EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1479 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega luuakse rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu 
maailmas (Demokraatia ja inimõi guste Euroopa rahastamisvahend) 
{KOM(2011) 844 lõplik} 
{SEK(2011) 1478 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Inimõigused on ülemaailmsed ja jagamatud. Euroopa Liit edendab ja kaitseb neid seetõttu 
oma territooriumil ja suhetes kolmandate ri ikidega, täites ELi põhiõiguste harta ja 
inimõiguste ülddeklaratsiooni kohaseid kohu stusi vastavalt Euroopa Liidu lepingu 
artiklitele 2 ja 21. Inimõigused kuuluvad lahutamatult vaesuse leevendamisel ning 
konfliktide vältimisel ja lahendamise l tehtava tulemusliku töö juurde. 
Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) on selge näide ELi 
pühendumisest demokraatia ja in imõiguste edendamisele ja toetamisele kogu maailmas 
ning on ELi selle valdkonna m itmekesiste poliitikavahend ite põhielement. Seega on 
iseseisva ja pühendunud demokraatia ja inimõ iguste rahastamisvahendi olemasolu 
ajavahemikul 2014–2020 endiselt oluline, kuna muidu seataks ohtu ELi suutlikkus 
nähtavalt ja tajutavalt edenda da ja toetada neid väärtusi kogu maailmas ning see mõjuks 
halvasti ELi rahvusva helisele kuvandile.  
Veelgi olulisem on, et EL säilitaks demokraa tia ja inimõiguste toetamisel kogu maailmas 
teatud suutlikkuse tegutseda täiendatud rakendusmehhanism ide abil, pidades silmas 
olukorda paljudes riikides, kus  põhiõigusi ja -vabadusi e ndiselt rikutakse ja alla 
surutakse, ning samuti vajadust ja huvi toet ada arenevaid demokraatlikke riike ja 
suundumusi, et inimõigusi austataks rohkem,  ja seda mitte ainult Araabia kevade 
sündmuste järgselt. 
2007. aastal moodustatud EIDHRst, mille aastaeel arve on ligikaudu 157 miljonit eurot, 
rahastatakse hetkel üle 1200 pr ojekti rohkem kui 100 riigis. Hoolimata rasketest oludest 
ja rahastamisvahendi olemusest tuleneva test piirangutest ni ng sageli probleemsest 
keskkonnast, kus tegutsetakse, on ette näidat a palju konkreetseid tulemusi ning edukaid 
saavutusi, mida omakorda toetavad rohkearvulised hinnangud ja analüüsid. 
Ehkki EIDHRi suhteline eelis ei näi olevat  ELi tasandil vastuoluline, on möödapääsmatu 
rajada tulevane rahastamisvahend saadud õppe tunde arvestades. See osutab ühelt poolt 
sellele, et tuleb säilitada  end tõestanud lisaväärtused ja tööpõhimõtted ning EIDHRi 
eripärad. Samuti näitab see seda, et raha stamisvahendi rakendusmehhanismidesse tuleb 
teha parandusi ja muudatusi, et  veelgi parandada selle reagee rimisvõimet, paindlikkust ja 
tegelikku mõju. 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Arvestades saavutusi konfliktide lahendami sel, rahu tagamisel ja jõukuse loomisel, 
tundub EL olema suurepärasel positsioonil välistegevuse te ostamiseks liikmesriikide 
nimel ja koos nendega. Usaldusväärsus ELi vastu on väga kõrge nendes riikides, kus 
töötatakse. Koos 27 liikmesriig iga, kes tegutsevad ühise poliitika ja ühiste strateegiate 
alusel, on ELil määrava tähtsusega roll ülei lmsetele probleemidele reageerimises. EL 
asub heal positsioonil, et oma kodanike nime l võtta enda kanda üleilmse liidri roll, 
eelkõige demokraatia ja inimõiguste  toetamisel ja edendamisel. 
 
ET 3   ET 3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
EIDHRi eesmärk on aidata arendada ja tu gevdada demokraatiat ja õigusriiki ning 
edendada austust põhiõiguste ja kõikide inimõiguste vastu,  tegutsedes üldise raamistiku 
alusel, mis hõlmab kolmandate riikidega te htavat ELi arengukoostööd ning majandus-, 
finants- ja tehnilist koostööd ning mis on kooskõ las ELi välispoliitika ja välistegevusega 
tervikuna. Endiselt tuleb püüelda selle eesm ärgi poole. Peetakse oluliseks säilitada 
teineteist täiendavad EIDHRi lisaväärtused: se lle meetme sõltumatus võimaldab sel ilma 
vastuvõtjariigi nõusolekuta sekkuda riikide kõ ige keerukamatesse olukordadesse (kogu 
maailmas), kus geograafiliste rahastamisvahendite abil ei suudeta tegutseda, luues sel moel sünergia ja täiendavuse; 
• selle abil on võimalik võtta teiste ra hastamisvahenditega hõlmamata meetmeid, 
näiteks seoses raskete inimõiguste rikkumiste või kiireloomulise 
kaitsevajadusega, seoses kampaaniatega sellistel teemadel nagu võitlus piinamise, surmanuhtluse või di skrimineerimise vastu, seoses 
valimisvaatlustega, Rahvusvahelise Kr iminaalkohtu tegevuse toetamisega jne; 
• ehkki rahastamise ulatus on piiratu d, on selle paindlikud vahendid toiminud 
hästi ning need on väga vajalikud (nt otseto etus inimõiguste kaitsjatele, väikesed 
otsetoetused, töö mitteformaalsete partneritega, abi ümberjaotamine); 
• praktiline kombinatsioon sihtprojektidest ja projektikonkurssidest, juhtimisest 
nii peakorteri kui ka dele gatsioonide tasandil, ülei lmsetest, piirkondlikest ja 
kohalikest meetmetest on võimalda nud säilitada põhjaliku ja ühtse 
rakendustegevuse, mis hõlmab kõiki osalejaid: kodanikuühiskond (peamine 
sihtrühm) ning samuti rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid. 
Täiendatud rahastamisvahend tuleks muuta veel gi paindlikumaks ning selle abil tuleks 
käsitleda ka järgnevaid õppetundide  käigus kindlaksmääratud probleeme: 
• laialivalguvalt määratletud eesmärgid ja strateegiad on lähenemisviise teataval 
määral killustanud ja rahastamisvahe ndi arusaadavust vähenenud ning seeläbi 
tekitanud dubleerimisohu ja raskusi mõju mõõtmisel ning mõnevõrra nõrgestanud täiendavust. Seega on vaja rahastamisvahend muuta 
protsessipõhisemaks; 
• väga suure geograafilise ja temaatilis e ulatuse kohta on eelarve piiratud ning 
selle tulemusena esitatakse kaks kuni  kolm korda rohkem taotlusi, mis on 
kvaliteedilt vastuvõetavad, kuid mida ei saa rahuldada, kuna 
rahastamissuutlikkus on piiratud. See os utab asjaomaste projektide kõrgele 
rahastamisvajadusele; 
• vajadus muuta rahastamisvahend veelgi paindlikumaks, et suurendada selle 
reageerimisvõimet tõsistes ja kiireloo mulistes olukordades seoses inimõiguste 
rikkumistega ja inimõigusi ähvardavate ohtudega, kohaldades eelarve teatud osa 
 
ET 4   ET suhtes samasugust metoodikat nagu stab iliseerimisvahendi, humanitaarabi ja 
kodanikukaitse määruste alusel. 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Esimeses järjekorras kaaluti EIDHRi lõpetamist (valik nr 0) ning samuti EIDHRi 
muutusteta säilitamist (valik nr 1). 
Valik nr 2 tähendaks paremat reguleerimist võimaldava määruse koostamist, mis 
koosneks järgmisest viiest osast: 
• neljale valdkonnale suunatud protsessipõhise  vahendi loomine: i) temaatilised 
kampaaniad ja tõsiste rikkumiste käsitlemine, samuti peamiste osalejate ning sellega seonduva kodanikukoolituse toetam ine, ii) suunatud toetus edukate 
kodanikuühiskondade arendamisele, iii) ELi tugevdatud suutlikkus kiirelt 
reageerida inimõigustega seotud hädava jadustele ning põhjaliku ELi inimõiguste 
kaitsemehhanismi loomine, iv) tuge vdatud ja paremini integreeritud 
lähenemisviis demokraatlikele tsüklitele valimisvaatluste ning demokraatlikele 
ja valimisprotsessidele osutatavate muud liiki toetuse abil;
 
• Euroopa Liidu valimisvaatlusmissioonide jätkamine; 
• poliitiliste parteide mittekaasamine; 
• edasine mitteseotus; 
• uute paindlike võimaluste lisamine kõige  raskemate riikid e/olukordade jaoks. 
5. MÕJUDE HINDAMINE  
Paljud sidusrühmad arvaksid valiku nr 0 (m äärust ei koostata) puhul , et EL ütleb lahti 
omaenda põhiväärtuste ja asjaomaste rahvus vaheliste standardite edendamisest. See 
mõjuks kahtlemata väga halvasti ELi kuvandi le nii kodus kui ka rahvusvahelisel areenil. 
Ehkki valik nr 1 (muudatusi ei tehta) võimaldaks iseseisva rahastamisvahendi olemasolevat mastaabisäästu, jäädaks sel puh ul ilma nendest, mi s tekivad protsessi 
kavandatud ratsionaliseerimise tulemusena, ning paremast reageerimisvõimest, mille annab täiendav paindlikkus. Seda kõike olek s võimalik saavutada valiku nr 2 (määruse 
koostamine) tegemisel. Kiirema ja reagee rimisaltima mehhanismiga oleks võimalik 
olukord lahendada, kui ohvri elu päästmine on päevade või isegi tundide küsimus. Valik 
nr 2 võimaldaks paremini mõjutada teisi poliitikaval dkondi ning vähendada 
ülekandekulusid, kuna täiendatud EIDHR to imiks paremini suurenenud paindlikkuse 
tõttu. 
 
ET 5   ET 6. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Valik nr 0 (määrust ei koostata) liidab teiste rahastamisva hendite all olevad 
inimõigustealased meetmed ning see oleks hea märk süvalaiendamisest. Kuid seda 
arvestamata kaotataks iseseisva rahastam isvahendi lõpetamisega spetsiifilised 
tööpõhimõtted, näiteks vastuvõtjariigi nõusolek u mittevajalikkus. See pärsiks enamiku 
meetmete võtmist ja piiraks abi andmise vaid lihtsaimate või kõige silmapaistvamate meetmetega. See vähendab rakendamise tõhusus t ja tekitab nn tugeva nähtavusprobleemi. 
Valik nr 1 (muudatusi ei tehta)  säilitab EIDHRi lisaväärtuse peamised elemendid, st selle 
tööpõhimõtted. Selle valiku puhul kasutataks e ära saadud kogemus ning endiselt on 
tööpõhimõtted hästi ära tuntavad, kuna pa ljud sidusrühmad on nendega tutvunud 
varasemate EIDHRide käigus. Sellega väld itaks reformikulusid ning keskendutaks 
igapäevastele täiendustele. Teisalt ei võimalda see st rukturaalselt käsitleda 
kindlaksmääratud probleemitekitajaid. 
Valik nr 2 (määruse koostamine) säilitaks ol emasolevad lisaväärtused, kuid võimaldaks 
samas kiiremini reageerida,  eelkõige inimõiguste tõ sise rikkumise korral ja 
kiireloomulistel juhtudel. Sellest hoolimata on oluline, et rahast amisvahend tegeleks 
edasi pikaajalise toetamisega ja osaleks süvameetmetes, millel on pikaajaline mõju 
rohujuuretasandil ja mis ei keskendu era nditult vaid igapäevasele kriisiohjele. 
Humanitaarabi ja kodanikukaitse ning stabilisee rimisvahendi vahel tu leb kasutusele võtta 
parem koordineerimismehhanism. See valik valitakse teadmisega, et EIDHR saaks kasu suurendatud eelarvest. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
EIDHRi loodaks ümber nelja lõik es 4 osutatud töötelje. Kasu tatakse järgmisi näitajaid: 
i) käivitatud kampaaniate arv, sealhulgas temaatiliste kampaaniate arv, 
rahvusvaheliste konventsioonide ratif itseerimiste arv, kohapealsete 
erioperatsioonide arv; 
ii) koolitatud kodanike, spetsi alistide ja õpilaste arv; 
iii) toetust saanud peamiste osalejate arv; iv) toimunud kodanikuühiskonna projektide arv, nii üleilmsed kui ka kohalikud; 
v) toetust saanud inimõiguste  kaitsjate juhtumite arv; 
vi) kõige raskemate riikide ja ol ukordadega seotud projektide arv; 
vii) valimisprotsesside ja demokraatlike tsüklite arv, mida on toetatud ja vaadeldud.