SELETUSKIRI

1.MUUDETUD ETTEPANEKU TAUST

•Muudetud ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek kuulub 28. juunil 2018 toimunud Euroopa Ülemkogu järelduste järelmeetmete paketti, millega komisjon teeb ettepaneku tugevdada Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ja vaadata läbi tagasisaatmisdirektiiv ning muudab oma esialgset ettepanekut Euroopa Liidu Varjupaigaameti määruse kohta. Need ettepanekud tuginevad solidaarsuse ja vastutuse põhimõttele ning võimaldavad liikmesriikidel toetuda segarändevoogude haldamisel täielikult liidu abile, nii et nad suudaksid rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike taotlusi ja liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike juhtumeid kiiresti menetleda, sh kontrollitavates keskustes.

Euroopa Ülemkogu rõhutas oma järeldustes taas rände suhtes võetava tervikliku lähenemisviisi tähtsust ja leidis, et ränne ei ole väljakutse mitte ainult ühe liikmesriigi jaoks, vaid kogu Euroopa jaoks tervikuna. Sellega seoses toonitas ülemkogu, et on väga oluline, et liit toetaks täielikult rändevoogude korrakohast haldamist. Liikmesriigid on Euroopa Ülemkogu järeldustes kokku lepitud peamistele põhimõtetele eri foorumitel täiendavat toetust avaldanud, kusjuures eriti on rõhutatud vajadust tugevdada Euroopa solidaarsusel põhinevaid vahendeid. Euroopa Liidu Varjupaigaamet peaks olema käegakatsutav näide Euroopa solidaarsusest ning see peaks olema võimeline täitma Euroopa Liidu vajadusi tõhusa ja tulemusliku Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamisel.

Euroopa Liidu Varjupaigaamet peab olema suuteline pakkuma liikmesriikidele täielikku operatiivtuge seal, kus seda vajatakse, ja tugevdama liikmesriikide suutlikkust menetleda varjupaigataotlusi nii menetluse haldusetapis kui ka tehtud otsuste edasikaebamisel. Käesolevas muudetud ettepanekus määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu Varjupaigaametit, on põhirõhk operatiiv- ja tehnilise abi sätetel tagamaks, et kui liikmesriik seda taotleb, siis on amet suuteline pakkuma talle võimalikult palju tuge, võttes enda kanda kogu rahvusvahelise kaitse taotluste haldusmenetluse või osad sellest, viies läbi menetluse, millega selgitatakse välja, milline liikmesriik vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, või abistades selle menetluse läbiviimisel ning abistades kohtuid edasikaebuste menetlemisel, ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust teha otsuseid konkreetsete taotluste kohta ning austades täielikult kohtumõistmise korraldust igas liikmesriigis ning kohtute sõltumatust ja erapooletust.

Euroopa Ülemkogu järelduste järelmeetmena töötas komisjon välja piirkondlike maabumisplatvormide ja kontrollitavate keskuste süsteemi ning teeb koostööd liikmesriikide, asjaomaste liidu ametite ja muude sidusrühmadega, et see süsteem ühise jõupingutuse tulemusena ja liidu täieliku toetusega ellu rakendada. Seda arvesse võttes ja pidades silmas Euroopa piiri- ja rannikuvalve määrusesse kavandatud muudatusi, on käesoleva muudetud ettepaneku eesmärk tugevdada koostööd Euroopa Liidu Varjupaigaameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve vahel ning tagada kooskõla komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve määrust, eeskätt selles osas, mis puudutab rändehalduse tugirühmade lähetamist esmase vastuvõtu keskustesse ja kontrollitavatesse keskustesse. Komisjoni nägemuse kohaselt saab liikmesriikide pädevate asutuste ja asjaomaste liidu asutuste vahelise koordineerimise kaudu tagada sünergia rahvusvahelise kaitse ja tagasisaatmise menetluste vahel.

Käesolevat muudetud ettepanekut tuleb vaadelda seoses institutsioonidevaheliste läbirääkimistega, mille sisuks on komisjoni 4. mai 2016. aasta ettepanek määruse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu Varjupaigaametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 439/2010. Läbirääkimiste tulemusena jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu 28. juunil 2017 esialgse kokkuleppeni, mis komisjoni arvates juba tugevdab Euroopa Liidu Varjupaigaameti (edaspidi „amet“) volitusi märkimisväärselt, võrreldes Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti praeguste volitustega. Euroopa Liidu Varjupaigaameti määrust ei ole veel vastu võetud, kuna käimas on arutelud kogu Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimise üle. Komisjon arvestab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juunil 2017 saavutatud esialgse kokkuleppega ning tunnustab selle kompromissi lisaväärtust kehtiva määrusega võrreldes. Komisjon leiab, et käesolevat muudetud ettepanekut tuleks arutada ühise varjupaigasüsteemi reformimist käsitlevate pooleliolevate läbirääkimiste raames ja et see on mõeldud neid arutelusid täiendama. Käesolev muudetud ettepanek ei tohiks Euroopa Liidu Varjupaigaameti määruse vastuvõtmist kuidagi edasi lükata.

Euroopa Ülemkogu juhtis tähelepanu asjaolule, et kogu Euroopa ühise varjupaigasüsteemi paketile tuleb kiiresti lahendus leida, ja oli seisukohal, et tööd tuleks jätkata eesmärgiga pakett esimesel võimalusel vastu võtta. Käesolevas ettepanekus sisalduvad sihipärased muudatused koos ettepanekutega, mis käsitlevad Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning tagasisaatmisdirektiivi, põhinevad terviklikul lähenemisviisil, mis aitab saavutada kokkuleppe, milles solidaarsus ja vastutus on omavahel sobivas tasakaalus.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

2016. aasta aprillis teatas komisjon vastusena Euroopa Ülemkogu üleskutsetele, et ta liigub edasi liidu kehtiva raamistiku reformimisega, et tagada inimlik ja tõhus varjupaigapoliitika, ning sama aasta mais ja juulis esitas komisjon hulga ettepanekuid Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimiseks. Nende hulka kuulus Euroopa Liidu Varjupaigaameti määruse ettepanek. Käesolev muutmisettepanek täiendab komisjoni algset ettepanekut ja on Euroopa Ülemkogu 2018. aasta juuni järelduste valguses kooskõlas eesmärgiga kujundada välja sisepoliitika, mis põhineb solidaarsuse ja vastutuse vahelisel tasakaalul. Euroopa Liidu Varjupaigaameti tugevdamine on solidaarsuse oluline osa.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on kooskõlas rände paremat haldamist käsitleva laiaulatusliku pikaajalise poliitikaga, mille komisjon on sätestanud Euroopa rände tegevuskavas, kus president Junckeri poliitilistest suunistest on välja arendatud hulk neljal sambal põhinevaid sidusaid ja vastastikku tugevdavaid algatusi. Kõnealused sambad on ebaseadusliku rände stiimulite vähendamine, välispiiride kindlustamine ja elude päästmine, tugev varjupaigapoliitika ning uus seadusliku rände poliitika. Käesoleva ettepanekuga jätkatakse Euroopa rände tegevuskava elluviimist, eelkõige liidu varjupaigapoliitika tugevdamise osas, kuivõrd Euroopa Liidu Varjupaigaamet tagab Euroopa ühise varjupaigasüsteemi täieliku ja sidusa rakendamise. Vastavalt Euroopa Ülemkogu 2018. aasta juunis esitatud üleskutsetele on ettepanekus rände käsitlemisel tuginetud terviklikule lähenemisviisile, mis koosneb liidu välispiiride tõhusamast kontrollist, jõulisemast välistegevusest ja sisepoliitilistest aspektidest, eeskätt Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformist.

Käesolevas ettepanekus esitatud norme täiendab läbivaadatud raamfinantsmäärus detsentraliseeritud asutuste jaoks, sealhulgas selliste asutuste juhtimises kohaldatavad rangemad normid pettuste, normide rikkumiste, huvide konfliktide ja sisekontrolli valdkonnas.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Seadusandliku ettepaneku alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõiked 1 ja 2.

•Subsidiaarsus

Käesoleva ettepaneku eesmärgid on: i) tagada, et liikmesriigid saaksid ametilt rohkem tuge, muu hulgas sel teel, et amet osaleb rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise haldusetapis ning määruse (EL) nr XXX/XXX [Dublini määrus] kohases menetluses, mis võimaldab liikmesriikidel rahvusvahelise kaitse taotlusi kiiresti ja õigeaegselt menetleda, mis omakorda tagab varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemi tõhusa ja korrakohase toimimise; ii) tugevdada Euroopa Liidu Varjupaigaameti ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve vahelise koostöö elemente ning iii) määrata komisjonile ülesandeks esitada tegevdirektori asetäitja kandidaatide nimekiri.