Eriaruanne ELi institutsioonid saavad 
teha rohkem selleks, 
et lihtsustada enda 
korraldatavatel hangetel 
osalemistET 2016  nr 17
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-5082-7 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/956777 QJ-AB-16-015-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5144-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/858833 QJ-AB-16-015-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5129-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/918591 QJ-AB-16-015-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ELi institutsioonid saavad 
teha rohkem selleks, 
et lihtsustada enda 
korraldatavatel hangetel 
osalemist
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 17
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealune aruanne valmis tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa Liidu ins -
titutsioonide ja asutuste auditeerimise eest vastutavas IV auditikojas, mille eesistuja on kontrollikoja liige Baudilio Tomé 
Muguruza . Auditit juhtis kontrollikoja liige Alex Brenninkmeijer, keda toetasid kabinetiülem Antonius Moonen, kabineti 
atašee Raphael Debets, valdkonnajuht Paul Stafford, auditijuht Peter Schönberger ning audiitorid Tomasz Kapera ja 
Jurgen Manjé.
Vasakult paremale:  A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, R. Debets.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted 
 Lühendid
I –IX Kokkuvõte
1–6 Sissejuhatus
4-5 ELi institutsioonide korraldatavate riigihangete raamistik
6 Kuidas toimivad riigihankemenetlused?
7–13  Auditi ulatus ja lähenemisviis
7–11  Auditi ulatus
12-13  Auditi lähenemisviis
14–99  Tähelepanekud
14–25  I osa. ELi institutsioonide hankemenetlustes on vähe tõsiseid vigu, ent hangetes osalejate arvu 
süstemaatiliselt ei jälgita
15–17  Erinevalt koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames teostatud hangetest on ELi institutsioonide 
hangetes leitud vähe vigu
18–22  ELi institutsioonidel on usaldusväärsed süsteemid ja võimekad töötajad, et vigade ja õigusrikkumiste risk 
kontrolli all hoida
23–25  Enamik ELi institutsioone ei jälgi süstemaatiliselt enda hankemenetlustes osalemist
26–55  II osa. Järgitavad eeskirjad ja hankeprotsessi alguses tehtavad menetluslikud valikud ei ole 
küllaldaselt suunatud hangetel osalejate arvu suurendamisele
26–35  2015.  aastal hanke-eeskirju muutes ei hõlbustanud ELi institutsioonid enda korraldatud hangetel osalemist, 
st ei lihtsustanud eeskirju ega toonud selgust nende ebaselgetesse osadesse
36–55  Mitte kõik menetlusi puudutavad otsused ei panustanud maksimaalselt konkurentsi edendamisse
04 Sisukord 
56–88  III osa. Mittevajalike takistustega raskendatakse potentsiaalsete pakkujate tegevust, kes tahaksid 
saada teavet ELi institutsioonide korraldatavate hangete kohta ja neist kasu saada
58–68  ELi institutsioonide hanked on internetis halvasti nähtavad
69–75  ELi institutsioonid loovad ettevõtjatele e-hangete ja pakkumuste elektroonilise esitamise puhul 
mittevajalikke takistusi, kuna ei ole kiiresti kasutusele võtnud ühtseid lahendusi
76–88  Ettevõtjate poolt väidetava ebaõiglase kohtlemise kohta esitatud kaebuste ja kahju hüvitamise nõuete 
käsitlemine võtab tihti kaua aega
89–99  IV osa. Süstemaatiliselt ei tagata tulemuste läbipaistvust ja vastastikust õppimist
89–97  Teave ELi institutsioonide hangete tulemuste kohta ei ole kättesaadav kujul, mis võimaldaks eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni ja laiema avalikkuse poolset mõjusat 
järelevalvet
98-99  Parimatest tavadest ei õpita nii palju kui võimalik
100–109  Järeldused ja soovitused
 I lisa. TEDi e-riigihangete keskkonna kasutajad (seisuga aprill 2016)
 II lisa.  Uuringu tulemuste kokkuvõte
 Euroopa Parlamendi vastused,
 Euroopa Liidu Regioonide Komitee,
 Euroopa Komisjoni (sh OLAFi ja Euroopa Liidu Väljaannete Talituse) vastused,
 Euroopa Keskpanga vastused,
 Euroopa Ombudsmani vastused
05
 Mõisted
Elektrooniline esitamine : ettevõtjatepoolne elektrooniline pakkumuste esitamine riigihangete puhul.
Elektrooniline riigihange (e-riigihange) : avaliku sektori organisatsioonide poolt kaupade, teenuste ja 
ehitustööde hankimiseks kasutatav elektrooniline suhtlus ja tehingute töötlemine.
Elektrooniline teade : hangetest teavitavate teatiste elektrooniline avaldamine, mis sisaldab e-hangete platvormile 
juhatavat hüperlinki.
ELi ametid ja muud organid : ELi institutsioonidest erinevad organid – eraldi juriidilised isikud, mis täidavad ELi 
õigusaktidega antud konkreetseid ülesandeid. ELil on kokku 52 ametit ja muud organit.
ELi finantsmäärus : dokument, milles on sätestatud põhimõtted ja menetlused ELi eelarve koostamiseks ja 
täitmiseks ning Euroopa Liidu rahaliste vahendite kasutamise kontrollimiseks.
E-riigihangete keskkond : internetiplatvorm, kus avaldatakse riigihankeid puudutav dokumentatsioon (nt 
tehnilised tingimused), ning kus toimub pakkujate ja hankija vaheline elektrooniline suhtlus.
Ettevõtja : füüsiline või juriidiline isik või avaliku sektori organisatsioon või sellistest isikutest või organisatsioonidest 
koosnev konsortsium, mis teeb ehitustöid, tarnib tooteid või osutab teenuseid.
Euroopa Liidu institutsioonid : Euroopa Liidu lepingu artiklis 13 loetletud institutsioonid: Euroopa Parlament, 
Euroopa Ülemkogu, nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Keskpank ja Euroopa Kontrollikoda. 
Lisaks viidatakse ELi aluslepingutes veel mitmele konkreetset rolli omavale organile, nagu Euroopa välisteenistus ja 
Euroopa Investeerimispank.
Finantsläbipaistvuse süsteem : komisjoni hallatav avalikkusele kättesaadav internetipõhine süsteem, milles 
avaldatakse komisjoni poolt otse välja makstud ELi toetuse saajad.
Finantsmääruse kohaldamise eeskirjad : täpsemaid eeskirju sisaldav ELi finantsmääruse  lisa.
Hankedirektiivid : hankedirektiivides sätestatakse ühised eeskirjad, mida ELi liikmesriikide hankijad peavad teatud 
summat ületavate riigihangete puhul järgima. ELi institutsioonid on vastu võtnud enda eeskirjad, mis on üldiselt 
direktiividega kooskõlas, ent ei sisalda kõigi direktiivide kõiki sätteid.
Hankemenetlused : ülevaade hankemenetlustest on toodud 1. selgituses .
Kinnitav avaldus : iga-aastane finants- ja vastavusaudit, mille käigus Euroopa Kontrollikoda auditeerib ELi 
raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute korrektsust (kohati kasutatakse 
kinnitava avalduse tähistamiseks ka prantsuskeelset lühendit DAS  (déclaration d’assurance ))
OLAF : Euroopa Pettustevastane Amet (Euroopa Komisjoni osa); amet uurib ELi eelarve suhtes aset leidnud pettusi, 
korruptsiooni ja raskeid üleastumisi ELi institutsioonides ning töötab välja Euroopa Komisjoni pettustevastase 
poliitika.
Pakkuja : pakkumuse  esitanud ettevõtja .
06 Mõisted 
Pakkumus : ettevõtja  esitatud pakkumus.
Raamleping : ühe või mitme ettevõtjaga sõlmitav leping, milles lepitakse teatud ajavahemikuks (tavaliselt neljaks 
aastaks) kokku nimetatud ajavahemikus sõlmitavate konkreetsete lepingute põhitingimused.
Riigihanked : Ehitustööde, asjade ja teenuste hankimine kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi avaliku sektori 
organisatsioonide poolt.
TED e-riigihanked : väljaannete talituse  pakutav e- riigihangete  portaal, mis võimaldab hankijatel 
hankedokumente elektrooniliselt avaldada ja pakkujate  küsimustele elektrooniliselt vastata.
TED : TED ( Tenders Electronic Daily ) on Euroopa Liidu Teataja Lisa internetiversioon, milles käsitletakse Euroopa 
riigihankeid .
Töövõtja : hankes edukaks tunnistatud ettevõtja .
VKEd : väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on määratletud komisjoni soovituses 2003/361. Keskmise 
suurusega ettevõtjateks liigitatakse vähem kui 250 töötaja, kuni 50 miljoni euro suuruse käibe ja kuni 43 miljoni euro 
suuruse bilansimahuga ettevõtjad. Väikeettevõtjateks liigitatakse vähem kui 50 töötaja, kuni 10  miljoni  euro suuruse 
käibe ja kuni 10  miljoni  euro suuruse bilansimahuga ettevõtjad.
Väljaannete talitus : institutsioonidevaheline talitus, mis avaldab Euroopa Liidu institutsioonide väljaandeid ning 
haldab ka TED  andmebaasi.
Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) : ELi territooriumi territoriaalüksusteks jaotamise ühtne ja 
sidus süsteem, mis on loodud ELi piirkondliku statistika koostamiseks.
07
 Lühendid
DAS : kinnitav avaldus (prantsuse keeles déclaration d’assurance )
EKP : Euroopa Keskpank
ELi leping : Euroopa Liidu leping
ELT: Euroopa Liidu Teataja
ELTL : Euroopa Liidu toimimise leping
EuropeAid : rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat
NUTS : ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus
OIB : Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis (Euroopa Komisjon)
OIL : Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis (Euroopa Komisjon)
OLAF : Euroopa Pettustevastane Amet
TED : riigihangete elektrooniline andmebaas
VKEd : väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
08
 Kokkuvõte
I
Riigihanked moodustavad märkimisväärse osa ELi riikide majandustest. Avaliku sektori asutuste ostetud ehitustööd, 
asjad ja teenused moodustavad ligikaudu viiendiku ELi SKPst. Kontrollikoda avaldas hiljuti eriaruande nr 10/2015, 
milles käsitleti liikmesriikides tehtavaid riigihankeid, mida kaasrahastatakse ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditest. 
Käesolevas aruandes vaadeldakse ELi nelja kõige suurema institutsiooni riigihankeid, mille kogumaht moodustas 
2014.  aastal ligikaudu 4  miljardit  eurot.
II
ELi õigus riigihangete valdkonnas mängib olulist osa ühtse turu loomisel ja avaliku sektori vahendite tõhusa ja 
mõjusa kasutamise tagamisel. Kui ELi hankedirektiivid kehtivad liikmesriikides tehtavatele hangetele (sh ühte -
kuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavatele hangetele), siis institutsioonidel on enda hanke-eeskirjad. Nimetatud 
eeskirjad on üldiselt direktiividega kooskõlas, ent sisaldavad ka mõningaid olulisi erinevusi, mida kontrollikoda peab 
õigustamatuks.
III
ELi institutsioonid peavad konkurentsi maksimeerimiseks avama oma hanked võimalikult suurele hulgale pakkuja -
tele. Käesolevas auditis uuriti, kui lihtsaks on ELi institutsioonid teinud enda korraldatavatel hangetel osalemise.
IV
Leiti, et ELi institutsioonide juhtimis- ja kontrollikord on usaldusväärne ja üldiselt maandab vigade riski, mis võiks 
negatiivselt mõjutada ettevõtjate osalemist ja nende õiglast kohtlemist. Enamik ELi institutsioone ei jälgi aga süste -
maatiliselt enda hankemenetlustes osalemist.
V
Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2014.  aastal vastu reformitud direktiivid, mille eesmärk on lihtsustada hankeid 
ja nendega seotud halduskoormust ning suurendada eelkõige VKEde osalemist hangetel.  Samas aga leiti, et ELi ins -
titutsioonide hanke-eeskirjade muutmine 2015.  aastal ei lihtsustanud hangetel osalemist, st ei lihtsustanud eeskirju 
ega toonud selgust nende ebaselgetesse osadesse nii palju kui see oleks võimalik olnud.
VI
Mitte kõik menetlusi puudutavad otsused ei panustanud maksimaalselt konkurentsi edendamisse. Enamikul ELi 
institutsioonidest puudus poliitika eelnevate turu-uuringute tegemiseks enne ametliku hankemenetluse alustamist. 
Lisaks oleks võinud lepinguid sagedamini väiksemateks osadeks jagada, mis oleks lihtsustanud hangetel osalemist 
ning suurendanud osalejate (nt VKEde) arvu.
09 Kokkuvõte 
VII
Mittevajalike takistustega raskendatakse potentsiaalsete pakkujate tegevust, kes tahaksid ELi institutsioonide 
korraldatavate hangete kohta teavet saada. ELi institutsioonide hanked on internetis halvasti nähtavad. Olemasolev 
teave on lünklik ja jagatud mitme veebisaidi vahel. TED andmebaasi ( Tenders Electronic Daily ) otsingufunktsioon ei 
andnud alati rahuldavaid tulemusi. Pakkumuste elektrooniliseks esitamiseks vajalikke lahendusi ei ole veel laialda -
selt ja ühtlustatult kasutusele võetud.
VIII
Ettevõtjate poolt väidetava ebaõiglase kohtlemise kohta esitatud kaebuste ja kahju hüvitamise nõuete käsitlemine 
võtab tihti kaua aega. Teave ELi institutsioonide hangete tulemuste kohta ei ole kättesaadav sellisel viisil, mis või -
maldaks avalikkusepoolset mõjusat järelevalvet.
IX
Kontrollikoda järeldab, et ELi institutsioonid saaksid enda korraldatavatel hangetel osalemist lihtsamaks muuta, 
ning esitab järgnevad soovitused, mis võimaldavad institutsioonidel muuta oma poliitikat nii, et see suurendaks 
süstemaatiliselt hangetel osalemist:
a) Enda korraldatud hangetel osalemise lihtsuse jälgimiseks peaksid kõik ELi institutsioonid koguma ja analüüsi -
ma nii algselt hangete kohta huvi üles näidanud ettevõtjate, saadud pakkumuste kui ka edukaks tunnistamisel 
arvesse võetud pakkumuste arvu;
b) ELi finantsmääruse 2016.  aastaks kavandatud läbivaatamisel peaks komisjon koguma kõik asjakohased tingimu -
sed ühtsesse riigihangete reeglistikku. Selgesõnaliselt tuleks julgustada VKEde osalemist hangetes;
c) hangete ettevalmistamiseks ja selleks, et ettevõtjaid oma hankeplaanidest teavitada, peaksid ELi institutsioonid 
vajaduse korral aktiivselt tegema esialgseid turu-uuringud;
d) hankemenetlustes osalejate arvu suurendamiseks peaksid ELi institutsioonid lepingud võimaluse korral osadeks 
jaotama;
e) ELi institutsioonid peaksid oma hanketegevuse jaoks looma elektroonilise ühtse kontaktpunkti, mis võimaldaks 
ettevõtjatel leida kogu asjakohase teabe ühelt veebisaidilt ja mille kaudu nad saaksid ELi institutsioonidega 
suhelda.
f) komisjon peaks tegema ettepaneku mehhanismiks, mille raames vaadataks kiiresti läbi kaebused, mille on esi -
tanud ettevõtjad, kes peavad neile osaks saanud käitumist ebaõiglaseks. Kaebused tuleks läbi vaadata enne, kui 
ettevõtjad otsustavad Euroopa Ombudsmani või ELi kohtute poole pöörduda.
g) Lõpetatud hangete hilisema mõjusa järelevalve tagamiseks peaksid ELi institutsioonid looma nende hanke -
lepinguid puudutavat teavet sisaldava ühtse andmeaida, mille võiks välja töötada TEDi e-riigihangete platvormi 
osana.
h) Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) peaks koostama aruandeid ja statistikat ameti poolt uuritavate juhtumite 
liikide ning nende uurimise tulemuste kohta;
i) ELi institutsioonid peaksid üksteiselt õppimise ja parimate tavade jagamise eesmärgil kasutama vastastikuseid 
hindamisi.
10
 Sissejuhatus
01 
Käesoleva aruande alguses antakse lühike ülevaade ELi institutsioonide riigi -
hangete raamistikust (ehitustööd, asjad ja teenused) ja kontrollikoja auditi 
lähenemis  viisist. Edasi selgitatakse ELi institutsioonides õigusnormide rikkumise 
vältimiseks kasutatavaid sisekontrollimehhanisme. Lisaks käsitletakse hankeprot -
sessi etappe, et hinnata institutsioonide hankemenetlustel osalemise lihtsust. Kas 
on olemas selged ja head eeskirjad? Kas ELi ametnikud kasutavad neid hangete 
ettevalmistamisel konkurentsi edendamiseks? Kas ettevõtjatel on igal nädalal 
avaldatavate tuhandete hankemenetluste seast lihtne leida endale potentsiaal -
selt huvi pakkuvaid hankeid? Kas pakkumuse esitamine on tehtud mittevajalikult 
keeruliseks? Mis juhtub siis, kui ettevõtja arvab, et teda on koheldud ebaõiglaselt? 
Kas ELi institutsioonide aruanded enda hanketegevuse tulemuste kohta tagavad 
aruandekohustuse täitmise?
02 
Riigihangete poliitikal on keskne roll ühtse turu loomisel ning aruka, jätkusuut -
liku ja kaasava majanduskasvu saavutamisel, tagades samas ka avaliku sektori 
rahaliste vahendite kõige tõhusama ja mõjusama kasutamise. Riigihanke-ees -
kirjad koostatakse nii, et need tooksid kasu nii ettevõtjatele kui ka avaliku sektori 
hankijatele. Eesmärk on pakkuda ettevõtjatele ärivõimalusi ning samal ajal suu -
rendada hankijate jaoks potentsiaalsete töövõtjate arvu. Kui hankijad muudavad 
hangetele juurdepääsu lihtsamaks, osaleb neil tõenäoliselt rohkem pakkujaid. 
Suurema konkurentsiga peaks siis maksumaksja jaoks kaasnema parem kulu -
tõhusus (vt  joonis 1 ). ELi institutsioonid peavad avama oma riigihanked võimali -
kult suurele hulgale pakkujatele1.
03 
2014.  aastal otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu ELi riigihangete poliitikat 
reformida. Reformipaketi üheks peamiseks osaks olid turulepääsu piirangute 
kõrvaldamiseks mõeldud meetmed, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega 
ettevõtjatele (VKEd). Kontrollikoja aruandes vaadeldakse, mil määral lihtsustab 
ELi institutsioonide kasutatav hankepoliitika juurdepääsu turule.1 Vt ELi finantsmääruse artikli 
102 lõige 2, mis lubab selles 
reeglis erandeid teha vaid 
juhul, kui kasutatakse 
läbirääkimistega 
hankemenetlust.
11 Sissejuhatus 
ELi institutsioonide korraldatavate riigihangete 
raamistik
04 
Pakkujate edukaks tunnistamine peab toimuma aluslepingutes sätestatud põhi -
mõtete alusel ning järgides eelkõige kaupade vaba liikumise, asutamisvabaduse 
ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtteid ning nendest tulenevaid põhi -
mõtteid, nagu võrdne juurdepääs, võrdne kohtlemine, mittediskrimineerimine, 
vastastikune tunnustamine, proportsionaalsus, aus konkurents, avalikustamine ja 
läbipaistvus.
05 
ELi liikmesriikides reguleeritakse riigihankeid direktiivi 2014/24/EL2 (edaspidi 
„2014.  aasta hankedirektiiv“) ning mitme teise direktiiviga, millega kehtestatakse  
teatud summat ületavate hangete puhul hankijatele kohustuslikud eeskirjad. 
Nimetatud eeskirjad tuleb liikmesriikide õigusesse üle võtta. Direktiivid ei ole ELi 
institutsioonide jaoks õiguslikult siduvad. Institutsioonid on vastu võtnud enda 
eeskirjad, mis on 2014.  aasta hankedirektiiviga üldiselt kooskõlas, ent sisaldavad 
mõningaid olulisi erandeid3. ELi üldeelarvest rahastatavate ELi institutsioonide 
jaoks kehtivad viimati 2015. aasta oktoobris muudetud finantseeskirjades4 (edas -
pidi „ELi finantsmäärus“) ja nende kohaldamise eeskirjades (viimati 2015.  aasta 
oktoobris)5 sätestatud hanke-eeskirjad. Euroopa Keskpanga hanke-eeskirjad on 
sätestatud Euroopa Keskpanga nõukogu 2016.  aasta veebruaris vastu võetud 
otsuses6 (edaspidi „EKP hanke-eeskirjad“). Joonisel 2  kujutatakse ELi riigihankeid 
reguleerivat õigusraamistikku.2 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 26. veebruari 
2014.  aasta direktiiv 2014/24/
EL riigihangete kohta ja 
direktiivi 2004/18/EÜ 
kehtetuks tunnistamise kohta 
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).
3 Vt punktid 29–31.
4 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 28. oktoobri 
2015. aasta määrus (EL, 
Euratom) 2015/1929, millega 
muudetakse määrust (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
(ELT L 286, 30.10.2015, lk 1).
5 Komisjoni 30. oktoobri 
2015.  aasta rakendusmäärus 
(EL) 2015/2462, mis käsitleb 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju (ELT 
L 342, 29.12.2015, lk 7).
6 Euroopa Keskpanga 
9. veebruari 2016. aasta otsus 
(EU) 2016/245, millega 
võetakse vastu panga 
hanke-eeskirjad (ELT L 45, 
20.2.2016, lk 15).Parem juurdepääs ettevõtjatele, suurem kulutõhusus maksumaksja jaoksJoonis 1
Rohkem pakkumusi
Parem kuludele vastav tuluSuurem konkurentsParem juurdepääsetavus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
12 Sissejuhatus 
Kuidas toimivad riigihankemenetlused?
06 
ELi finantsmääruses ja komisjoni asutusesiseses riigihangete juhendis7 eristatakse  
kümmet riigihankemenetlust (vt 1. selgitus ). Menetluse valik sõltub mitmest 
asjaolust, eelkõige aga lepingu prognoositud mahust. Hankeprotsessi peamised 
etapid on esitatud joonisel 3 .7 Komisjoni riigihangete teatmik 
(november 2015, avaldamata); 
dokumenti võivad kasutada ka 
teised ELi institutsioonid, 
organid, ametid ja asutused.ELi riigihankeid reguleeriv õigusraamistikJoonis 2
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.on aluseks järgmistele dokumentidele:
üle võetud:
Liikmesriigid ELi institutsioonidEKP nõukogu poolt vastu 
võetud EKP hanke-eeskirjad
Euroopa Komisjoni poolt vastu 
võetud ﬁnantsmääruse 
kohaldamise eeskirjadEuroopa Parlamendi ja nõukogu 
poolt vastu 
võetudﬁnantsmäärusLiikmesriikide seadusandjate 
poolt vastu võetud hangetealased 
riiklikud õigusaktidEuroopa Parlamendi ja nõukogu 
poolt vastu võetud
ELi hankedirektiivid
13 Sissejuhatus 
ELi finantsmääruses sätestatud menetluse liigid
Avatud hankemenetlus : standardmenetlus, mida võib pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldatud hanketeadet 
kasutada mistahes liiki lepingu puhul. Pakkumuse võib teha mistahes huvitatud ettevõtja.
Piiratud hankemenetlus : kahes etapis toimuv standardmenetlus, mis algab hanketeate avaldamisega Eu -
roopa Liidu Teatajas ning mida võib kasutada mistahes liiki lepingu puhul. Kõik huvitatud ettevõtjad võivad 
esitada menetluses osalemise taotluse, ent teises etapis hinnatakse vaid nende pakkumusi, kellele hankija 
teeb pakkumuse esitamise ettepaneku. Menetluse üks variant on dünaamiline hankesüsteem, mille käigus 
kasutatakse üksnes elektroonilist kommunikatsiooni.
Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus : piiratud hankemenetlusele sarnanev menetlus, 
mida võib kasutada üksnes teatud tingimustel, hoolimata hanke summa suurusest. Esitatud pakkumuste (nii 
tehniliste kui ka rahaliste) üle võib läbirääkimisi pidada.
Osalemiskutse avaldamisele järgnevad menetlused : menetluse käigus tehakse eelnev valik kandidaatidest 
või registreeritakse tarnijad, kellele võidakse hiljem teha ettepanek eri hankemenetluste käigus pakkumuste 
esitamiseks.
Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus : erandlik menetlus, mida võib kasutada vaid teatud 
juhtudel (nt väga kiireloomuliste hangete puhul).
Väga madala maksumusega läbirääkimistega hankemenetlus : hankija peab kutsuma pakkumusi esitama 
ettevõtjad, kes on eelnevalt avaldatud teabe alusel huvi üles näidanud, ja võib omal valikul kutsuda hankes 
osalema veel täiendavaid kandidaate. Väga madala maksumusega lepingute puhul võib hankija läbirääkimisi 
pidada ka vaid ühe enda valitud kandidaadiga.
Võistlev dialoog : kasutatakse keerukatel juhtudel, kui hankija ei suuda ilma potentsiaalsete pakkujatega 
peetava dialoogita määratleda enda vajadustele vastavaid vahendeid või hinnata, milliseid tehnilisi, rahalisi 
või õiguslikke lahendusi võib turg pakkuda.
Innovatsioonipartnerlus : kaheetapiline menetlus innovaatilise toote omandamiseks, mis tuleb alles välja 
töötada ja millele sarnane toode turul veel puudub.
Ideekonkurss : menetlus võimaldab hankijal pärast auhinnalist või auhindadeta konkurentsipõhise menetluse 
korraldamist omandada kavandi või projekti, mille valib välja žürii. Võitja või võitjad peavad pärast seda lepin -
gu sõlmimise üle läbirääkimisi.
Läbirääkimistega hankemenetlus kinnisvaralepingute jaoks : kinnisvaralepingute (maa, olemasolevate 
hoonete või muu kinnisvara ostmine, pikaajaline üürimine, kasutusvaldus, liisimine, üürimine või järelmaksuga 
ostmine koos väljaostuvõimalusega või ilma selleta) sõlmimiseks võib peale kohaliku turu uurimist kasutada 
väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust.1. selgitus
14 Sissejuhatus Joonis 3Ülevaade ELi finantsmääruses sätestatud riigihankeprotsessist
Avaldada edukaks tunnistamise teade Euroopa Liidu Teatajas või iga-aastane töövõtjate 
nimekiri internetis (peamiselt keskmise või madala väärtusega lepingute puhul) Allkirjastada leping  peale ooteaja möödumist vastavalt direktiivis sätestatud piirmääradeleTeavitada  samaaegselt nii edukaks tunnistatud kui ka mitteedukaid pakkujaidValida edukas pakkumine  madalaima hinna, väikseimate kulude või parima hinna ja kvaliteedi suhte aluselKoguda pakkumused ja hinnata  neid kaheetapiliste menetluste puhul edukaks tunnistamise tingimuste alusel; 
üheetapiliste menetluste puhul valiku- ja edukaks tunnistamise tingimuste alusel (mistahes järjekorras)Kaheetapilised menetlused: koguda  osalemissoovid, hinnata  neid välistamis- ja valikutingimuste 
alusel ning teha  valitud kandidaadile/kandidaatidele ettepanek pakkumuste esitamiseksMääratleda  lepingu ese, hanke liik (ehitustööd, asjad või teenused), lepingu eeldatav maksumusKüsida nõu  sõltumatutelt ekspertidelt, teistelt ametiasutustelt või turuosalisteltHinnata hanke aluseks olevaid vajadusi
Koostada
hankedokumendid (k.a tehniline kirjeldus ning välistamis-, valiku- ja edukaks tunnistamise tingimused)
Kui eeldatav maksumus jääb alla piirmäära:Kui eeldatav maksumus ületab piirmäära 
või osalemiskutse puhul:Teavitada  potentsiaalseid töövõtjaid 
Otse – väga madala 
väärtusega lepingute 
puhul (vähemalt
1 kandidaat)Teatud tingimustel või 
erandlikel juhtudel 
otse (vähemalt
1 kandidaat)Euroopa Liidu Teatajas 
avaldatud hanketeategaInstitutsiooni veebisaidil – 
keskmise või madala 
väärtusega lepingute 
puhul (vastavalt vähemalt 
5 või 3 kandidaati)
Märkus : punktiirjoonega ümbritsetud kastid tähistavad vabatahtlikke etappe. ELi hankedirektiivis on piirmääradeks sätestatud 5 225 000 eurot 
tööde puhul ja 135 000 eurot teenuste puhul. Keskmine maksumus: 60 000,01–5 224 999,9 eurot tööde puhul ja 60 000,01–134 999,9 eurot tee -
nuste puhul. Madal maksumus: 15 000,01–60 000 eurot. Väga madal maksumus: 1 000,01–15 000 eurot. Kuni 1000 euro suuruste summade puhul 
hankemenetluse korraldamist ei nõuta.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
15
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
Auditi ulatus
07 
Käesolevas auditis uuriti, kui lihtsaks on ELi institutsioonid teinud enda korral -
datavatel hangetel osalemise. Joonisel 4  on esitatud hangetele juurdepääsu 
lihtsustamise eeldused. Joonis 4
4. Läbipaistvus 
ja üksteiselt 
õppimine3. Ettevõtjate jaoks 
mittevajalike 
takistuste 
vältimine2. Selged 
eeskirjad ja 
konkurentsipõhiste 
menetluste 
valimine
Hangetele
JUURDEPÄÄSU 
lihtsustamine1. Vähe vigu, 
usaldusväärsed 
süsteemid, 
oskuslikud töötajad 
ja osalemise seireHangetele juurdepääsu lihtsustamise eeldused
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
08 
Kontrollikoda püstitas neli küsimust.
a) Kas ELi institutsioonidel on usaldusväärsed süsteemid hangetel osalemise 
edendamiseks, ja kas need süsteemid tagavad ELi finantshuvide kaitse?
b) Kas ELi institutsioonid teevad õigeid otsuseid enda hankemenetlustes osale -
jate arvu suurendamiseks?
c) Kas ELi institutsioonid teevad kõik selleks, et kõrvaldada potentsiaalsete pak -
kujate tegevust raskendavad takistused?
d) Kas ELi institutsioonid tagavad üldiselt ja süstemaatiliselt enda hankemenet -
luste tulemuste läbipaistvuse ja õpivad üksteise kogemustest?
16 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
09 
Aruandes käsitleti nelja kõige suurema ELi institutsiooni hanketegevust; nendeks 
on Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa 
Keskpank (EKP). Tabelis 1  esitatakse nimetatud nelja institutsiooni 15 000 eurost 
suuremate (EKP puhul 10 000 eurost suuremate) lepingute kogumaht aastal 2014.8 Selles valdkonnas kehtivad 
eeskirjad on sätestatud ELi 
finantsmääruse teise osa  
IV jaotises.Tabel 1Lepingute kogumaht aastal 2014
Institutsioon miljonites eurodes
Komisjon 3034
Parlament 497
EKP 515
Nõukogu1171
Kokku 4217
1 Nõukogu hinnang 2014. aastal alustatud menetluste mahu kohta.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda auditeeritud institutsioonide esitatud andmete põhjal.
10 
Lisaks käsitleti auditi käigus teatud teemade uurimisel ka järgnevaid ELi institut -
sioone ja organeid: Euroopa Liidu Kohtu ELi institutsioonide riigihangetealast 
kohtupraktikat; Euroopa Ombudsmani, kes tegeleb hankemenetluste haldamisel 
ilmnenud probleemidega; Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt läbi vii -
dud uurimisi, mis puudutasid hankemenetluste käigus toimunud õigusrikkumisi; 
ning Euroopa Liidu Väljaannete Talitust, kes haldab riigihangete kohta teavet 
andvaid internetipõhiseid teenuseid.
11 
Auditi ulatusest jäid välja komisjoni poolt välistegevuse valdkonnas toetusesaaja -
te nimel läbi viidud hanked8, hanked, kus ELi kulutuste haldamine hõlmab teisi 
organisatsioone või asutusi (nn komisjoni poolt kaudselt täidetav eelarve) ning 
koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames tehtud hanked.
17 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
Auditi lähenemisviis
12 
Kontrollikoja tähelepanekud põhinevad järgmistel peamistel auditi tõendus -
materjali allikatel:
a) viidi läbi eeluuringud koostöös ettevõtlusorganisatsioonide, liikmesriikide 
hankeekspertide ning akadeemiliste ringkondadega;
b) uuriti riigihangete poliitika, menetluste ja vahendite alaseid dokumente;
c) analüüsiti ajavahemiku 2013–2015 hangete dokumentidest koostatud valimit 
(Euroopa Parlament (infrastruktuuri ja logistika peadirektoraat ning kommu -
nikatsiooni peadirektoraat), nõukogu peasekretariaat, komisjon (siseturu, 
tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus) 
ja EKP);
d) testiti ELi institutsioonide internetilahendusi, mille eesmärk on aidata leida 
huvipakkuvaid hankemenetlusi;
e) vesteldi ELi töötajatega;
f) analüüsiti institutsioonide vastuseid kontrollikoja koostatud küsimustikele.
13 
Lisaks uuriti 47 väiksemat ELi organit, et koguda hankepoliitika ja -protsessi ala -
seid arvamusi ja mõtteid. Saadi 40 vastust (küsimustikule vastas 85% saajatest). 
Tulemused on kokkuvõtlikult esitatud II lisas .
18
 Tähelepanekud
I osa. ELi institutsioonide hankemenetlustes on vähe 
tõsiseid vigu, ent hangetes osalejate arvu 
süstemaatiliselt ei jälgita
14 
ELi institutsioonid peaksid suutma näidata, et nad tagavad lihtsa juurdepääseta -
vuse oma hangetele. Selleks peaks neil olema teave hankemenetlustes osalevate 
ettevõtjate arvu kohta. Nad peaksid samuti vältima tõsiseid vigu ja õigusnormide 
rikkumisi, mis võiksid negatiivselt mõjutada ettevõtjate osalemist ning vähenda -
da nii ettevõtjate usaldust kui ka nende huvi ELi institutsioonide hangetel osale -
da. Kontrollikoda uuris tõsiste vigade ja õigusnormide rikkumiste kohta olemas -
olevat teavet, nende vältimiseks loodud süsteeme ning ettevõtjate osalemist ELi 
institutsioonide hangetel.
Erinevalt koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames 
teostatud hangetest on ELi institutsioonide hangetes leitud 
vähe vigu
15 
Kontrollikoja iga-aastases kinnitavas avalduses9 avastatakse ELi institutsioonide 
hallatavates tehingutes vähe hankevigu10. Nagu ka varasematel aastatel, on koos -
töös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul olukord vastupidine11.
16 
Kontrollikoja soovil analüüsis OLAF ajavahemikus 1. jaanuar kuni 30. aprill 2015 
laekunud teateid õigusnormide väidetavate rikkumiste kohta, et leida, kas need 
sisaldavad ka riigihankeid puudutavaid juhtumeid. Nimetatud ajavahemikus oli 
OLAFile saabunud 503 teadet. ELi institutsioonide riigihankeid puudutasid neist 
vaid 20, millest 16 jäeti kõrvale juba juhtumite esialgsel valimisel ja neljal juhul 
avati uurimine. Loetletud arvud näitavad, et potentsiaalselt tõsiseid vigu sisaldab 
vaid ligikaudu 1% ELi institutsioonide kõigist hankemenetlustest (võttes arvesse, 
et Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse igal aastal ligikaudu 2000 ELi institutsiooni -
de riigihangete edukaks tunnistamise teadet).9 Vt näiteks Euroopa 
Kontrollikoja viimast 
aastaaruannet eelarveaasta 
2014 eelarve täitmise kohta 
koos institutsioonide 
vastustega (ELT C 373, 
10.11.2015), punkt 1.29.
10 Otse täidetavas eelarves 
tehakse vigu peamiselt ELi 
eelarvest rahastatud 
tagastamatute toetuste 
raames.
11 Vt kontrollikoja eriaruannet 
nr 10/2015 „ELi 
ühtekuuluvusvaldkonna 
vahenditega tehtavate 
riigihangete probleemide 
kõrvaldamiseks vajatakse 
suuremaid jõupingutusi“, 
eelkõige selle punkte 19–24 ja 
tabelit 1, milles esitatakse 
vigade liigitus. Liikmesriikides 
ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditega hangitavad tööd, 
asjad ja teenused hõlmavad 
näiteks tee-ehitust ja 
reoveepuhasteid, mida ELi 
institutsioonid tavaliselt ei 
hangi ( http://eca.europa.eu ).
19 Tähelepanekud 
12 Vt punkt 9.17 
OLAF koostas kirjeldatud statistika kontrollikoja ühekordsel palvel ning see pee -
geldab ainult konkreetse ajavahemiku ülevaadet, mille eesmärk oli näidata, kui 
palju potentsiaalseid juhtumeid OLAFini on jõudnud. Oleks kasulikum, kui OLAF 
koostaks statistikat, mis võimaldaks kindlaks teha suundumusi ja hinnata ameti 
uurimiste tulemusi.
ELi institutsioonidel on usaldusväärsed süsteemid ja 
võimekad töötajad, et vigade ja õigusrikkumiste risk 
kontrolli all hoida
Hankeid teostavate teenistuste käsutuses on menetlustealased 
teadmised ja tugi
18 
Edukad riigihanked eeldavad nii hangitavaid töid, asju ja teenuseid puudutavaid 
tehnilisi teadmisi kui ka häid teadmisi rakendatavate eeskirjade ja menetluste 
kohta.
19 
Kõigil kontrollitud organisatsioonidel12 on hankespetsialistidest koosnevad 
üksused, kes nõustavad ja abistavad hankeid teostavaid teenistusi. Auditi käigus 
leiti, et hankeekspertide menetlustealased teadmised täiendavad põhitegevu -
se teenistuste tehnilisi teadmisi ja hanketegevusele eraldatud töötajate arv on 
piisav. Menetlustealast nõustamist ja teadmisi pakuvad ka ELi institutsioonide 
õigus  teenistused ja/või finantsküsimuste kesküksused.
20 
Enamikul auditeeritud organisatsioonidest on asutusesisesed komisjonid, mille 
eesmärk on tugevdada hankemenetluste juhtimist ja kontrolli. Tavaliselt koosne -
vad sellised komisjonid organisatsiooni teistest osadest pärit töötajatest. Komis -
jonidel on otsustus- või soovituste esitamise pädevus ning tavaliselt tegelevad 
nad suuremate hangete ja/või väiksema konkurentsiga hangetega. Enne lepingu 
sõlmimist annavad komisjonid täiendavat kindlust selle kohta, et kohaldavaid 
eeskirju järgiti. Kuna komisjonide liikmed on pärit erinevatest valdkondadest, 
on nad suuremates ja detsentraliseeritud hangetega institutsioonides ühtlasi ka 
arvamuste vahetamise platvormideks.
20 Tähelepanekud 
Siseauditi talituse nõuannetel oli tähtis osa
21 
Praegune organisatsiooniline ülesehitus ja hangeteks kasutatavad menetlused 
põhinevad märkimisväärsel määral siseauditi talituste poolt mõned aastad tagasi 
tehtud soovitustel. Vahepealsel ajal on enamik siseauditi talitusi keskendunud 
oma institutsioonide töö teistele valdkondadele ning riigihangetele vähe ressurs -
se eraldanud. Siseauditi talitused peavad aga selle teema juurde tagasi pöördu -
ma, et hinnata hiljuti muudetud hanke-eeskirjade rakendamist, ning kohandama 
hindamise tulemuste põhjal oma töökavasid.
EKP sai oma riigihangetele välise sertifikaadi
22 
Lisaks asutusesisesele nõustamisele võib väliseid teadmisi ja kogemusi kaasata 
ka välise sertifitseerimise abil, mis võib aidata olukorda parandada. EKP riigihan -
gete talitus taotles ja sai enda tegevusele välise sertifikaadi. Sertifikaadi väljastas 
2011. aastal Chartered Institute of Purchasing & Supply (CIPS). EKP-le suurepäraste 
tulemuste eest antud nn PPP sertifikaat (protsessid, põhimõtted ja protseduurid) 
kaotas 2015. aasta lõpus kehtivuse ja keskpanga riigihangete talitus kavatses ser -
tifitseerimisprotsessi 2016. aasta 1. kvartalis uuesti täies mahus läbi teha.
Enamik ELi institutsioone ei jälgi süstemaatiliselt enda 
hankemenetlustes osalemist
Saadud pakkumuste arvu pelgalt fikseerimisest ei piisa hangetel 
osalemise usaldusväärseks jälgimiseks
23 
Euroopa Liidu Teatajas edukaks tunnistamise teateid avaldades peavad ELi insti -
tutsioonid ära märkima ka lepingu saamiseks esitatud pakkumuste arvu. Nimeta -
tud teabest ei piisa aga hankel valitsenud konkurentsi usaldusväärseks hindami -
seks. Konkurents võib olla väike isegi juhul, kui hankele esitati mitu pakkumust. 
Sellise olukorraga on eelkõige tegu juhul, kui valikukriteeriumide põhjal hinna -
takse vaid ühte pakkumust, kuna kõik teised on enne lõplikku hindamisetappi 
jõudmist tagasi lükatud. Pakkumisi võib enne lõplikku hindamist tagasi lükata 
mitmel põhjusel, eelkõige juhul, kui nad on ebatäielikud või ei vasta välistamis- 
või valikukriteeriumidele.
21 Tähelepanekud 
Teadusuuringute Ühiskeskuse andmete kohaselt jõuab pooltes 
menetlustes lõpliku edukaks tunnistamise etappi vaid üks 
pakkumus
24 
Üksnes komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus kogus iga menetluse ja menetluse 
liigi kaupa teavet saadud pakkumuste arvu, korras olevate pakkumuste arvu, kva -
lifitseerunud pakkumuste arvu, nõuetele vastavate pakkumuste arvu ja hinnatud 
pakkumuste arvu kohta.
25 
Kontrollikoda analüüsis Teadusuuringute Ühiskeskuse 2013. ja 2014.  aasta and -
meid ning võrdles laekunud pakkumuste arvu lõpliku hindamisetappi jõudnud 
pakkumuste arvuga, mida sai hinnata edukaks tunnistamise kriteeriumide alusel. 
Analüüs sisaldas 468 menetluse lepinguid, kus lepingu hind ületas 60 000 eurot. 
Neist 50 menetluse puhul võeti algusest peale arvesse ainult ühte kandidaati, mis 
tähendab maksimaalse konkurentsi põhimõttest kõrvale kaldumist13. Ülejäänud 
148 juhul (49%) oli edukaks tunnistamise tingimuste alusel võimalik pooltes me -
netlustes hinnata vaid ühte pakkumust (vt joonis 5 ).13 Eelkõige puudutas see 
läbirääkimistega 
hankemenetlusi, kus tehnilistel 
või kunstilistel põhjustel või 
ainuõiguste tõttu oli võimalik 
edukaks tunnistada üksnes 
üks ettevõtja.Joonis 5Menetlused vastavalt laekunud pakkumuste arvule, 
mida võeti lõpliku edukaks tunnistamise otsuse 
tegemisel arvesse (Teadusuuringute Ühiskeskuse 2013. ja 
2014. aastal allkirjastatud 418 lepingut, mille hind ületas 
60 000 eurot)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Teadusuuringute Ühiskeskuse esitatud andmete põhjal.10 või enam 
pakkumust5–9 
pakkumust4 pakkumust 3 pakkumust 2 pakkumust 1 pakkumus 0 pakkumust250
200
150
100
50
0
22 Tähelepanekud 
II osa. Järgitavad eeskirjad ja hankeprotsessi alguses 
tehtavad menetluslikud valikud ei ole küllaldaselt 
suunatud hangetel osalejate arvu suurendamisele
2015. aastal hanke-eeskirju muutes ei hõlbustanud ELi 
institutsioonid enda korraldatud hangetel osalemist, 
st ei lihtsustanud eeskirju ega toonud selgust nende 
ebaselgetesse osadesse
ELi finantsmäärust ja selle kohaldamise eeskirju ei ole ühte 
dokumenti konsolideeritud ning tegu on endiselt liiga keeruliste 
õigusaktidega
26 
Ka pärast ELi finantsmääruse läbivaatamist 2015.  aastal sisaldavad riigihanke-ees -
kirju nii finantsmäärus ise kui ka selle kohaldamise eeskirjad. Kontrollikoda märkis 
juba oma arvamuses nr 1/201514, et selline jaotus ei ole kooskõlas finantsmääruse 
läbivaatamise aluseks olnud suurema selguse eesmärgiga. Lisaks ei anna eeskirja -
de kahe dokumendi vahel jagamine mingit märgatavat eelist. See teeb juba niigi 
keeruliste eeskirjade mõistmise veelgi raskemaks, seda nii ELi töötajate kui ka 
eelkõige ettevõtjate jaoks.
27 
Keerulisust lisab ka asjaolu, et mitte kõik asjakohased sätted ei sisaldu ELi finants -
määruse konkreetselt riigihankeid käsitlevates pealkirjades ja peatükkides. Osa 
tähtsatest sätetest sisaldub mujal tekstis (näiteks ettevõtjate jaoks eriti oluline 
„head haldust“ käsitlev säte)15.
28 
EKP riigihanke-eeskirjad näitavad, et kõik asjakohased eeskirjad on võimalik 
koondada ühte dokumenti.14 Vt arvamuse punkt 8 (ELT C 52, 
13.2.2015, lk 1).
15 ELi finantsmääruse head 
haldust käsitlevas sättes 
(punkt 96) sedastatakse muu 
hulgas, et institutsioon peab 
paluma taotlejal või pakkujal 
esitada puuduva teabe või 
selgitada tõendavaid 
dokumente juhul, kui tegu on 
ilmse tehnilise vea tõttu 
esitamata jäänud andmetega.
23 Tähelepanekud 
Puuduvad selgitused oluliste erinevuste kohta 2014.  aasta 
hankedirektiivist
29 
Kuigi ELi institutsioonide hanke-eeskirjad on 2014.  aasta hankedirektiiviga üldi -
selt kooskõlas, puuduvad selgitused mõningate erinevuste kohta. Kaks erinevust 
on olulised ELi institutsioonide hangetele juurdepääsu tagamise seisukohast. Üks 
neist puudutab VKEde osalemist, teine esialgsete turu-uuringute eesmärki.
VKEsid ei julgustata selgesõnaliselt hangetes osalema
30 
2014. aasta hankedirektiivi üks peamisi eesmärke on „hõlbustada eelkõige väikes -
te ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) riigihangetes osalemist“16. Seetõttu 
hoiatas seadusandja selgesõnaliselt ostujõu ülemäärase koondumise eest, mida 
tekitab avaliku sektori hankijate ostude koondamine. 2014.  aasta hankedirektiivis 
kasutatakse terminit „VKE“ enam kui 20 korda. Samas ei mainita ELi finantsmääru -
se muudatustes ja EKP uuesti sõnastatud hanke-eeskirjades VKEsid mitte korda -
gi. Kontrollikoja auditiga leiti, et peale siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde 
peadirektoraadi17 ei olnud ükski auditeeritud organisatsioon koostanud konkreet -
seid suuniseid selle kohta, kuidas hõlbustada VKEde jaoks hangetes osalemist või 
kuidas nende osalemise määra jälgida. Kontrollikoja küsimustikus märkis vaid üks 
vastaja 40-st, et VKEde osalemine oli üks nende prioriteetidest. Samas pakkusid 
mõned hankemenetlused VKEdele kindlasti ärivõimalusi (vt 2. selgitus ).
Ei mainita ettevõtjate teavitamiseks mõeldud esialgseid turu-uuringuid
31 
2014.  aasta hankedirektiiviga võimaldatakse selgesõnaliselt teha hankemenetlu -
sele eelnevaid esialgseid turu-uuringud ja sõnastatakse neile kehtivad põhimõt -
ted18. Hankijad võivad kasutada sõltumatute ekspertide või ametiasutuste nõuan -
deid hankemenetluse kavandamisel ja läbiviimisel tingimusel, et need nõuanded 
ei põhjusta konkurentsimoonutusi ning nende tulemusel ei rikuta mittediskrimi -
neerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid. 2014.  aasta hankedirektiivis sätestatakse, 
et turu-uuringuid ei tehta üksnes hangete ettevalmistamiseks, vaid ka selleks, 
et ettevõtjaid hankijate plaanidest ja nõuetest teavitada (vt 3. selgitus ). Viimati 
nimetatud eesmärki ei ole ELi finantsmäärusesse üle võetud19.16 Vt 2014.  aasta hankedirektiivi 
2. põhjendus.
17 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse 
ja VKEde peadirektoraat 
rõhutab potentsiaalsete 
pakkujatega suhtlemisel, et 
VKEd on eriti oodatud 
hangetes osalema. VKEdel 
soovitatakse pakkumusi teha 
nii üksi, konsortsiumina kui ka 
allhankijana.
18 Vt 2014.  aasta hankedirektiivi 
artikkel 40.
19 EKP hanke-eeskirjades 
esialgseid turu-uuringuid ei 
mainita.
24 Tähelepanekud 
Näiteid VKEdele kergesti juurdepääsetavate menetluste kohta
2014.  aastal vajasid Euroopa Parlamendi keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon spetsialistide nõus -
tamist. Teenuste eeldatav maksumus oli 2,5 miljonit eurot nelja aasta jooksul. Selle asemel, et otsida vaid ühte 
teenuseosutajat, jagas parlament teenused viide ossa: keskkonnapoliitika, kliimamuutus, jätkusuutlik areng, 
rahvatervis ja toiduohutus. Iga osa jaoks otsiti välja mitu sobivat teenuseosutajat. Kokku sõlmis parlament 
lepingud 17 ettevõttega.
2014.  aastal hankis nõukogu reklaamitooteid kogusummas 122 566  eurot. Hange jagati vastavalt hangitavate 
toodete liigile 12 osaks (nt kellad, T-särgid ja pastapliiatsid). Nii said pakkujad konkureerida eraldi kõigis osa -
des ja lepingud sõlmiti kolme eri ettevõtjaga.
EKP ei suutnud alguses leida oma uue hoone ehitamiseks peatöövõtjat, sest laekunud pakkumised ületasid 
märkimisväärselt EKP eelarvet. Seetõttu otsustas EKP jagada ehitustööd 14 paketiks, millest igaüks koosnes 
4–10 osast. Niisuguse muudetud hankestrateegia tulemusel oli ka VKEdel võimalik hangetel osaleda ja neid ka 
võita. EKP tegevuse tulemusel anti paralleelselt tööd 60 ehitusettevõtjale.
2015.  aasta ELi finantsmääruse põhjendamatu erinemine 2014.  aasta 
hankedirektiivist
„Enne hankemenetluse käivitamist võivad avaliku sektori hankijad läbi viia turu-uuringud eesmärgiga valmis -
tada riigihanget ette ning teavitada ettevõtjaid oma hankeplaanidest ja nõuetest .“ (2014.  aasta hankedirektiivi 
artikkel 40, oluline osa on audiitorite poolt alla joonitud.)
„Enne hankemenetluse algatamist võib hankija korraldada menetluse ettevalmistamiseks esialgse turu-uurin -
gu.“ (2015.  aasta ELi finantsmääruse artikkel 105.)2. selgitus 3. selgitus
25 Tähelepanekud 
Kinnisvaraturu uurimist ei selgitata
32 
2014.  aasta hankedirektiivi ei kohaldata maa, olemasolevate hoonete ja kinnis -
vara ostmiseks või üürimiseks. Selliste lepingute sõlmimiseks kasutatavad menet -
lused peavad sellegipoolest olema kooskõlas aluslepingu ning eelkõige võrdse 
kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega.
33 
Ei ELi finantsmääruses ega EKP hanke-eeskirjades käsitleta seda, kuidas peaks 
potentsiaalseid müüjaid ja töövõtjaid teavitama juhul, kui ELi institutsioonid otsi -
vad maad või olemasolevaid hooneid. Seetõttu jääb see suuresti institutsioonide 
juhtide otsustada. Kontrollikoja auditiga leiti nii juhtumeid, kus juhid uurisid ise 
turgu ning võtsid potentsiaalsete müüjate ja töövõtjatega otse ühendust, juh -
tumeid, kus sobivate pakkumuste leidmiseks kasutati väliseid nõustajaid, kui ka 
juhtumeid, kus teade eelneva turu-uuringu kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
34 
Üksnes komisjon on avalikult teatanud20, et avaldab läbipaistvuse tagamiseks 
Euroopa Liidu Teatajas nii teate eelneva turu-uuringu kohta (selles loetletakse 
iga projekti miinimumnõuded, välistamis- ja uuringutingimused) kui ka nendega 
seotud menetluste tulemused. Kontrollikoja auditiga leiti, et sellist menetlust 
kasutati küll lepingute puhul, mis puudutasid komisjoni hooneid Brüsselis, kuid 
mitte Luxembourgis. Euroopa Parlament avaldas Euroopa Liidu Teatajas viimati 
teate eelneva turu-uuringu kohta 2010. aastal, kui institutsioon otsis Brüsseli linna 
piirkonnas asuvaid hooneid.20 Vt komisjoni 5. septembri 
2007. aasta teatis KOM(2007) 
(lõplik), mis käsitleb Komisjoni 
kinnisvarapoliitikat Brüsselis ja 
Luxembourgis; eelkõige 
teatise lõiku „Suurenenud 
konkurents turul: hoonete 
ostmise ja rentimise 
läbivaadatud metoodika“.
26 Tähelepanekud 
Keelenõudeid käsitleb oma hanke-eeskirjades üksnes EKP
35 
ELi finantsmääruses ei loetleta hangetes kasutatavaid keeli. Keelenõudeid käsit -
leb oma hanke-eeskirjades üksnes EKP21. Enamikus ELi institutsioonides kasuta -
tavate menetluste puhul on oht, et need võivad petta potentsiaalsete pakkujate 
ootusi. ELi institutsioonid avaldavad oma hanketeated TEDis kõigis ELi keeltes. 
Lisaks võivad ettevõtjad tellida üksikasjalike tehniliste tingimuste tõlke ja või -
vad esitada pakkumused mistahes ametlikus keeles. Kui pakkujatest saavad aga 
töövõtjad, ei saa nad jätkata töötamist enda valitud ametlikus keeles, vaid peavad 
vastama hankedokumentides esitatud nõuetele. See tähendab tavaliselt ka nii 
konkreetset suhtluskeelt (suhtlus lepingu täitmise ajal) kui keelt, milles tuleb 
esitada lepingu raames tehtud töö.
Mitte kõik menetlusi puudutavad otsused ei panustanud 
maksimaalselt konkurentsi edendamisse
36 
Kontrollikoda leidis, et hangetega tegelevatel töötajatel lasub tihti surve vältida 
hilisemat vaidlustamist ja/või vähendada hankemenetluste läbiviimiseks kulu -
vat aega ja ressursse. See võib endaga kaasa tuua menetluslikke otsuseid, mis 
võivad olla küll põhjendatavad õiguslikust seisukohast, ent eeldaksid usaldus -
väärse finantsjuhtimise seisukohast rohkem konkurentsi edendamisele suunatud 
tõlgendamist.
Üksnes EKP rakendas nõuet eelneva turu-uuringu tegemiseks 
enne ametliku hankemenetluse alustamist  
37 
Põhjalikud eelnevad turu-uuringud enne ametliku hankemenetluse alustamist on 
oluline element selleks, et optimeerida hankedokumentide tehnilises kirjelduses 
loetletud nõudeid ning veenduda potentsiaalsete pakkujate olemasolus ja nende 
valmisolekus menetluses osaleda.21 EKP eeskirjade kohaselt 
toimuvad hankemenetlused 
inglise keeles (välja arvatud 
menetluse või sisu 
puudutavatel erandlikel 
asjaoludel, mis nõuavad mõne 
teise keele kasutamist).
27 Tähelepanekud 
38 
Kuni hankedirektiivi ja ELi finantsmääruse viimase muutmiseni ei olnud enne 
ametliku hankemenetluse alustamist tehtavaid eelnevaid turu-uuringuid hanke 
eeskirjades mainitud (vt eelnev punkt). Veelgi enam, kui EKP välja arvata, rõhutati 
ELi institutsioonide asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud suunistes eelnevate  
turu-uuringutega seotud riske ja seati piiravaid tingimusi või isegi hoiatati po -
tentsiaalsete pakkujatega ühenduse võtmise eest. Näiteks Euroopa Parlamendi 
asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud riigihangete teatmikus (november 2014) 
soovitati mitte küsida või arvesse võtta asjaomasest lepingust huvitatud ette -
võtjate arvamusi, kuna see võib konkurentsi takistada.
39 
Selline nõue võib kaasa tuua hangetega tegelevate töötajate soovi riske vältida. 
Läbivaadatud hangete dokumentides leidsid audiitorid vähe tõendeid selle koh -
ta, et turgu oleks põhjalikult uuritud. Nimetatud järeldust kinnitasid ka kontrolli -
koja auditiküsimustiku tulemused. Paljud vastajad märkisid, et nad tegid enne 
hankemenetluse alustamist harva turu-uuringuid.
40 
Erinevalt teistest ELi institutsioonidest koostas ja rakendas EKP riigihangete 
osakond kulutõhususe parandamiseks asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud 
suunised, mille kohaselt tuleb tarnijatega enne ametliku hankemenetluse alusta -
mist aktiivselt ühendust võtta. See hõlmab eelkõige mitteametlikke kohtumisi nii 
kehtivat lepingut omavate kui ka potentsiaalsete töövõtjatega, et saada turu -
teavet, selgitada EKP nõudmisi ja edendada konkurentsi.
Lepinguid ei jaotatud osadeks nii tihti kui seda oleks saanud teha
41 
Lepingute osadeks jaotamine suurendab konkurentsi ja lihtsustab VKEdel han -
getel osaleda. Mida suurem on leping, seda madalam on tõenäosus, et edukaks 
tunnistatakse VKEd22.22 Vt 2014. aasta veebruaris 
komisjoni tellimusel 
välisekspertide poolt 
koostatud uuring „SMEs’ 
access to public procurement 
markets and aggregation of 
demand in the EU“.
28 Tähelepanekud 
42 
Finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artiklis 168 sätestatakse, et „kui see on 
asjakohane, tehniliselt teostatav ja kulutõhus“, tuleb sama hankemenetluse lepin -
gud sõlmida eraldi osades. Selline sõnastus annab eelarvevahendite käsutajatele 
suure kaalutlusõiguse, otsustamaks, kas lepingud osadeks jagada või mitte. Kont -
rollikoda leidis, et lepinguid ei jaotatud osadeks nii tihti kui seda oleks saanud 
teha. Näiteid juhtumitest, kus lepingud oleks saanud osadeks jagada, on esitatud 
4. selgituses . TED andmebaasis avaldatud hanketeadete võrdlemisest selgub, et 
liikmesriikide kesktasandi hanked olid märkimisväärselt tihemini osadeks jagatud 
kui ELi institutsioonide hanked (vt joonis 6 ).
Juhtumeid, kus lepingud oleks saanud osadeks jagada
2014. aastal andis nõukogu 10 aastaks ühele ettevõtjale 93 miljoni euro suuruse lepingu nõukogu olemasole -
vate ja tulevaste hoonete haldamiseks, hoolduseks, remondiks ja tehniliste seadeldiste kohandamiseks; lepin -
gut osadeks ei jaotatud. Osutatavad teenused hõlmavad väga erinevaid valdkondi: nt küte, ventilatsioon, õhu 
konditsioneerimine, vee- ja kanalisatsioonisüsteemid, elekter, päästesüsteemid, päikeseenergia, kollektiivsed 
kaitsevahendid, köögiseadmed, rasvaseparaatorite tühjendamine, tarbimise seire, tehniline abi ja rajatiste 
kohandamiseks tehtavad tööd.
Komisjon ei kasutanud hanke osadeks jaotamist oma 2015. aasta viieaastases 8,9 miljoni euro suuruses lepin -
gus „Your Europe Advice’ — the European Union’s free legal advice service“. Tegu on väga keerulise teenu -
sega, mis puudutab kõigis ELi keeltes antavat õigusabi, mis eeldab teadmisi kõigist ELi õigussüsteemidest. 
Ainukese pakkumuse tegi juba eelneva lepingu võitnud teenuseosutaja, kuna tal oli tõenäoliselt ainsa ettevõt -
jana juba valmis pakkumus nii laiaulatuslike teenuste osutamiseks. Samas näitas hankedokumentide allalaadi -
miste arv (211 allalaadimist), et hanke vastu valitses suur huvi. Lepingu osadeks jaotamine (nt riikide rühmade 
kaupa) oleks võinud hankel osalemise ka teiste ettevõtjate jaoks lihtsamaks muuta.
Euroopa Parlament sõlmis 2014.  aastal viieks aastaks lepingu (kogusummas 19,8  miljonit  eurot) koristustee -
nuste osutamiseks parlamendi Strasbourgis asuvates hoonetes. Hangitavaid teenuseid kirjeldati kui „Euroopa 
Parlamendi Strasbourgis asuvate hoonete kontoriruumide ning puu- ja metallpindade (sees ja väljas) korista -
mist ning muid hügieeniteenuseid“ ning kogu hange tehti ühes osas. Akende pesemise lepingu oleks võinud 
anda eraldi osana, mis oleks suurendanud hankel osalevate ettevõtete arvu. Akende pesemine on tavaliselt 
kontorite koristamisest erinev tegevus, millega tegelevad teised töötajad, selle sagedus on teine ning see 
eeldab teist liiki kogemusi, teadmisi ja tööriistu.4. selgitus
29 Tähelepanekud 
Osadeks jaotatud menetluste osakaal – ELi institutsioonide ja liikmesriikide 
kesktasandi hanketeadete võrdlusJoonis 6
Euroopa institutsioon/organ või rahvusvaheline organisatsioonMinisteerium või mõni muu riiklik või piirkondlik ametiasutus2014 2013 2012 2011 201025%
20%
15%
10%
5%
0%
Märkus:  kui hanketeates puudus teave lepingu osadeks jaotamise kohta, eeldasid audiitorid, et jaotamist ei tehtud. TED andmebaasi jaotuses 
„Euroopa institutsioon, organ või rahvusvaheline organisatsioon“ on väga vähe ELi-väliste rahvusvaheliste organisatsioonide hanketeateid.
Allikas:  kontrollikoda Euroopa Liidu Väljaannete Talituse esitatud andmete põhjal.
43 
Ehkki lepingute osadeks jagamine ja samaaegne avaldamine võib parandada 
juurdepääsetavust hankemenetlustele, ei tohi ELi institutsioonid hankeid suu -
remat konkurentsi nõudvate hankemenetluste vältimise eesmärgil kunstlikult 
väiksemateks osadeks jagada. Näiteks Euroopa Parlament hankis 2014.  aastal  
kahekuises ajavahemikus ühelt ja samalt tarnijalt nelja läbirääkimistega hanke -
menetlust kasutades kontorimööblit. Kõigi nelja menetluse lepingusummad 
olid alla suuremat avalikustamist nõudva piirmäära, jäädes vahemikku 8021–
14 110 eurot (lepingute kogusumma oli 43 345 eurot). Kõik neli hanget olid väga 
sarnased ning puudutasid ühes ja samas hoones töötavatele direktoritele ja 
peadirektoritele mõeldud kontorimööblit.
Piiratud hankemenetlustega kaasnes oht potentsiaalseid 
pakkujaid eemale peletada
44 
ELi finantsmääruse kohaselt võib hankija kasutada avatud või piiratud menetlust 
mistahes ostu puhul. EKP hanke-eeskirjades eelistatakse avatud hankemenetlust, 
kuna nende kohaselt on standardmenetluseks avatud hankemenetlus.
30 Tähelepanekud 
45 
Piiratud hankemenetlusel23 on teatud eeliseid, eelkõige juhul, kui turva- või kon -
fidentsiaalsuskaalutlustel on vaja piirata hankedokumentide levitamist. Samas 
aga valitses vähemalt enne hanke-eeskirjade viimast muutmist oht, et potent -
siaalsed pakkujad ei saa hankel osaleda, kuna pakkumuse esitamise ettepanek 
koos üksikasjaliku tehnilise kirjeldusega ei olnud esimeses etapis kättesaadav ja 
seetõttu ei olnud selget ülevaadet selle kohta, mida hankija neilt ootas. Veel ei 
ole selge, kas see muutub 2016.  aastal, kui jõustuvad muudetud ELi finantsmää -
ruse kohaldamise eeskirjad. ELi finantsmääruse kohaldamise eeskirjade kohaselt 
tuleb kõik hankedokumendid, sealhulgas pakkumuse täielik tehniline kirjeldus, ka 
kaheetapilise menetluse korral koheselt kättesaadavaks teha. ELi finantsmääruse 
kohaldamise eeskirjad sisaldavad aga selle reegli mittetäitmist võimaldavat sätet 
(nt teatud konfidentsiaalsus- või tehniliste nõuete korral).
46 
Lisaks kestab piiratud menetlus tavaliselt avatud hankemenetlusest kauem, mis 
võib samuti potentsiaalsete pakkujate huvi vähendada. Hankedokumentidele 
elektroonilise juurdepääsu võimaldava tavalise avatud hankemenetluse pakku -
muste esitamise minimaalne tähtaeg on vähemalt 47 päeva, piiratud menetluse 
puhul on tähtajaks 37 päeva, millele lisanduvad veel 35 päeva. Lisaks katkesta -
takse piiratud hankemenetluse kaks etappi ettevõtjate esitatud osalemissoovide 
hindamise ajaks. Täiendavaid viivitusi võivad tekitada tagasi lükatud osale -
missoovide tõttu esitatud kaebused. Lisaks puudub ka paindlikkus, mis lubaks 
hinnata pakkumusi vastavalt edukaks tunnistamise kriteeriumidele, ilma et oleks 
eelnevalt hinnatud nende vastamist välistamis- ja valikukriteeriumidele; see pi -
kendab veelgi protsessi pikkust võrreldes avatud hankemenetlusega.
47 
Ajavahemikus 2010–2014 oli avatud hankemenetluse alusel edukaks tunnistamise 
otsuseid kõigi ELi institutsioonide peale stabiilselt ligikaudu kolm korda rohkem 
kui piiratud menetluse alusel tehtud sarnaseid otsuseid. Seevastu nõukogu kasu -
tas samas ajavahemikus valdavalt piiratud hankemenetlust. Peamiseks problee -
miks oli nende menetluste pikkus. Ajavahemikus 2011–2013 oli piiratud menetlus -
te keskmine pikkus peaaegu üks aasta (see sisaldas ka hanketeate avaldamise ja 
pakkumuste laekumise vahele jäävat aega, mis moodustas keskmiselt 170 päeva).23 Erinevalt avatud 
hankemenetlusest 
korraldatakse piiratud 
menetlus kahes etapis. 
Esimese etapis võivad kõik 
ettevõtjad avaldada soovi 
menetlusel osaleda, ent 
pakkumuse tohivad esitada 
vaid valikukriteeriumidele 
vastavad ettevõtjad.
31 Tähelepanekud 
Läbirääkimistega hankemenetluste kasutamist jälgiti üldiselt väga 
tähelepanelikult
48 
Hanke-eeskirjade 2014.  aasta reform laiendas hankemenetluste ulatust, mis 
hõlmab pakkujatega peetavaid läbirääkimisi (eelkõige puudutab see uut konku -
rentsipõhist läbirääkimistega hankemenetlust). Käesoleva auditi jaoks oli uute 
reeglite mõju veel liiga vara hinnata.
49 
Varem kasutati väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust neli korda 
sagedamini kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatud läbirääkimistega hankeme -
netlust. Peamine põhjus väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse 
kasutamiseks oli see, et ehitustöid, asju või teenuseid sai teostada või osutada 
vaid üks ettevõtja, ning puudus mõistlik alternatiiv.
Juhtumeid, kus oleks olnud kohane menetlused laiemalt avalikustada
Euroopa Parlament kasutas ühe Brüsselis asuva hoone 133,6  miljoni  eurose ehituslepingu puhul läbirääkimis -
tega hankemenetlust, kuigi hoonet ei olnud hankelepingu allkirjastamise ajal (27. juuni 2012) veel olemas. 
Nagu selgitati kontrollikoja eriaruandes nr 2/200724, võib vaid olemasolevate hoonete puhul teha erandi ELi 
finantsmääruse kohaldamise eeskirjades (artikli 134 lõige 1) sätestatud reeglist, mille kohaselt peab hange 
olema nii laiapõhjaline kui võimalik. Lõpetamata või veel ehitamata hoonete puhul tuleks kasutada avatud ja 
konkurentsipõhiseid hankemeetodeid.
EKP juhatus teatas vaid mõni kuu enne ühtse järelevalvemehhanismi käivitumist 2014.  aasta novembris 
vajadusest organisatsioonialaste konsultatsiooniteenuste järele, et täita panga uut missiooni pangandus -
järelevalve valdkonnas. Ühendust võeti viie potentsiaalse pakkujaga ja paluti neil pakkumused esitada; 
hanketeate mitteavaldamist põhjendati sellega, et: „ootamatute sündmuste tagajärjel tekkinud kiireloomu -
lise olukorra tõttu, mida EKP ei saanud ette näha, ei ole võimalik menetluse tähtajast kinni pidada“. Samas 
oli aga juba 2013.  aastal võimalik ette näha, et ühtse järelevalvemehhanismi loomine püstitab EKP jaoks 
uusi organisatsioonilisi ülesandeid; ega tõendatud seda, et kiirendatud piiratud hankemenetlust (10 päeva 
avalduste esitamiseks ja 10 päeva pakkumuste esitamiseks) ei olnud võimalik korraldada. Lepingu maht oli 
3,49  miljonit  eurot.
24 ELT C 148, 2.7.2007, lk 1, vt punkt 21.5. selgitus
32 Tähelepanekud 
50 
Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kasutamist jälgiti auditee -
ritud institutsioonides väga tähelepanelikult – nagu seda ELi finantsmääruses 
nõutakse. Euroopa Parlamendis ja EKP-s leiti auditi käigus aga kaks juhtumit, kus 
oleks olnud kohane menetlused laiemalt avalikustada (vt 5. selgitus ).
Läbirääkimistega menetlustega kaasneb kohustus läbi rääkida
51 
Nimest hoolimata ei kaasnenud läbirääkimistega hankemenetlustega alati läbi -
rääkimisi. Eelkõige puudutas see madala maksumusega menetlusi. Komisjoni ja 
parlamendi peadirektoraadid käsitlesid läbirääkimistega hankemenetlusi nii, et 
valisid esitatud pakkumuste seast parima, kuid ei püüdnudki läbirääkimiste abil 
pakkumust paremaks muuta.
52 
Pakkujad võivad aga eeldada, et neile antakse võimalus algses pakkumuses esi -
tatud hinda või kvaliteeti parandada. Läbirääkimistest loobumise korral võetakse 
pakkujatelt võimalus leping endale saada ning institutsioonid võivad lasta käest 
võimaluse saada soodsam leping.
53 
Alates ELi finantsmääruse muutmisest 2015.  aastal võib hankija sõlmida lepingu 
esialgse pakkumuse alusel ilma läbirääkimisi pidamata, kui ta on hankedoku -
mentides teatanud, et jätab endale võimaluse seda teha. Pakkuja seisukohast ei 
kõrvalda see uus säte aga ülalkirjeldatud ebakindlust, sest läbirääkimised võivad 
nii toimuda kui ka toimumata jääda.
33 Tähelepanekud 
Komisjoni kehtivad raamlepingud, mille kestus on seitse aastat või enam
UCA 093/13: nõukogu olemasolevate ja tulevaste hoonete haldamine, hooldus, remont ja tehniliste seadeldis -
te kohandamine (maksimaalne kestus 10  aastat). Lepingu kogumaksumus: 94  miljonit  eurot.
UCA 14/048: Euroopa Liidu Nõukogu Justus Lipsiuse hoone liftide uuendamine ja igakülgne hooldus (maksi -
maalne kestus 10  aastat). Lepingu kogumaksumus: 3,35  miljonit  eurot.
UCA 14/100: Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi hoonete vaheseinte ehitus ja viimistlustööd (maksi -
maalne kestus 7 aastat). Lepingu kogumaksumus: 6,66  miljonit  eurot.
UCA 15/010: Justus Lipsiuse hoone elektriliste ja elektromehhaaniliste süsteemide järelevalve- ja juhtimissead -
mete vahetus ja hooldus (maksimaalne kestus 17  aastat). Edukaks tunnistamise teadet ei avaldatud.
UCA 15/011: Euroopa Liidu Nõukogu hoone parandus- ja hooldustööd (maksimaalne kestus 7 aastat). Lepingu 
kogumaksumus: 31,2  miljonit  eurot.
UCA 034/15: mobiilsete lõhkeaine avastamise seadmete ost ja hooldus (maksimaalne kestus 10 aastat). Edu -
kaks tunnistamise teadet ei avaldatud.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.6. selgitusRaamlepingute liiga pikk kestus võib konkurentsi kahjustada
54 
Raamlepingutega luuakse pikaajaline suhe ühe või enama tarnija või teenuse -
osutajaga. Selliste lepingute sõlmimine toodete või teenuste hankimiseks võib 
olla kasulik, kui hankija teab, mida tahab, kuid ei tea, millal ja millist kogust ta 
teatud aja jooksul vajab. Konkurentsi kahjustamise vältimiseks on raamlepingute 
maksimaalne kestus üldjuhul neli aastat25. Välja arvatud erandjuhtudel, kui see 
on eelkõige raamlepingu eseme tõttu õigustatud, võib selle pikkus ületada nelja 
aastat. Hankija halduskulude vähendamist ei saa pidada mõjuvaks põhjuseks.
55 
Erinevalt teistest aastatel 2013–2015 auditeeritud organisatsioonidest kasutas 
nõukogu sagedasti erandjuhu sätet eesmärgiga oma hoonete jaoks sõlmitud 
raamlepingute kestust oluliselt pikendada. 6. selgituses  loetletakse sellised 
lepingud, mille kestus on seitse aastat või enam.25 Lepinguline suhe ettevõtjaga 
võib olla pikem kui neli aastat, 
kuna raamlepingul 
põhinevate konkreetsete 
lepingute kestus ei pea 
raamlepinguga kokku 
langema.
34 Tähelepanekud 
III osa. Mittevajalike takistustega raskendatakse 
potentsiaalsete pakkujate tegevust, kes tahaksid 
saada teavet ELi institutsioonide korraldatavate 
hangete kohta ja neist kasu saada
56 
Kontrollikoda uuris, kui lihtne on saada teavet institutsioonide korraldatavate 
hangete kohta, ning kas on olemas töövahendeid, mis aitaksid potentsiaalsetel 
pakkujatel esitada oma pakkumused ilma mittevajalike kuludeta, ja kas menetlus -
like probleemide korral nende küsimustega mõjusalt tegeldakse.
57 
Parim tava oleks luua elektrooniline ühtne kontaktpunkt, mis võimaldaks ette -
võtjatel leida kogu asjakohane teave ühelt veebisaidilt (platvormilt) ja mille 
kaudu nad saaksid ELi institutsioonidega suhelda. Ideaaljuhul peaks hanke -
menetluste käsitlemine, sealhulgas teave kohaldatavate eeskirjade, ärivõimaluste, 
asjakohaste hankedokumentide ja pakkumuste esitamise kohta, ning kogu muu 
institutsioonide ja ettevõtjate vaheline suhtlus toimuma läbi ühe elektroonilise 
kanali. Nimetatud eesmärgi täitmiseks vajalikke vahendeid pakuvad elektroonili -
sed riigihanked (vt 7. selgitus ).7 . selgitusElektroonilised riigihanked – selgitus terminoloogia kohta
Elektrooniline (riigi)hange (e-riigihange) on avaliku sektori organisatsioonide poolt asjade, teenuste ja ehitus -
tööde hankimiseks kasutatav elektrooniline suhtlus ja tehingute töötlemine.
Hankeprotsessi kõiki osi saab teostada või toetada elektrooniliselt. Praegu on rõhk:
e-teadetel: hangetest teavitavate teatiste elektroonilisel avaldamisel, mis sisaldab e-hangete platvormile juha -
tavat hüperlinki;
elektroonilisel juurdepääsul: internetiplatvormil, kus avaldatakse riigihankeid puudutav dokumentatsioon (nt 
tehnilised tingimused) ning kus toimub pakkujate ja hankija vaheline elektrooniline suhtlus;
elektroonilisel pakkumuste esitamisel: ettevõtjatepoolsel pakkumuste elektroonilisel esitamisel.
Vt COM(2012) 179 („ E-hangete strateegia“) ja COM(2013) 218 final („Täielikult elektroonilised riigihanked avaliku 
halduse moderniseerimiseks“).
35 Tähelepanekud 
ELi institutsioonide hanked on internetis halvasti nähtavad
58 
Ettevõtja seisukohast on ELi institutsioonide hangete hea nähtavus oluline kolmel 
põhjusel: see lihtsustab juurdepääsu hankevõimalusi puudutavale teabele, aitab 
mõista eeskirju ja seda, kuidas pakkumus tuleb esitada, ning annab oma läbi -
paistvusega usku menetluste õiglase tulemuse kohta, mis julgustab ettevõtjaid 
menetluses osalema.
Olemasolev teave on lünklik ja jagatud mitme erineva veebisaidi 
vahel
59 
Euroopa Liidu ametlik veebisait on europa.eu. Veebisaidi tutvustuse kohaselt 
peaks see olema „hea lähtepunkt, kui otsite teavet ELi ja tema pakutavate teenus -
te kohta, kuid ei tea, kuidas meie veebisaitidel navigeerida“26. Peale ELi institut -
sioonide hangetele viitamisele ei anna europa.eu täiendavat teavet ELi institut -
sioonide hangete ega neid puudutavate rakenduseeskirjade kohta. Veebisaidi 
külastaja leiab vaid lingid, mis viitavad ELi institutsioonide veebisaitide hankeid 
puudutavatele osadele (kokku seitse linki) ja EL Bookshopi veebisaidile, kust saab 
tasuta alla laadida voldiku „Doing business with the European Commission“ („Kui -
das teha äri Euroopa Komisjoniga“).
60 
ELi institutsioonide hangete kohta info otsimisel võidakse sattuda ka komisjoni 
hankeid tutvustavale kesksele veebisaidile27. Sellel loetletakse poliitikavaldkon -
nad, kus komisjonil võib olla vajadus hankeid korraldada, ning esitatakse lingid 
nende poliitikavaldkondade eest vastutavate peadirektoraatide veebisaitidele. 
Sellega antav teave piirdub.
61 
Erinevalt hangetele pühendatud kesksest veebisaidist sisaldavad peadirektoraa -
tide ja teiste ELi institutsioonide veebisaidid rohkem teavet. Eri teemade kohta 
esitatud teabe maht on aga väga erinev; seda on näha tabelis 2 , milles esitatakse 
kontrollikoja poolt 11 veebisaidi kohta tehtud analüüsi tulemused.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_en.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_en.htm
36 Tähelepanekud 
ELi institutsioonide veebisaitide riigihangetele pühendatud osade analüüs
Kategooria kohta kokku
Parlament
Nõukogu
EKPKomisjon
Legend:  
J = jah  
O = osaliselt  
R = alles pärast registreerimist  
Teabevahetuse peadirektoraat
Informaatika peadirektoraat
EuropeAid
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja 
VKEde peadirektoraat
Teadusuuringute Ühiskeskus
Infrastruktuuri- ja logistikaamet 
Brüsselis (OIB)
Infrastruktuuri- ja logistikaamet 
Luxembourgis (OIL)
Teadusuuringute ja innovatsioo -
ni peadirektoraat
Maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraat
Üldteave ELi institutsioonide korraldatavate hangete 
kohta6 J J J J J J
Tarnijatele mõeldud suunised selle kohta, kuidas 
pakkumusi esitada5 J J J J J
Teave ELi institutsioonide hangete õigusliku aluse 
kohta8 J J J J J J J J
Üldtingimused ja/või dokumentide vormid 8 J J J J J J J J
Täiendavad koolitus- või õppematerjalid  
(e-õpe, juhend internetikasutajatele)3 J J J
Võimalus hangete kohta küsimusi esitada 8 J J J J J J J J
Võimalus registreerida uute võimaluste alaste hoiatus -
teadete saamiseks8 J J J J J J J J
Hankedokumendid elektrooniliselt kättesaadavad 12 J R R J J J J J J J J J
Veebisait pakub täiendavaid otsinguvõimalusi 3 J J J
Teave kehtivate suure väärtusega hankevõimaluste 
kohta12 J J J J J J J J J J J J
Eelteave tulevaste suure väärtusega hankevõimaluste 
kohta4 J J O J
Teave kehtivate madala väärtusega hankevõimaluste 
kohta6 J J J J J J
Eelteave tulevaste või kavandatud madala väärtusega 
hankevõimaluste kohta4 J J J J
Uuritud veebisaitide arv kokku 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Märkus:  analüüs tehti ajavahemikus 24. juuni kuni 6. juuli 2015.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Tabel 2
37 Tähelepanekud 
28 „Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide“ 
(„Hanked ja toetused Euroopa 
Liidu välistegevuse jaoks – 
praktilised suunised“).
29 http://ted.europa.eu62 
Analüüsitud veebisaitidest on hea tava näiteks EuropeAidi oma, sest see sisaldas 
kogu vajalikku teavet. Veebisait sisaldab kasutajasõbralikku tehniliselt kõrgel 
tasemel olevat süsteemi, mis võimaldab hankevõimaluste otsimiseks kasutada 
erinevaid otsinguvariante. Veebisait sisaldab ka suuniseid ja e-õpet. Täiendav olu -
line erinevus teistest veebisaitidest on see, et EuropeAidi oma sisaldab üksikasja -
likke suuniseid hankemenetluste kohta28. Mujal käsitletakse selliseid suuniseid 
asutusesiseseks kasutuseks mõeldud dokumentidena ega avaldata neid ametlikel 
veebisaitidel. Nii on see näiteks eelarve peadirektoraadi finantsteenuste kesk -
üksuse koostatud komisjoni riigihangete teatmiku puhul. Teatmiku kõige värskem 
versioon pärineb 2015. aasta novembrist, ent internetis on leitavad vaid varase -
mad versioonid ja sedagi põhjusel, et need olid varem avaldanud üks advokaadi -
büroo ning üks kodanikuühiskonna organisatsioon.
TED andmebaasi ( Tenders Electronic Daily ) otsingufunktsioon ei 
andnud alati rahuldavaid tulemusi.
63 
TED ( Tenders Electronic Daily ) on Euroopa Liidu Teataja Lisa internetiversioon, 
milles käsitletakse Euroopa riigihankeid. TEDis avaldatakse igal päeval (teisipäe -
vast reedeni) ligikaudu 1800 hanketeadet29. Enamik avaldatud teadetest pärineb 
liikmesriikide hankijatelt. TEDis avaldatakse ka ELi institutsioonide hanketeated – 
seda juhul, kui nende eeldatav maksumus on võrdne 2014.  aasta hankedirektiivis 
sätestatud piirmääraga või ületab seda (erandiks on ainult väljakuulutamiseta 
läbirääkimistega hankemenetlus, nagu sätestatud ELi finantsmääruse kohaldami -
se eeskirjade artiklis 134).
64 
Hanketeadete suurest arvust tulenevalt on TEDi kasutajasõbralikkuse seisukohast 
tähtis omada mõjusat ja intuitiivset otsingumootorit. TEDis avaldatud teateid 
saab sorteerida ja otsida vastavalt riigile, ettevõtlussektorile, tarnepaigale ja 
paljudele muudele kriteeriumidele. TEDi otsingumootor võimaldab potentsiaal -
selt huvitavate hangete leidmiseks kombineerida erinevaid kriteeriume. Testimise 
abil leidsid audiitorid mitu probleemi, mis puudutasid otsinguvõimaluste mitte -
rahuldavaid tulemusi. Näiteid on toodud 8. selgituses .
38 Tähelepanekud 
Ärivõimaluste leidmiseks mõeldud vahendeid (näiteks ühtne 
riigihangete klassifikaator ja ühine statistiliste territoriaalüksuste 
liigitus) ei kasutatud alati õigesti
65 
TEDi otsingutulemuste täpsus sõltub hankijate sisestatud andmete õigsusest – 
eelkõige puudutab see TEDis kasutatavaid klassifikaatoreid.
66 
Ühtne riigihangete klassifikaator on kõige levinum klassifitseerimissüsteem. Selle 
eesmärk on lihtsustada pakkujate jaoks konkreetse ärivaldkonna hanketeadete 
leidmist. Süsteem sisaldab ligikaudu 10 000 koodi, mis on jagatud viieks tasan -
diks. Iga kood koosneb kaheksakohalisest numbrikombinatsioonist ning lepingu 
sisuks olevaid töid, kaupu või teenuseid kirjeldavatest märksõnadest. 8. selgitusNäiteid TED andmebaasi kehtivate hanketeadete otsingumootori mitterahuldavate 
otsingutulemuste kohta
Kehtivate hanketeadete otsing majandusharus „Ehitus ja kinnisvara“ (otsingukriteerium „Euroopa institut -
sioon/organ või rahvusvaheline organisatsioon“) andis kokku 124 tulemust. Tulemuste seas oli aga palju 
hanketeateid, millel ei olnud selgelt mingit seost ehituse ja kinnisvaraga; need puudutasid näiteks hoopis 
tõlketeenuseid, ELi tarbijaõiguste olukorra uuringut ning VKEde rahastamisvahendit „Äri- ja akadeemilised 
ringkonnad“.
Kehtivate hanketeadete otsing majandusharus „Kaevandamine ja maagid“ (otsingukriteerium „Euroopa 
institutsioon/organ või rahvusvaheline organisatsioon“) andis otsinguga mitteseotud tulemusi, mis puudu -
tasid näiteks päikesekaitseseadmeid ja raudteetranspordiga seotud hoonete ehitustöid. Audiitorid testisid 
nimetatud otsingukriteeriumide kombinatsioone erinevatel kuupäevadel. Mitmel korral esitas otsingumootor 
hanketeated, millel ei olnud „Kaevandamise ja maakidega“ mingit pistmist.
Täistekstiotsing ei andnud alati piisavalt häid tulemusi. Audiitorid kasutasid vastavalt suunistele ülakomasid, 
valisid otsingusõnana näiteks „turvateenused“ (lisaks otsingukriteeriumile „Euroopa institutsioon/organ või 
rahvusvaheline organisatsioon“) ja said 147 tulemust, mille seas oli selliseid otsinguga mitteseotud elemente 
nagu „tugi paremate avaliku halduse alaste teadmiste omandamiseks ja institutsioonilise suutlikkuse arenda -
miseks“ ja „tehniline abi vee valdkonna tutvustamise alaseks koolituseks ja teadlikkuse suurendamise projekt“.
ELi institutsioonide hanketeadete leidmiseks mõeldud TEDi otsingumootorit parandati küll 2015. aasta det -
sembris, ent see ei olnud endiselt täielikult usaldusväärne. Näiteks Euroopa Liidu Nõukogu kastikesse linnuke -
se tegemisel oli tulemuseks nimekiri nõukogu ja Euroopa välisteenistuse hanketeadetest. Samas ei sisaldanud 
otsingutulemused mõnda neist Euroopa välisteenistuse hanketeadetest juhul, kui linnuke tehti otse Euroopa 
välisteenistuse kastikesse. Lisaks oli endiselt keeruline leida mõne konkreetse ELi organi hanketeateid.
(Testid viidi läbi 2016.  aasta jaanuaris/veebruaris.)
39 Tähelepanekud 
67 
Üks Euroopa Komisjoni tellitud uuring30 näitas, et suhteliselt suur osa hanketea -
teid sisaldab vääraid koode. 405 hanketeatega tehtud uuring näitas, et ligikaudu 
23% teadete puhul oli tegu väära koodiga. Umbes 10%-l juhtudest ei vastanud 
kood hangitavatele töödele / asjadele / teenustele; ligikaudu 8%-l juhtudest oli 
kood liiga üldine ja ca 4%-l juhtudest liiga täpne. Käesolevas auditis tegid audii -
torid kindlaks komisjoni hanketeadetes kasutatud ebatäpsed koodid. Näiteid on 
toodud 9. selgituses .
Komisjoni kasutatud ebatäpseid ühtse riigihangete klassifikaatori koode
Uuringu „Statistics and forecasts analysis of different markets for motor vehicles“ (mootorsõidukite erinevate 
turgude statistika ja prognooside analüüs) puhul kasutas hankija maantee ühistransporditeenuste koodi (kood 
60 112 000). Lepingu maht oli 429 300 eurot.
Autotööstuse heidet, konkurentsivõimet ja majandusanalüüsi puudutava uuringu lepingu puhul kasutati 
transpordivahendite ja seonduvate lisatoodete koodi (kood 34 000 000). Lepingu maht oli 5 000 000 eurot.
Lepingu puhul, mis puudutas „kesksete kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete kogumist Euroopa Komisjo -
ni ühinemisotsuste kohta“ kasutati turu-uuringu teenuste koodi (kood 79 310 000). Menetlus osutus edutuks ja 
ühtegi pakkujat edukaks ei tunnistatud.9. selgitus30 Siseturu ja teenuste 
peadirektoraadi tellitud 
uuring „Review of the 
functioning of the CPV Codes/
System“, detsember 2012.
68 
Ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) lõi Euroopa Liidu statistika -
amet Eurostat eesmärgiga luua Euroopa Liidu piirkondliku statistika koostamiseks 
ühtne territoriaalüksuste liigitamise süsteem. Seda saab hanketeadetes kasutada 
tööde teostamise, asjade tarnimise või teenuste osutamise asukoha tähistami -
seks. Enamik komisjoni talitusi oma hanketeadetes NUTS koode ei kasutanud. Kui 
hankija ei too välja lepingu täitmise koha NUTS koodi, ei pruugi potentsiaalsed 
tarnijad hanketeadet tähele panna.
40 Tähelepanekud 
ELi institutsioonid loovad ettevõtjatele e-hangete ja 
pakkumuste elektroonilise esitamise puhul mittevajalikke 
takistusi, kuna ei ole kiiresti kasutusele võtnud ühtseid 
lahendusi
TEDi e-hangete platvormi kasutatakse vaid vabatahtlikkuse alusel
69 
TEDi e-hangete platvormi võivad kasutada kõik ELi institutsioonid ja organid 
ning potentsiaalselt võiks sellest saada kõigi hangete keskne juurdepääsupunkt. 
Platvormi haldab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus ja kasutajaks registreerimine 
on kõigile asjast huvitatud ettevõtjatele tasuta. Platvorm on TEDi veebisaidiga 
sünkroniseeritud31 ja annab:
a) elektroonilise juurdepääsu kõigile avalikustatud hankedokumentidele;
b) võimaluse ELi mistahes ametlikus keeles küsimusi esitada ning vaadata teiste 
esitatud küsimusi ja vastuseid;
c) reaalajas teateid, kui valitud hangete kohta on avaldatud uut teavet.
70 
TEDi e-hangete platvormi saab kasutada alates 2011. aasta aprillist, ent see ei ole 
komisjoni peadirektoraatidele ja rakendusametitele kohustuslik, kuigi eelarve 
peadirektoraat julgustab neid platvormi kasutama. Ka Euroopa Parlamendis on 
seatud eesmärgiks, et kõik peadirektoraadid kasutaksid TEDi e-hangete platvor -
mi. Nõukogu kavatseb alustada TEDi e-hangete platvormi kasutamist 2016.  aastal. 
EKP-l ei ole plaani TEDi e-hangete platvormi kasutama hakata. I lisas  esitatakse 
nimekiri üksustest, kes olid 2016. aasta aprilli keskpaiga seisuga TEDi e-hangete 
platvormi kasutanud. Asjaolu, et nimekirjas on piiratud arv ELi ameteid ja orga -
neid, kinnitab kontrollikoja auditiküsimustiku tulemusi, mille kohaselt kasutab 
kaks kolmandikku neist TEDi e-hangete platvormi harva või ei kasuta üldse.
ELi institutsioonidel on raskusi pakkumuste elektroonilise 
esitamise kasutuselevõtul ja puudub ühine lähenemisviis
71 
ELi finantsmääruse artikli 95 lõikes 232 nõutakse, et institutsioonid ja organid 
peavad kehtestama hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes osale -
vate kolmandate isikutega toimuva elektroonilise teabevahetuse suhtes ühtsed 
standardid ja neid kohaldama. Eesmärk on luua taotlejate ja pakkujate jaoks „üht -
ne elektrooniliste andmete vahetuse koht“. Artikli 11 lõikes 2 tehakse komisjonile 
ülesandeks tagada, et pakkujad võivad soovi korral esitada pakkumuste sisu ja 
igasuguseid tõendavaid dokumente elektrooniliselt.31 Lisaks annab TEDi e-hangete 
platvorm teavet madalama 
väärtusega hangete kohta 
(juhul, kui hankija otsustab 
need avaldada).
32 Kehtib alates 2012. aasta 
oktoobrist.
41 Tähelepanekud 
72 
Komisjonis alustati pakkumuste elektroonilise esitamise testimist novembris 
2014. Täielik kasutuselevõtt on kavandatud 2016. aasta juuli algusesse.
73 
Euroopa Parlamendis on võimalik elektrooniliselt esitada pakkumusi üksnes 
madala väärtusega lepingute jaoks. Suurema väärtusega lepingute puhul 
takistab pakkumuste elektroonilist esitamist asjaolu, et parlamendi e-posti 
süsteem ei vasta kõigile ELi finantsmääruses sätestatud tingimustele (vt 10. sel -
gitus ). Euroopa Parlamendi infrastruktuuri ja logistika peadirektoraat soovitab 
alates 2014. aastast pakkujatel esitada osa oma pakkumusest elektrooniliselt 
mälupulgal.
Pakkumuste elektroonilisele esitamisele kehtivad nõuded
„[---] pakkumuste elektrooniliseks vastuvõtmiseks mõeldud seadmete puhul tuleb tehniliste vahendite ja asja -
kohaste menetluste kaudu tagada vähemalt, et:
a) ettevõtja saab kindlustandvalt autentida;
b) pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste vastuvõtmise täpse kellaaja ja kuupäeva saab täp -
selt kindlaks määrata;
c) mõistliku kindlusega saab tagada, et enne ettenähtud tähtaega ei ole kellelgi juurdepääsu kõnealuste 
nõuete kohaselt edastatud andmetele;
d) saadud andmete avamise kuupäevasid võivad määrata või muuta ainult volitatud isikud;
e) hankemenetluse eri etappides on juurdepääs kõigile esitatud andmetele ainult volitatud isikutel ja ainult 
volitatud isikud võivad võimaldada juurdepääsu kõnealusele teabele, kui see on hankemenetluse seisu -
kohast vajalik;
f) mõistliku kindlusega saab tagada, et igasugune katse punktides a–e sätestatud tingimusi rikkuda on 
tuvastatav.
(ELi finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 155 lõige 2)10. selgitus
42 Tähelepanekud 
74 
ELi institutsioonide seas on nõukogu olnud pakkumuste elektroonilisel esitami -
sel esirinnas, senised tulemused on aga olnud erineva kvaliteediga. Pakkumuste 
elektrooniline esitamine on olnud võimalik alates 2009. aasta maist, kui käivitati 
spetsiaalne veebisait („Consilium tendering“). Pakkumuste elektrooniline esitami -
ne oli aga vabatahtlik: hankespetsialistid võisid otsustada seda võimalust mitte 
kasutada.  Isegi kui elektroonilise esitamise võimalus oli olemas, võis pakkumused 
sellegipoolest esitada ka paberil. Nõukogu andmetel esitati elektrooniliselt vaid 
alla poole pakkumustest. „Consilium tendering“ veebisait ei ole enam kasutuses 
ja nõukogu on huvitatud komisjoni kasutatavast pakkumuste elektroonilise esita -
mise süsteemist.
75 
EKP kavatseb 2016.  aastal järk-järgult kasutusele võtta e-hangete süsteemi, mis 
võimaldab pakkujatel esitada oma pakkumused kasutajakonto kaudu (kasutaja -
nimi ja salasõna). Kui pakkumus esitatakse elektrooniliselt, genereerib süsteem 
unikaalse numbrikombinatsiooniga esilehe, mille pakkuja saab välja trükkida ja 
paberil EKP-le esitada; selle sammuga kinnitab ta oma pakkumuse kehtivust ja 
õiguslikku siduvust.
Ettevõtjate poolt väidetava ebaõiglase kohtlemise kohta 
esitatud kaebuste ja kahju hüvitamise nõuete käsitlemine 
võtab tihti kaua aega
76 
Nii ELi institutsioonide kui ka asjaomaste ettevõtjate jaoks on tähtis omada 
mõjusaid vahendeid, et tegelda juhtudega, kui ettevõtjad peavad endale osaks 
saanud käitumist ebaõiglaseks. Sellised vahendid parandavad ELi institutsioonide 
usaldusväärsust ja suurendavad ettevõtjate usaldust sellesse, et nendega käitu -
takse õiglaselt ning ELi institutsioonidega tasub töötada.
Kaebuste läbivaatamist kiirendada võivaid õiguskaitsevahendite 
direktiivide sätteid ei ole hanke-eeskirjadesse lisatud
77 
Õiguskaitsevahendite direktiivides33 sätestatakse ühised standardid, mis pea -
vad tagama, et ELi riikides oleksid olemas kiired ja tõhusad vahendid, millega 
käsitletakse kaebusi juhul, kui pakkumuste edukaks tunnistamine on pakkujate 
arvates olnud ebaõiglane. Kaebuste läbivaatamisega võivad tegelda olemasole -
vad kohtu- või halduskontrollidega tegelevad organid. Teiseks võimaluseks on 
ka luua spetsialiseeritud kohtuväline organ, mille otsuseid võib kohtus vaidlus -
tada. Direktiivides on ka võimalus, mille kohaselt peavad ettevõtjad kõigepealt 
pöörduma oma kaebusega hankija poole, kohtusse pöördumine on võimalik alles 
pärast seda.33 Hangete valdkonna kaebuste 
läbivaatamiseks on vastu 
võetud kaks direktiivi: 
nõukogu 21. detsembri 
1989. aasta direktiiv 89/665/
EMÜ riiklike tarne- ja 
ehitustöölepingute sõlmimise 
läbivaatamise korra 
kohaldamisega seotud 
õigus- ja haldusnormide 
kooskõlastamise kohta 
(EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33), 
mis hõlmab avalikku sektorit; 
ning nõukogu 25. veebruari 
1992.  aasta direktiiv 92/13/
EMÜ veevarustus-, 
energeetika-, transpordi- ja 
telekommunikatsioonisektoris 
tegutsevate üksuste 
hankemenetlusi käsitlevate 
ühenduse eeskirjade 
kohaldamisega seotud 
õigusnormide 
kooskõlastamise kohta (EÜT 
L 76, 23.3.1992, lk 14), mis 
hõlmab kommunaalteenuseid. 
Mõlemat direktiivi muudeti 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. detsembri 
2007.  aasta direktiiviga, 
millega muudetakse nõukogu 
direktiive 89/665/EMÜ ja 
92/13/EMÜ 
riigihankelepingute sõlmimise 
läbivaatamise korra 
tõhustamise osas (ELT L 335, 
20.12.2007, lk 31).
43 Tähelepanekud 
78 
Nagu kõiki teisi direktiive, ei kohaldata ka õiguskaitsevahendite direktiive ELi 
institutsioonidele otse. Direktiivide mõned elemendid on lisatud ELi finantsmää -
rusele ja EKP hanke-eeskirjadele, mõned on neist aga välja jäetud. Eelkõige ei 
ole loodud spetsialiseeritud kohtuvälist organit, mis tegeleks ELi institutsioonide 
hankeküsimustega ja mille otsuseid saaks edasi kohtusse kaevata; seda hoolimata 
asjaolust, et taolistel organitel kulub vahepealseks läbivaatamiseks ja lepingueel -
sete õiguskaitsevahendite kohaldamiseks üldiselt vähem aega34.
79 
Kooskõlas õiguskaitsevahendite direktiividega sätestatakse ELi finantsmääru -
ses, et enne lepingu allkirjastamist kehtib 15 kalendripäeva pikkune ooteaeg. 
Kui hankija annab edukatele või mitteedukatele pakkujatele lepingu sõlmimise 
soovist teada elektrooniliselt, vähendatakse ooteaega 10 päevani35. Kui mitte -
edukad või kahju kandnud pakkujad või taotlejad esitavad ooteajal nõudmisi või 
märkusi, võib  hankija lepingu allakirjutamise täiendava kontrollimise eesmärgil 
peatada. Finantsmääruse säte on mitteedukate pakkujate suhtes ebasoodsam 
kui õiguskaitsevahendite direktiivide sätted, mille kohaselt peatatakse lepingu 
sõlmimine automaatselt niipea, kui pakkuja on esitanud hankijale nõude otsuse 
läbivaatamiseks36.
80 
Auditeeritud organisatsioonidest oli vaid EKP-l kaebustega tegelemiseks usaldus -
väärne vahepealse läbivaatamise süsteem. Seda nn apellatsioonimenetlust kirjel -
datakse 11. selgituses .34 Vt komisjoni lõplik aruanne 
„Economic efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for 
public contracts“, aprill 2015, 
lk 137.
35 Ooteaega ei kasutata 
raamlepingutel põhinevate 
lepingute korral ja 
finantsmääruse kohaldamise 
eeskirjade artikli 134 lõike 1 
alusel kasutatud erandliku 
läbirääkimistega menetluse 
puhul (välja arvatud 
finantsmääruse kohaldamise 
eeskirjade artikli 134 lõike 1 
alapunktis b sätestatud juhul 
(lepingu sõlmimine on 
võimalik ainult teatava 
ettevõtjaga)). Ooteaega ei 
kasutata ka juhul, kui hankele 
laekus ainult üks pakkumus.
36 Peatamine lõpeb alles pärast 
vähemalt kümne 
kalendripäeva pikkuse tähtaja 
möödumist alates 
hankijapoolse vastuse 
saatmisele järgnevast päevast.
EKP apellatsioonimenetlus
EKP hanke-eeskirjades antakse mitteedukatele pakkujatele võimalus esitada kaebus panga hangete vaidlus -
komisjonile. Hangete vaidluskomisjon on tippjuhtidest koosnev sisemine struktuur, mida toetab panga 
õigusteenistus. Kui vaidluskomisjon leiab, et vaidlustaja taotluse või pakkumuse tagasilükkamise otsus rikub 
hanke-eeskirju või avalike hangete õiguse üldpõhimõtteid, võib ta anda korralduse hankemenetlust või selle 
osa korrata või teha lõpliku otsuse. Hangete vaidluskomisjon teatab vaidlustajale oma otsusest kirjalikult ühe 
kuu jooksul kaebuse laekumisest.
Alates 2007. aastast on laekunud 35 kaebust, millest üks oli 2015. aasta detsembri seisuga veel lahendamata, 
kuus olid rahuldatud, 20 jäeti rahuldamata ning kaheksa edastati pädevale hankekomisjonile, kusjuures kae -
baja loobus nendega tegelemisest.11. selgitus
44 Tähelepanekud 
ELi kohtutes kulub otsuse tegemiseks kaua aega ning väidetavate 
kahjude hüvitamine mõistetakse välja vaid harva
81 
Üldkohus on esimese astme instantsina muu hulgas pädev arutama ja otsustama 
ettevõtjate esitatud hagide üle, mis puudutavad liidu institutsioonide tegevuse 
või tegevusetuse seaduslikkust. Kuueaastases ajavahemikus 2009–2014 tegi Üld -
kohus otsuse 3419 kohtuasjas, millest 106 (3,1%) – ehk keskmiselt 17,6 kohtuasja 
aastas – puudutasid ELi institutsioonide hankeid37. Riigihangetega seotud  
106 kohtuasjas tehti 123 lahendit: 66 otsust ja 57 määrust. Asjaomaste ELi institut -
sioonide ja organite nimekiri ja lahendite liik on esitatud tabelis 3 .
Üldkohtu otsused ja määrused ELi institutsioonide ja 
organite ning lahendite liikide kaupa
Otsused Määrused
Euroopa Komisjon 41 40
Euroopa Parlament 5 4
Nõukogu 3 3
Euroopa Meresõiduohutuse Amet 3
Euroopa Liidu Kohus 2
Euroopa Toiduohutusamet 2
Euroopa Ravimiamet 2
Euroopa Keskpank 1 2
Euroopa Investeerimispank 1
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) 1
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut 1
Frontex 1
Euroopa Keskkonnaamet 1
Ühisettevõte Fusion for Energy 1 3
Europol 1
Euroopa Kontrollikoda 1
Euroopa välisteenistus 1
Siseturu Ühtlustamise Amet 1
Euroopa Kemikaaliamet 1
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus 1
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Tabel 337 Riigihangetega seotud 
kohtuasjade arvu ja ELi 
institutsioonide ja organite 
poolt TED andmebaasis 
avaldatud edukaks 
tunnistamise otsuste 
võrdlemisest nähtub, et 
Üldkohtu kohtuasjade arv 
moodustab ELi 
institutsioonide ja organite 
läbi viidud hankemenetluste 
arvust vähem kui 1%. Näitaja 
on väiksem kui liikmesriikides, 
kus läbivaatamismenetluste 
osakaal moodustas 2013.  aasta 
riigihangete rakendamise 
aruande kohaselt 2–12,3% 
(komisjoni talituste 
töödokument SWD(2014) 262 
final, 1. august 2014, lk 26).
45 Tähelepanekud 
82 
Uuritud ajavahemikus tehti tühistamishagide põhjal 13 positiivset otsust; nende 
aluseks oli järeldus, et hankija tehtud otsus oli seadusega vastuolus38. Üldkohtu 
menetluse keskmine pikkus riigihangete valdkonnas (otsused) oli ligikaudu 35 
kuud.
83 
Hankemenetluses osalejate kõige suurem kahju on saamata jäänud kasum, mille 
nad oleksid teeninud juhul, kui oleksid lepingu endale saanud. Uuritud perioodil 
(2009–2014) ei olnud üheski kohtuasjas kahjutasu välja mõistetud. Kahes hiljuti -
ses kohtuasjas39 mõistis Üldkohus aga hankijalt välja kompensatsiooni, mis tuli 
tasuda selle eest, et ettevõtja sai kahju, kuna kaotas võimaluse lepingu sõlmi -
miseks. See võib tähendada, et Üldkohus võib tulevikus sarnastes kohtuasjades 
suurema tõenäosusega kahjutasu välja mõista.
84 
Uuritud ajavahemikus ei olnud ühtegi edukat ajutiste meetmete kohtuasja40 
ja kõik 16 ettevõtjate poolt Euroopa Kohtule Üldkohtu otsuste peale esitatud 
apellatsioonkaebust jäeti rahuldamata. Ühes kõige olulisemas ELi institutsiooni -
de hankeid41 puudutavas kohtuasjas otsustas Üldkohtu asepresident, et isegi kui 
kahju ei ole korvamatu, võib eriti arvestatavat laadi fumus boni juris ’e tuvastamine 
õigustada ajutiste meetmete kohaldamist. Euroopa Kohtu asepresident reagee -
ris seega positiivselt Üldkohtu uuele ja paindlikumale lähenemisviisile seoses 
ajutiste meetmete kohaldamise tingimustega, viidates tõhusa kohtuliku kaitse 
õigusele42.
Ombudsman leidis kohati sõbralikke lahendusi, ent hangete 
valdkonnas takistavad menetluseeskirjad vajalikku kiiret 
reageerimist
85 
Euroopa Ombudsman uurib ELi institutsioonide ja organite haldusomavoli vastu 
esitatud kaebusi, sealhulgas ka riigihankeid puudutavaid kaebusi. Ombudsmani 
veebisaidi otsingumootori abil leidsid audiitorid 60 riigihankeid puudutavat ot -
sust (ajavahemik 18. veebruar 200843 kuni 17. veebruar 201544). Enamik 60 otsusest 
(34 juhtumit) puudutas väljaspool ELi korraldatud hankeid (tihti puudutasid need 
ELi delegatsioone). 60 otsuse analüüs esitatakse kokkuvõtlikult tabelis 4 .38 Levinud kohtupraktika 
kohaselt on ELi 
institutsioonidel pakkumuste 
edukaks tunnistamisel arvesse 
võetavate tingimuste 
kindlaksmääramisel suur 
kaalutlusõigus. Üldkohus peab 
oma töös piirduma sellega, et 
kontrollib, kas 
hankemenetluse käigus järgiti 
reegleid ja selgitati otsuse 
põhjuseid, kas faktid peavad 
paika ning kas hindamisel 
tehti vigu või väärkasutati 
võimu. 10 juhul 13-st oli otsuse 
tühistamise põhjuseks asjaolu, 
et hankija ei täitnud kohustust 
oma otsuse põhjuseid 
selgitada.
39 7. oktoobri 2015. aasta otsus 
kohtuasjas T-299/11: European 
Dynamics vs. Siseturu 
Ühtlustamise Amet (edasi 
kaevatud, menetluses olev 
kohtuasi C-677/15 P) ja  
29. oktoobri 2015. aasta otsus 
kohtuasjas T-199/14: Vanbreda 
Risk & Benefits vs. komisjon.
40 Välja arvatud üks 
kohtumäärus, mis tühistati 
pärast apellatsioonkaebuse 
esitamist. Lisaks tunnistas 
hankija hankemenetluse kahel 
juhul enne Üldkohtu otsust 
kehtetuks.
41 Kohtuasi C-35/15 P(R): 
komisjon vs. Vanbreda Risk & 
Benefits.
42 Kirjeldatud kohtuasjas lükkas 
asepresident aga tagasi 
taotluse ajutiste meetmete 
võtmiseks, kuna komisjon oli 
lepingu sõlmimisele eelnevast 
ooteajast kinni pidanud ning 
kõnealune leping oli sõlmitud 
kaua aega enne ajutiste 
meetmete võtmise taotluse 
esitamist.
43 Esimene hankeid puudutav 
otsus rubriigis „Pakkumuste 
või toetustaotluste edukaks 
tunnistamine“.
44 Nimetatud seitsmeaastasel 
ajavahemikul võttis 
ombudsman menetlusse 86 
hankeid puudutavat kaebust. 
See hõlmab 
internetiandmebaasis leitud 
60 otsust, 22 juhtumit, mille 
puhul ombudsman uurimist ei 
alustanud, ja kaebuse esitajate 
poolt tagasi võetud nelja 
juhtumit.
46 Tähelepanekud 
Ombudsmani riigihangeteteemalised otsused – ülevaade tulemustest
Kategooria Esinemiste arv Selgitus
Otsuste koguarv 60Ombudsmani veebisaidil rubriigis „Pakkumuste või toetustaotluste 
edukaks tunnistamine“ avaldatud hankeid puudutavate otsuste 
koguarv
Haldusomavoli ei tuvastatud 30 Ombudsman haldusomavoli ei tuvastanud
Rakendati sõbralik lahendus 8Leiti ja rakendati sõbralik lahendus või parandusmeede. See kategooria 
hõlmab järgmisi alamkategooriaid:
Esitatud teave 6Sõbralik lahendus tähendas piisava teabe või selgitavate põhjuste 
avaldamist.
Kulude hüvitamine 1Sõbralik lahendus tähendas kaebuse esitaja kantud põhjendatud kulude 
hüvitamist
Lahenduse sisu ei ole täpsustatud (läbirääkimised käivad) 1Sõbraliku lahenduse leidmiseks peeti läbirääkimisi, ent tulemused ei 
ole teada
Haldusomavoli 20Ombudsman leidis haldusomavoli vähemalt ühes juhtumi aspektis. See 
kategooria hõlmab järgmisi alamkategooriaid:
Sõbralik lahendus lükati tagasi 5 Neljal juhul viiest lükkas asjaomane asutus sõbraliku lahenduse tagasi
Sõbralik lahendus ei ole võimalik 13 Sõbralik lahendus ei olnud enam võimalik
Sõbralik lahendus ei ole vajalik 2Sõbralik lahendus ei olnud vajalik, sest kaebust ei uuritud põhjusel, et 
menetlus oli kehtetuks tunnistatud, või ei olnud see vajalik, kuna see ei 
mõjutanud menetluse tulemust
Euroopa Kohtu kohtuasi – juhtumi uurimine 
lõpetati1 Ombudsman lõpetas juhtumi uurimise, sest seda menetles Üldkohus
Kaebuse esitaja võttis kaebuse tagasi 1Kaebuse esitaja võttis kaebuse tagasi ilma täiendavaid selgitusi 
esitamata
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Tabel 4
47 Tähelepanekud 
86 
Juhtumi uurimise alustamisest kuni otsuse tegemiseni kulus keskmiselt 20 kuud, 
st vähem aega kui kohtuasjade puhul (vt punkt 82). Ombudsman võib uurimist 
alustada alles pärast seda, kui asjakohaste institutsioonide ja organitega on 
haldusmeetmete raames ühendust võetud45. See tähendab, et ettevõtja peab 
enne pöörduma oma kaebusega asjaomase asutuse poole ja ootama ära asutuse 
vastuse. Kirjeldatud nõue pikendab protsessi kestust ja praktiliselt välistab selle, 
et ombudsman saaks enne lepingu sõlmimist kiiresti sekkuda.
87 
Kui sõbralik lahendus lepiti kokku ombudsmani ettepaneku alusel, tähendas see 
tavaliselt kaebuse esitajale teabe andmist või piisavate selgituste esitamist tema 
pakkumuse tagasilükkamise kohta. Ühegi ombudsmani otsusega ei kaasnenud 
mõne ELi institutsiooni tehtud edukaks tunnistamise otsuse tühistamist või 
hankemenetluse taasavamist. Parandusmeetmed ei hõlmanud kunagi kaebuse 
esitajale kasutamata jäänud hankevõimaluse või saamata jäänud kasumi eest 
kompensatsiooni maksmist. Üks kord tehti otsus, millega kohustati hüvitama kae -
buse esitaja hankemenetluses osalemise kulud. Ombudsman käitub ennetavalt 
ja lisab oma otsustesse täiendavaid märkuste vormis soovitusi, mille eesmärk on 
julgustada ELi institutsioone tulevikus oma käitumist muutma. Näiteid täienda -
vate märkuste kohta on toodud 12. selgituses .
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon ei tegelnud ELi 
institutsioonide vastu esitatud kaebustega
88 
Petitsiooni esitamise õigus on üks Euroopa kodanike põhiõigusi46. Igal liidu 
ko danikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne 
asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi 
poole.  Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon sedastas aga oma petitsiooni -
portaalis, et ELi institutsioonide haldusomavoli kohta esitatud petitsioone menet -
lusse ei võeta: „Petitsiooni vastuvõetamatus [---] Juhime tähelepanu sellele, et ELi 
institutsioonide ja organite haldusomavoli puudutavate küsimustega tuleb pöör -
duda Euroopa Ombudsmani poole.“ Sellega välistati petitsioonid, mis puudutasid 
ELi institutsioonide hangetes täheldatud väidetava haldusomavoli juhte.45 Vt Euroopa Parlamendi  
9. märtsi 1994. aasta otsus 
ombudsmani ülesannete 
täitmist reguleeriva korra ja 
üldtingimuste kohta, artikli 2 
lõige 4 (EÜT L 113, 4.5.1994, 
lk 15).
46 Vt Euroopa Liidu põhiõiguste 
harta artikkel 44.
48 Tähelepanekud 12. selgitusNäiteid ombudsmani täiendavate märkuste kohta
„Olenevalt lepingu tingimustest, kui töövõtjad küsivad, kas nende lepingut pikendatakse või mitte, võiks 
Euroopa Liidu Väljaannete Talitus tulevikus anda vähemalt umbkaudse ajavahemiku, mille raames talitus 
kavatseb otsuse teha.“ (Euroopa Ombudsmani otsus, millega lõpetatakse Euroopa Liidu Väljaannete Talituse vastu 
esitatud kaebuse 1922/2010/(VIK)ER uurimine (19.12.2013).)
„Praegusega sarnanevatel juhtudel, kui ELi delegatsioon otsustab peale hankemenetluse kehtetuks tunnista -
mist korraldada läbirääkimistega menetluse mõnele algses menetluses osalenud pakkujale, on soovitatav, et 
delegatsioon teavitab oma otsusest avalikult ja proaktiivselt ka edutuks osutunud pakkujaid. Selline käitumine 
tugevdaks ELi delegatsioonide hangete tajumist seaduslike ja läbipaistvatena“. (Euroopa Ombudsmani otsus, 
millega lõpetatakse Euroopa Komisjoni vastu esitatud kaebuse 1325/201 1/VL uurimine (17.5.2013).)
„Seoses käesoleva juhtumiga avaldunud terminoloogilise segadusega ja tulevaste vääritimõistmiste ärahoid -
miseks, on ombudsman seisukohal, et komisjonil oleks kasulik oma hankemenetluste kontekstis antav doku -
mentatsioon üle vaadata, et kõrvaldada mistahes ebatäpsused ja terminoloogilised ebajärjekindlused ning 
tagada pakkujate selge ja ühetimõistetav teavitamine osalemistingimuste kohta, mis puudutab pakkujate loo -
mist / asutamist / registreerimist / rahvust. Lisaks oleks nimetatud läbivaatamise käigus kasulik, kui komisjon 
tagaks, et need hankeprotsessi võtmeterminid oleksid selgelt määratletud kas hanketeates või mõnes kergesti 
kättesaadavas dokumendis, millele hanketeates selgelt viidatakse.“ (Euroopa Ombudsmani otsus, millega lõpe -
tatakse Euroopa Komisjoni vastu esitatud kaebuse 920/2010/VL uurimine (18.7.201 1).)
49 Tähelepanekud 
IV osa. Süstemaatiliselt ei tagata tulemuste 
läbipaistvust ja vastastikust õppimist
Teave ELi institutsioonide hangete tulemuste kohta ei 
ole kättesaadav kujul, mis võimaldaks eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni ja laiema 
avalikkuse poolset mõjusat järelevalvet
89 
Üks mõjusamaid viise korruptsiooni ja hangete alal ametiseisundi kuritarvitamise 
ning konkurentsi põhjendamatu piiramise vastu on protsesside ja menetluste 
läbipaistvuse suurendamine. Läbipaistvus ei ole oluline üksnes ettevõtjate, vaid 
ka eelarve täitmisele heakskiitu andva institutsiooni ja laiema avalikkuse jaoks, 
kes võivad ELi institutsioonide hanketegevuse üle järelevalvet teostades selle 
kvaliteeti parandada.
Mõjus järelevalve eeldab internetis ühes asukohas avaldatud 
ühtlustatud teavet
90 
Sidusrühmade teostatava mõjusa järelevalve jaoks tuleb ELi institutsioonide 
allkirjastatud kõigi enam kui 15 000 euro suuruste lepingute kohta internetis ühes 
asukohas avaldada ja pidevalt ajakohastada järgnev teave:
a) lepingu ese,
b) lepingu liik,
c) lepingu maksumus,
d) lepingu kehtivusaeg,
e) hankemenetluse liik (väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse 
puhul ka põhjendus),
f) edukaks tunnistamise kriteeriumid ja nende osakaalud,
g) saadud pakkumuste ja edukaks tunnistamisel arvesse võetud pakkumuste arv 
(koos jaotusega liikmesriikide / ELi mittekuuluvate riikide kaupa, ning märki -
des ära VKEde esitatud pakkumuste arvu),
50 Tähelepanekud 
h) edukaks tunnistatud pakkuja nimi ja aadress, sh teave selle kohta, kas tegu on 
VKEga,
i) lepinguosa maksumus, mille suhtes võidakse sõlmida allhankelepinguid kol -
mandate isikutega.
91 
Selline ELi hankelepingutealast teavet sisaldav andmeait peaks kätkema ka teiste -
le dokumentidele viitavaid linke (nt hankedokumendid, TED andmebaasi teated, 
allkirjastatud lepingute koopiad).
Esitatud teave on lünklik
92 
Praegu puuduvad vahendid, mis annaksid üldise ülevaate ELi institutsioonide 
hangete tulemuste kohta. Teavet esitatakse lünklikult ja enamasti ühtlustamata 
kujul. TED ei sisalda kõiki suletud hankemenetlusi, sest edukaks tunnistamise 
teadete avaldamine ei ole kõigil juhtudel kohustuslik. TED süsteemis menetluste 
otsimine on keeruline, kuna otsing ei anna alati rahuldavaid tulemusi (vt punktid 
63 ja 64). Kõik ELi institutsioonid TEDi e-hangete platvormi ei kasuta. Lisaks blo -
keerib osa institutsioone hankedokumentide platvormilt allalaadimise võimaluse 
pärast pakkumuste esitamise tähtpäeva möödumist.
93 
Euroopa Parlament avaldab oma veebisaidil igal aastal täieliku nimekirja töö -
võtjatest, kellega sõlmitud lepingute maksumus ületas 15 000 eurot. Nimekirjas 
avaldatakse töövõtja nimi ja aadress, lepingu liik ja ese, selle kestus, maksumus, 
kasutatud hankemenetluse liik ja vajaduse korral ka asjaomane peadirektoraat. 
Nimekiri moodustab osa Euroopa Parlamendi hankeid käsitlevast iga-aastasest 
aruandest. Aruandes esitatud teave on põhjalikum ja üksikasjalikum kui teiste 
auditeeritud institutsioonide avaldatud konsolideeritud andmed ning see sisal -
dab rohkem teavet kui ELi finantsmääruse läbipaistvust puudutavates sätetes 
nõutakse.
51 Tähelepanekud 
94 
Komisjoni hangete detsentraliseerituse tõttu antakse neist standardiseeritud ku -
jul aru peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes. Samas ei konsolideerita kogu 
aasta tegevusaruannetes avaldatud teavet ühte komisjoni tasandi aru andesse. 
Komisjoni tasandil sisaldab komisjoni juhtimisalaseid saavutusi käsitlev koond -
aruanne analüütilist aruannet läbirääkimistega hankemenetluste kohta. Komis -
joni finantsläbipaistvuse süsteem annab teavet ELi rahaliste vahendite saajate 
kohta. Süsteem ei sisalda aga infot lepingute sõlmimiseni viinud hankemenetlus -
te liikide kohta.
95 
EKP avaldab oma veebisaidil nimekirjad iga aasta enam kui 50 000 eurose maksu -
musega lepingutest, mille puhul hanketeadet ei avaldatud. Nimekirjad sisaldavad 
edukaks tunnistatud töövõtjate nimesid, lepingute eset ja hinnangulist maksu -
must ning seda, kas lepingu kestus ületas 12 kuud. TEDis avaldatud vanemad 
hanketeated, edukaks tunnistamise teated ja varem vabatahtlikult avaldatud 
hanketeated on leitavad veebilehe arhiiviosas.
96 
60 000 eurost suuremate lepingute jaoks mõeldud nõukogu turvalise hangete 
veebisaidi otsingufunktsioon võimaldab otsida nii aktiivseid, lõpetatud kui ka 
kehtetuks tunnistatud hankeid. Otsingufunktsioon ei leidnud testimise käigus 
aga kõiki suletud hankeid. TED portaalis on avaldatud iga-aastased lepingute 
nime  kirjad hangetest, mille kohta edukaks tunnistamise teadet ei olnud avalda -
tud. Nõukogu veebisaidil neile nimekirjadele viitavat linki aga ei olnud.
97 
Riigihankeid puudutavaid andmestikke sisaldab ka Euroopa Liidu Väljaannete 
Talituse hallatav avatud andmete portaal. Kõige põhjalikumad andmestikud 
põhinevad aga TED portaalil. Neil andmestikel on samuti punktides 63 ja 64 
kirjeldatud puudused – tulemused ei ole alati rahuldavad ning andmed on kohati 
ebatäielikud.
52 Tähelepanekud 
Parimatest tavadest ei õpita nii palju kui võimalik
98 
ELi institutsioonide hangete detsentraliseerituse tõttu võib kasuks tulla eri 
organisatsioonide vaheline koostöö ja üksteise kogemustest õppimine. Audii -
torid täheldasid institutsioonidevahelist kogemuste vahetamist ning suuremate 
institutsioonide puhul ka hankeosakondadevahelist koostööd. Korraldatakse ka 
institutsioonidevahelisi hankemenetlusi. Samuti on olemas küsimuste esitami -
seks ja arvamuste vahetamiseks mõeldud keskkonnad.
99 
Vastastikused eksperdihindamised võimaldavad osalevatel organisatsioonidel 
struktureeritud kujul parimaid tavasid jagada. ELi hangete valdkonnas ei ole 
seda meetodit veel kasutatud. Hea näide vastastikuste eksperdihindamiste 
positiivsest mõjust on Euroopa statistikasüsteem47. Teadusuuringute Ühiskeskus 
teeb maksete kontrollimise käigus regulaarselt oma hankemenetluste järel -
kontrolle. Nende järelkontrollide ülesehitusel on teatud sarnasusi vastastikuste 
eksperdihindamistega48.47 Vt kontrollikoja eriaruanne 
nr 12/2012: „Kas komisjon ja 
Eurostat on parandanud 
usaldusväärse ja usutava 
Euroopa statistika koostamise 
protsessi?“ ( http://eca.europa.
eu).
48 2014. aastal kontrolliti  
55 hankemenetluse 
dokumente. Kontroll puudutas 
eeskirjade ja nõuete järgimist. 
Teadusuuringute Ühiskeskuse 
kõigi asukohtade katmiseks 
tegid kontrolle üheksa 
kolmeliikmelist rühma. 
Kontrollijad olid pärit 
erinevatest osakondadest ja 
asukohtadest. Iga rühma 
eesotsas oli rühmajuht. Kõik 
rühmad kasutasid samu 
üksikasjalikke 
kontrollnimekirju ja 
ühtlustatud aruandluskorda.
53
 Järeldused ja soovitused
100  
ELi riigihangete aluseks on eeskirjad, mille eesmärk on takistuste eemaldamine ja 
turgude avamine, tehes seda ilma diskrimineerimiseta, läbipaistvalt ja konkurent -
si edendades. Eesmärk on suurendada hankijate jaoks potentsiaalsete töövõtjate 
arvu, millega kaasneb suurem kulutõhusus, ning samal pakkuda ettevõtjatele 
ärivõimalusi.
101  
Kontrollikoda jõudis järeldusele, et ELi institutsioonid saavad teha rohkem selleks, 
et lihtsustada enda korraldatavatel hangetel osalemist.
102  
ELi institutsioonidel on usaldusväärsed süsteemid ja võimekad töötajad, et viga -
de ja õigusrikkumiste risk kontrolli all hoida. Kontrollikoja iga-aastase kinnitava 
avalduse koostamiseks tehtava töö raames avastatakse ELi institutsioonide poolt 
otse hallatavates tehingutes vähe hankevigu. OLAFile edastatud juhtumite väike 
arv viitab õigusnormide rikkumise ja pettuste vähesusele selles valdkonnas (vt 
punktid 15–22).
103  
Enda korraldatavatel hangetel osalemise kättesaadavuse järelevalveks ja tõenda -
miseks vajavad ELi institutsioonid teavet hankemenetlustes osalevate ettevõtjate 
arvu kohta. Enamik ELi institutsioone ei jälgi süstemaatiliselt enda hankemenet -
lustes osalemist. Auditeeritud organisatsioonidest kogub sellealaseid põhjalikke 
andmeid üksnes komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus. Teised vastavad üksnes 
miinimumnõudele – st näitavad TEDis avaldatavates edukaks tunnistamise teateis 
ära üksnes saadud pakkumuste arvu (vt punktid 23–25).
1. soovitus
Hangetel osalemise kättesaadavuse järelevalve hõlbustamiseks peaksid kõik ELi 
institutsioonid kõigi menetluste ja menetluse liikide kaupa koguma ja analüüsima 
teavet nii osalemissoovi esitanud ettevõtjate, saadud pakkumuste kui ka edukaks 
tunnistamisel arvesse võetud pakkumuste arvu kohta.
Rakendamise tähtaeg:  alates 2017.  aastast
54 Järeldused ja soovitused 
104  
2015. aastal hanke-eeskirju muutes ei hõlbustanud ELi institutsioonid enda kor -
raldatud hangetel osalemist, st ei lihtsustanud eeskirju ega toonud selgust nende 
ebaselgetesse osadesse (vt punktid 26–35):
a) ELi finantsmäärust ja selle kohaldamise eeskirju ei ole ühte dokumenti konso -
lideeritud ning tegu on endiselt liiga keeruliste õigusaktidega,
b) erinevusi uuest hankedirektiivist ei ole alati selgelt välja toodud ega 
selgitatud,
c) VKEsid ei julgustata selgesõnaliselt hangetes osalema,
d) ehituslepingute sõlmimisele eelnevat turu-uuringute tegemist ei selgitata,
e) hankemenetlustes rakendatavaid keelenõudeid käsitleb oma hanke-eeskirja -
des üksnes EKP .
2. soovitus
ELi finantsmääruse 2016.  aastaks kavandatud läbivaatamisel peaks komisjon 
tegema ettepaneku ühtse riigihangete reeglistiku koostamiseks. Selles tuleks 
selgesõnaliselt julgustada VKEde osalemist hangetes. Lisaks peaks reeglistik 
 sisaldama reegleid, mis selgitavad ehituslepingute sõlmimisele eelnevate turu-  
uuringute tegemist ja menetlustes rakendatavaid keelenõudeid. Selgitada tuleks 
ka erinevusi 2014.  aasta hankedirektiivist.
Rakendamise tähtaeg:  2017.  aastal, läbivaadatud ELi finantsmääruse osana
105  
Mitte kõik menetlusi puudutavad otsused ei panustanud maksimaalselt konku -
rentsi edendamisse. Enamikul ELi institutsioonidest puudus poliitika eelnevate 
turu-uuringute tegemiseks enne ametliku hankemenetluse alustamist. Turu-  
uuringud on olulised potentsiaalsete pakkujate teavitamiseks ja hankedoku -
mentides esitatavate nõuete optimeerimiseks. ELi institutsioonid ei tohi hankeid 
suuremat konkurentsi nõudvate hankemenetluste vältimise eesmärgil kunstlikult 
väiksemateks osadeks jagada. Samas võib lepingute osadeks jagamine ja nen -
dega seotud hangete samaaegne avaldamine parandada eelkõige VKEde jaoks 
juurdepääsetavust hankemenetlustele. ELi institutsioonid ei ole seda võimalust 
küllaldaselt kasutanud (vt punktid 37–55).
55 Järeldused ja soovitused 
3. soovitus
Hangete ettevalmistamiseks ning selleks, et ettevõtjaid oma hankeplaanidest ja 
nõuetest teavitada, peaksid ELi institutsioonid vajaduse korral tegema aktiivselt 
esialgseid turu-uuringuid.
Soovituslik rakendamisaeg:  koheselt
4. soovitus
Hankemenetlustes osalejate arvu suurendamiseks peaksid ELi institutsioonid 
lepingud võimaluse korral osadeks jaotama.
Soovituslik rakendamisaeg:  koheselt
106  
Mittevajalike takistustega raskendatakse potentsiaalsete pakkujate tegevust, kes 
tahaksid saada teavet ELi institutsioonide korraldatavate hangete kohta ja neist 
kasu saada. ELi institutsioonide hanked on internetis halvasti nähtavad. Olemas -
olev teave on lünklik ja jagatud mitme erineva veebisaidi vahel. TED andmebaasi 
(Tenders Electronic Daily ) otsingufunktsioon ei andnud alati rahuldavaid tulemusi. 
Pakkumuste elektrooniliseks esitamiseks vajalikke lahendusi ei ole veel laialdaselt 
ja ühtlustatult kasutusele võetud (vt punktid 56–75).
5. soovitus
ELi institutsioonid peaksid oma hanketegevuse jaoks looma elektroonilise ühtse 
kontaktpunkti, mis võimaldaks ettevõtjatel leida kogu asjakohase teabe ühelt 
veebisaidilt ja mille kaudu nad saaksid ELi institutsioonidega suhelda. Hanke -
menetluste käsitlemine, sealhulgas teave kohaldatavate eeskirjade, ärivõimaluste, 
asjakohaste hankedokumentide ja pakkumuste esitamise kohta ning kogu muu 
institutsioonide ja ettevõtjate vaheline suhtlus peaks toimuma läbi sellise ühtse 
kontaktpunkti.
Soovituslik rakendamisaeg: 2018
56 Järeldused ja soovitused 
107  
Ettevõtjate poolt väidetava ebaõiglase kohtlemise kohta esitatud kaebuste ja 
kahju hüvitamise nõuete käsitlemine võtab tihti kaua aega. Vaid EKP-l on kae -
bustega tegelemiseks usaldusväärne organisatsioonisisene menetlus (vt punktid 
76–88).
6. soovitus
Komisjon peaks tegema ettepanekuid ELi finantsmääruse muutmiseks, mis või -
maldaks kiiresti läbi vaadata kaebused, mille on esitanud ettevõtjad, kes peavad 
neile osaks saanud käitumist ebaõiglaseks. Kaebused tuleks läbi vaadata enne, 
kui ettevõtjad otsustavad Euroopa Ombudsmani või ELi kohtute poole pöörduda.
Rakendamise tähtaeg:  2017.  aastal, läbivaadatud ELi finantsmääruse osana
108  
Teave ELi institutsioonide hangete tulemuste kohta ei ole kättesaadav kujul, mis 
võimaldaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 
ja laiema avalikkuse poolset mõjusat järelevalvet, mis suurendaks läbipaistvust 
ja usaldust. Sellist teavet esitatakse üksnes lünklikult ja enamasti ühtlustamata 
kujul (vt punktid 89–97). OLAF ei anna korraldatud uurimiste kohta aru moel, mis 
võimaldaks kindlaks teha suundumusi (vt punktid 16 ja 17).
7 . soovitus
Lõpetatud hangete hilisema mõjusa järelevalve tagamiseks peaksid ELi institut -
sioonid looma nende hankelepinguid puudutavat teavet sisaldava ühtse andme -
aida, mille võiks välja töötada TEDi e-riigihangete platvormi osana.
Soovituslik rakendamisaeg: 2018
8. soovitus
OLAF peaks parandama oma juhtumite haldamise süsteemi, et koostada aru -
andeid ja statistikat uuritavate juhtumite liikide ning nende uurimise tulemuste 
kohta.
Soovituslik rakendamisaeg: 2017
57 Järeldused ja soovitused 
109  
ELi institutsioonide hangete laialdase detsentraliseerituse tõttu võib kasuks tulla 
institutsioonidevaheline koostöö ja üksteise kogemustest õppimine. Audiitorid 
täheldasid institutsioonidevahelist kogemuste vahetamist ning suuremate insti -
tutsioonide puhul ka hankeosakondadevahelist koostööd. Samas ei kasutata aga 
vastastikuseid eksperdihindamisi, mis on kõige edumeelsem meetod strukturee -
ritud kujul parimate tavade jagamiseks (vt punktid kuni punktideni 98 ja 99).
9. soovitus
ELi institutsioonid peaksid üksteiselt õppimise ja hangete alaste parimate tavade 
jagamise eesmärgil kasutama vastastikuseid eksperdihindamisi.
Soovituslik rakendamisaeg: esimene vastastikune eksperdihindamine peaks 
algama 2018
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis 
käesoleva aruande vastu 24. mai 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
58
 Lisad
TEDi e-riigihangete keskkonna kasutajad (seisuga aprill 2016)
Euroopa Parlamendi teabevahetuse peadirektoraat
Euroopa Parlamendi infrastruktuuri- ja logistika peadirektoraat
Euroopa Parlamendi tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat
Euroopa Liidu Nõukogu
Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat
Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraat
Euroopa Komisjoni teabevahetuse peadirektoraat
Euroopa Komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat
Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat ning kliimameetmete peadirektoraat
Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat
Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraat
Euroopa Komisjoni finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat
Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraat
Euroopa Komisjoni personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat
Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat
Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraat
Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat
Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat
Euroopa Komisjoni õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat
Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat
Euroopa Komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat
Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat
Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraat
Teadusuuringute Ühiskeskus
Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis
Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis
Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)
Euroopa Kontrollikoda
Euroopa Investeerimispank
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)
Eurostat
Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
Eurojust
Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex)
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)
Euroopa Kaitseagentuur (EDA)
Euroopa Keskkonnaamet (EEA)
Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)
Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)
Euroopa Ravimiamet (EMA)
Euroopa Politseiamet (Europol)
Euroopa Raudteeamet (ERA)
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)
Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)
Ühisettevõte Fusion for Energy
Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (OHIM)I lisa
59 Lisad 
Uuringu tulemuste kokkuvõte
Kontekst
ELi institutsioonide hankeid käsitleva tulemusauditi raames peeti laiema ülevaate saamiseks vajalikuks koguda 
väiksemate ELi organite arvamusi ja mõtteid hankeprotsesside kohta. Uuring saadeti 47 väiksemale organile; 
vastuste saamise protsent oli 85.
I. Hankepoliitika
01 
Hankepoliitika on tähtis, kuna see näitab ELi institutsioonide hanketegevuse aluseks olevat mõtlemist. Hanke -
poliitika parandab hankeid korraldava institutsiooni aruandekohustust ja hangetest huvitatud ettevõtjate usal -
dust, mis on eriti oluline hankeprotsessidele juurdepääsu parandamisel ja usaldusväärsuse suurendamisel.
02 
Ametid, ühisettevõtted ja teised ELi institutsioonid loetlesid järgnevad prioriteedid (tähtsuse järjekorras): hea 
hinna/kvaliteedi suhte saavutamine, erapooletuse tagamine ja halduse lihtsustamine.
03 
Küsimuse peale, kas neil on oma hankepoliitika, vastas enamik küsitletutest (57%) jaatavalt. Ülejäänutel (43%) 
aga hankepoliitika puudus.
04 
56% vastanutest teatas, et nende hankepoliitika on avalikkusele kättesaadav.
II. Riigihangete optimeerimine
01 
Hangete lihtsustamiseks on mitu moodust: näiteks saab anda suuniseid hankemeetodite kohta, kasutada e-han -
keid, jälgida hangetel osalemist ja teha turu-uuringuid.
02 
Küsimusele, mis puudutas hangetega tegelevatele töötajatele hankemeetodite valimise alaste suuniste andmist, 
vastas enamik küsitletutest (60%), et selliseid suuniseid jagatakse.
03 
Komisjon peab e-hankeid riigihangete lihtsustamise võtmeelemendiks. E-riigihanked tähendavad muuhulgas 
pakkumuste elektroonilist esitamist, e-riigihangete keskkonda ja lepingute elektroonilist sõlmimist. Loetletud 
lahendusi kasutas aga vaid 35% vastanutest.II lisa
60 Lisad 
III. Turu-uuringud
01 
Enne hankeprotsessi alustamist on turu tundmaõppimiseks ja eduka hankeprotsessi ettevalmistamiseks oluli -
ne teha turu-uuringuid. Peaaegu pool küsitletud ametitest tegi turu-uuringuid aga harva või ei teinud üldse. 
Turu-uuringute tegemisel on ka tähtis kasutada standardset ülesehitust, ent sellised standarddokumendid olid 
vaid kolmel vastanul.
02 
Hangetel osalemise jälgimine ning tarnijate nimekirjade koostamine aitab lihtsustada hangetele eelnevat 
etappi. 15% vastanutest teatas, et koostavad tarnijate nimekirju, ja 75% kinnitas, et jälgivad hangetel osalejate 
keskmist arvu.
IV. Osalemine
01 
Hangetel osalemine ei kujutanud endast vastanute jaoks probleemi, kuid nad püüdsid sellegipoolest osalejate 
arvu suurendada. Vastanud loetlesid osalemise alal järgnevaid probleeme: väike konkurents, keerulised õigus -
aktid ja asjaolu, et kohalikud turud on tihti liiga väiksed.
02 
Loetletud probleemide negatiivse mõju vähendamiseks annavad küsitlusele vastanud organisatsioonid oma 
töötajatele eetikaalaseid suuniseid ning püüavad lihtsustada haldusprotsesse ja ühtlustada nõudmisi.
V. Läbipaistvus
01 
Läbipaistvus on ülioluline erapooletuse saavutamiseks, mis on omakorda üks hangete prioriteete.
02 
Tütar- ja emaettevõtjate avaldamine võiks aidata protsessi läbipaistvamaks muuta, ning 94% vastanutest toetas 
selle kohustuslikuks muutmist.
03 
Peaaegu pool vastanutest (47%) oma hankepoliitikat endiselt ei avalikusta.II lisa
61 Euroopa Parlamendi 
vastused
38
Eelneva turu-uuringu tegemist selgitav õiguslik alus kehtestati alles finantsmääruse ja finantsmääruse kohaldamise 
eeskirjade muutmisega ning jõustus 1. jaanuaril 2016. Kuna potentsiaalselt huvitatud ettevõtjate kaasamine hanke -
dokumentide koostamisse tõstatas mitu võrdset kohtlemist, diskrimineerimiskeeldu ja läbipaistvust puudutavat 
küsimust, oli Euroopa Parlament selle võimaluse kasutamisel väga ettevaatlik ka finantsmääruse artikli 107 osas.
39
Parlament kohandab praegu oma riigihangete teatmikku ja on kohandanud koolitusi, et rõhutada eelnevate 
turu-uuringute kasutamist, kuid teavitab ka riskidest ja toonitab riskide ärahoidmise menetluste tähtsust.
42
Eraldi osade kasutamine muudab lihtsamaks teenuste korraldamise enne parlamendi istungjärku ja selle ajal, mil 
intensiivsus on eriti suur seetõttu, et suur osa teenuseid koondub neljale päevale kuus. See omakorda võimaldas 
sisse viia tõhususe eesmärgi, mis on 1% aastas. See tähendab, et alates teisest aastast väheneb hind 1% aastas. Kuna 
pakkumusi saabus palju (6), ei ole eraldi osade kasutamine konkurentsi vähendanud.
Parlament võtab teadmiseks, et eraldi osade kasutamist on muudetud eeskirjades eriti rõhutatud, ja arvestab seda 
muudetavas teatmikus, kuid – nagu nähtub ka tähelepanekute punktist 43 – sõltub osadeks jaotamise otsus alati 
konkreetse juhtumi asjaoludest, mille puhul tuleb arvesse võtta soovitava tulemuse olemust ning õiglast tasakaalu 
VKEde juurdepääsu ja kulutasuvuse vahel.
43
Need suhteliselt väikese summaga ostud tehti eriolukorras, kui teatavad teenistused olid kolinud uude hoonesse, 
kus ehitustööd veel jätkusid, ning kujutavad endast ühekordseid erivajaduste rahuldamiseks tehtud oste. Pealegi 
peeti kinni 60 000  euro suurusest piirmäärast. Institutsiooni tulevased vajadused selles valdkonnas kaetakse raam -
lepinguga, mis sõlmitakse praegu veel käimasoleva konkurentsi tagava menetluse kohaselt.
50
Nagu on märgitud tähelepanekute punktis 34, avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade eelneva turu-uuringu kohta 
muuhulgas ka selle hoone kohta. Õiguslikust seisukohast on lepinguline korraldus, mille puhul pakuti nn võtmed 
kätte projekti, kooskõlas kohaldatavate sätetega (finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikkel 121 ja selle eel -
käija, mida antud juhul kohaldati).
Tuleb märkida, et institutsiooni kehtestatud parameetreid ja turu eripära arvestades oli esialgne turu-uuring võima -
likult lai ja õiguslikes raamides, mille eesmärk oli just suurendada osalejate arvu, mis on auditi ulatuse põhiparamee -
ter (tähelepanekute punkti 8 alapunkt b).
51
Parlamendi teenistused on andnud läbirääkimiste kohta välja juhendid. Läbirääkimiste pidamisel peab parlament 
aga arvestama ka proportsionaalsuse põhimõtet ja järgima kasutatavate ressursside ja lepingu väärtuse vahelist 
tasakaalu. Läbirääkimiste pidamine võib olla aja- ja ressursimahukas, eriti madala ja väga madala maksumusega 
lepingute puhul.
Euroopa Parlamendi vastused 62
73
Parlament on juba kehtestanud institutsioonisisesed soovitused ja peadirektoraadid on välja töötanud sisepoliitika 
pakkujatega elektrooniliste vahendite abil suhtlemiseks kõigi lepingute puhul, mille maksumus jääb alla direktiivis  
sätestatud künnist. Andmebaasi TED kaudu toimuv e-hangete korraldamine kaob järk-järgult kasutuselt ning 
praegu on ettevalmistusjärgus ulatusliku e-hangete platvormi arendamine.
Kuni see küsimus ei ole lahendatud, on Euroopa Parlamendi sisese e-posti süsteemi kasutamine üldiselt finantsmää -
ruse kohaldamise eeskirjadega vastuolus.
88
ELi institutsioonide hanked kuuluvad Euroopa Liidu tegevusvaldkondade alla ja selle valdkonna petitsioonid on 
eeskirjade järgi vastuvõetavad.
Iga petitsiooni hinnatakse siiski eraldi vastavalt selle sisule. Petitsiooni sisust olenevalt võib petitsioonikomisjon 
soovitada petitsiooni esitajal esitada kaebuse Euroopa Ombudsmanile. Sellisel juhul loetakse petitsioon tavaliselt 
vastuvõetavaks, kuid petitsiooni esitaja peab ise esitama ombudsmanile kaebuse; ombudsman ei korralda petit -
sioonikomisjoni jaoks uurimisi.
Käesolevas osas esitatud teabega ei püüta kodanikke heidutada, vaid hoopis teavitada järelmeetmetest ja asja -
kohastest kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest üksikjuhtumite korral, kui puudub kontrollimehhanism, mis 
eeldab õiguslikku alust.
1. soovitus
Parlament võtab selle soovituse teadmiseks. Parlamendi olemasolev hangete haldamise ja aruandluse vahend 
WebContracts  võimaldabki juba andmeid koguda, mis on läbirääkimistega menetluse puhul kohustuslik. Kulutasu -
vuse seisukohast tuleb piiratud ressursse arvesse võttes siiski veel ka hinnata, kas metaandmete hankimist tasub 
edasi arendada.
3. soovitus
Vt vastust tähelepanekute punktidele 38 ja 39. Parlament kohandab praegu oma hangete teatmikku ja on kohanda -
nud koolitusi, et rõhutada esialgsete turu-uuringute kasutamist, kuid teavitab ka riskidest ja toonitab riskide ära -
hoidmise menetluste tähtsust.
4. soovitus
Parlament võtab teadmiseks, et eraldi osade kasutamist on muudetud eeskirjades eriti rõhutatud, ja arvestab seda 
muudetavas teatmikus, kuid osadeks jaotamise otsus sõltub alati konkreetse juhtumi asjaoludest, mille puhul tuleb 
arvesse võtta soovitava tulemuse olemust ning õiglast tasakaalu VKEde juurdepääsu ja kulutõhususe vahel.
5. soovitus
Parlament võtab selle soovituse teadmiseks ja püüab kõigepealt e-hankemenetluse kavandatava uuendamise, juu -
rutamise ja vana süsteemi käigust kõrvaldamise raames parandada teavet oma veebisaidil.
Euroopa Parlamendi vastused 63
7. soovitus
Parlament võtab selle soovituse teadmiseks.
9. soovitus
Parlament võtab selle soovituse teadmiseks ja keskendub oma teenistuse ja (nagu on mainitud Teadusuuringute 
Ühiskeskusega seotud tähelepanekutes) järelkontrolli vahelistele olemasolevatele koostööstruktuuridele. Edasisi 
meetmeid hinnatakse finantsmääruses sätestatud kulutõhususe ja -tasuvuse nõuetest lähtuvalt.
64 Euroopa Liidu 
Regioonide Komitee
Nõukogu tervitab kontrollikoja aruannet. Selles tuuakse esile mitu küsimust, mis on riigihangete valdkonnas olu -
lised. Nõukogu jagab täielikult kontrollikoja aruande aluseks olnud tõdemust, et ELi institutsioonid saavad teha 
rohkem selleks, et lihtsustada enda korraldatavatel hangetel osalemist. Nõukogu analüüsib aruannet põhjalikult ja 
teeb kõik endast oleneva, et talle esitatud soovitused ellu viia. Nõukogu ootab kontrollikoja lõplike tähelepanekute 
peatset esitamist.
Mõne konkreetse küsimuse osas soovib nõukogu teha järgmised märkused.
Nõukogu on viimase aasta jooksul kaks korda muutnud oma riigihangete sise-eeskirju. Esimese muudatusega liht -
sustati menetlust ja tugevdati organisatsioonisisest õiguspärasust. Teine muudatus tehti selleks, et tagada sise-ees -
kirjade kooskõla uue finantsmäärusega. Nõukogu on seisukohal, et kontrollikoja aruannet on võimalik võtta arvesse 
sise-eeskirjade järgmise muutmise ajal, näiteks seoses turu-uuringutega. Selles küsimuses tööd juba alustatakse. 
Vahepeal kavatsetakse näiteks koostada suunised turu-uuringute läbiviimiseks enne ametlike hankemenetluste 
alustamist. Seda tuleks teha nii selleks, et valmistada hanget ette, kui ka selleks, et teavitada ettevõtjaid nõukogu 
hankekavadest.
Nõukogu kavatseb samuti analüüsida, kuidas parandada nähtavust internetis. Nõukogu märgib siiski, et aruande 
kohaselt on tal teiste institutsioonidega võrreldes hästitoimiv veebisait.
Nõukogu kavatseb samuti kaaluda, kuidas ta saaks koguda ja analüüsida andmeid algselt hangete kohta huvi üles 
näidanud ettevõtjate ja saadud pakkumuste arvu kohta, mida võetakse arvesse lõpliku hankelepingu sõlmimise 
otsuse tegemisel. Samuti tuleks analüüsida vastastikuste eksperdihinnangute kasutamist.
Hanke osadeks jagamise küsimust analüüsitakse nõukogu menetluste raames pidevalt ja võimaluse korral seda ka 
tehakse. Üks käimasolev hankemenetlus (IT) on jagatud 17 osaks.
Nõukogu on võtnud teadmiseks aruandes esitatud märkused piiratud menetluste kasutamise kohta. Nõukogu on 
seisukohal, et uue finantsmääruse raames viiakse rohkem läbi avatud menetlusi, sest sellega nähakse ette kõigi  
hankedokumentide üheaegne avaldamine.
Nõukogu on võtnud teadmiseks kontrollikoja esitatud märkused nõukogu hoonetega seonduvate raamlepingute 
kestuse küsimuses. Peasekretariaat on seda küsimust põhjalikult käsitlenud. Finantsmääruses aktsepteeritakse, 
et lepinguid võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sõlmida kauemaks kui neli aastat. Nõukogu on jätkuvalt 
seisukohal, et usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil ja juhtumite korral, mil pikema lepinguperioodi kasutamine 
on eelkõige raamlepingu objektist tulenevalt nõuetekohaselt põhjendatud, võib mõnikord olla põhjendatud neljast 
aastat pikema lepinguperioodi kasutamine. Nii on sageli olnud hoonetega seonduvate lepingute puhul. Nõukogu 
jätkab kõnealuse küsimuse käsitlemist.
Nende soovituste osas, mis olid muu hulgas adresseeritud nõukogule, saab teha järgmised märkused.
1. soovitus
(hankealaste tegevuste järelevalve). Soovitus on heaks kiidetud. Nõukogu kaalub, kuidas seda praktikas korraldada.
3. soovitus
(turu-uuringud). Soovitus on heaks kiidetud. Antakse välja ringkiri ja küsimust käsitletakse sisekoolituste käigus.
4. soovitus
(lepingu osadeks jagamine). Soovitus on heaks kiidetud. Küsimust käsitletakse konkreetsetes suunistes.
Euroopa Liidu Regioonide Komitee 65
5. soovitus
(ühtne elektrooniline kontaktpunkt). Soovitus on põhimõtteliselt heaks kiidetud. Nõukogu osaleb töös, mida 
tehakse kõnealusel eesmärgil.
7. soovitus
(hilisem järelevalve). Soovitus on põhimõtteliselt heaks kiidetud. Nõukogu osaleb töös, mida tehakse kõnealusel 
eesmärgil.
9. soovitus
(vastastikused eksperdihinnangud). Soovitus on põhimõtteliselt heaks kiidetud. Tuleb kaaluda, kuidas seda 
korraldada.
Teised soovitused ei ole esitatud nõukogule.
66 Euroopa Komisjoni 
vastused
Kokkuvõte
II
Finantsmääruses ja selle hiljuti muudetud kohaldamise eeskirjades käsitletud hanke-eeskirjad on direktiividega 
enamjaolt kooskõlas. Suurema osa erinevuste puhul on tegemist rangemate eeskirjadega, mis põhinevad usaldus -
väärse finantsjuhtimise põhimõttel.
Olulisi erinevusi on vajaduse korral põhjendustes selgitatud. Üks selline näide on finantsmääruse kohaldamise ees -
kirjade põhjendus 23, mis käsitleb valiku- ja hindamiskriteeriumide vahelist erinevust.
V
2015.  aastal toimunud hanke-eeskirjade muutmise eesmärk oli viia need kooskõlla 2014.  aasta direktiividega. Direk -
tiivides tehtud lihtsustused ja selgitused kajastuvad läbivaadatud eeskirjades.
Konkurentsi laiendamise eesmärk on jätkuvalt üks tähtsamaid põhimõtteid, millest hangete puhul lähtutakse. 
Eesmärk jõuda kindla ettevõtjate rühmani, eelkõige VKEdeni, ei tohiks aga takistada mastaabisäästu ja selle puhul 
tuleb arvesse võtta finantsmääruses sisalduvat usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, samuti pakkujate võrdse 
kohtlemise põhimõtet, mida tuleb kohaldada kõikide ettevõtjate suhtes olenemata nende suurusest.
VI
Menetlusi käsitlevad otsused peaksid põhinema tasakaalustatud lähenemisviisil, milles lisaks võimalikult suurele 
konkurentsile võetakse arvesse ka muid hangete suhtes kohaldatavaid põhimõtteid: usaldusväärset finantsjuhti -
mist, läbipaistvust, proportsionaalsust, võrdset kohtlemist ja diskrimineerimiskeeldu.
Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on hanke-eeskirjades menetluse valik selgelt seotud lepingu maksumu -
sega (ja mõnel juhul selle esemega).
Komisjon juhib tähelepanu alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatavale sättele finantsmääruse artikli 105 kohase esialgse 
turu-uuringu kohta, mis tuleb korraldada juhul, kui see on lepingu eseme seisukohast asjakohane. Nagu on sätes -
tatud finantsmääruse artikli 102 lõikes 2, on lepingu osadeks jagamine ette nähtud samuti üksnes siis, kui see on 
asjakohane, ning komisjoni talitused teevad seda sageli.
VII
Teave ei ole täielikult ühtlustatud, kuna hankemenetlused on komisjonis detsentraliseeritud.
Komisjon on aga võtnud kohustuse pakkuda tõhusaid kasutajasõbralikke elektroonilisi teenuseid ja praegu on 
veebi  saitide digitaalsele üleminekule suunatud komisjoni programmi osana pooleli rahastamist käsitlevate täiusta -
tud kesksete veebisaitide väljatöötamine (vt komisjoni vastused punktidele 58 ja 59).
Peale selle kasutavad institutsioonid suurte hangete puhul sama veebisaiti kui liikmesriigid (Tenders Electronic 
Daily – TED) ning pakuvad kontaktpunkti1 allapoole hankedirektiivis sätestatud künnist jäävatele hangetele.
TEDi otsingufunktsiooni kohta vt komisjoni vastus punktile 106.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_et.htm
Euroopa Komisjoni vastused 67
Peale selle töötab komisjon praegu selle nimel, et rakendada e-hangete süsteem hankemenetluste ja lepingute 
haldamiseks algusest lõpuni (alates pakkumiskutse avaldamisest kuni arvete maksmiseni; süsteem hõlmab ka mitut 
vahepealset moodulit). Sellise süsteemi rakendamine, mida hakkavad kasutama kõik komisjoni talitused, aitab liht -
sustada ettevõtjate juurdepääsu avalikele hangetele ja suurendada läbipaistvust.
VIII
Hankedokumendid ning hankemenetluse tulemusi käsitlevad teated sisaldavad haldus- ja kohtumenetluste kaudu 
pakutavaid õiguskaitsevahendeid. Teave lepingute sõlmimise kohta avaldatakse TEDis või lepingu sõlminud ameti -
asutuse veebisaidil. Kooskõlas finantsmääruse artiklis 35 sätestatud läbipaistvuse põhimõttega avaldavad komisjon 
ja rakendusametid asjakohase teabe ELi vahendite saajate kohta finantsläbipaistvuse süsteemis.
IX a)
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega osaliselt ning rakendab seda, nagu on kirjelda -
tud allpool ja selgitatud komisjoni vastuses 1. soovitusele.
Komisjon teeb kulude ja tulude analüüsi, et hinnata, kas hankeid käsitleva teabe tsentraliseerimine hangetes osa -
lemise jälgimise eesmärgil on teostatav ning milline on sellega kaasnev kulu ja võimalik kasu. Soovitatud meetme 
rakendamine sõltub kõnealuse hindamise tulemustest.
Kuna hanked on komisjonis eelarvevahendite käsutajate tasandil detsentraliseeritud, puudub keskne hankemenet -
lusi käsitlev infosüsteem hangetes osalemise jälgimiseks ning samuti ei ole selleks õiguslikku kohustust.
IX b)
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt, nagu on selgitatud tema vastuses 2. soovitusele.
Komisjon nõustub soovituse selle osaga, mis käsitleb ettepanekut ühtse reeglistiku kohta.
2016.  aastaks kavandatud finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku üks peamine sammas on ettepanek nn ühtse 
reeglistiku koostamise kohta, mis parandaks teksti üldist mõistetavust ja võiks seda oluliselt lühemaks muuta, mis 
on täielikult kooskõlas parema seadusloome põhimõttega.
Sellise ühtse reeglistiku näol oleks ühte õigusakti koondatud nii praegu finantsmääruses sätestatud hanke-ees -
kirjad kui ka finantsmääruse kohaldamise eeskirjades sisalduvad üksikasjalikumad eeskirjad. Peale selle ühendataks 
sellega praegu finantsmääruse teises osas sisalduvad välistegevusega seotud hankeid käsitlevad erisätted üldiste 
hanke-eeskirjadega, et need kõikide ettevõtjate jaoks veelgi lihtsamalt mõistetavaks muuta.
Komisjon ei nõustu soovituse selle osaga, milles on osutatud VKEde osalemisele. Komisjon on seisukohal, et finants -
määruse näol ei ole tegemist kõnealusel eesmärgil koostatud poliitikavahendiga ja seepärast ei tuleks selles VKEde 
osalemist eraldi õhutada.
Komisjon ei nõustu soovitusega keelenõuete ja eelnevate turu-uuringute kohta (vt komisjoni vastus 2. soovitusele).
Euroopa Komisjoni vastused 68
IX c)
Nagu on selgitatud komisjoni vastuses 3. soovitusele, nõustub komisjon osaliselt soovituse selle osaga, milles on 
osutatud esialgsete turu-uuringute aktiivsele korraldamisele hankemenetluse ettevalmistamiseks, kui need on alga -
tatava pakkumismenetluse jaoks kohandatud; komisjon teeb seda juba teatavates valdkondades, nagu kinnisvara 
soetamine või üürimine (nagu on ette nähtud dokumendis KOM(2008) 2299 üksikasjalikult kirjeldatud metoodikaga) 
ja dekomisjoneerimine.
Komisjon leiab aga, et võttes arvesse konkurentsi moonutamise ohtu, ei peaks esialgseid turu-uuringuid kasutama 
selleks, et teavitada ettevõtjaid hankeplaanidest ja nõuetest.
IX d)
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega osaliselt, nagu on selgitatud komisjoni vastuses 
4. soovitusele.
Lepingute osadeks jaotamine on põhjendatud konkurentsi suurendamise eesmärgil, kuid sellise jaotamise puhul 
tuleb võtta arvesse finantsmääruses sisalduvat usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Mahukate lepingutega 
võib kaasneda mastaabisääst (madalamad hinnad) ja väiksem halduskoormus (väiksem arv hallatavaid lepinguid).
IX e)
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovituse kui pikaajalise eesmärgiga osaliselt ning rakendab 
seda, nagu on kirjeldatud allpool ja selgitatud komisjoni vastuses 5. soovitusele.
Komisjon korraldab hindamise, et kaaluda sellise süsteemi teostatavust, kulusid ja võimalikku kasu. Soovitatud 
meetme rakendamine sõltub kõnealuse hindamise tulemustest ja teiste institutsioonide nõusolekust.
Komisjon rõhutab, et komisjoni hankemenetlusi käsitleva kontrollikoja soovituse osaline rakendamine on juba ala -
nud. Nagu on selgitatud komisjoni vastustes punktidele 58–62, on komisjon veebi ratsionaliseerimise ja digitaalse 
ülemineku programmi raames juba alustanud tööd, et kujundada veebisisu organisatsiooniskeemil põhinevalt 
struktuurilt ümber temaatilisele struktuurile. Selline struktuur hõlmab ka rahastamise ja pakkumuste rubriiki, mida 
juba välja töötatakse.
Juurdepääs ärivõimalustele ja asjakohastele hankedokumentidele on tagatud olemasolevate vahendite ja platvor -
mide – TED ja TED eTendering – kaudu, mis pakuvad juurdepääsu institutsioonide hanketeadetele ja hankedoku -
mentidele. Komisjon hindab, mil määral võiks pakkuda täiendavaid võimalusi juurdepääsu tagamiseks ulatusliku -
male teabele, võttes arvesse eelarvest ja inimressurssidest tulenevaid piiranguid.
IX f)
Nagu on selgitatud komisjoni vastuses 6. soovitusele, ei nõustu komisjon selle soovitusega.
Komisjon ei pea vajalikuks esitada ettepanekut finantsmääruse muutmiseks seoses kaebuste läbivaatamisega.
Finantsmääruses on juba sätestatud, et mitteedukaid pakkujaid teavitatakse nende pakkumuse tagasilükkamise 
alustest ja üksikasjalikest põhjustest ning et nad võivad taotleda lisateavet kooskõlas finantsmääruse artikli 113 
lõikega 3 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 161 lõikega 2. Sellistele taotlustele tuleb vastata range 
tähtaja jooksul: hankija peab esitama sellise teabe võimalikult kiiresti ja igal juhul 15 päeva jooksul alates taotluse 
saamisest.
Euroopa Komisjoni vastused 69
IX g)
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega osaliselt ja hindab, mil määral võimaldaks TED 
eTendering sellist teavet kulutõhusalt koguda, nagu on selgitatud komisjoni vastuses 7. soovitusele.
IX h)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
OLAFis on praegu käimas üleminekuetapp, mille eesmärk on parandada tema aruannete ja analüüside koostamise 
suutlikkust. OLAFi uus sisuhaldussüsteem võetakse eelduste kohaselt kasutusele 2016. aasta juulis. Statistika ja aru -
annete jaoks ette nähtud moodulid tehakse kättesaadavaks hiljem, 2017.  aastal. Seni uurib OLAF võimalusi paran -
dada praeguste aruandlusvahendite ja -võimaluste kasutamist.
IX i)
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega tingimusel, et vastastikune hindamine toimub 
vajaduspõhiselt ega muutu alaliseks protsessiks, mis nõuab täiendavaid eelarvevahendeid ja/või inimressursse.
Sissejuhatus
02
ELi institutsioonid peavad lisaks kohaldama nii usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet kui ka hangetega seotud 
läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.
06
Komisjoni avalike hangete teatmik on kättesaadav kõikidele teistele liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele.
Tähelepanekud
17
OLAFi praeguse juhtumite haldamise süsteemi näol on tegemist eeskätt haldusvahendiga, seepärast on selles 
kättesaadav ainult väike arv eelnevalt kindlaks määratud aruandeid. Kõik täiendavad aruanded või keerulisemad 
analüüsid, nagu see, mida kontrollikoda taotleb, tuleb koostada käsitsi ja seega nõuab see ressursse, mis praegu ei 
ole kahjuks kättesaadavad.
23
Komisjon rõhutab, et pakkumuste arvu ja konkurentsi olemasolu vahel puudub automaatne seos.
Euroopa Komisjoni vastused 70
26
2015.  aastal toimunud hanke-eeskirjade muutmise eesmärk oli viia need kooskõlla 2014.  aasta hankedirektiividega. 
Direktiivides tehtud lihtsustused ja selgitused kajastuvad läbivaadatud finantsmääruses ja 2015.  aastal muudetud 
finantsmääruse kohaldamise eeskirjades.
2016.  aastaks kavandatud finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku üks peamine sammas on ettepanek nn ühtse 
reeglistiku koostamise kohta, mis parandab teksti üldist mõistetavust ja muudab selle lühemaks ning mille peamine 
eesmärk on lihtsustamine, mis on täielikult kooskõlas parema seadusloome põhimõttega.
Sellise ühtse reeglistiku näol oleks ühte õigusakti koondatud nii praegu finantsmääruses sätestatud hanke-eeskir -
jad kui ka finantsmääruse kohaldamise eeskirjades sisalduvad üksikasjalikumad eeskirjad. Peale selle ühendataks 
sellega praegu finantsmääruse teises osas sisalduvad välistegevusega seotud hankeid käsitlevad erisätted üldiste 
hanke-eeskirjadega, et need kõikide ettevõtjate jaoks veelgi lihtsamalt mõistetavaks muuta.
27
2016.  aastaks kavandatud finantsmääruse läbivaatamise ettepanekuga luuakse ühised eeskirjad, mida kohaldatakse 
rohkem kui ühe ELi eelarvevahendi suhtes (hanked, toetused, auhinnad jne) ning mille eesmärk on kõrvaldada 
põhjendamatu ebaühtlus, kooskõlastada sätted ja parandada teksti mõistetavust. Head haldust käsitlevaid sätteid ei 
kohaldata mitte ainult hangete suhtes ja need kantakse kõnealustesse ühistesse eeskirjadesse.
29
Finantsmääruses ja selle hiljuti muudetud kohaldamise eeskirjades käsitletud hanke-eeskirjad on direktiividega 
enamjaolt kooskõlas. Suurema osa erinevuste puhul on tegemist rangemate eeskirjadega, mis põhinevad usaldus -
väärse finantsjuhtimise põhimõttel.
Olulisi erinevusi on vajaduse korral põhjendustes selgitatud. Üks selline näide on finantsmääruse kohaldamise ees -
kirjade põhjendus 23, mis käsitleb valiku- ja hindamiskriteeriumide vahelist erinevust.
30
Finantsmäärus ei ole konkreetsete ettevõtjateni jõudmiseks asjakohane õigusakt.
Võrdne kohtlemine peaks kehtima kõikide ettevõtjate puhul olenemata nende suurusest. Finantsmääruse kohaste 
hanke-eeskirjade eesmärk ei ole edendada mingit kindlat poliitikaeesmärki. Sarnaselt teistele ettevõtjatele võivad 
VKEd osaleda hankemenetluses üksikpakkujana, ühishanke osalisena või alltöövõtjana.
Isegi kui VKEsid ei ole eraldi mainitud, siis tegelikult neid soositakse lihtsustamise ja leebemate eeskirjade kaudu.
Vt ka punkti IX alapunkt b.
31
Menetluse ettevalmistamine ja avalikustamismeetmed on hanke-eeskirjades sihilikult selgelt eraldatud.
Lisaks konkurentsi moonutamise ohule ei järgitaks võrdse kohtlemise põhimõtet, kui teatavatel ettevõtjatel, kellega 
seoses esialgsete turu-uuringutega ühendust võetakse, oleks juurdepääs kavandatud hanget käsitlevale varajasele 
teabele.
Euroopa Komisjoni vastused 71
Hanke-eeskirjades on sätestatud lepingute tutvustamiseks vajalikud avalikustamismeetmed, mis on täielikult koos -
kõlas võrdse kohtlemise põhimõttega.
Lisaks hõlbustab ettevõtjate juurdepääsu teabele komisjoni iga-aastaste ja mitmeaastaste tööprogrammide ja 
rahastamisotsuste avaldamine.
32
Finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 134 lõike 1 punkti g kohaselt võivad institutsioonid kasutada välja -
kuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust „kinnisvaralepingute puhul pärast kohaliku turu uuringu tegemist“.
Komisjon võttis vastu metoodika kõnealuste sätete kohaldamiseks (K(2008) 2299), et parandada turule esitatavat  
teavet ja läbipaistvust. Seega teavitatakse turgu komisjoni vajadustest seoses kinnisvaraga ja turu-uuringute 
teadetest.
Praegu on käimas selle metoodika läbivaatamine, et tulla toime probleemidega praegusel kinnisvaraturul, tagades 
samal ajal läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise jätkumise.
34
Viimase nelja aasta jooksul on Luksemburgis algatatud kolm kinnisvaraturu uuringu menetlust, sealhulgas mitut 
hoonet käsitlev turu-uuring Jean Monnet’ hoonest väljakolimiseks. Kõikide kõnealuste kinnisvaraturu uuringute 
menetluste puhul kohaldati dokumendiga K(2008) 2299 ette nähtud erandit ja jäeti teade kinnisvaraturu uuringu 
kohta Euroopa Liidu Teatajas avaldamata. Kinnisvarakomitee esitas nende erandite kohta positiivse arvamuse.
35
Komisjon leiab, et finantsmääruse tasandil ei ole vaja kindlaid keelenõudeid kehtestada, sest institutsioonide 
keelenõuded on juba kindlaks määratud üldises ELi õigusaktis (määruses nr 1/1958), mida kohaldatakse ka hangete 
suhtes.
36
Menetlusi käsitlevate otsuste tegemisel tuleb võtta arvesse lepingu maksumust ja eset, järgides kohaldatavaid 
hanke-eeskirju.
Komisjoni ühine vastus punktidele 37–40
Eelnevad turu-uuringud on reguleeritud menetluse ettevalmistamist käsitlevate nõuetega. Vajaduse korral on selle 
peamine eesmärk saada turu kohta teavet asjakohase tehnilise kirjelduse koostamiseks ja lepingu maksumuse 
õigeks hindamiseks. Turu-uuringute eelneva teabe saamise vahendina kasutamisega kaasneb konkurentsi kahjusta -
mise oht.
Ettevõtjate teavitamine hankeplaanidest on reguleeritud avalikustamismeetmetega. Eelnev teave, eelnev avali -
kustamine ja muud hanke tutvustamise vormid annavad hankemenetluse kavandamise ja käivitamise kohta teavet 
võrdsetel alustel.
Euroopa Komisjoni vastused 72
Lisaks hõlbustab ettevõtjate juurdepääsu teabele komisjoni iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi ja rahasta -
misotsuste avaldamine.
Eelnevad turu-uuringud on eriti asjakohased ebastandardsete ja ühekordsete ostude puhul.
Potentsiaalsete pakkujatega ühenduse võtmisega kaasneb oht rikkuda läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhi -
mõtet ning see võib kahjustada ausat konkurentsi.
Seadusandja on teinud turuanalüüsi kohustuslikuks innovatsioonipartnerluse erijuhtumi puhul, kui eesmärk on 
rahastada teadusuuringuid ja turu-uuringutega püütakse veenduda, et toodet ei ole turul veel olemas.
42
Komisjon kasutab lepingute osadeks jagamist praktikas laialdaselt, ent üksnes juhul, kui see on asjakohane koos -
kõlas finantsmääruse artikliga 102 ja hiljuti muudetud finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikliga 168.
Menetlusi käsitlevad otsused peaksid põhinema tasakaalustatud lähenemisviisil, milles lisaks võimalikult suurele 
konkurentsile võetakse arvesse ka muid hangete suhtes kohaldatavaid põhimõtteid: usaldusväärset finantsjuhti -
mist, läbipaistvust, proportsionaalsust, võrdset kohtlemist ja diskrimineerimiskeeldu.
4. selgitus. Juhtumid, kus lepingud oleks saanud osadeks jagada – Teine taane
Komisjon leiab, et selle lepingu puhul ei olnud osadeks jagamine võimalik järgmistel põhjustel.
– Vajalik on ühtne kontaktpunkt päringute jaoks ja ühtne haldusvahend päringute määramiseks ekspertidele.
– Päringute ekspertidele määramisel lähtutakse mitmest kriteeriumist: päringu keel ja vastuse jaoks valitud keel, 
õigusalased eriteadmised teatavates küsimustes ning asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) (tuleb 
tähele panna, et mõni päring käsitleb rohkem kui ühte liikmesriiki). Kõnealuse lepingu osadeks jagamine mitte -
ebamääraste geograafiliste või muude kriteeriumide alusel ei olnud seepärast ei võimalik ega ka soovitatav.
– Rohkem kui ühe töövõtjaga töötamine võib tuua kaasa olukorra, kus komisjon maksab erinevat ühikuhinda, mis 
võib tunduda ebaõiglane, tekitada pingeid ja mõjutada toimivat koostööd.
– Kui lepingu osad üksteisest sõltuvad, tuleb arvestada ohuga, et see võib mõjutada lepingu täitmist (oht, et vas -
tutuse hajumine toob kaasa viivitusi lepingu täitmisel).
44
Lisaks finantsmäärusele käsitatakse avatud ja piiratud menetlust samaväärsena ka hankedirektiivis 2014/24/EL.
46
Kaheetapilises menetluses on tähtajad tõepoolest mõnevõrra pikemad, kuid üldise kestusega võrreldes ei pruugi 
selline erinevus oluline olla.
Euroopa Komisjoni vastused 73
Kriteeriumide hindamise puhul on läbivaadatud finantsmäärusega (2015) lisatud paindlikkust ja nähtud ette, et 
menetlusest kõrvalejätmise, valiku- ja edukaks tunnistamise kriteeriume ei pea hindama mingis kindlas järjekorras.
On aga selge, et kaheetapilistes menetlustes tuleb alati kõigepealt kontrollida menetlusest kõrvalejätmise ja valiku -
kriteeriume, kuna nende põhjal valitakse need kandidaadid, kellel palutakse pakkumus esitada.
47
Komisjon rõhutab oma sisesuunistes, et hangeteks pikema aja võimaldamine soodustaks põhimõtteliselt neis osale -
mist, olenemata valitud menetlusest ja eeskirjades kehtestatud minimaalsetest tähtaegadest.
51
Kunagi ei ole osutatud, et läbirääkimiste pidamine on hankija kohustus või pakkuja õigus. Läbirääkimiste kohta saab 
otsuse teha üksnes saadud pakkumuste põhjal.
52
Võistupakkumise puhul eeldatakse pakkujatelt, et nad esitavad kohe alguses oma parima pakkumise. Kui esitatud 
pakkumused on piisavalt kvaliteetsed ja jäävad eeldatava eelarve piiridesse, oleks läbirääkimiste alustamine eba -
proportsionaalne, eriti väikese maksumusega lepingute puhul, võttes arvesse aega ja ressursse, mida see nii hanki -
jalt kui ka pakkujalt nõuab.
53
Hankija ei peaks võtma kohustust pidada pakkumuste üle läbirääkimisi kõikidel juhtudel, vaid ainult siis, kui ta peab 
seda asjakohaseks ja vajalikuks. Igal juhul tuleb alati tagada võrdne kohtlemine.
58
Kontrollikoja tähelepanek hanketegevuse hea nähtavuse olulisuse kohta on kooskõlas komisjoni sellise hiljutise 
uuringu tulemustega, mille eesmärk oli mõista kõige tähtsamaid põhjuseid, miks inimesed soovivad komisjoniga 
elektrooniliselt suhelda. Ühe kõige olulisema põhjusena nimetati rahastamist ja pakkumusi (sh hankeid).
Komisjoni 12 peadirektoraadi ja rakendusametiga peetud vestluste põhjal peetakse hankemenetluse ja selle tule -
muse läbipaistvust üheks komisjoni peamiseks institutsiooniliseks eesmärgiks.
Ühine vastus punktidele 59–62
Komisjon võtab tema talituste veebisaite hangete seisukohast käsitleva kontrollikoja analüüsi teadmiseks ning kaa -
lub asjakohaseid tähelepanekuid allpool kirjeldatud digitaalse ülemineku programmi raames.
2013. aastal käivitas komisjon ambitsioonika algatuse „Veebi ratsionaliseerimine – digitaalne üleminek“, et paran -
dada oma väljapoole suunatud digitaalset teabevahetust. Algatuse üldeesmärk on saavutada komisjoni veebitege -
vuses suurem sidusus nii sõnumite edastamise kui ka navigeerimise ja üldpildi puhul, asjakohasus kasutajate jaoks ja 
kulutõhusus.
Euroopa Komisjoni vastused 74
Komisjon võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekut ELi ametliku veebisaidi kohta ja vaatab läbi aadressil europa.eu 
asuvad asjakohased veebilehed, võrreldes neid praegu väljatöötamisel oleva komisjoni uue veebisaidi ülesehituse ja 
sisuga, et vältida dubleerimist ja tagada järjepidevus. Uue veebisaidi esimene katse-/beetaversioon, mis on elekt -
rooniliselt kättesaadav aadressil beta.ec.europa.eu , sisaldab punktis 58 kirjeldatud struktuuri kohaselt ümberkorral -
datud infosisu hangete kohta ( http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_et ).
60
Kontrollikoja osutatud praegune avalikke hankeid tutvustav keskne veebisait2 asendatakse uut sisu hõlmava 
veebisaidiga.
8. selgitus. Näiteid TED andmebaasi kehtivate hanketeadete otsingumootori 
mitterahuldavate otsingutulemuste kohta
Selle probleemi võib olla tinginud üks järgmisest kahest põhjusest:
1) ühtse riigihangete klassifikaatori koodide rühmitamise probleem: TEDi toimimise viisis esines tõepoolest probleem, 
mis on vahepeal kõrvaldatud, et otsinguid oleks võimalik teha üksnes koodide tasandil;
2) hankija viga ühtse riigihangete klassifikaatori koodi sisestamisel: hankija sisestatud andmed ei ole õiged, mis 
mõjutab otsingutulemuste kvaliteeti.
Esimene võimalik põhjus on juba kõrvaldatud.
Esialgse analüüsi põhjal tundub, et viga võib olla põhjustatud valesti sisestatud andmetest. Komisjon analüüsib seda 
küsimust täiendavalt ja võtab vajalikud meetmed.
Euroopa välisteenistust puudutavate tulemuste puhul tuleb märkida, et varem peeti Euroopa välisteenistust nõu -
kogust sõltuvaks üksuseks (seega hõlmas märksõnaga „nõukogu“ tehtud otsing ka Euroopa välisteenistuse hanke -
teateid). Hiljem otsustati, et Euroopa välisteenistust tuleks käsitada eraldiseisva üksusena. Euroopa välisteenistuse 
varasemad hanketeated on jätkuvalt seotud nõukoguga.
9. selgitus. Komisjoni kasutatud ebatäpseid ühtse riigihangete klassifikaatori koode
Otsingutulemused sõltuvad väga suurel määral sellest, kas hankija sisestab andmed korrektselt. Nimetatud juhtu -
mid on seotud olukordadega, kus hankija valitud kood ei olnud asjakohane.
72
2015.  aastal võeti pakkumuste elektrooniline esitamine kasutusele kuues peadirektoraadis/ametis (neist igaüks 
on aasta jooksul algatanud vähemalt ühe pakkumismenetluse, mille puhul kasutati pakkumuste elektroonilist 
esitamist). Pakkumuste elektroonilise esitamise kasutuselevõtt jätkub (2016.  aastal on see kavas veel kümnes 
peadirektoraadis/ametis).
78
ELi institutsioonide puhul leiab komisjon, et kohtuvälise läbivaatamisorgani moodustamine lisaks finantsmääru -
sega juba ette nähtud olemasolevale läbivaatamismehhanismile ei ole vajalik ega asjakohane, kuna taotletavat kasu 
arvestades kaasneksid sellega ebaproportsionaalsed kulud.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_et.htm.
Euroopa Komisjoni vastused 75
Finantsmääruses on juba sätestatud, et mitteedukaid pakkujaid teavitatakse nende pakkumuse tagasilükkamise 
alustest ja üksikasjalikest põhjustest ning et nad võivad taotleda lisateavet kooskõlas finantsmääruse artikli 113 
lõikega 3 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 161 lõikega 2. Sellistele taotlustele tuleb vastata range 
tähtaja jooksul: hankija peab esitama sellise teabe võimalikult kiiresti ja igal juhul 15 päeva jooksul alates taotluse 
saamisest.
Peale selle, kui hankemenetluse käigus teatatakse ettevõtjatele kandidaatide või pakkujate õigusi kahjustavast tege -
vusest (nt tagasilükkamine), osutatakse sellises teates kasutatavatele õiguskaitsevahenditele (kaebus ombudsmanile 
ja läbivaatamine kohtus).
Komisjon leiab, et liidu institutsioonide hanketegevuse kohta Üldkohtusse esitatud hagide väike arv (17) ja asjaolu, 
et kohus näeb vaid harva ette väidetava kahju hüvitamise, näitavad selgelt, et kehtiv süsteem on tõhus ja täidab 
oma eesmärki. Seega ei ole soovitatud kiire läbivaatamise võimaluse loomine mitte üksnes ebavajalik, vaid selle 
näol oleks tegemist ka ebaproportsionaalse meetmega, mis ei oleks kooskõlas kulutõhususe põhimõtte ega haldus -
ressursside tõhusa kasutamisega.
79
Hankijale nõudmiste või märkuste esitamine (finantsmääruse alusel) ja hankijale läbivaatamisnõude esitamine 
(õiguskaitsevahendite direktiivide artikli 1 lõike 5 alusel) on erinevad tegevused, sest õiguskaitsevahendite direktii -
vide kohaselt on neist vaid viimane väliselt sõltumatult organilt läbivaatamise taotlemise eeltingimus.
Seepärast on nimetatud tegevustel lepingu allkirjastamise seisukohast erinevad tagajärjed:
– õiguskaitsevahendite direktiivide alusel: läbivaatamisnõue peatab automaatselt lepingu allkirjastamise, et taga -
da tulemuslik läbivaatamine;
– finantsmääruse alusel: pärast nõudmiste või märkuste hindamist võib hankija lepingu allkirjastamise peatada, 
kui see on asjakohane vastus nõudmistele või märkustele. Süstemaatiline peatamine mitteedukate pakkujate 
poolt ooteajal esitatud mis tahes liiki nõudmiste või märkuste puhul oleks olnud ebaproportsionaalne, sest 
hankija teeb sellist peatamist käsitleva otsuse iga juhtumi kohta eraldi ja juhul, kui see on esitatud nõudmiste 
või märkuste laadist tulenevalt põhjendatud.
90
Hanked on komisjonis kõikide vastutavate eelarvevahendite käsutajate tasandil detsentraliseeritud. Kuna puudub 
õiguslik kohustus nn ühtse andmeaida loomiseks, ei ole eelarveassigneeringuid sellise süsteemi väljatöötamiseks. 
Sõltuvalt lepingu maksumusest avaldatakse teave lepingu sõlmimise kohta TEDis või hankijate veebisaitidel (või 
tehakse see komisjonile ja rakendusametitele kättesaadavaks finantsläbipaistvuse süsteemis) kooskõlas avalikusta -
mist käsitlevate eeskirjadega. Finantsläbipaistvuse süsteem on aga kavandatud sellisel viisil, et see annab teavet ELi 
vahendite saajate kohta, mitte konkreetse eelarve täitmise vahendi kohta, millest rahastamine toimub, ega kulu -
tuste liigi kohta, milleks vahendeid kasutati.
91
Seda eesmärki täitev platvorm – nimelt andmebaas TED – on juba olemas. Komisjon nõustub, et kõnealune andme -
baas on asjakohane kontaktpunkt hankeid käsitleva teabe saamiseks, sest see sisaldab ohtralt teavet, sealhulgas 
platvormi eTendering kaudu kättesaadavaid hankedokumente. Need hõlmavad eduka pakkujaga sõlmitava lepingu 
projekti. Pakkumused moodustavad ka osa lõplikust lepingust, kuid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 
lõikega 2 käsitleb komisjon neid konfidentsiaalsete dokumentidena (mille avaldamine kahjustaks füüsilise või juriidi -
lise isiku ärihuvide kaitset).
Euroopa Komisjoni vastused 76
92
Tuleb märkida, et kuigi platvormi eTendering kasutamine ei ole praegu kohustuslik, õhutatakse kõiki komisjoni pea -
direktoraate ja kõiki institutsioone seda rakendust kasutama.
Hankedokumentide TED eTenderingi platvormilt alla laadimise funktsiooni on alates 2016.  aasta jaanuarist kohan -
datud. Süsteemi pakutav vaikimisi valik võimaldab dokumente alla laadida pärast pakkumuste esitamise tähtaja 
möödumist. Hankija võib otsustada selle võimaluse välja lülitada.
94
Aruandluse puhul sisaldab finantsmääruse artikli 66 lõikes 9 osutatud iga-aastase tegevusaruande kokkuvõte lisana 
väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluste loetelu. Vt ka komisjoni vastus punktile 90.
97
Kuna avatud andmete portaali näol on tegemist metaandmete kataloogiga, registreeritakse selles TEDi veebisaidi 
kaudu pakutavad olemasolevad TEDi andmed ning teatavad tuletatud andmed, mida esitab komisjoni siseturu, 
tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat.
99
Eelarve peadirektoraadi keskse finantstalituse kaudu esitab komisjon tsentraliseeritud teavet, suuniseid ja mudeleid, 
aga ka hankealaseid kasutajatoe ja koolitusteenuseid, mis on hankijate – mitte ainult komisjoni talituste, vaid ka 
teiste institutsioonide, asutuste ja organite – jaoks avatud ja mida nad suurel määral ka kasutavad. Esitatud teave ja 
dokumendid hõlmavad soovitusi ja juhivad tähelepanu parimale tavale.
Komisjoni ja liidu teiste hankijate vaheliseks teabevahetuseks on juba olemas ka muud foorumid, eeskätt finants -
üksuste võrgustik (RUF), mis tuleb kokku korra kuus, ning ametite hangetega tegelevate töötajate võrgustik NAPO, 
mis hõlmab ka detsentraliseeritud ameteid ja teisi liidu organeid (avaliku ja erasektori partnerlusi) ning mis tuleb 
kokku vähemalt korra aastas.
Komisjon on seisukohal, et parima tava struktureeritud jagamine pakuks huvi eeskätt suurte summadega seotud 
menetluste puhul. Soovitatud vastastikuste eksperdihindamiste alaline sisseseadmine nõuaks aga täiendavaid 
eelarvevahendeid ja inimressursse, mis ei ole praegu kättesaadavad. Sihtotstarbelisi kohtumisi saab korraldada era -
korraliselt, kui selleks peaks vajadus tekkima.
Järeldused ja soovitused
101
Kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega võimaldatakse hankijate korraldatavatel avalikel hangetel osalemist avalikus -
tamismeetmetega. Peale selle on hanketegevus komisjonis detsentraliseeritud (vt komisjoni vastused punktidele VII 
ja 58–72 ning 1. soovitusele).
103
Komisjon rõhutab, et õiguslik kohustus sellist järelevalvet teha puudub.
Euroopa Komisjoni vastused 77
Igal juhul ei saa osalemistaotluste või pakkumuste arvu üle tehtav järelevalve anda täielikku teavet kandidaatide või 
pakkujate koosseisu kohta, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtjad võivad osaleda pakkumismenetluses eri viisil (ühis -
pakkumuste kaudu või koos alltöövõtjatega).
1. soovitus
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega osaliselt ning rakendab seda, nagu on kirjelda -
tud allpool.
Arvestades märkimisväärset halduskoormust, mis sellise keskse infosüsteemi loomisega kaasneks, ning ressurssi -
dega seotud piiranguid, teeb komisjon kulude ja tulude analüüsi, et hinnata, kas hankeid käsitleva teabe tsentra -
liseerimine hangetes osalemise jälgimise eesmärgil on teostatav ning milline on sellega kaasnev kulu ja võimalik 
kasu. Soovitatud meetme rakendamine sõltub kõnealuse hindamise tulemustest.
Kuna hanked on komisjonis eelarvevahendite käsutajate tasandil detsentraliseeritud, puudub keskne hanke -
menetlusi käsitlev infosüsteem hangetes osalemise jälgimiseks. Selleks puuduvad nii õiguslik kohustus kui ka sellise 
suuremahulise andmeanalüüsi tegemiseks vajalikud eelarvevahendid ja inimressursid.
Hankemenetlustes osalemise tase võib sõltuda mitmesugustest teguritest. Seepärast ei saa pakkumuste arvu või 
nõuetekohaste pakkumuste arvu iseenesest võtta hanketegevuses osalemise kättesaadavuse tõendamise aluseks. 
Mis tahes liiki menetluse ja ostude (teenused, tarned, ehitustööd, hooned) puhul ei ole ettevõtjatele seatud mingeid 
piiranguid seoses sellega, kuidas nad hankemenetluses osalevad (ühishangete kaudu või allhankijatena). Seepärast 
ei saa pakkumuste arv anda süstemaatiliselt täielikku teavet osalevate ettevõtjate arvu kohta.
104
2015.  aastal toimunud hanke-eeskirjade muutmise eesmärk oli viia need kooskõlla 2014.  aasta direktiividega. Direk -
tiivides tehtud lihtsustused ja selgitused kajastuvad läbivaadatud finantsmääruses ja 2015.  aastal muudetud finants -
määruse kohaldamise eeskirjades ning täiendavad parandused kajastuvad 2016.  aastaks kavandatud finantsmääruse 
läbivaatamise ettepanekus.
104 a)
Vt komisjoni vastus punktile 26.
104 b)
Komisjon on seisukohal, et erinevusi on vajaduse korral selgitatud finantsmääruse põhjendustes.
104 c)
Võrdne kohtlemine peaks kehtima kõikide ettevõtjate puhul olenemata nende suurusest. Finantsmääruse kohaste 
hanke-eeskirjade eesmärk ei ole edendada mingit kindlat poliitikaeesmärki. Sarnaselt teistele ettevõtjatele võivad 
VKEd osaleda hankemenetluses üksikpakkujatena, ühishanke osalistena või alltöövõtjatena.
Isegi kui VKEsid ei ole eraldi mainitud, siis tegelikult neid soositakse lihtsustamise ja leebemate eeskirjade kaudu.
104 e)
Finantsmääruse tasandil ei ole vaja kindlaid keelenõudeid kehtestada, sest kohaldatav keelepoliitika tuleneb otse -
selt määrusest nr 1/1958.
Euroopa Komisjoni vastused 78
2. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt.
Komisjon nõustub soovituse selle osaga, mis käsitleb ettepanekut ühtse reeglistiku kohta.
2016.  aastaks kavandatud finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku üks peamine sammas ongi ettepanek nn ühtse 
reeglistiku koostamise kohta, mis parandaks teksti üldist mõistetavust ja muudaks selle lühemaks ning mille pea -
mine eesmärk on lihtsustamine, mis on täielikult kooskõlas parema seadusloome põhimõttega.
Sellise ühtse reeglistiku näol oleks ühte õigusakti koondatud nii praegu finantsmääruses sätestatud hanke-ees -
kirjad kui ka finantsmääruse kohaldamise eeskirjades sisalduvad üksikasjalikumad eeskirjad. Peale selle ühendataks 
sellega praegu finantsmääruse teises osas sisalduvad välistegevusega seotud hankeid käsitlevad erisätted üldiste 
hanke-eeskirjadega, et need kõikide ettevõtjate jaoks veelgi lihtsamalt mõistetavaks muuta.
Komisjon ei nõustu soovituse selle osaga, milles on osutatud VKEde osalemisele. Komisjon on seisukohal, et finants -
määruse näol ei ole tegemist kõnealusel eesmärgil koostatud poliitikavahendiga ja seepärast ei tuleks selles VKEde 
osalemist eraldi õhutada.
Komisjon ei nõustu soovitusega keelenõuete ja eelnevate turu-uuringute kohta. Esimeste puhul tuleb kohaldada 
määruses nr 1/1958 sätestatud keelenõudeid. Viimaste puhul esitatakse selgitused finantsmääruse kohaldamise 
eeskirjade artikli 134 lõike 1 punkti g rakendamise metoodika kavandatud läbivaatamise kontekstis (K(2008) 2299), 
nagu on selgitatud punktis 32. Vt ka komisjoni vastus punktidele 32–34.
Komisjon nõustub põhimõtteliselt soovitusega, et tuleks selgitada erinevusi 2014. aasta direktiivist, ning leiab, et 
seda soovitust on osaliselt rakendatud. Kui seda peeti vajalikuks, selgitati erinevusi läbivaadatud finantsmääruse 
põhjendustes. Täiendavate erinevuste vajadust uuritakse ja vajaduse korral osutatakse sellele või selgitatakse seda 
finantsmääruse käimasoleva läbivaatamise käigus.
3. soovitus
Komisjon nõustub osaliselt soovituse selle osaga, milles on osutatud esialgsete turu-uuringute aktiivsele korraldami -
sele hankemenetluse ettevalmistamiseks (kui need on algatatava pakkumismenetluse jaoks kohandatud); komisjon 
teeb seda juba teatavates valdkondades, nagu kinnisvara soetamine või üürimine (nagu on ette nähtud dokumendis 
KOM(2008) 2299 üksikasjalikult kirjeldatud metoodikaga) ja dekomisjoneerimine.
Komisjon leiab aga, et esialgseid turu-uuringuid ei peaks kasutama selleks, et teavitada ettevõtjaid hankeplaani -
dest ja nõuetest. Tegelikult on menetluse ettevalmistamine ja avalikustamismeetmed kehtivates hanke-eeskirjades 
selgelt eraldatud.
Lisaks konkurentsi moonutamise ohule ei järgitaks läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid, kui teatavatele 
ettevõtjatele, kellega seoses esialgsete turu-uuringutega ühendust võetakse, antaks juurdepääs kavandatud hanget 
käsitlevale varajasele teabele.
Hanke-eeskirjades on sätestatud lepingute tutvustamiseks vajalikud avalikustamismeetmed, mis on täielikult koos -
kõlas hankepõhimõtetega.
Euroopa Komisjoni vastused 79
4. soovitus
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega osaliselt ning jätkab selle rakendamist asja -
kohases ulatuses.
Komisjon leiab, et lepingute osadesse jaotamisel järgib ta juba lähenemisviisi, mille puhul konkurentsi suuren -
damise vajadus on viidud tasakaalu hangete suhtes kohaldatavate muude põhimõtetega, eeskätt usaldusväärse 
finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Seega on tegelikult tagatud lepingute osadeks jaotamine 
juhul, kui see on asjakohane, võttes arvesse lepingu eset ja maksumust, aga ka lepingu täitmisega seotud ohte 
üksteisest sõltuvate osade puhul.
106
Mis tahes vahendi, sealhulgas TEDi puhul sõltuvad otsingutulemused väga suurel määral sisestatud andmete kva -
liteedist. Avalike hangete teadete puhul ei täideta sageli mittekohustuslikke välju ja mõnikord sisestavad hankijad 
andmeid valesti.
Sellest hoolimata on komisjon teadlik asjaolust, et TEDi otsingufunktsioone on võimalik parandada. Euroopa Liidu 
Väljaannete Talitus korraldas 2016. aasta märtsis kasutajaküsitluse ja praegu on pooleli TEDi kasutatavust käsitlev 
uuring. Mõlema uuringu tulemused rakendatakse käesoleva aasta lõpus, et pakkuda kasutajatele TEDi teenuste 
kasutamisel paremaid kogemusi ja suurendada nende rahulolu.
5. soovitus
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega kui pikaajalise (2018.  aastast kaugemale ulatuva)
eesmärgiga ning rakendab seda, nagu on kirjeldatud allpool.
Võttes arvesse märkimisväärset halduskoormust, mis kõnealuse süsteemi kehtestamisega kaasneks, ning asjaolu, 
et käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku eelarves ei ole institutsioonidevahelist mõõdet ette nähtud, hindab 
komisjon, kas selline süsteem oleks teostatav ning milline oleks sellega kaasnev kulu ja võimalik kasu. Soovitatud 
meetme rakendamine sõltub kõnealuse hindamise tulemustest ja teiste institutsioonide nõusolekust.
Komisjon on juba hakanud rakendama kontrollikoja soovitust, mis käsitleb komisjoni hanketegevust: digitaalse üle -
mineku raames on komisjonis väljatöötamisel ühtne kontaktpunkt komisjoni hangete jaoks. Seal on esitatud lingid 
kogu asjakohasele hankeid käsitlevale teabele (teave kohaldatavate eeskirjade ja ärivõimaluste kohta) ja olemasole -
vatele hankedokumentide hindamise ja pakkumuste esitamise vahenditele.
Vt asjakohane veebileht komisjoni uue veebisaidi testversioonis aadressil http://beta.ec.europa.eu/
funding-tenders_et.
See uus veebisait, sh kõnealune veebileht, on kavas kasutusele võtta 2016. aastal. Praegu käib töö asjaomase info -
sisu koostamisega, mis toimub koordineeritult SEDIA algatusega (komisjoni talituste koostatud hinnang eesmärgiga 
leida korporatiivne lahendus toetamaks täielikku rahastamise ja pakkumuste elutsüklit) ja osalejate portaali (Par -
ticipant Portal) (IT-lahendus, mis praegu toetab mitme olulise ELi programmiga, sealhulgas programmiga „Hori -
sont 2020“, seotud projektikonkursse ja toetuste haldamist) meeskonnaga.
Juurdepääs ärivõimalustele ja asjakohastele hankedokumentidele on tagatud olemasolevate vahendite ja platvor -
mide – TED ja TED eTendering – kaudu, mis pakuvad juurdepääsu institutsioonide hanketeadetele ja hankedoku -
mentidele. Komisjon hindab, mil määral võiks pakkuda täiendavaid võimalusi juurdepääsu tagamiseks ulatusliku -
male teabele, võttes arvesse eelarvest ja inimressurssidest tulenevaid piiranguid.
Euroopa Komisjoni vastused 80
6. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjon ei pea vajalikuks esitada ettepanekut finantsmääruse muutmiseks seoses kaebuste läbivaatamisega.
Finantsmääruses on juba sätestatud, et mitteedukaid pakkujaid teavitatakse nende pakkumuse tagasilükkamise 
alustest ja üksikasjalikest põhjustest ning et nad võivad taotleda lisateavet kooskõlas finantsmääruse artikli 113 
lõikega 3 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 161 lõikega 2. Sellistele taotlustele tuleb vastata range 
tähtaja jooksul: hankija peab esitama sellise teabe võimalikult kiiresti ja igal juhul 15 päeva jooksul alates taotluse 
saamisest.
Peale selle, kui hankemenetluse käigus teatatakse ettevõtjatele kandidaatide või pakkujate õigusi kahjustavast tege -
vusest (nt tagasilükkamine), osutatakse sellises teates kasutatavatele õiguskaitsevahenditele (kaebus ombudsmanile 
ja läbivaatamine kohtus).
Vt ka komisjoni vastused punktidele 78 ja 79.
7 . soovitus
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega osaliselt ning rakendab seda, nagu on kirjelda -
tud allpool.
Arvestades sellise järelevalvesüsteemi loomisega kaasnevat märkimisväärset halduskoormust, hindab komisjon 
seda, mil määral suudab TED eTendering pakkuda kulutõhusat juurdepääsu hankeid käsitlevatele täiendavatele 
andmetele, võttes arvesse eelarvevahendite ja inimressurssidega seotud piiranguid.
8. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega.
OLAFis on praegu käimas üleminekuetapp, mille eesmärk on parandada tema aruannete ja analüüside koostamise 
suutlikkust. OLAFi uus sisuhaldussüsteem võetakse eelduste kohaselt kasutusele 2016. aasta juulis. Statistika ja aru -
annete jaoks ette nähtud moodulid tehakse kättesaadavaks hiljem, 2017.  aastal. Seni uurib OLAF võimalusi paran -
dada praeguste aruandlusvahendite ja -võimaluste kasutamist.
9. soovitus
Niivõrd kui see teda puudutab, nõustub komisjon selle soovitusega tingimusel, et vastastikune hindamine toimub 
vajaduspõhiselt ega muutu alaliseks protsessiks, mis nõuab täiendavaid eelarvevahendeid ja/või inimressursse.
81 Euroopa Keskpanga 
vastused
50
EKP on seisukohal, et kõnealune hankemenetlus viidi läbi kooskõlas EKP hanke-eeskirjadega. Sellega seoses märgib 
EKP , et kiireloomulisuse argumenti kasutati usaldusväärselt ja asjakohaselt ning veenvate põhjendustega. Erakorra -
lise kiireloomulisuse tinginud sündmus ei tulenenud EKPst ning ettenägematute arengusuundade ja neist lähtunud 
kiireloomulisuse vahel oli selge põhjuslik seos. Asjaolude erakordse pakilisuse tõttu ei olnud võimalik järgida kiiren -
datud avaliku pakkumise korral kehtivaid ajapiiranguid, mille kohaselt kulub siiski vähemalt kolm kuni neli kuud 
hanketeate avaldamisest lepingu sõlmimiseni. Valitud viie pakkumisega hankemenetluses aga sõlmiti ja allkirjastati 
leping kuue nädala jooksul alates hanketeate avaldamisest. Valitud menetlus tagas usaldusväärse konkurentsi -
tase  me ja sõlmitud leping puudutas ainult otsesest vajadusest tingitud tegevusi. Ühtlasi meenutab EKP , et niipea kui 
selgus, et kõnealuseid konsultatsiooniteenuseid võib vaja minna püsivamalt, kuulutati teenusepakkuja leidmiseks 
välja avalik pakkumismenetlus.
Allpool on esitatud EKP märkused Euroopa Kontrollikoja antud mõne soovituse kohta.
1. soovitus
EKP nõustub põhimõtteliselt soovitusega. EKP kavatseb järk-järgult 2016.  aasta jooksul kasutusele võtta e-hanke -
süsteemi. Seoses sellega uurib EKP , kuidas mõõta süstemaatilisemalt, kuid siiski tõhusalt EKP avalikel pakkumis -
menetlustel osalemise taset, eelkõige taotluste ja saadud pakkumiste arvu.
3. soovitus
EKP nõustub soovitusega järgida ennetavamat lähenemisviisi seoses turu-uuringute korraldamisega enne ametliku 
hankemenetluse algust, et koguda turuteavet, hõlbustada nõudmiste mõistmist ja suurendada kulutõhusust.
4. soovitus
EKP nõustub põhimõtteliselt soovitusega, kuid märgib, et lepingute jaotamine osadeks peab olema tulemuslik ja 
tõhus tööde teostamise ja juhtimise seisukohalt. Kui lepingute jaotamine osadeks on teoreetiliselt võimalik, kuid 
muudab lepingu täitmise tehniliselt liiga keeruliseks või ei taga kulutõhusust ning mitme alltöövõtja tegevuse koor -
dineerimine võib ohustada lepingu teostamist ja usaldusväärset juhtimist, ei peeta osadeks jaotamist tõhusaks.
5. soovitus
EKP veebilehe hangete rubriik on keskne ja ühtne andmekogu, kus EKP hangete raames avaldatud dokumendid 
on üldsusele hõlpsalt kättesaadavad. Lisaks kavatseb EKP järk-järgult 2016.  aasta jooksul kasutusele võtta e-hanke -
süsteemi. Peale selle tuleb märkida, et EKP-l on oma hanke-eeskirjad.
Euroopa Keskpanga vastused 82
Seega nõustub EKP soovitusega osaliselt, tingimusel et kavandatav veebileht on lihtne ja selge teabeportaal, 
millega ei tekitata lisakulusid ega suurendata keerukust. EKP puhul lisataks portaalis link EKP veebilehe hangete 
rubriigile, kust saab täiendavat teavet EKP hangete kohta. See väldiks andmete dubleerimist ning sellest tulenevat 
ebatõhusust. EKP hangetest huvitatud ettevõtjad jätkaksid ka edaspidi EKPga suhtlemist EKP veebilehe ja olemas -
olevate suhtluskanalite kaudu.
Arvestades, et TED ( Tenders Electronic Daily ) on Euroopa Liidu Teataja Lisa ametlik ja tsentraalne internetiversioon, 
milles käsitletakse Euroopa riigihankeid, oleks soovitatav lisaks uurida, kuidas seda veelgi tõhustada, et anda asja -
kohane ülevaade institutsioonide hankevõimalustest.
7 . soovitus
Vt EKP vastus 5. soovitusele.
EKP nõustub soovitusega osaliselt, tingimusel et kavandatav veebileht on lihtne ja selge vahend, ei tekita lisakulu -
sid ega suurenda keerukust. EKP puhul lisataks portaalis link EKP veebilehe hangete rubriigile, kust saab asjakohast 
teavet EKP hanketegevuse kohta.
9. soovitus
EKP nõustub arvamusega, et tuleks lihtsustada ja edendada üksteiselt õppimist ja parimate tavade jagamist. Tuleb 
põhjalikumalt uurida, millised vahendid on selle eesmärgi saavutamiseks tõhusaimad.
Näiteks osaleb EKP kogu Euroopa Keskpankade Süsteemi hõlmavas aktiivses hankeekspertide võrgustikus, mis või -
maldab parimate tavade struktuurset vahetamist.
Lisaks on EKP hankeosakond varem läbinud parimate hanketavadega seotud sertifitseerimisprotsessi ja praegu on 
käimas uus sertifitseerimisprotsess.
83 Euroopa Ombudsmani 
vastused
Euroopa Ombudsman on praegu ainus kohtuväline kaebusi läbi vaatav välisasutus, kelle poole saavad pöörduda 
ettevõtjad, kes leiavad, et neid on ELi institutsioonide ja asutuste korraldatud hankemenetlustes ebaõiglaselt 
koheldud. Vajaduse korral uurib Euroopa Ombudsman selliseid kaebusi ja esitab asjaomastele institutsioonidele ja 
asutustele soovitusi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 228 ega ombudsmani põhikiri1 ei näe ette ombuds -
mani otsuste edasikaebamist ega muud nende vastu rakendatavat õiguskaitsevahendit.
Punktid 85–87
Punktides 85, 86 ja 87 esitatud faktilised järeldused Euroopa Ombudsmani kohta on õiged ja annavad õiglase üle -
vaate ombudsmani tegevusest hankeid puudutavate kaebuste läbivaatamisel.
Ombudsman on nõus, et Euroopa Ombudsmani põhikirja artikli 2 lõikest 4 tulenev menetlusnõue võib tõepoolest 
takistada ombudsmani hankemenetlust puudutavale kaebusele kiiresti reageerimast. Tõhus sisemine kaebuste 
esitamise mehhanism võib siiski aidata piirata ja selgitada küsimusi, millele tuleb ombudsmani poole pöördumisel 
tähelepanu pöörata.
6. soovitus
Ombudsman kiidab heaks kontrollikoja soovituse, et komisjon peaks esitama ELi finantsmääruse muutmise ette -
panekud, et hankemenetlusi puudutavaid kaebusi oleks võimalik kiiresti läbi vaadata ja et selline läbivaatamine 
toimuks enne, kui ettevõtjad Euroopa Ombudsmani või Euroopa kohtute poole pöörduvad. Avalikku huvi tõhusa ja 
kiire halduse vastu teeniks paremini sisemise läbivaatamismehhanismi loomine neile pakkujatele, kellel on prob -
leeme hankemenetlusega. Ombudsman leiab, et kui institutsioonidel, organitel ja asutustel oleksid usaldusväärsed 
sisemised läbivaatamismehhanismid, oleks põhikirja artikli 2 lõikest 4 tulenev menetlusnõue enne ombudsmanile 
kaebuse esitamist täidetud. Kui sisemehhanism oleks iseenesest tõeliselt tõhus, välditaks ombudsmanile kaebuse 
esitamise vajadust.
Ombudsman on valmis andma nõu ja abi tõhusa kaebuste esitamise mehhanismi väljatöötamiseks meie ulatuslike 
kogemuste põhjal.
1 Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus 94/262 ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta, EÜT 1994, L 113, 
lk 15.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 10.2.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 31.3.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 24.5.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltesEuroopa Ülemkogu 14.6.2016
Euroopa Parlament 22.5.2016
Euroopa Liidu Nõukogu 3.6.2016
Euroopa Keskpank 27 .5.2016
Euroopa Ombudsman 11.5.2016
ELi institutsioonide hanke-eeskirjad on üldiselt kooskõlas 
hangetealase ELi õigusega, mille kohaselt tuleb 
konkurentsi maksimeerimiseks avada oma hanked 
võimalikult suurele hulgale pakkujatele. ELi 
institutsioonide juhtimis- ja kontrollikord on 
usaldusväärne ja üldiselt maandab vigade riski. Audiitorid 
leidsid siiski, et ELi institutsioonid saaksid enda 
korraldatavatel hangetel osalemise ettevõtjatele (eriti 
VKEdele) lihtsamaks muuta  – näiteks lihtsustades nii palju 
kui võimalik eeskirju ja kõrvaldades mittevajalikud 
takistused, mis raskendavad potentsiaalsete pakkujate 
tegevust, kes tahaksid saada teavet ELi institutsioonide 
korraldatavate hangete kohta.
EUROOPA
KONTROLLIKODA