1.Eesseisvad ülesanded: Euroopa intellektuaalomandi kasutamine majanduse taastamiseks ja vastupidavuse suurendamiseks

Tänapäeva majanduse vundamendiks on suurelt jaolt immateriaalne vara, nagu leiutised, kunsti- ja kultuurilooming, kaubamärgid, tarkvara, oskusteave, äriprotsessid ja andmed. Viimase kahe aastakümne jooksul on ELis intellektuaalomandiga seotud toodetesse tehtud iga-aastaste investeeringute maht suurenenud 87 %, samas kui materiaalsesse varasse (muud kui eluruumid) tehtud investeeringute maht on suurenenud ainult 30 %. Investeeringud immateriaalsesse varasse said ka 2008. aasta majanduskriisi käigus oluliselt vähem pihta.

Intellektuaalomandi õigused, st patendid, kaubamärgid, disainilahendused, autoriõigused ja sellega kaasnevad õigused, geograafilised tähised ja sordikaitse, samuti ärisaladuse kaitset reguleerivad õigusnormid, aitavad ettevõtjatel ja äriühingutel oma immateriaalset vara väärtustada. Tänapäeva majanduses sõltuvad tööstustooted ja tootmisprotsess üha enam intellektuaalomandiõigustega kaitstud immateriaalsetest varadest ning intellektuaalomandi usaldusväärne haldamine on muutunud iga eduka äristrateegia lahutamatuks osaks. Intellektuaalomandit ulatuslikult kasutavatel tööstusharudel on ELi majanduses oluline roll ning need pakuvad ühiskonnale väärtuslikke ja kestlikke töökohti. Intellektuaalomandimahukad tööstusharud annavad praegu peaaegu 45 % Euroopa SKPst ja aitavad otseselt kaasa peaaegu 30 % töökohtade loomisele . Paljud Euroopa tööstusharud ei saa areneda ilma intellektuaalomandi tõhusa kaitse ja immateriaalse varaga kauplemist võimaldavate mehhanismideta.

Intellektuaalomandi kaitse on ülemaailmses konkurentsis läbilöömiseks möödapääsmatu. Intellektuaalomandi taotluste arv kasvab kogu maailmas. Samasugust suundumust võib näha ka ELis. Aastatel 2010–2019 suurenes Euroopas väljastatud patentide arv ligikaudu 58 000-lt 137 000-le, kuigi kasv on väiksem kui mujal maailmas, eelkõige Aasias, kus riigid on oma intellektuaalomandialast mahajäämust kiiresti kahandamas.

ELil on olemas vahendid selleks, et püsida ülemaailmses võidujooksus tehnoloogilise juhtpositsiooni nimel konkurentsivõimelisena. Samuti on ELil olemas usaldusväärne intellektuaalomandi raamistik. Näiteks on olemas ühtne taotlusmehhanism, mis võimaldab kaubamärkide, disainilahenduste ja sordikaitse saamist ja jõustamist kogu Euroopas. Euroopas antud patentide kvaliteet on maailma kõrgemaid. Rohelise tehnoloogia vallas on Euroopa novaatorid esirinnas. Euroopas on registreeritud oluline osa kogu maailma keskkonnasõbralikest patentidest ja eriti tugevad on Euroopa novaatorite intellektuaalomandi portfellid sellistes valdkondades nagu kliimamuutustega kohanemine, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning vee- ja jäätmekäitlus. Euroopa ettevõtted on juhtpositsioonil ka mitmes digitehnoloogia valdkonnas, näiteks andmesideühenduse tehnoloogias.

Meie tugevate külgede edasiarendamiseks on vaja ajakohastada vajadust mööda ELi raamistikku ning töötada välja täpselt kalibreeritud ja tasakaalustatud intellektuaalomandipoliitika, nii et ettevõtted saaksid kasutada ära oma leiutisi ja loomingut ning ühtlasi oleks tagatud, et need teenivad majandust ja ühiskonda laiemalt. ELis on rohkelt leidlikkust ja loovust: selle potentsiaali väljatoomiseks on vaja maksimeerida stiimuleid, aidates ühtlasi ettevõtteid majandusliku taastumise teele ja tagades Euroopa ülemaailmse juhtpositsiooni käimasolevas rohe- ja digipöördes.

Meie aja kõige olulisemaid sotsiaalseid väljakutseid, nagu rohepöörde läbiviimine või nõuetekohase tervishoiu tagamine kõigile, ei ole võimalik hallata ilma innovatiivsete lahendusteta. Taastuvenergia ja vähese CO2 heitega energiasüsteemide rajamine sõltub suurel määral tipptasemel tehnoloogia kiirest arendamisest ja kasutuselevõtust, samuti vajatakse tõhusaid mehhanisme kriitilise tähtsusega immateriaalse vara, nagu andmete jagamiseks. Õitsva tervishoiusüsteemi arendamine Euroopas nõuab läbipaistvat intellektuaalomandi stiimulite süsteemi, mis toetab innovatsiooni ja tagab samas toimiva juurdepääsu taskukohastele ravimitele. Ka kultuuri- ja loomesektor ei saa areneda ilma intellektuaalomandi tulemusliku kaitseta.

COVID-19 kriis on toonud ilmsiks ELi sõltuvuse elutähtsast innovatsioonist ja tehnoloogiast ning tuletanud meelde, et elutähtsa intellektuaalomandi kiireks kasutuselevõtuks peavad olema olemas sellekohased mõjusad õigusnormid ja tõhusad mehhanismid. Intellektuaalomandiõigused ja nende roll Euroopa farmaatsiatööstuse konkurentsivõimelisemaks ja innovatiivsemaks muutmisel on Euroopa uue farmaatsiastrateegia olulisi põhimõtteid.

Käimasolev tehnoloogiline revolutsioon – majanduse ja ühiskonnaelu muutumine andmepõhiseks, tehisintellekti kasutavate lahenduste levik, uute tehnoloogiate, nagu plokiahela, 3D-printimise ja asjade interneti ning uute ärimudelite, nagu platvormimajanduse ja andme- ja ringmajanduse tähtsuse kasv – pakub ainulaadse võimaluse ajakohastada immateriaalse vara kaitsmise põhimõtteid. Viimastel aastakümnetel on ühtse intellektuaalomandi turu loomisel tehtud märkimisväärseid edusamme, mis on toonud ELi majandusele palju kasu. Uuenduslike lahenduste toomiseks ühiskonda on olemas terve rida vahendeid . Ometi on selles, kuidas ELi ettevõtted kaitsevad oma immateriaalset vara ja edendavad selle panust ühiskonda, veel küllalt arenguruumi.

Selles vallas võib nimetada viit peamist väljakutset:

·Esiteks on hoolimata suurtest edusammudest osa ELi intellektuaalomandi kaitse süsteemist endiselt liiga killustatud ning menetlused on keerulised ja kulukad ning teinekord ebaselged.

Mitmes liikmesriigis kohaldatakse Euroopa patentide suhtes kulukaid riiklikke valideerimismenetlusi ja sageli tuleb eri liikmesriikides viia läbi eraldi kohtumenetlus. Farmaatsiatoodete täiendava kaitse tunnistust on võimalik saada vaid riiklikul tasandil. Täiustada tuleks disainilahenduste ja geograafiliste tähiste kaitset. Kui intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks on vajalik registreerimine, peaks kujunema normiks, et asjakohase kaitse saab ühtse kontaktpunkti kaudu.

Digipöörde tingimustes muutub aina pakilisemaks küsimuseks disainilahenduste täpselt kalibreeritud kaitse. Näiteks 3D-printimise tehnoloogia sujuvaks kasutuselevõtuks on vaja selgust 3D-printimisfailide kaitse ja disainilahenduste isiklikuks tarbeks kasutamise piiramise kohta. Ka mitmed uued probleemid vajavad selgeid vastuseid, näiteks see, kuidas kaitsta tehisintellekti kaasabil välja töötatud või rakendatud leiutisi ning kuidas tagada, et liiga ranged intellektuaalomanditavad ei takistaks toodete parandamist ja taaskasutust. Samal ajal tuleb paremini ära kasutada potentsiaali, mida pakuvad uued tehnoloogiad, nagu tehisintellekt ja plokiahel, et suurendada meie intellektuaalomandi kaitse süsteemide tõhusust.

·Teiseks ei kasuta väga paljud ettevõtted, eelkõige VKEd, ja kahjuks ka paljud teadlased täielikult ära intellektuaalomandi kaitse pakutavaid võimalusi.

Vaid 9 % ELi VKEdest on registreerinud intellektuaalomandiõigusi. Ka praeguses kriisis on intellektuaalomandi registreerimine vähenenud, mis kahjustab ettevõtete konkurentsi- ja vastupidamisvõimet. Hiljutine analüüs näitab, et VKEde tõrksus intellektuaalomandit kasutada tuleneb suuresti vähestest teadmistest intellektuaalomandi kohta Ning isegi juhul, kui VKEd intellektuaalomandit kasutavad, tundub süsteem neile liiga kulukas, keeruline ja raskesti hallatav.

Lisaks vähesele huvile oma intellektuaalomandi kaitse vastu ei kasuta VKEd intellektuaalomandit ka ärieesmärgil täielikult ära. Finantsanalüütikud ja investorid tunnustavad intellektuaalomandit ettevõtte väärtuse olulise osana ning selle tehnoloogilise võimekuse ja kasvuvõime näitajana. Sellele vaatamata ei rakenda teadmismahukad VKEd, kes soovivad oma tegevust rahastada, sageli asjakohaseid intellektuaalomandistrateegiaid, mis aitaksid nende immateriaalset kapitali väärtustada. Finantssektori jaoks on patendi või kaubamärgi hind väga oluline, sest laenuandjat või investorit huvitab sageli rohkem võimalik asendusvara ja vähem patendi ainuõigus.

Intellektuaalomandi süsteemi usaldusväärsus aitab väärtustada ka teadus- ja arendustegevust ning edendada selle tulemuste kasutuselevõttu Euroopas. Kuigi 26 % tehisintellekti käsitlevatest kõrge reitinguga teadusväljaannetest on pärit Euroopast, on 30st parimast tehisintellektiga seotud patenditaotluse esitajast Euroopa päritolu ainult 4 (13 %) ja ettevõtetest 7 % .