ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 16.7.2012  
SWD(2012) 193 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
NÕUKOGU OTSUS 
ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
NÕUKOGU OTSUS 
ülemeremaade ja -territooriumide Eu roopa Liiduga assotsieerimise kohta 
1. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMTd) on Eu roopa Liiduga integreeritud Euroopa Liidu 
toimimise lepingu IV osa alusel. ELi toimim ise lepingu artikli 198 kohaselt on ELi ja ÜMTde 
assotsieerimise eesmärk edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengu t ning luua tihedad 
majandussuhted ÜMTde ja ELi vahel. Selles on  rõhutatud, et assotsieerimine peab eelkõige 
edendama ÜMTde elanike huve ja jõukust, et nad saavutaksid soovitud majandusliku, 
sotsiaalse ja kultuurilise arengu.  
Alates 1958. aastast on Euroopa Liidu N õukogu võtnud vastu mitmeid ülemeremaade ja 
-territooriumide assotsieerimise otsuseid (edaspidi „assotsieerimisotsus”), kehtestades üksikasjalikud assotsieerimiseeskirjad ja -k orra. Praegu kehtiva assotsieerimisotsuse
1 
kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2013. Praegu on käimas selle ot suse läbivaatamine vastavalt 
ELi toimimise lepingule eesmärgiga esitada seadusandlik ettepanek uue assotsieerimisotsuse kohta, mis peaks jõustuma 1. jaanuaril 2014. Seadusandlik ettepanek põhineb käesoleva 
mõjuhinnangul rajaneval terviklikul käsituse l. Mõjuhinnangu koostamisel osalesid Euroopa 
Komisjon, ÜMTd, liikmesriigid, kellega nad on se otud (edaspidi „seotud liikmesriigid”) ja 
muud sidusrühmad. Kooskõlas ELi ja ÜMTd e suhteid käsitlevate nõukogu 22. detsembri 
2009. aasta järeldustega 17801/2009 on õigusakti eesmärk assotsieerimist pikendada ning 
koondada koostöö kõigi osapoolte arvates vastas tikust huvi pakkuvatel e prioriteetsetele 
valdkondadele.  
Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 203  nähakse ettepanekuga ette ÜMTde ELiga 
assotsieerimise üksikasja likud eeskirjad ja kord, kusjuures need ei sõltu ÜMTde jõukusest ega 
muudest omadustest. Ettepanekus on sätestatud ELi ja ÜMTde assotsieerimise õigusraamistik 
ja üldraamistik ning kindlaks määratud võimalikud ELi ja ÜMTde vahelise koostöö valdkonnad, ELi ja ÜMTde vahelisi kauba ndussuhteid ja -koostööd reguleeriv 
kaubandusrežiim ning rahastamisvahendid, millest ÜMTsid toetatakse (11. EAF ja horisontaalprogrammid). Tegemist on ühtse raam istikuga, mida ÜMTdele antava ELi rahalise 
abi osas täiendatakse program mitöö etapis, määrates kind laks sellised koostöövaldkonnad, 
kus ELi abi aitab kõige tõhusamalt kaasa asso tsieerimise eesmärkide täitmisele. Erilist 
tähelepanu pööratakse konkreetse ÜMT majandusli kule, sotsiaalsele ja keskkonnaolukorrale 
ning vajadustele.  
                                                
 
1 Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsus 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide 
assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1), muudetud otsusega 
2007/249/EÜ (ELT L 109, 26.4.2007, lk 33). 
ET 3   ET Seadusandlik ettepanek võtta vastu nõukogu otsu s tehakse vastavalt Euroopa Komisjoni 2012. 
aasta tööprogrammile. 
Pärast 2001. aastat, mil võeti vastu praegu kehtiv assotsie erimisotsus, on ÜMTde piirkondlik 
ja rahvusvaheline olukord olul iselt muutunud. Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil on esile 
kerkinud uued prioriteetsed valdkonnad (nagu keskkond, kliimamuutused, loodusvarade säästev majandamine) ning muutunud on maailm akaubanduse struktuur . Euroopa Komisjoni 
strateegia
2 keskendub kolmele prioriteedile, mis aitava d võidelda majandus- ja finantskriisiga: 
arukas majanduskasv, jätkusuutlik maja nduskasv ja kaasav majanduskasv. 
Asjaomastel ÜMTdel on endiselt majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme ning nad ei ole 
suutnud parandada oma majanduse jä tkusuutlikkust. Nende ees se isab rida probleeme, mida 
põhjustab keskkonna halb olukord ja vajadus luua jätkusuutliku arengu eelduseks olevad keskkonnatingimused.  
Avalike arutelude tulemusel on välja selgita tud mitu probleemset valdkonda. Nii näiteks 
soovitatakse arengukoostöös kesk enduda vaesuse vähendamise as emel senisest võrdsematel 
alustel põhinevate suhete loomisele. See muudatus võimaldaks assotsiatsioonisuhteid 
kohandada vastavalt tegelikule olukorrale ning võtta arvesse ÜMTde eripärasid, 
mitmekesisust ja haavatavust ning nende rolli bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel. Lisaks 
kajastaks see paremini tõika, et ÜM Tde peamine probleem ei ole vaesus. 
ÜMTde peamine lahendamist vajav probleem on nende majanduse ja ühiskonna suunamine 
jätkusuutliku arengu teele, mis parandaks nende konkurentsivõimet ja vähendaks nende 
haavatavust. Lisaks tuleb neil  teha koostööd oma naabritega ning integreeruda piirkondlikku 
ja maailmamajandusse. 
Eespool nimetatud probleemi aluseks on järgmised tegurid: 
(1) ÜMTdel on raske ületada ebasoodsaid tingimusi, mis tulenevad nende füüsilistest 
teguritest (tegemist on saartega, nad on väiksed, nad asuvad kaugel ja nende 
majandusvöönd on erineva suurusega); 
(2) ÜMTd ei suuda leevendada oma geograafilis test tingimustest tulenevat haavatavust 
(paiknemine tsükloni- ja seismiliselt aktiiv setes piirkondades, kliimamuutuste mõjud, 
nagu korallrahude pleegitamine ja mere ta seme tõus, ning sõltuvus imporditavast 
fossiilkütusest, kusjuures eriti suur probleem on suured transpordikulud); 
(3) kuna ÜMTd on väikesed, on nende halduss uutlikkus väike, mistõttu on neil raske 
välja töötada ja rakendada poliitikavahendeid ning arendada infrastruktuuri; 
(4) ÜMTd ei suuda arendada oma mikromaja ndust, mis kannatavad struktuuriliste 
puuduste käes; nende tootmisbaas on li iga ühetaoline ja vaid vähesed 
majandussektorid suudavad pakkuda eksporti
3; 
(5) ÜMTd seisavad silmitsi ELi võimaldatud kaubandussoodustuste vähenemisega ja 
nende kaubad peavad kolmandatel tur gudel taluma konkurentsi tihenemist, kuna 
nende peamised kaubanduspartnerid (EL, Am eerika Ühendriigid ja Kanada), kes on 
                                                 
2 Teatis KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010, Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava 
majanduskasvu strateegia. 
3 Üksikasjalikum analüüs vt 12. lisa (ÜMTde majandusliku profiili analüüs). 
ET 4   ET paljude ÜMTde jaoks olulised eksporditurud, sõlmivad uusi 
vabakaubanduslepinguid; 
(6) mõnel juhul ei ole võimalik ÜMTsid ka asata ELi ja/või liikmesriikide ning 
kolmandate riikide algatustesse ja lepi ngutesse, mis lähtuvad Euroopas ja kogu 
maailmas viimase kümne aasta jooksul esil e kerkinud poliitilistest prioriteetidest, 
näiteks võitlus kliimamuutuste mõjuga. See aga kärbib ÜMTde väljavaateid ühineda ülemaailmsete reageerimismehhanismidega. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
ELi õigus tegutseda ELi ja ÜMTde suhete va ldkonnas on sätestatud eelkõige ELi toimimise 
lepingu neljandas osas. Liikmesriikide tasandil te gutsedes ei ole võimalik saavutada ELi ja 
ÜMTde assotsieerimise eesmärke – edendada sotsiaalset ja majand uslikku arengut ning 
tugevdada ÜMTde ja ELi majandussuhteid. L iikmesriikidel ei olegi võimalik tegutseda 
ÜMTde kaubandusrežiimi valdkonnas, kuna ühine kaubanduspoliitika kuulub ELi ainupädevusse (ELi toimimise lepi ngu viienda osa II ja otis). Vastavalt arti klile 206 peaks ELi 
kaubanduspoliitika aitama kaasa üleilmse kaubanduse harmoonilisele arengule, rahvusvahelise kaubanduse ja välis investeeringute piira ngute järkjärgulisel e kaotamisele ning 
tolli- ja muude tõkete alandamisele. ELi ja ÜMTde sooduskaubandussuhteid reguleerivad ELi 
kaubanduspoliitika põhimõtted, mis on sätestat ud ELi toimimise lepingu viienda osa II 
jaotises. 
Nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artik lis 203, kehtestab Euroopa Liidu Nõukogu ELi 
ja ÜMTde assotsieerimise üksikasjalikud eeskirjad, sätted ja menetlused kaubanduse 
valdkonnas ja sellega seotud valdkondades, samu ti tolli, rahvatervise, avaliku julgeoleku, 
avaliku korra ning töötajate ÜMTdes ja liik mesriikides vaba liikumise valdkonnas. See peaks 
olema kooskõlas ELi toimimise lepingus sätestatud ELi poliitika ja tegevuse kindlaksmääramise ja rakendamise põhimõtetega, mida rakendatakse muu hulgas keskkonna- ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikas (ELi toimimise lepingu esimene osa). 
Kuna probleemid muutuvad aina keerukamaks, ei suuda EL, kui ta tegutseb ülejäänud 
maailmast eraldi, täita oma pr ioriteetseid eesmärk e sellistes valdkondade s nagu turvalisus, 
arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine, võitlus kliimamuutuste tagajärgedega, juurdepääs energiale, re ssursitõhususe suurendamine ja bioloogilise 
mitmekesisuse kaitse, veevarude majandamine, jäätmekäitlus, tervishoid ja võitlus epideemiatega ning haridus. 
Ainult ELil, kelle 27 liikmesriiki tegutsevad ühise poliitika ja strateegiate alusel, on piisavalt 
kaalu, et tulla toime selliste üleilmsete probleemidega nagu kliimamuutused. Üksikute 
liikmesriikide tegevus võib jääda lünklikuks ja  olla piiratud. Samuti on ELil rohkem kaalu 
ÜMTde valitsusega poliitilise dialoogi pidamiseks. 
Oma välistegevuses juurutab EL oma standard eid ja jagab oma kogemusi. ÜMTdest võivad 
saada ELi strateegili sed tugipunktid maailmas. Kui ÜMTd viiksid oma õigusaktid ja 
standardid vastavusse ELi omadega, võimaldaks see suurendada ÜMTde ja seejärel ka ELi mõju vastavates piirkondades.  
ET 5   ET 3. EL I ALGATUSE EESMÄRGID  
Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitel e 198 ja 199 on assotsiatsiooni eesmärgid: 
– edendada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut; 
– seada sisse tihedad majandussidemed ÜMTde ja ELi vahel; 
– edendada ÜMTde elanike huve ja jõukust, et nad saavutaksid majandusliku, 
sotsiaalse ja kultuurilise arengu, mille poole nad püüdlevad; 
– kohaldada ÜMTdele kaubanduses samasugust r ežiimi, mida liikmesriigid kasutavad 
üksteise suhtes;  
– edendada ÜMTdes keskkonnapoliitika väljat öötamist ja rakendamist, pidades silmas, 
et see on üks säästva arengu kolmest sa mbast koos majandusliku ja sotsiaalse 
arenguga. 
Mitmete konsultatsioonide ja vä liste uuringute alusel jõudsid sidusrühmad, välishindajad ja 
poliitikas osalejad täielikule üksmeelele, et  ELi toimimise lepingu artiklites 198 ja 199 
sätestatud assotsieerimise põhimõtete ja eesmärk ide alusel tuleb sõnastada samad eesmärgid, 
mille komisjon on tunnistanud selle raamistiku ja oks olulisimaks ja mille on kiitnud heaks 
Euroopa Liidu Nõukogu4. Seda silmas pidades on tulevasel assotsiatsiooniraamistikul 
järgmised konkreetsed eesmärgid: 
– aidata edendada ELi väärtusi ja standardeid kogu maailmas; 
– rajada ELi ja ÜMTde vahel võrdsematel alustel põhinevad suhted vastavalt nende 
vastastikustele huvidele; 
– parandada ÜMTde konkurentsivõimet; 
– suurendada ÜMTde vastupanuvõimet ni ng vähendada nende majanduslikku ja 
keskkonnaalast haavatavust; 
– edendada ÜMTde koostööd kolmandate riikidega; 
– võtta arvesse ELi poliitilise tegevuskava uusi prioriteete; 
– võtta arvesse üleilmses kaubanduses toimunud muutus i ning ELi ja kolmandate 
riikide vahel sõlmitud kaubanduslepinguid. 
4. P OLIITIKAVALIKUD  
4.1. Kõrvalejäetud valikuvõimalused 
4.1.1. ELi tasandil meetmeid ei võeta ELi tasandil meetmete võtmata jätmist ei ole mõju hindamise aruandes käsitletud, kuna ELi 
toimimise lepingu neljanda osa kohaselt on EL kohustatud meetmeid võtma.  
                                                
 
4 KOM(2009) 623 ja nõukogu järeldused 17801/09. 
ET 6   ET 4.1.2. Võetakse vastu kaks nõukogu otsust: kaubandusrežiimi käsitlev otsus ja säästva 
arengu alast koostööd käsitlev otsus  
See võimalus jäeti samuti kõrvale, kuna see nõr gendab võimalusi luua kõiki ÜMTsid hõlmav 
terviklik raamistik. Lisaks suurendaks see ELi  institutsioonide sea dusandlikku koormat ja 
piiraks ELi ja ÜMTde vahelise partnerluse nähtavust.  
4.2. Esimene valikuvõimalus: praegust ol ukorda ei muudeta; ülemeremaade ja 
-territooriumide assotsieerimise otsuse kehtivusaega pikendatakse ilma selles muudatusi tegemata. 
Esimese valikuvõimaluse korral säilitatakse  aastateks 2014–2020 keh tiva assotsieerimise 
otsuse struktuur ja sisu.  
4.3. Teine valikuvõimalus: ülemeremaade ja -territooriumide a ssotsieerimise otsus 
ajakohastatakse ja see viiakse vas tavusse ELi poliitikaraamistikuga 
Teine valikuvõimalus võimaldaks ülemeremaade ja -territooriumide asso tsieerimise otsust 
ajakohastada ja viia see vasta vusse ELi poliitikaraamistikuga. Otsuse eesmärgid ja põhimõtted 
vaadataks läbi, võttes arvesse Euroopa Lii du Nõukogu poliitilisi suuniseid, ÜMTde ja seotud 
liikmesriikide mitmel korral väljendatud ta otlusi ning välisuuringute tulemusi. 
Selle valikuvõimaluse puhul koondataks ELi ja ÜMTde koostöö peamiselt vastastikust huvi 
pakkuvatele valdkondadele, mida on soovinud ka sidusrühmad ja soovi tatud välisuuringutes. 
Sellised valdkonnad on näiteks kliimamuutuse d, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning 
teadusuuringud ja innovat sioon, võimaldades võtta arvesse v iimase kümne aasta jooksul esile 
kerkinud rahvusvahelisi poliitilis i prioriteete, mis on ühtlasi k ooskõlas ka Euroopa 2020. aasta 
strateegiaga. Selle valikuvõimaluse kasutamisel a itaks ELi ja ÜMTde assotsieerimine ellu viia 
ELi huve ja kaitsta tema väärtusi, kuna  ÜMTd oleksid ELi piirkondlikud tugipunktid. 
Teise valikuvõimaluse puhul säilitataks ÜMTd ele kaubandusrežiim, mille raames on neil 
tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turu le. Lisaks parandataks ÜMTde ELi turule 
juurdepääsu tingimusi, muutes va stavalt sooduspäritolureegleid
5. Lisaks vaadataks teise 
valikuvõimaluse raames läbi teenuskaubandus e kord ning loodaks ja rakendataks ÜMTde 
suhtes enamsoodustusrežiimi ka neil juhtudel, kus neile praegu on ette nähtud tavaline 
kolmandate riikide suhtes koha ldatav režiim va stavalt teenuskaubanduse üldlepingule 
(GATS).  
Lisaks võetaks teise valikuvõimaluse rakendam isel vastu uued sätted, millega tagataks 
kaubandussoodustuste nõuetekohane haldamine ning muudetaks selgemaks ÜMTde, 
liikmesriikide ja ELi kohustuste selgitamine ha ldusvigade ja pettuse vastase võitluse 
valdkonnas. 
4.4. Kolmas valikuvõimalus: sõlmit akse mitu partnerluslepingut 
Kolmanda valikuvõimaluse raames mitmekesis tataks ELi ja ÜMTd e vahelisi suhteid. 
Kaubandus- ja majanduskoostöö valdkonnas võetaks  kasutusele kaks lähenemisviisi. 
                                                 
5 Nii näiteks võidakse tühistada nõue, mis käsitleb väljaspool territoriaalvett kalastavate laevade 
meeskonnaliikmete rahvust, lisada või muuta selgemaks täielikult saadud kaupade ja minimaalse töötlemise mõistet, kärpida haldusnõudeid ÜMTdest pä rit kaupade vahetult ELi ja tagasi transportimise 
tõendamise kohta, luua uusi kumuleerimisvõimalusi , suurendada päritolureeglitest erandite tegemise 
haldusmenetluse paindlikkust, võimaldades erandi keh tivusaja kehtestada iga juhtumi puhul eraldi jne. 
ET 7   ET Teatavad ÜMTd võidakse vajaduse ja võimalu se korral hõlmata ELi muude kahepoolsete 
kaubanduslepingutega, nimelt majanduspartnerl uslepingute ja vaba kaubanduslepingutega. 
Ülejäänud ÜMTde suhtes kohald ataks vastavalt assotsiatsi ooniraamistikule esimeses või 
teises valikuvõimaluses osutatud kaubandusrežiimi. Kuigi see ei hõlmaks kaubandus- ja majanduskoostööd nende ÜMTdega, kellega sõlm itakse muud lepingud, hõlmaks see siiski 
kõigi ÜMTdega kõigis ülejäänud valdkondades tehtavat koostööd. On ka teine võimalus – 
hõlmata majanduspartnerluslepi ngu või vabakaubanduslepinguga  kogu koostöö, mida tehakse 
nende ÜMTdega, kellega on sõlmitud sellekohan e leping. Sel juhul anta ks rahalist abi ka 
väljaspool assotsia tsiooniraamistikku. 
5. M
ÕJUHINNANG  
5.1. Hinnang esimesele valikuvõimalusele 
5.1.1. Sotsiaalne ja majanduslik mõju ÜMTde pääs ELi turule muutuks raskemak s. Kaubanduse valdkonnas avaldaks ÜMTdele 
mõju konkurentsi tihenemine ELi turul, kun a paraneb (näiteks vabakaubanduslepingu või 
mitmepoolse lepingu alusel) ELi partneriteks olev ate kolmandate riikide kaupade ja teenuste 
turulepääs. ÜMTde konkurentsivõime la ngus võib põhjustada ELi ja ÜMTde 
majandussidemete nõrgenemist. Lisaks ei  tarvitse esimese valikuvõimaluse puhul 
kehtestatavad kaubanduseeskirjad neile ÜM Tdele, kellel praegu puuduvad ELiga tihedad 
majandussidemed, pakkuda piisavaid stiimuleid neid sidemeid tihendada. Seetõttu on 
ebatõenäoline, et esimese valikuvõimaluse puh ul kehtestatavad kauba nduseeskirjad aitaksid 
mitmekesistada ÜMTde majandust. Lisaks  võib ÜMTde piirkondliku integratsiooni 
kahjustada see, et päritolureeglid ei pakuks ÜMTdele täiendavaid võimalusi hankida sisendeid 
oma naabritelt, mis stimuleeriks naabritevahelist kaubandust. 
5.1.2. Keskkonnamõju 
Praeguse olukorra säilitamine ei aitaks suuren dada ELi ja ÜMTde assotsiatsiooni soodsat 
mõju ÜMTde keskkonnale. Kuna kliimamuutusi ega keskkonnaprobleeme ei käsitata ELi ja 
ÜMTde vastastikust huvi pakkuvate valdkondaden a, ei saavutata neis  valdkondades erilist 
edasiminekut, kuna ainult mõned ÜMTd  otsustavad teha ELiga koostööd.  
Esimese valikuvõimaluse puhul ei saaks EL rake ndada oma poliitilist tegevuskava ja täita 
ÜMTde ees võetud rahvusvahelisi kohustusi
6 bioloogilise mitmekesis use, rohelise energia, 
kliimamuutuste ja suurõnnetuste ohu vähendamise  valdkonnas, ning ÜMTd ei lähtuks neis 
valdkondades ELi normidest ja väärtustest eg a aitaks neid edendada mujal maailmas. 
5.1.3. Haldusmõju 
See valikuvõimalus ei mõjutaks ELi ega ÜMTde halduskoormust. Programmitsüklit ega 
õigusraamistikku ei muudetaks. Selle valiku võimaluse puhul oleks raske täita väliste 
hindajate taotlusi ja  soovitusi, mis käsitlevad ÜMTde ja nende naaberriikide koostöö 
edendamist. Muu hulgas oleks rask e paremini kooskõlastada ÜMTd ele, Aafrika, Kariibi mere 
ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidel e ning ELi äärepoolseimatele piirkondadele 
                                                 
6 Teatis KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010, Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava 
majanduskasvu strateegia; teatis KOM(2011) 500 (lõplik), 29. juuni 2011, 2020. aasta strateegia aluseks 
olev eelarve. 
ET 8   ET ettenähtud rahastamisvahendite (Euroopa Regionaalarengu Fondi) tegevust. Lisaks ei saaks 
esimese valikuvõimaluse puhul kohandada ELi rahalise abi programmide eeskirju ega 
menetlusi.  
5.2. Hinnang teisele valikuvõimalusele 
5.2.1. Sotsiaalne ja majanduslik mõju Teisel valikuvõimalusel on ÜMTdel e tõenäoliselt positiivne sots iaalne ja majanduslik mõju, 
kuna see võimaldab parandada ÜMTde kaupade tu rulepääsu tingimusi, aitab suurendada ELi 
avatust ÜMTde teenuseosutajatele ja invest oritele ning võimaldab paremini suunata 
suutlikkuse suurendamise meetmeid. S ee valikuvõimalus loob eeldused majanduse 
mitmekesistamisele ja töökohtade loomisele sellistes sektorites nagu taastuvenergia, 
ökosüsteemide juhtimine, innovatsioon jne. Ku i päritolueeskirjades tehakse kavandatud 
muudatused, on tõenäoline, et ÜMTd saavad paremini ära kasutada neile kaubandusrežiimi 
raames pakutavaid ekspordivõimalusi.  
Tingimuste lihtsustamine ja leevendamine, läbi paistvuse parandamine ja päritolureeglite 
ühtlustamine teiste kaubanduspartne rite päritolureeglite ga võivad aidata suurendada tõhusust, 
vähendada ÜMTde ametiasutuste ja ettevõtete halduskoormust ning parandada investeerimise 
atraktiivsust ja õiguskindlust sektorites, mille  jaoks on oluline soodustingimustel juurdepääs 
turule. Kumulatsioonivõimaluste mitmekesista mine võimaldaks ÜMTde äriühingutel saada 
paremad võimalused hankida tooteid, mi s omakorda aitaks parandada nende 
konkurentsivõimet ning arendada ÜMTde ja kol mandate riikide vahelisi majandussuhteid.  
ÜMTdele tehnilise abi osutamise ja nende su utlikkuse suurendamise kaudu saab toetada 
ÜMTde suutlikkust täita tehnilisi, sanitaar- ja fütosa nitaareeskirju, mis on kõige olulisemad 
takistused ÜMTde kaupade juurdepääsul ELi turule. ÜMTde teenustesektor saaks sellest 
märkimisväärset kasu.  
Eelkõige pääseksid ÜMTde teenuseosutajad ELi turule soodsaimatel tingimustel, mida EL 
võimaldab, ning seejärel paraneksid need tin gimused automaatselt iga kord, kui EL parandab 
kolmandate riikide kohtlemist
7. Piirangute kaotamisest enim ka su saavate teenustesektorite 
seas on ehitus-, keskkonna- ja  meelelahutusteenused, mi s on ÜMTde jaoks olulised 
valdkonnad. Avades veelgi oma teenustesektor eid ÜMTde ettevõtjatele, ergutab EL uute ja 
olemasolevate sektorite arengut, paranda des nende ekspordivõimalusi kaasaegse 
kommunikatsioonitehnoloogia abil m uu hulgas piiriüleses kaubandus es. Lisaks saaksid teise 
valikuvõimaluse puhul õiguse teha teenustega mitteseotud investeeringuid (õiguse asutada 
äriühinguid) need ÜMTd, millel sellist õigust prae gu ei ole. Paraneks ka ÜMTde atraktiivsus 
välismaiste otseinvesteeringute si htkohana. Lähtudes ELi ja ÜMTde vahelistest erisuhetest ja 
vastastikkuse põhimõttest, tuleks  ÜMTdel võimaldada ELile automaatselt samaväärne 
kohtlemine kui sellistele majanduslikult olu listele riikidele nagu USA ja Hiina.  
Kahepoolse dialoogi käigus või ks EL julgustada ÜMTsid seadma eesmärgiks, et nende 
territooriumil investeeringuid tegevad ja tegutsevad ettevõtjad järgiksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid. See av aldaks positiivset mõju ÜMTde sotsiaalsele ja 
keskkonnaolukorrale. 
                                                
 
7 Kui ELi kaalutud keskmine avatus vastab üldise teenustekaubanduse kokkuleppe 1., 2. ja 3. tarneviisi 
34. tegurile, siis sooduslepingu (näiteks CARIFORUMi riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingu) 
puhul 57. tegurile (asutamisõiguse puhul 74. tegur). Vt ülemeremaade ja -territooriumide 
assotsieerimise otsuse 2. liide kaubanduse ja kaubandusega seotud aspektide kohta. 
ET 9   ET Kui pidevalt, sihipäraselt ja koos kõlastatult toetada ÜMTde stra teegiate elluviimist, nende 
suutlikkust ning nende õigus- ja institutsiooni list raamistikku, saab teise valikuvõimaluse 
raames tõenäoliselt suurendada ELi osalemist ÜMTde poliitikavaldkondades, 
regulatiivraamistikus jms. Seda võimaldavad ELi ja ÜMTde koostööd käsitlevad uued sätted, 
mis teise valikuvõimaluse puhul vastu võetakse. 
ÜMTde suutlikkuse suurendamise toetamise raames võib EL toetada sotsiaalpoliitika 
väljatöötamist ja/või rakendamist (nt töötuse ja kutsekoolituse valdkonnas ), mis aitaks ellu 
viia ÜMTde majanduskasvu strateegiaid. 
5.2.2. Keskkonnamõju 
Selleks et paremini lahendada viimase kümne  aasta jooksul esile kerkinud probleeme, mis 
teevad muret nii ÜMTdele kui ka ELile, tuleb tähelepanu pöörata vahendite piirkondlikule ja 
temaatilisele jaotusele. See võimaldaks täielikumalt arvestada ÜMTde eripärasid keskkonna, kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesis use küsimustes. Konkreetsete summade 
ettenägemine kliimamuutuste ja keskkonnavald konnale vastaks ELi poliitilise tegevuskava 
prioriteetidele ja a itaks edendada ELi väärtusi. Inve steeringute tegemine looduskeskkonna 
parandamiseks ning keskkonna kvaliteedi tõstmise ks avaldaks suurt mõju majandusele ja 
tervisele. 
5.2.3. Haldusmõju 
Kuigi ÜMTd võimaldaksid selle valikuvõimal use rakendamisel ELile automaatselt kõige 
soodsamat kohtlemist teenuste valdkonnas, ei koormaks see täie ndavalt ÜMTde vähest 
haldusressurssi, tingimusel et suudetakse vält ida pikki ja keerukaid läbirääkimisi. Kui 
vastavalt ettepanekule määrata tehniline abi kindlaks kogu programmitöö perioodiks, 
võimaldaks see sidusamalt sõnast ada koostööstrateegiad ja -pr ogrammid ning neid seejärel 
tõhusamalt hallata. See tagaks as utuste ja välisekspertide oskus teabe sidusa kasutamise ning 
aitaks kaasa selle vahetamisele.  
Kuna ELi rahalise abi andmise ettevalmistamiseks kuluv aeg oleks lühem ja selle 
rakendamine kiirem, võimaldaks ELi abi veel gi arendada ÜMTde suutlikkust kujundada oma 
poliitikat ja õigusloomet. 
Teine valikuvõimalus on eeldatavasti soodne ka kiire programmitöö seisukohalt, võttes 
arvesse võimalusi, mida pakuvad ÜMT ja tema  liikmesriigi vahel kokku lepitud „igakülgse 
territoriaalse arengu kavad” ja „igakülgse ar engu kavad”. ÜMTde ja ELi koostööstrateegia 
määratlemisel võetaks neid kavasid arvesse. 
5.3. Hinnang kolmandale valikuvõimalusele 
5.3.1. Sotsiaalne ja majanduslik mõju Kolmanda valikuvõimaluse mõju sõltub ÜMTd e, ELi ja kolmandate  riikide vaheliste 
läbirääkimiste tulemustest. Seega oleneb mõju konkreetsetest läbirääkimistest. Selle 
valikuvõimaluse puhul võivad suureneda ÜM Tde ja kolmandate riikide vahelised 
kaubandusvood. Teisest küljest aga võivad ÜMTd e tootjad kohata oma koduturul tihedamat 
konkurentsi, kuna sinna ilmuvad odavamad impor ttooted. Sellest võidaksid tarbijad. Kui 
odavamaid tooteid kasutada töötleva tööstu se sisendina, siis kulude vähenemise tõttu 
suureneks sellise tööstuse konkurentsivõime. Liberaliseerimine ei kehtiks aga kõige 
tundlikumate toodete suhtes. To llitulud tõenäoliselt vähenevad ja ÜMTdel tuleb leida muid 
ET 10   ET tuluallikad lisaks kaubavahetu sele. Seega avaldaks käesolev valikuvõimalus märkimisväärset 
mõju ÜMTde avalikele kulutustele. 
Vaikse ookeani piirkonna ÜMTde majanduspartnerl uslepingutesse kaasamise sotsiaalne ja 
majanduslik mõju seisneks töötleva tööstu se (näiteks (tuuni)kalatööstus) arengu 
stimuleerimises, mis võib küll ligi meelitada rohkem välisinvesteeringuid, kuid kahjustada 
teisi partnereid. Lisaks võib see suurendada er inevate tööstusharude vertikaalset integreeritust. 
Kui see tagaks asjaomaste toodete katkematud tarned ELi, oleks tegemist ELi töötleva tööstuse seisukohalt positiivse muutusega. Sa mas võib ELi tööstusele avaldada kahjulikku 
mõju konkurentsi tugevnemine. Kõige negatiivsema stsenaariumi puhul võib see põhjustada töökohtade kaotust ja tööstusharu lakkami st teatavates ELi liikmesriikides.  
Kui ÜMTd avavad oma teenuste- ja asutamis turu naaberriikidele,  võib see suurendada 
ÜMTdes tehtavate välismaiste otseinvesteeringu te mahtu ja ajutiste teenuseosutajate arvu 
ning samas avada turge ka ÜMTde teenuseosutajate ja investorite jaoks. Kuid see sõltub sellest, milliseid tulemusi annavad kolmandate riikidega peetavad läbirääkimised, ja sellest, 
milliseid sektoreid ÜMTd otsustavad liberaliseerida. Kuna ÜMTdel ei ole läbirääkimiste pidamiseks vajalikku haldussuutlik kust, vajavad nad läbirääkimiste  käigus tihedat koostööd ja 
toetust, et nad ei liberaliseerik s liiga vara selliseid valdkondi, kus  siseriiklikud eeskirjad ei ole 
tarbijate kaitsmiseks veel piisavad. Juhtudel, kui partnerriigid ei tunne ÜMTde turgude vastu 
kuigi suurt huvi, võib ÜMTde hõlmamine ELi vabakaubanduslepingutega (sealhulgas 
tõenäoliselt mitmepoolsete läbirääkimistega tee nuste ja ettevõtluse ül e) põhjustada seda, et 
ELi vabakaubanduspartnerid paluvad ELil seda tasakaalustada uute k ohustustega. See aga 
võib kahjustada ELi ja partnerriikide vahel saavutatud kokkulepete tasakaalu.  
Majanduspartnerluslepinguga ühinenud ÜMTd võiv ad saada tavapärasega võrreldes suuremat 
kaubandusega seotud rahalist abi 11. Euroopa Arengufondist, kuid neil puudub tagatis selle 
kohta, et nad saavad neid rahalisi vahendeid kõigi oma vajaduste katmiseks, kuna eelistatakse 
suuremate partnerite ja arengumaade huve. ÜMTd saavad sellist mõju vähendada, 
moodustades liidu oma piirkonna AKV riikidega (näi teks Antigua ja Barbuda, Fidži, Guyana 
ja Palau, mis on arengumaade hulka kuuluvad vä ikesed saareriigid, ke lle probleemid on 
samalaadsed kui ÜMTde probleemid
8. Kuid ÜMTsid, kes saavad  juurdepääsu osutatud 
vahenditele, ei ole võimalik rahastada muudest  rahastamisallikatest , mis on ette nähtud 
ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuses, näiteks sisemistest horisontaalsetest programmidest ja ELi eelarveridadelt. Sama kehtib ka nende ÜMTde suhtes, kes osalevad 
muudes vabakaubanduslepingutes või on nendega a ssotsieerunud. Seejuures ei saa kõnealuste 
rahastamisallikate kaotust korvata juurdepääsuga täiendavatele rahastamisvahenditele piirkonna jaoks ettenähtud välisprogrammide raames. 
5.3.2. Keskkonnamõju 
Võttes arvesse ÜMTde suurust, jääb nende kaubanduslepingutesse hõlmamise 
keskkonnamõju tõenäoliselt väikeseks ega suure ndaks nende lepingute senist keskkonnamõju. 
Kui oma riigi turule lubatakse ka naaberriik, võib keskkonnamõju olla suurem kui ainult ELi 
ÜMT turule lubamise puhul, sest eeldatavasti suureneks transpordist tulenev mõju, kuigi 
enamik naabreid asub ÜMTdele lähemal kui EL. Netomõju (võrreldes sellega, kui säiliks 
praegune olukord, ning võttes ar vesse teise valikuvõimaluse koha seid paremaid lahendusi) 
oleks igale ÜMTle erinev ning oleneks ka lepi ngust, millega ÜMT assotsieeritakse, ja ÜMT 
konkreetsete sektorite olukorrast enne läbir ääkimist algust. Nende ÜMTde puhul, kelle puhul 
                                                
 
8 Vt ÜRO arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide nimekiri aadressil 
http://www.un.org/special -rep/ohrlls/sid/list.htm . 
ET 11   ET jääb kehtima ülemeremaade ja -territoor iumide assotsieerimise otsuse kohane 
kaubandusrežiim, on keskkonnamõju samasugune kui esimese ja teise valikuvõimaluse keskkonnamõju. Kahjulikku mõju keskkonnale võib leevendada ELiga  koostöö tegemine 
keskkonnaküsimustes. 
5.3.3. Haldusmõju 
Kolmanda valikuvõimaluse üle läbirääkimiste pi damine ja rakendamine on raske ja keerukas 
nii ÜMTde, seotud liikmesriikide, ELi kauban duspartnerite kui ka ELi enese jaoks. Seda 
menetlust tuleb korrata iga kord, kui kaubandus lepingut muudetakse uue ÜMT lisamiseks. 
6. V
ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
6.1. Esimene valikuvõimalus 
ELi ja ÜMTde assotsiatsiooni pr aeguse olukorra säilitamist tuleb pidada täiesti arvestatavaks 
valikuvõimaluseks, võttes arvesse, et ke htiv kord soodustab ÜMTde majanduslikku ja 
sotsiaalset arengut, muu hulgas pakkudes vaba juurdepääsu suurele EL i turule ja sellest 
tulenevaid ekspordivõimalusi. Välisuuringute kä igus leiti, et ELi ja  ÜMTde koostöö aastail 
1999–2009 oli kooskõlas assotsieerimise eesmärkide ja ÜMTde poliitiliste prioriteetidega. 
Uuring jõudis järeldusele, et koostöö käigus ei esin enud vastuolusid ega ebajärjekindlust ELi 
ja ÜMTde vahelise koostöö ega ka ELi muude poliitikavaldkondade eesmärkide suhtes. Kuigi 
esimene valikuvõimalus on kooskõlas ELi toimimise lepingu IV osa ja preambuliga, ei vastaks see ÜMTde, seotud liikmesriikide ja  Euroopa Komisjoni ühisele eesmärgile 
kujundada ümber ja ajakohastada ELi ja ÜMTde s uhted ning rajada need  võrdsetele alustele. 
ELi ja ÜMTde suhete võrdsetel alustel üm berkujundamise ja ajakohastamise ning ühiste 
huvide parema arvestamise asemel säilitaks see valikuvõimalus abiandja ja abisaaja suhte ELi 
ja ÜMTde vahel. 
ÜMTde kaubad ja teenused pääseksid ELi turule senikehtivate eeskirjade alusel ja nende ELi 
turule pääs muutuks soodustuste suhtelise vähenemise tõttu. See kahjustaks ÜMTde 
sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. 
6.2. Teine valikuvõimalus 
Teise valikuvõimaluse puhul arvestataks ELi ja ÜMTde koostöös senisest paremini 
sidusrühmade vastastikuseid huve, mis selgitati  välja konsulteerimisprotsessi käigus. See 
aitaks ka tõhustada koostööd, kuna EL, ÜM Td ja seotud liikmesriigid suunaksid ja 
kooskõlastaksid oma tegevust paremini. EL suure ndaks ÜMTdele antavat abi prioriteetseks 
tunnistatud koostöövaldkondades, nagu nt bioloog ilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiteenuste 
kaitsmine, teadusuuringud ja innovatsioon. 
Teise valikuvõimaluse puhul aitaks EL ÜMTdel lahendada selliseid jätkusuutlikku arengut 
takistavad tundlikke probleeme, millega ÜMTd ei suuda üksi võidelda (näiteks 
kliimamuutused). Saareterritooriumid üksi ei suud a välja töötada meetmeid selliste ülesannete 
lahendamiseks, vaid neil tuleb leida part nereid ja osaleda üleilmses tegevuses. 
Teine valikuvõimalus võimaldaks ajakohastada ÜMTde ja ELi vahelist kaubandusrežiimi, 
mille raames 1) täiustataks päritolureegleid ja  2) tagataks teenuskaubanduses ja ettevõtluses 
tingimused, mis erinevalt prae gusest raamistikust ei ole vähem soodsad kui ELi poolt 
kolmandatele riikidele võimaldatavad tingimused. 
ET 12   ET Teine valikuvõimalus oleks kooskõlas ELi to imimise lepingu neljanda osa ja selle 
preambuliga. See vastaks poliitilistele suunistele, mille ELi nõukogu on andnud kolme eesmärgi (konkurentsivõime, vastupanuvõime ja koostöö) kohta. Teise valikuvõimaluse puhul 
lähtuks assotsiatsiooniraamistik viimastest mu utustest poliitikas ja viimase aastakümne 
jooksul toimunud arutelude tulemustest. Se lle valikuvõimaluse puhul oleks tagatud ja 
tugevneks poliitikavaldkondade sidusus ning so tsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju oleks 
soodsam kui esimese valikuvõimaluse puhul. 
Teine valikuvõimalus arvestaks paremini vastas tikuse huvi põhimõtet. See võimaldaks ELi ja 
ÜMTde vahelistes suhetes täielikumalt arvestad a ELi poliitika prioriteete ning suurendaks 
ELi kui üleilmse partneri te gevuse lisaväärtust uute globaalse te probleemide lahendamisel. 
Seejuures edendaksid ÜMTd tõhusamalt ELi väärtusi ja norme kogu maailmas. 
6.3. Kolmas valikuvõimalus 
Teatavaid ELi ja ÜMTde assotsieerimise eesmärke võimaldab täita ÜMTde kaasamine või 
assotsieerimine muudesse ka ubanduslepingutesse, kuid see toimuks siiski väljaspool 
assotsieerimisraamistikku. Lisa ks ei pruugi kolmas valikuvõimal us täielikult vastata enamiku 
või kõigi ÜMTde vajadustele ja olukorrale. See valikuvõimalus võib avaldada ebasoodsat 
mõju ka ELile, kui temalt nõutakse ÜMTde ol emasolevatesse lepingutesse kaasamise eest 
kompensatsiooni. Kui ÜMTd kaasatakse mu ude kaubanduslepingute kaudu, siis need 
assotsieerunud riigid ja territooriumid, kellel on põhiseadusest tulenevad sidemed 
liikmesriikidega, ei ole õiguslikult ega prakt iliselt enam ÜMTd. Kolmanda valikuvõimaluse 
puhul ei saa välistada võimalust, et ELil tuleb töötada välja lahendused, mille abil luuakse eri 
ÜMTdega eri tüüpi suhted. Tegemist on väga ke erulise õigusliku menetlusega, mis tuleks läbi 
teha iga ÜMT puhul eraldi. See tõenäoliselt  muudaks ähmasemaks nende staatuse ja 
põhjustaks segadust elanike seas. Lisaks võ ib tekkida olukord, et teatavad praegustes 
lepingutes ettenähtud või neisse lisatavad eeski rjad ei kehti ÜMTde elanike suhtes samal 
määral, kui need kehtivad ELi kodanike suhtes. 
6.4. Sidusus 
Kõik kolm valikuvõimalust on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise leping u neljanda osaga.  
Teine ja kolmas valikuvõimalus on kooskõlas po liitiliste tegevuskavade ja viimase kümne 
aasta jooksul väljakujunenud poliitiliste prio riteetidega. Esimese valikuvõimaluse puhul ei 
võetaks assotsieerimisel arvesse  uusimaid sündmusi ega lähtutak s täielikult komisjoni esitatud 
ja ELi nõukogus heakskiidetud kolmest p eamisest eesmärgist – konkurentsi- ja 
vastupanuvõimest ning koostööst (vt punkt 1.3).  
6.5. Tulemuslikkus 
Esimese valikuvõimaluse raames ei saa eesmärk e kindlaks määrata vast avalt poliitilistele 
prioriteetidele, mis on määratletud komisjoni teatises,
9 milles käsitletakse ELi ning 
ülemeremaade ja -territooriumide vahelise uue partnerluse põhijooni, ja mille on heaks kiitud 
nõukogu10. Kui valitaks esimene valikuvõimalus, siis  assotsieerimisotsust ELi ja ÜMTde ees 
seisvate uute ülesannete arvessevõtmiseks läbi ei vaadata. Lisaks sellele ei saa ülemeremaade 
ja -territooriumide assotsieerimise otsuses teha  muudatusi vastavalt ELi  ja kolmandate riikide 
                                                 
9 KOM(2009) 623 (lõplik), 6. november 2009. 
10 Nõukogu järeldused 17801/09, 22. detsember 2009, ELi ning ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) 
vaheliste suhete kohta. 
ET 13   ET vahelistele kaubanduslepingutele. Seetõttu on esimese valikuvõimaluse puhul ELil väiksemad 
võimalused ajakohastada ELi ja ÜMTde suhete raamistikku. 
Vastupidi, teise valikuvõimaluse puhul on ette nähtud assotsieerimisraamistik läbi vaadata 
ning seega täielikult arvesse võtta assotsieerimise eesmärke vastavalt poliitilistele prioriteetidele, mis on sätestatud ELi toim imise lepingu neljandas osas, samuti poliitilisi 
eesmärke, mis on esile kerkinud pärast 20 01. aastat, ja kolme keskset eesmärki – 
konkurentsivõimet, vastupanuvõimet ja koost ööd. See võimaldaks tihendada koostööd 
keskkonna- ja kliimaprobleemide valdkonnas, luues sünergiat ja suurendades ÜMTde vastupanuvõimet. See aga soodustaks  nende sotsiaalset ja maja nduslikku arengut ning toetaks 
konkurentsivõimet. 
Kolmanda valikuvõimaluse raames oleks kauba nduse valdkonnas teoreeti liselt võimalik iga 
ÜMT puhul lähtuda tema konkreetsest olukorrast, kuid ei oleks võimalik kehtestada ELi ja 
kõigi ÜMTde igakülgse partne rluse terviklikku raamistikku. 
6.6. Tõhusus 
Nagu eespool osutatud, on komisjon teatanud oma kavatsusest teha ettepanek ELi ja ÜMTde 
assotsiatsiooni ajakohastamise kohta. Seda s ilmas pidades ei tundu esimene valikuvõimalus 
olevat sobivaim. Esimese valikuvõimaluse puhul ei uuendataks vajalikul määral ÜMTde ja 
ELi vahelist partnerlust, se st selle puhul ei võetaks ar vesse rahvusvahelise kaubanduse 
liberaliseerimist, ÜMTde rolli ELi väärtuste ja normide edendajana ega ÜMTde suutlikkust 
osutada valdkondadele, mis pakuvad vastasti kust huvi. Lisaks ei  pöörataks selle 
valikuvõimaluse raames eri list tähelepanu sellistele valdkondadele nagu keskkond ja 
piirkondlik integratsioon. 
Teine valikuvõimalus vastab kõig e paremini komisjoni ülesa ndele teha ELi ning ÜMTde 
vahelise assotsiatsiooni raamistiku ajakohastamist käsitlev ettepanek. Lisaks saaks selle 
valikuvõimaluse kasutamisel kehtestada pa indlikumad ja lihtsamad haldusnõuded ja 
-menetlused kaubandussuhete valdkonnas. 
Kolmanda valikuvõimaluse tõhusust võib mõju tada kahe paralleelse koostööraamistiku 
olemasolu (kaubandussuhted majanduspartnerl uslepingu või vabakaubanduslepingu alusel, 
muud suhted aga ülemeremaade ja -territooriu mide assotsieerimise otsuse alusel), mis 
suurendaks halduskoormust. Nende raamis tike kehtestamine oleks ÜMTde, seotud 
liikmesriikide, ELi kaubanduspartnerite ja ELi enese jaoks raske ja keerukas protsess. See avaldaks tõenäoliselt mõju ELi ja ÜMTde halduskuludele. 
7. E
ELISTATAV VALIKUVÕIMALUS  
Vastavalt analüüsile ja erinevate valikuvõimaluste võrdluse tulemusele tuleks eelistada teist 
valikuvõimalust , kuna see vastaks kõige paremini: 
(a) Euroopa Komisjoni, ÜMTde, seotud liikmesr iikide ja ELi ühisele eesmärgile vaadata 
läbi ELi ja ÜMTde assotsiatsioon ning luua  võrdsetel alustel partnerlus, mis põhineb 
mõlemapoolsetel huvidel ning võtab arvesse  ÜMTde ees seisvaid probleeme; 
(b) ÜMTde ja ELi assotsiatsi ooni üldeesmärkidele, mis on sätestatud ELi toimimise 
lepingu neljandas osas, milles käsi tletakse ELi suhted ÜMTdega; 
ET 14   ET (c) järgmise assotsieerimisraamistiku konkreetse tele eesmärkidele, nagu on määratletud 
eespool. 
Teine valikuvõimalus võimaldaks ajakohastad a ülemeremaade ja -territooriumide 
assotsieerimise otsuse raamistikku ja seda üh tlustada ELi poliitilise raamistikuga. Peale selle 
saab teise valikuvõimaluse raames paremini keskenduda säästva arengu kolmele põhitahule 
(majandus, sotsiaalvaldkond ja keskkond) ning  pöörata rohkem tähelepanu viimase kümne 
aasta jooksul esile kerkinud  rahvusvahelistele poliitiliste le prioriteetidele, nagu 
kliimamuutused, keskkond ja energia. 
Mis puudutab kaubanduseeskirju, siis teise va likuvõimaluse puhul oleks ÜMTdel endiselt 
võimalik pääseda ELi turule tollimaksu- ja kv oodivabalt ning neide tingimusi saaks veelgi 
parandada. Viimane ei oleks võimalik esim ese valikuvõimaluse puhul. Lisaks vaadatakse 
teise valikuvõimaluse raames läbi teenus kaubanduse kord ning luuakse ja rakendatakse 
ÜMTde suhtes enamsoodustusrežiim ka neil juhtude l, kus neile praegu on ette nähtud tavaline 
kolmandate riikide suhtes kohaldatav režiim vastavalt GATSile. 
Mis puudutab rahalist abi, si is teise valikuvõimaluse raames soovitatakse ÜMTdel 2014.–
2020. aastaks ettenähtud assigneeringute piires  suurendada piirkond like assigneeringute 
osatähtsust. See võimaldaks rahaliselt toet ada ÜMTde tegevust selliste probleemide 
lahendamisel, mis on esile kerkinud viimase kümne aasta jooksul ja pakuvad huvi kõigile 
ÜMTdele ja ELile. Samal ajal vastaks teine valikuvõimalus ka eesmärgile süvendada ÜMTde 
ja nende naabruses asuvate partnerite vaheli st koostööd, samuti eesmä rgile laiendada ÜMTde 
kaudu ELi mõjusfääri ja täita ELi eesmärke tema üleilmse rolli raames. 
8. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus on õigusakt, millega nõukogu määrab 
kindlaks ÜMTde ELiga assotsieerimise õigusr aamistiku. See on oma olemuselt tekst, milles 
määratakse kindlaks ELi välissuhted kõnealuste  riikide ja territoor iumitega ning mille 
rakendamist ei ole võimalik hinnata põhinäitaj ate alusel.  
ELi rahastatud koostöö tõhusust jälgitakse auditite ja hindamiste kaudu. Järelevalve 
üksikasjalikud sätted nähakse ette komisjoni määrusega, millega nõukogu otsus rakendatakse. 
Sisendite ja väljundite näitajad määratakse ki ndlaks komisjoni ja iga ÜMT vahel sõlmitava 
koostöö raames elluviidavate programmide haaval . Hindamine viiakse läbi vastavalt 11. EAFi 
rakendamist käsitlevatele sätetele.