EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.7.2021 COM(2021) 421 final 2021/0240(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ning muudetakse määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2021) 190, 191}

{SEC(2021) 391}



SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Rahapesu ja terrorismi rahastamine kujutavad endast tõsist ohtu ELi majanduse ja finantssüsteemi usaldusväärsusele ning kodanike julgeolekule. Europoli hinnangul leitakse kahtlase finantstegevusega seotud olevat ligikaudu 1% ELi aastasest sisemajanduse koguproduktist. Pärast mitut liidu krediidiasutustega seotud väidetavat rahapesujuhtumit võttis komisjon 2019. aasta juulis vastu paketi, milles analüüsitakse tol ajal ELis kehtinud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra tulemuslikkust ja tõhusust ning jõutakse järeldusele, et seda on vaja reformida, sealhulgas järelevalve ja rahapesu andmebüroode koostöö valdkondades. Selles kontekstis tõsteti ELi julgeolekuliidu strateegias aastateks 2020–2025 esile ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku täiustamise olulisust eurooplaste kaitsmisel terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest. 7. mail 2020 esitas komisjon tegevuskava, milles käsitletakse liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseks võitluseks. Selles kohustus komisjon tugevdama ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eeskirju ning määras kindlaks kuus prioriteeti ehk sammast: 1. kehtiva ELi rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku tulemusliku rakendamise tagamine; 2. rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta ELi ühtse reeglistiku kehtestamine; 3. rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tagamine ELi tasandil; 4. rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanismi loomine; 5. kriminaalõigusnormide täitmise tagamine ja teabevahetus liidu tasandil; ning 6. ELi rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku rahvusvahelise mõõtme tugevdamine. Käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärk on rakendada kõnealuse tegevuskava 3. ja 4. meedet, samal ajal kui sellele lisatud kahe seadusandliku ettepaneku eesmärk on rakendada 2. meedet ja anda panus 6. meetmesse. 1. ja 5. meede ei nõua seadusandlikke meetmeid. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve ning rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimismehhanismi loomine ELi tasandil on saanud toetust Euroopa Parlamendilt ja nõukogult: Euroopa Parlament tervitas oma 10. juuli 2020. aasta resolutsioonis liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks komisjoni tegevuskava ning tema kavatsust asutada ELi tasandi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija ja ELi toetus- ja koordineerimismehhanism rahapesu andmebüroode jaoks. Lisaks kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles kaaluma ELi rahapesu andmebüroo vormis ELi toetus- ja koordineerimismehhanismi loomist, tagamaks, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija kohustused hõlmavad finantssektorisiseseid ja -väliseid kohustatud isikuid, kellel on otsesed järelevalvevolitused teatavate kohustatud isikute üle, sõltuvalt nende suurusest või nendega kaasnevast riskist, samuti järelevalvet selle üle, kuidas riiklikud järelevalve tegijad kohaldavad ELi eeskirju, ELi ja riiklike järelevalve tegijate vastavate volituste selget jaotust ning ELi tasandi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijale ja ELi rahapesu andmebüroole antavat eelarvelist ja funktsionaalset sõltumatust. Sellega seoses täheldas Euroopa Parlament, et kavandatud eelarve- ja inimressursid ei ole piisavad, et täielikult toetada rahapesu tõkestamisega seotud uurimisi ja olemasolevaid koordineerimismehhanisme, ning jõudis järeldusele, et rahapesu tõkestamiseks tuleks eraldada rohkem inim- ja rahalisi ressursse. Nõukogu toetab samuti komisjoni tegevuskava oma 5. novembri 2020. aasta järeldustes rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta. Muu hulgas kutsus nõukogu komisjoni üles seadma prioriteediks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ELi tasandi järelevalve ning rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanismi loomise. ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijal peaks olema pädevus, mida rakendatakse üksnes riskitundlikkuse alusel. Ametil peaks olema võimalik toetada riiklikke asutusi ja edendada järelevalvealast ühtsust ka väljaspool finantssektorit. Otsese järelevalve ülesande täitmiseks peaks amet moodustama ühised järelevalvemeeskonnad, tegema üldisi kontrolle ning kehtestama järelevalvemeetmeid ja halduskaristusi, võttes samal ajal arvesse riiklike süsteemide ja täitmise tagamise korra eripära. Uuel järelevalve tegijal peaks olema sõltumatu ja autonoomne juhtimisstruktuur ning ta peaks tegema koostööd teiste asjaomaste ELi ja riiklike asutustega. Et luua rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimismehhanism, teeb nõukogu ettepaneku anda uuele ametile keskne roll rahapesu andmebüroode ühisanalüüside tugevdamisel ja hõlbustamisel, rahapesu andmebüroode analüüside toetamisel ning rahapesu andmebüroode ja muude pädevate asutuste vahelise teabevahetuse ja suutlikkuse suurendamise edendamisel. Toetus- ja koordineerimismehhanismi juhtimine peaks põhinema juhtimisel, mis kaasab täielikult rahapesu andmebüroosid ning võtab arvesse rahapesu andmebüroode põhirolle ja -kohustusi seoses tegevuse sõltumatuse ja autonoomsusega ning finantsluureteabe turvalisuse ja konfidentsiaalsusega. Käesoleva ettepanekuga asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet (edaspidi „AMLA“ või „amet“). See uus Euroopa amet on hädavajalik, et kõrvaldada praegused puudused rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalves liidus: rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve ELis on praegu liikmesriikide pädevuses. Selle kvaliteet ja tulemuslikkus on liikmesriikide ressursside ja tavade suurte erinevuste tõttu ebaühtlane. Nagu nähtub hiljutistest ELi krediidiasutustega seotud väidetavatest rahapesujuhtumitest, ei ole lähenemisviis piiriülestele olukordadele põhimõtteühtne. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) aruandes pädevate asutuste lähenemisviiside kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvele kinnitati, et edusammudele vaatamata ei suuda kõik pädevad asutused teha riigisiseste ja rahvusvaheliste sidusrühmadega tõhusat koostööd. Riskide tuvastamise ja riskipõhise järelevalve kohaldamise meetodid on samuti erinevad. Kuigi mõned riskid on oma olemuselt riiklikud, on teised horisontaalsed või võivad mõjutada kogu liidu finantssüsteemi. Liikmesriigid rõhutasid vastustes sihitatud küsimustikule, mida komisjon levitas avaliku konsultatsiooni raames, mis algatati tegevuskava vastuvõtmisega 7. mail 2020, vajadust ühise põhimõtteühtse riskide hindamise ja tuvastamise metoodika järele. Lisaks juba kirjeldatud järelevalvevolituste erinevustele märkis EBA ka seda, et riiklikud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad ei pruugi alati olla valmis kasutama kõiki olemasolevaid volitusi. See toob kaasa nii ebapiisava järelevalve riiklikul tasandil kui ka ebapiisava järelevalve piiriüleselt teenuseid osutavate spetsialistide üle, mis tekitab riske tervele ühtsele turule. Neid järeldusi kinnitati üldjoontes ka Euroopa Kontrollikoja viimases aruandes. Et need puudused kõrvaldada, saab AMLAst keskpunkt integreeritud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemis, mis koosneb AMLAst endast ja riiklikest asutustest, kellel on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvevolitused (edaspidi „järelevalveasutused“). AMLA aitab otseselt kaasa rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisele liidus, tehes otsest järelevalvet ja võttes vastu otsuseid kõige riskantsemate piiriüleste finantssektori kohustatud isikute suhtes. Viimastel aastatel on avalikkuses arutatud mitmeid juhtumeid, kus äriühingud ei ole nõuetekohaselt rakendanud ja/või järelevalve tegijad ei ole võtnud piisavaid vastumeetmeid. Euroopa otsese järelevalve loomine nende ettevõtjate üle, kellega kaasneb suur rahapesu ja terrorismi rahastamise risk, kõrvaldab need lüngad, eelkõige piiriülese järelevalve puhul. Samal ajal koordineeritakse selle raames riiklikke järelevalveasutusi ja aidatakse neil suurendada oma tulemuslikkust ühtse reeglistiku jõustamisel ning ühtsete ja kvaliteetsete järelevalvestandardite, lähenemisviiside ja riskihindamismeetodite tagamisel. Kõigil hiljuti ELis teatatud suurematel rahapesujuhtumitel oli piiriülene mõõde. Nende finantsliikumiste avastamine on siiski jäetud riiklike rahapesu andmebüroode ja nendevahelise koostöö ülesandeks. Kuigi see kajastab rahapesu andmebüroode tegevuse sõltumatust ja autonoomiat, viib sellise koostöö aluseks oleva ühise struktuuri puudumine olukorrani, kus ühiste tööriistade või ressursside puudumise tõttu ei tehta ühisanalüüse. Need erinevused takistavad piiriülest koostööd ning vähendavad seega suutlikkust avastada rahapesu ja terrorismi rahastamist varakult ja tulemuslikult. Selle tulemuseks on killustatud lähenemisviis, mida ohustab kuritarvitamine rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil ning mis ei suuda õigeaegselt kindlaks teha suundumusi ja tüpoloogiaid liidu tasandil. Uuel ametil peaks samuti olema oluline roll rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse ja koostöö parandamisel. AMLA tegutseb toetus- ja koordineerimiskeskusena, mis abistab nende tööd muu hulgas kahtlaste tehingute teadete ja märkimisväärse piiriülese jalajäljega kahtlaste tegevuse teadete ühisel analüüsimisel ning tagab platvormi FIU.net stabiilse majutamise. Lisaks võimaldab AMLA töötada ELi rahapesu andmebüroode tarbeks välja ühised aruandlusvormid ja -standardid.

Viimasena on AMLA-l volitus koostada oma ülesannete raames regulatiivseid ja rakenduslikke tehnilisi standardeid, suuniseid ja soovitusi ning anda komisjonile ja kaasseadusandjatele nõu ja teavet rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitika paljude aspektide, sealhulgas väljaspool liitu asuvate jurisdiktsioonidega seotud riskide kohta. • Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Liidu praegune rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistik koosneb rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiivist ning rahaülekandeid käsitlevast määrusest. Käesolevale ettepanekule on lisatud kolm muud ettepanekut, millega muudetakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevat kohaldatavat ELi õigust: i.uus määrus, millega kehtestatakse ühtne reeglistik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta; ii.uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiiv, mis täiendab määrust; ning iii.uuesti sõnastatud määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet. Seda neljast seadusandlikust ettepanekust koosnevat paketti peetakse üheks sidusaks tervikuks ja see koostati komisjoni 7. mai 2020. aasta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise tegevuskava järgides, et luua liidus uus ja rangem rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eeskirjade täitmise tagamise raamistik. Vahetult kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eeskirjade kehtestamisega määruses, mis on üksikasjalikum kui kehtiv rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiiv, ei edendata mitte ainult järelevalve- ja täitmise tagamise tavade ühtlustamist liikmesriikides, vaid nähakse ette ka eeskirjad, mille alusel AMLA kehtestab end teatavate valitud kohustatud isikute üle otsese järelevalve tegijana. Seoses kaudse järelevalve ning rahapesu andmebüroode koordineerimise ja toetamisega sisaldavad käesolevale ettepanekule lisatud ettepanekud sätteid, millega antakse AMLA-le õigus koostada mitmesuguseid regulatiivseid ja rakenduslikke tehnilisi standardeid ning võtta vastu suuniseid ja soovitusi, sätestades seega AMLA kindlaksmääratud rolli ja ülesanded. AMLA toetus järelevalveasutustele ja rahapesu andmebüroodele seoses riskihinnangute ja -analüüsidega on samuti uues rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete täitmise tagamise struktuuris keskse tähtsusega. AMLA toetab ka liidu poliitikat kolmandate riikide suhtes seoses väljastpoolt liitu lähtuvate rahapesu ja terrorismi rahastamise alaste ohtudega. Sellega seoses teeb AMLA koostööd asjaomaste komisjoni talituste, Euroopa välisteenistuse ning ELi asutuste ja ametitega. • Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Kuigi AMLA pädevus piirdub rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamisalaga, on need õigusaktid omavahel seotud ja sidusad muude finantsteenuste ja kriminaalõiguse valdkonna õigusaktidega. Nende hulka kuuluvad ELi õigusaktid maksete ja rahaülekannete kohta (nt makseteenuste direktiiv, maksekontode direktiiv ja e-raha direktiiv). Seoses rahapesu andmebüroodega on võetud arvesse ka direktiivi, millega hõlbustatakse finantsteabe kasutamist teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel. AMLA pädevus krüptovarade valdkonnas on kooskõlas digirahanduse paketiga, mille komisjon avaldas 24. septembril 2020. Selleks on määruse eelnõu vastavate sätetega ette nähtud AMLA ja muude asjaomaste ELi detsentraliseeritud asutuste ning muude ELi ja riiklike asutuste vaheline hea koostöö; nende hulka kuuluvad Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol), Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), Euroopa Prokuratuur (EPPO), ühtne järelevalvemehhanism liidu tasandil ja mitmesugused riiklikud asutused, sealhulgas finantsasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutused. Selleks et parandada järelevalvet ja õiguskaitset kõigis sektorites, peaks AMLA võimaldama tulemuslikku teabevahetust eespool nimetatud asutuste vahel ja looma nende asutustega koostoimet, kui see võiks parandada edukat võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS • Õiguslik alus Käesolev ettepanek tugineb ELi toimimise lepingu artiklile 114 ehk ELi praeguse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistikuga samale õiguslikule alusele. Artiklit 114 peetakse asjakohaseks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate õigusaktide puhul, võttes ühelt poolt arvesse, et siseriiklike õigusaktide erinev areng võib häirida liidu siseturu nõuetekohast toimimist; teisest küljest võib rahapesu ja terrorismi rahastamine püüda ära kasutada kapitali vaba liikumist ja finantsteenuste osutamise vabadust, põhjustades nii majanduslikku kahju, häireid ühtse turu toimimises ja mainekahju liidu tasandil. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib liidu seadusandja ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel tegutsedes pidada vajalikuks luua liidu asutus, mis vastutab ühtlustamisprotsessi elluviimisele kaasaaitamise eest. • Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Komisjoni 2019. aasta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise paketis, mis koosneb teatisest ja neljast aruandest, rõhutati, kuidas kurjategijad kasutavad ära erinevusi Euroopa rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra riigisiseses rakendamises liikmesriikides. Rahapesu ja terrorismi rahastamise piiriülese olemuse tõttu on riiklike järelevalve tegijate ja rahapesu andmebüroode vaheline hea koostöö selliste kuritegude ärahoidmiseks hädavajalik. Paljud ettevõtjad, kelle suhtes kehtivad rahapesuvastased kohustused, tegutsevad piiriüleselt ning järelevalveasutuste ja rahapesu andmebüroode erinevad lähenemisviisid takistavad neil kohaldamast optimaalseid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise tavasid kontserni tasandil. Nende piiriüleste küsimustega tegelemiseks ning ELi finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise ja avastamise suutlikkuse suurendamiseks on vaja suuremat koordineerimist liidu tasandil, sealhulgas ELi otsest järelevalvet mõningate kõige suurema riskiga ettevõtjate üle. • Proportsionaalsus Rahapesu ja terrorismi rahastamise piiriülene olemus nõuab tõhustatud meetmeid liidu tasandil, et suurendada koostööd järelevalve tegijate ja rahapesu andmebüroode vahel. Nagu on aga kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus, on võimalused kohaldada kõigi suurte või piiriüleste finantsasutuste suhtes rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvet ELi tasandil ning luua rahapesu andmebüroo ELi tasandil ebaproportsionaalsuse tõttu tagasi lükatud. • Vahendi valik

Uue ELi asutuse loomiseks on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust. 3. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED • Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Praeguse ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra ja 2020. aasta alguses Euroopa Pangandusjärelevalve omandatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise pädevuse teostamise täielikku järelhindamist ei ole mitmete hiljutiste õiguslike muudatuste tõttu veel tehtud. Neljas rahapesuvastane direktiiv võeti vastu 2015. aasta 20. mail ja selle ülevõtmise tähtaeg liikmesriikide jaoks oli 2017. aasta 26. juuni. Viies rahapesuvastane direktiiv võeti vastu 2018. aasta 30. mail ja selle ülevõtmise tähtaeg oli 2020. aasta 10. jaanuar. Ülevõtmise kontroll on veel pooleli. Ent komisjoni 2019. aasta juuli teatises ja sellele lisatud (eespool osutatud) aruannetes on ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise tolleaegse korra tulemuslikkuse hinnang olemas. • Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjoni rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmise tegevuskava konsulteerimisstrateegia oli mitmeosaline: –konsultatsioon komisjoni tegevuskava kohta (see toimus komisjoni portaalis „Avaldage arvamust!“ ajavahemikul 11.2.2020–12.3.2020 ja andis tulemuseks 42 arvamust erinevatelt sidusrühmadelt); –tegevuskavas esitatud tegevuste teemal avalikkusega (üldsus ja kõik sidusrühmad) konsulteerimine, mis kestis 7.5.2020–26.8.2020 (andis tulemuseks 202 ametlikku arvamust); –konsulteerimine liikmesriikide ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega tegelevate pädevate asutustega (liikmesriikidel oli võimalus esitada oma seisukohad mitmel rahapesu ja terrorismi rahastamise eksperdirühma koosolekul ning ELi rahapesu andmebürood andsid oma panuse rahapesu andmebüroode foorumi koosolekutel ja kirjalike dokumentide kaudu; –Euroopa Pangandusjärelevalvele 2020. aasta märtsis esitatud nõuandetaotlus; EBA esitas oma arvamuse 10. septembril; –Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 2020. aasta 23. juulil arvamuse komisjoni tegevuskava kohta; –komisjon korraldas 2020. aasta 30. septembril kõrgetasemelise konverentsi, mis tõi kokku liikmesriikide ja ELi ametiasutuste esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed, erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad ning akadeemilised ringkonnad. Sidusrühmade tagasiside tegevuskava kohta oli üldjoontes väga positiivne, sealjuures toetas enamus ELi järelevalve tegijat, kellel on pädevus kõigi (finantssektorisiseste ja -väliste) kohustatud isikute suhtes ning otsesed järelevalvevolitused vähemalt teatavate finantssektori kohustatud isikute suhtes. • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjon toetus käesoleva ettepaneku koostamisel tunnustatud allikatest saadud kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele tõenditele (sh Euroopa Pangandusjärelevalve tehnilised nõuanded). Teavet rahapesuvastaste eeskirjade täitmise tagamise kohta saadi ka liikmesriikidelt küsimustikega ning rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitlevalt eksperdirühmalt. • Mõjuhinnang Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang, mis esitati 2020. aasta 6. novembril õiguskontrollikomiteele, kes kiitis selle heaks sama aasta 4. detsembril. Sama mõjuhinnang on lisatud ka kahele teisele seadusandlikule ettepanekule, mis esitatakse koos käesoleva ettepaneku, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise määruse eelnõu ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiivi 2015/849 uue sõnastusega. Õiguskontrollikomitee esitas oma positiivses arvamuses mitu mõjuhinnangu esitusviisi käsitlevat parandusettepanekut, mida on järgitud. Mõjuhinnangus käsitles komisjon eraldi poliitikavariante, mis käsitlevad rahapesuvastase järelevalve tulemuslikkuse ja põhimõtteühtsuse parandamist ning rahapesu andmebüroode vahelise koostöö ja teabevahetuse taseme suurendamist. Järelevalve puhul kaaluti järgmisi variante: 1)rahapesuvastase järelevalve jätkamine riiklikul tasandil, sealjuures vastutab finantssektoris järelevalve eest Euroopa Pangandusjärelevalve (lähtestsenaarium);

2)kaudse järelevalve kehtestamine kõigi kohustatud isikute üle; 3)otsesed järelevalvevolitused valitud riskantsete finantssektori kohustatud isikute üle, kelle suhtes kohaldatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõudeid, ning kaudne järelevalve kõigi muude kohustatud isikute üle; 4)otsene ELi tasandi rahapesuvastane järelevalve kõigi kohustatud isikute üle. Mõjuhinnangu tulemuste põhjal eelistatakse 3. varianti ehk otsese ja kaudse järelevalve volituste kombinatsiooni ELi tasandi järelevalveorganis detsentraliseeritud asutuse vormis. Seoses rahapesu andmebüroode vahelise koostöö ja teabevahetusega kaaluti järgmisi variante: 1)rahapesu andmebürood jätkavad koostööd ELi rahapesu andmebüroode platvormi raames, mis liigitataks võrgustikuks (lähtestsenaarium); 2)ELi rahapesu andmebüroode platvormi muutmine komiteemenetluse komiteeks, jättes rahapesu andmebüroode standardeid määratlevate rakendusaktide vastuvõtmise komisjoni ülesandeks; 3)ELi rahapesu andmebüroode platvormist saaks ELi mehhanism, millel on õigus anda välja suuniseid ja tehnilisi standardeid ning korraldada ühisanalüüse ja -koolitusi, viia ellu suundumusi ja teha riskianalüüsi; 4)ELi rahapesu andmebüroode platvormist saaks ELi tasandi rahapesu andmebüroo, mis asendab riiklikud rahapesu andmebürood. Eelistatud valik on 3. variant: rahapesu andmebüroode ELi tasandi toetus- ja koordineerimismehhanism, mis on osa ELi asutusest. Kõigi nende ülesannete koondamine uude ametisse on hädavajalik samm, et tagada uue asutuse nõuetekohane toimimine, kuna see teeb koostööd erinevate finantssektorisiseste ja -väliste sidusrühmadega ning koordineerib järelevalve ja finantsluure erifunktsioone. Pärast hoolikat analüüsi lükati tagasi võimalus anda uued ülesanded olemasolevatele asutustele (näiteks Euroopa Pangandusjärelevalvele) ja seda mitmel põhjusel. EBA juhtimismudeli iseärasuste tõttu on esinenud raskusi EBA teatavate praeguste volituste kasutamisel, eelkõige seoses nõuete täitmise tagamisega. EBA-l peaks olema kahest osast koosnev otsustusmudel – üks olemasolevate muude kui rahapesu tõkestamise ülesannete jaoks ja teine ainult rahapesu tõkestamisega seotud ülesannete jaoks. Lisaks oleks koostoime väga piiratud, kuna EBA-l ei ole kogemusi ettevõtjate otsese järelevalvega ja peaks koguma asjakohaseid eksperditeadmisi mitte ainult seoses finantssektori, vaid ka mittefinantssektoriga. See on kooskõlas ka avaliku konsultatsiooni järeldustega, millest nähtub, et Euroopa Pangandusjärelevalve saamist tulevaseks ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuseks toetatakse vähe. Kuigi kolmandik vastanutest ei avaldanud arvamust, toetas EBAd vaid 19% vastanutest. Arvestades rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimismehhanismi ülesannete uudsust ning asjaolu, et ühelgi olemasoleval liidu asutusel ei ole selliste ülesannete täitmiseks asjakohast õiguslikku volitust, oleks tõenäoliselt vaja uut rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimismehhanismi eriasutust. Mõlema funktsiooni (järelevalve ja rahapesu andmebüroode koordineerimine) ühendamine uues ametis peaks tooma kaasa kulude kokkuhoiu võrreldes kahe asutusega ning võib eeldada koostoimet. Ühe rahapesuvastase ameti olemasolu liidu tasandil, mis koondaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eri etapid ja elemendid ühe institutsiooni alla, näib olevat ainus poliitiline reaktsioon, milles saab arvestada üleskutsega töötada välja terviklik ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitika. • Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Käesolev ettepanek on algatus uue ELi asutuse loomiseks ja sellega ei tunnistata kehtetuks ega lihtsustata kehtivaid õigusakte. Uuriti, kas olemasolevad ELi asutused suudaksid täita kõiki uue rahapesuvastase ameti kavandatud ülesandeid, ning jõuti järeldusele, et see pole õiguslikel ja muudel põhjustel võimalik. Seoses lihtsustamisega võib märkida, et need suure riskiga piiriülesed finantsettevõtjad, kes hakkavad olema ELi rahapesuvastase ameti otsese järelevalve all, ei pea enam tegelema mitme rahapesuvastase järelevalve tegijaga eri liikmesriikides, mis teeb rahapesuvastase järelevalve nende jaoks lihtsamaks. Samuti lihtsustab ja hõlbustab rahapesu andmebüroode koordineerimismehhanismi loomine rahapesu andmebüroode vahelist koostööd. • Põhiõigused EL lähtub rangetest põhiõiguste kaitse nõuetest. ELi asutusena kohaldatakse AMLA suhtes asjakohaseid andmekaitse-eeskirju, kuivõrd see võib käsitleda mis tahes isikuandmeid. 4. MÕJU EELARVELE AMLA on liidu värskelt loodud detsentraliseeritud asutus, mida rahastatakse osaliselt ELi eelarvest ja osaliselt tasudest, mida võetakse kohustatud isikutelt, kelle üle AMLA teeb otsest või kaudset järelevalvet. Maksustatavate ettevõtjate valimise ja tasude kindlaksmääramise metoodika sätestatakse komisjoni delegeeritud õigusaktis. AMLA vajalikud inim- ja eelarveressursid on kindlaks määratud selle ülesannetega. Lisaks keskhaldus- ja juhtimisülesannetele jagunevad need kolme põhikategooriasse: i.teatavate valitud finantssektori kohustatud isikute otsene järelevalve;

ii.kaudne järelevalve nii finantssektorisiseste kui ka -väliste kohustatud isikute üle järelevalve tegijate või iseregulatsiooni organite kaudu; ning iii.ELi rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimismehhanism. Täisvõimsusega töötamiseks on ette nähtud, et AMLAs töötab kõikides kategooriates kokku 250 töötajat. AMLA võtab üle ka kahe olemasoleva taristu haldamise: i. rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise andmebaas, mida praegu haldab Euroopa Pangandusjärelevalve, ja ii. rahapesu andmebüroode turvaline sidevõrk FIU.net. Neid kahte taristut rahastatakse juba ELi eelarvest. Nende üldine mõju ELi eelarvele peaks seega muutuma ainult siis, kui töötatakse välja lisafunktsioone ja muid täiustusi. Täielikult toimiva AMLA aastased kogukulud on arvestuslikult 45,6 miljonit eurot, millest ligikaudu kolm neljandikku rahastatakse eeldatavasti kohustatud isikutelt võetavatest tasudest. AMLA asutatakse 2023. aasta alguses, otsene järelevalve algab 2026. aasta alguses ja seega on ametil täielikud ressursid 2025. aasta lõpuks; 2026. aasta on esimene aasta, mil AMLA-l on täielikud ressursid terveks kalendriaastaks. Käesoleva ettepaneku finantsmõju ja mõju eelarvele on üksikasjalikult selgitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses. 5. MUU TEAVE • Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord AMLA on liidu värskelt loodud detsentraliseeritud asutus, mida rahastatakse osaliselt ELi eelarvest ja osaliselt tasudest, mida võetakse kohustatud isikutelt, kelle üle AMLA teeb otsest või kaudset järelevalvet. Maksustatavate ettevõtjate valimise ja tasude kindlaksmääramise metoodika sätestatakse komisjoni delegeeritud õigusaktis. AMLA vajalikud inim- ja eelarveressursid on kindlaks määratud selle ülesannetega. Lisaks keskhaldus- ja juhtimisülesannetele jagunevad need kolme põhikategooriasse: teatavate valitud finantssektori kohustatud isikute otsene järelevalve; kaudne järelevalve nii finantssektorisiseste kui ka -väliste kohustatud isikute üle järelevalve tegijate või iseregulatsiooni organite kaudu; ning ELi rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimismehhanism. Täisvõimsusega töötamiseks on ette nähtud, et AMLAs töötab kõikides kategooriates kokku 250 töötajat. AMLA võtab üle ka kahe olemasoleva taristu haldamise: i. rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise andmebaas, mida praegu haldab Euroopa Pangandusjärelevalve, ja ii. rahapesu andmebüroode turvaline sidevõrk FIU.net. Neid kahte taristut rahastatakse juba ELi eelarvest. Nende üldine mõju ELi eelarvele peaks seega muutuma ainult siis, kui töötatakse välja lisafunktsioone ja muid täiustusi. Täielikult toimiva AMLA aastased kogukulud on arvestuslikult 45,6 miljonit eurot, millest ligikaudu kolm neljandikku rahastatakse eeldatavasti kohustatud isikutelt võetavatest tasudest. AMLA asutatakse 2023. aasta alguses, otsene järelevalve algab 2026. aasta alguses ja seega on ametil täielikud ressursid 2025. aasta lõpuks; 2026. aasta on esimene aasta, mil AMLA-l on täielikud ressursid terveks kalendriaastaks. Käesoleva ettepaneku finantsmõju ja mõju eelarvele on üksikasjalikult selgitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses. • Ettepaneku erisätete üksikasjalik selgitus AMLA on juriidilise isiku staatusega asutus, mis on ELi detsentraliseeritud asutus. Ta tegutseb rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamisalas, sealhulgas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise määrus, mille komisjon esitab koos käesoleva ettepanekuga, kehtiva direktiivi (EL) 2015/849 muudatused ja määruse (EL) 2015/847 muudatused. Selle eesmärk on tõkestada liidus rahapesu ja terrorismi rahastamist, aidates kaasa tõhusamale järelevalvele ning rahapesu andmebüroode ja järelevalveasutuste paremale koostööle. Otsus AMLA asukoha kohta tuleks teha kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi asjaomaste sätetega. • AMLA ülesanded ja volitused (artiklid 5–44)

AMLA ülesanded võib jagada viie valdkonna vahel. i.Seoses valitud kohustatud isikutega tagab AMLA kontserniülese vastavuse rahapesuvastases direktiivis/määruses ja muudes õiguslikult siduvates liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, millega kehtestatakse finantsasutustele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud kohustused. Ta teeb järelevalvealaseid läbivaatamisi ja hindamisi üksikute ettevõtjate ja kontserni tasandil, osaleb kontserniüleses järelevalves ning töötab välja ja ajakohastab valitud kohustatud isikute riskide ja haavatavuse hindamise süsteemi. ii.Seoses finantsjärelevalve tegijatega teeb AMLA korrapäraseid läbivaatamisi tagamaks, et kõikidel finantsjärelevalve tegijatel oleksid oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid ja volitused. Ta hõlbustab kolleegiumide toimimist ning aitab kaasa järelevalvetavade ühtlustamisele ja kõrgete järelevalvestandardite edendamisele. Ta koordineerib personali ja teabe vahetamist liidu finantsjärelevalve tegijate vahel ning abistab järelevalve tegijaid. iii.Seoses finantssektorivälise järelevalve tegijate (sh asjaomasel juhul iseregulatsiooni organitega) koordineerib AMLA järelevalvestandardite ja -tavade vastastikuseid hindamisi ning nõuab, et finantssektorivälise järelevalve tegijad uuriksid kohustatud isikute suhtes kohaldatavate nõuete võimalikke rikkumisi ja kaaluksid selliste rikkumiste korral karistuste kehtestamist või parandusmeetmete võtmist. Ta korraldab korrapäraseid läbivaatamisi ja abistab järelevalve tegijaid. Kui konkreetsete sektorite järelevalve on riiklikul tasandil delegeeritud iseregulatsiooni organitele, täidab AMLA esimeses lõigus sätestatud ülesandeid seoses avaliku sektori asutustega, kes teevad järelevalvet selliste iseregulatsiooni organite tegevuse üle. iv.Seoses liikmesriikide rahapesu andmebüroodega on AMLA-l oluline roll rahapesu andmebüroode ühisanalüüside tegemisel, st asjakohaste juhtumite tuvastamisel ja sobivate meetodite väljatöötamisel piiriüleste juhtumite ühiseks analüüsimiseks. Lisaks teeb ta rahapesu andmebüroodele kättesaadavaks IT- ja tehisintellektiteenused ning tööriistad turvaliseks teabevahetuseks, sealhulgas FIU.net-i majutamise kaudu. Ta edendab ekspertteadmisi kahtlaste tehingute avastamise, analüüsimise ja levitamise meetodite kohta, pakub rahapesu andmebüroodele erikoolitust ja abi ning koostab ja koordineerib ohuhinnanguid. v.AMLA üldised volitused, mis on seotud kõigi eespool nimetatud ülesannetega, hõlmavad õigust võtta vastu regulatiivseid ja rakenduslikke tehnilisi standardeid, kui see on ette nähtud kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate õigusaktidega, ning laiaulatuslikku volitust võtta vastu suuniseid või soovitusi, mis on suunatud kohustatud isikutele, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele või rahapesu andmebüroodele. Otsese järelevalve raames on AMLA-l volitused võtta vastu siduvaid otsuseid, haldusmeetmeid ja rahalisi karistusi otsese järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikute suhtes. Kaudse järelevalve raames on AMLA-l seoses finants- ja finantssektoriväliste järelevalveasutustega muu hulgas volitus esitada taotlusi meetmete võtmiseks ja juhiseid seoses oma järelevalvevolituste kasutamisega. • Otsene järelevalve valitud finantssektori kohustatud isikute üle (Artiklid 12–27) AMLA hakkab tegema järelevalvet piiratud arvu kõige riskantsemate piiriüleste finantssektori kohustatud isikute üle (edaspidi „valitud kohustatud isikud“). Lisaks on kehtestatud kord, mille kohaselt ta võtab eriolukorras riiklikelt järelevalveasutustelt üle finantssektori mis tahes kohustatud isiku järelevalve, kui on märke rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate õigusaktide rikkumistest, millega järelevalveasutus ei tegele tõhusalt ja piisavalt. Otsese järelevalve alla kuuluvate ettevõtjate korrapärane valimine toimub iga kolme aasta järel objektiivsete kriteeriumide alusel. Et saada valitud, peavad ettevõtjad tegutsema minimaalses arvus liikmesriikides ning vähemalt teatavates liikmesriikides peab järelevalveasutus nad ühtlustatud riskihindamismetoodika alusel liigitama kõrgeimasse riskikategooriasse. AMLA võib võtta üle järelevalve finantssektori üksiku kohustatud isiku üle, kui tal on olnud probleeme kohaldatavate nõuete täitmisega kohustatud isiku tasandil ning asjaomane järelevalveasutus ei ole võtnud piisavaid meetmeid nõuete rikkumise õigeaegseks kõrvaldamiseks. Ülevõtmine võib toimuda üksnes pärast menetlust, mis lõppeb ülevõtmist kinnitava komisjoni otsusega. Enne seda kohustaks AMLA järelevalveasutust võtma konkreetseid meetmeid, et kõrvaldada tuvastatud puudused kohustatud isiku tasandil, liikmesriigi asutus jätaks selliseid meetmed ettenähtud aja jooksul võtmata ning AMLA pöörduks küsimusega komisjoni poole, paludes teha otsus järelevalvepädevuse üleandmise kohta. Otsese järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikute järelevalvet teevad ühised järelevalvemeeskonnad, mida juhib AMLA, kuid kuhu on kaasatud riiklike järelevalveasutuste personal. Järelevalve hõlmab kohapealseid kontrollkäike. AMLA-l on õigus adresseerida sellistele valitud kohustatud isikutele siduvaid otsuseid ja määrata juriidilistele isikutele halduskaristusi kuni 10% ulatuses käibest või 10 miljoni euro ulatuses, olenevalt sellest, kumb summa on suurem. • Kaudne järelevalve valimata jäetud kohustatud isikute (artiklid 25–27) ja mittefinantssektori kohustatud isikute üle (artiklid 28–29) AMLA kaudne järelevalveroll on koordineerida rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise riiklikke järelevalveasutusi, sealhulgas teatavate liikmesriikide iseregulatsiooni organeid teatavate finantssektoriväliste kohustatud isikute puhul, ning teha nende üle järelevalvet. Vastastikused hindamised ja temaatilised läbivaatamised on olulised vahendid heade ja vähem heade tavade tuvastamiseks ning kõrgete järelevalvestandardite tagamiseks kogu liidus. AMLA-l on õigus esitada suuniseid käsitlevaid arvamusi ja soovitusi liikmesriikide järelevalve tegijatele ja iseregulatsiooni organitele. • Rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanism (artiklid 33–37) AMLA-l on õigus võtta rakenduslike tehniliste standardite kaudu vastu siduvad vormid ja mudelid, mida kohustatud isikud peavad rahapesu andmebüroodele kahtlastest tehingutest ja kahtlasest tegevusest teatamisel kasutama, hõlbustades seega kiiremat ja tõhusamat koostööd ja teabevahetust rahapesu andmebüroode vahel. Ta edendab teatavate kahtlaste piiriüleste tehingute ja tegevuste ühisanalüüse ning osaleb nende korraldamises. Ta vaatab läbi selliste ühisanalüüside tegemise viisi, meetodid ja korra, et nende tulemuslikkust pidevalt parandada. Lisaks hakkab ta majutama ja haldama rahapesu andmebüroode vahelist turvalist sidevõrku FIU.net. • AMLA korraldus ja juhtimine (artiklid 45–63) AMLA koosneb kahest kollegiaalsest juhtorganist, nimelt viiest täiskohaga sõltumatust liikmest ja ameti eesistujast koosnevast juhatusest ning liikmesriikide esindajatest koosnevast haldusnõukogust. Et tegeleda AMLA-le antud mitmesuguste ülesannetega, on haldusnõukogul kaks alternatiivset koosseisu – järelevalvekoosseis, kuhu kuuluvad rahapesuvastase järelevalve eest vastutavate avaliku sektori asutuste juhid, ja bürookoosseis, kuhu kuuluvad liikmesriikide rahapesu andmebüroode juhid. Haldusnõukogu mõlemat koosseisu juhatab AMLA eesistuja. Haldusnõukogu võtab teemast sõltuvas asjakohases koosseisus vastu kõik õigusaktid ning regulatiivsete ja tehniliste rakendusstandardite, suuniste ja soovituste eelnõud. Haldusnõukogu võib järelevalvekoosseisus esitada oma arvamuse ka otsese järelevalve alla kuuluvaid valitud kohustatud isikuid käsitleva otsuse kohta, mille on koostanud ühine järelevalvemeeskond, enne, kui juhatus lõpliku otsuse vastu võtab. AMLA juhtorgan on juhatus. Juhatus teeb kõik otsused üksikute kohustatud isikute või üksikute järelevalveasutuste kohta, kui AMLA tegutseb valitud kohustatud isikute otsese järelevalve tegijana või valimata jäetud kohustatud isikute või finantssektoriväliste kohustatud isikute kaudse järelevalve tegijana, kellel on konkreetsed järelevalvevolitused oma järelevalveasutuste suhtes. Juhatus teeb otsuseid ka eelarveprojekti kohta ning muudes küsimustes, mis on seotud AMLA haldamise, tegevuse ja toimimisega. Nende konkreetsete otsustega seoses on komisjoni esindajal hääleõigus. AMLA-l on eesistuja ja tegevdirektor. Eesistuja esindab AMLAt ning vastutab haldusnõukogu ja juhatuse töö ettevalmistamise eest. Tegevdirektor tegeleb AMLA igapäevase juhtimisega ning temal lasub ametis haldusvastutus eelarve täitmise, ressursside, personali ja hangete eest. AMLA eesistuja ja tegevdirektor valitakse vastavate individuaalsete konkursside alusel. AMLA-l on vaidlustusnõukogu, kes tegeleb ameti otsese järelevalve all olevatele kohustatud isikutele adresseeritud siduvate otsuste vaietega; vaidlustusnõukogu otsused saab edasi kaevata Euroopa Liidu Kohtusse. Vaidlustusnõukogu koosneb hea reputatsiooniga isikutest, kelle ülesanne on arutada valitud kohustatud isikute halduskaebusi seoses siduvate otsustega, mille AMLA on neile adresseerinud. Vaidlustusnõukogu võib teha ettepaneku muuta juhatuse esialgset otsust, mille kohta on esitatud halduskaebus, või see asendada. Juhatus võtab arvesse vaidlustusnõukogu arvamust, kuid see ei ole talle siduv. • Finantssätted (artiklid 64–72)

AMLA koostab eelarvepädevatele institutsioonidele vastuvõtmiseks aastaeelarve, mis peab olema tasakaalus. Ta võtab vastu sisemise finantsmääruse ja pettusevastased meetmed. Euroopa Kontrollikoda kommenteerib eelarveprojekti ja on pädev AMLAt auditeerima. Euroopa Parlament annab eelarve täitmisele heakskiidu, nagu ka teiste detsentraliseeritud asutuste puhul. AMLA tulu pärineb nii ELi eelarvest kui ka teatavatelt finantssektori valitud ja valimata jäetud kohustatud isikutelt võetavatest tasudest. Valitud ja valimata jäetud kohustatud isikutelt võetavad tasud vastavad AMLA kantud kuludele, mis on seotud finantssektori kohustatud isikute otsese ja kaudse järelevalvega. Komisjoni delegeeritud õigusaktis määratakse kindlaks selliste kohustatud isikute alamhulk, kelle suhtes kohaldatakse tasusid, ja kehtestatakse kohustatud isiku kohta tasude arvutamise metoodika. • Personalieeskirjad (artiklid 73–76) ja koostöö (artiklid 77–81) AMLA kohaldab personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi, sealhulgas ametisaladuse hoidmise ning privileegide ja immuniteetide kohta. Andmekaitse- ja dokumentide kättesaadavuse eeskirjadega kehtestatakse kohustus teha tihedat koostööd Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga. AMLA peab tegema heas usus koostööd asjaomaste välisorganitega, sealhulgas ELi organitega (Europol, Euroopa järelevalveasutused, ühtne järelevalvemehhanism ja Euroopa Prokuratuur), muude asjaomaste riiklike pädevate asutustega, nagu usaldatavusnõuete täitmise järelevalve, kriisilahendus- ja hoiuste tagamise skeemi asutused, ning vajaduse korral kolmandate riikide asutustega. • Lõppsätted (artiklid 82–93) Euroopa Pangandusjärelevalve pädevus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas kaotatakse ja antakse üle AMLA-le. AMLA asutatakse 2023. aasta alguses ja otsene järelevalve algab 2026. aasta alguses. Hindamine toimub hiljemalt 2029. aasta detsembris. 2021/0240 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ning muudetakse määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist: 1)Kogemused praeguse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikuga, mis sõltub suurel määral rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmete riigisisesest rakendamisest, on paljastanud puudusi mitte ainult liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku tõhusas toimimises, vaid ka rahvusvaheliste soovituste integreerimises. Need puudused põhjustavad nii siseturul esinevate riskide kui ka seda ähvardavate välisohtude tõttu uusi takistusi siseturu nõuetekohasele toimimisele. 2)Kuritegevuse ja kriminaaltulu piiriülene olemus ohustab liidu finantssüsteemi püüdlusi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks. Nende püüdlustega tuleb tegeleda liidu tasandil, luues ameti, mis vastutab ühtlustatud õigusnormide rakendamisele kaasaaitamise eest. Lisaks peaks amet järgima ühtlustatud lähenemisviisi, et tugevdada liidu olemasolevat rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku ning eelkõige rahapesu tõkestamise järelevalvet ja rahapesu andmebüroode vahelist koostööd. Kõnealune lähenemisviis peaks vähendama erinevusi liikmesriikide õigusaktides ja järelevalvetavades ning looma struktuurid, mis soodustavad siseturu tõrgeteta toimimist kindlaksmääratul viisil ja peaksid seega põhinema ELi toimimise lepingu artiklil 114. 3)Sellepärast tuleb asutada Euroopa rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ehk rahapesuvastane amet (edaspidi „AMLA“ või „amet“). Uue ameti loomine on hädavajalik, et tagada tõhus ja piisav järelevalve kohustatud isikute üle, kellele on omane suur rahapesu ja terrorismi rahastamise risk, tugevdades ühtseid järelevalvealaseid lähenemisviise seoses valimata jäetud kohustatud isikutega ning hõlbustades rahapesu andmebüroode ühisanalüüse ja koostööd. 4)Käesolev uus õigusakt on osa terviklikust paketist, mille eesmärk on tugevdada liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku. Käesolev õigusakt, direktiiv [palun lisada viide – kuuenda rahapesuvastase direktiivi ettepanek], määrus [palun lisada viide – määruse (EL) 2015/847 uuestisõnastamise ettepanek] ja määrus [palun lisada viide – rahapesuvastase määruse ettepanek] moodustavad koos õigusraamistiku, millega reguleeritakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõudeid, mida peavad täitma kohustatud isikud ning millele tugineb liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise institutsiooniline raamistik. (5)Selleks et viia rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve kogu liidus tõhusale ja ühtsele tasemele, on vaja anda AMLA-le volitused seoses järgmisega: otsene järelevalve teatava arvu valitud kohustatud isikute üle finantssektoris; siseturgu mõjutavate rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide seire, analüüs ja nendega seotud teabevahetus; finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate tegevuse koordineerimine ja järelevalve; finantssektorivälise rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate, sealhulgas iseregulatsiooni organite tegevuse koordineerimine ja järelevalve ning rahapesu andmebüroode tegevuse koordineerimine ja toetamine. (6)Kohustatud isikute üle tehtava otsese ja kaudse järelevalve pädevuse ühendamine ning rahapesu andmebüroode toetus- ja koostöömehhanismina toimimine on kõige asjakohasem vahend järelevalve ja rahapesu andmebüroode vahelise koostöö saavutamiseks liidu tasandil. Selleks tuleks luua amet mis peaks ühendama sõltumatuse ja kõrgetasemelised tehnilised teadmised ning mis tuleks asutada kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavalduse ja ühise lähenemisviisiga detsentraliseeritud asutuste kohta. (7)AMLA ja selle asukohaliikmesriigi vahel tuleks sõlmida asukohaleping, milles sätestatakse ameti asutamise tingimused ning liikmesriigi poolt AMLA-le ja selle personalile antavad eelised. (8)AMLA volitused peaksid võimaldama tal mitmel viisil parandada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvet liidus. Seoses valitud kohustatud isikutega tagab AMLA kontserniülese vastavuse rahapesu ja terrorismi tõkestamise raamistikus ja muudes õiguslikult siduvates liidu õigusaktides sätestatud nõuetele, millega kehtestatakse finantseerimisasutustele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud kohustused. Lisaks teeb AMLA korrapäraseid läbivaatamisi tagamaks, et kõikidel finantsjärelevalve tegijatel on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid ja volitused. Amet hõlbustab rahapesuvastase järelevalve kolleegiumide toimimist ning aitab kaasa järelevalvetavade ühtlustamisele ja kõrgete järelevalvestandardite edendamisele. Seoses finantssektorivälise järelevalve tegijate, sealhulgas vajaduse korral iseregulatsiooni organitega peaks AMLA koordineerima järelevalvestandardite ja -tavade vastastikuseid hindamisi ning nõudma, et finantssektorivälise järelevalve tegijad uuriksid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete võimalikke rikkumisi. Lisaks peaks AMLA koordineerima rahapesu andmebüroode ühisanalüüside tegemist ning tegema rahapesu andmebüroodele kättesaadavaks IT- ja tehisintellektiteenused ja tööriistad turvaliseks teabevahetuseks, sealhulgas FIU-net-i haldamise kaudu. (9)Selleks et tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusnorme liidu tasandil ja suurendada nende selgust, tagades samal ajal kooskõla rahvusvaheliste standardite ja muude õigusaktidega, on vaja kehtestada AMLA koordineeriv roll liidu tasandil seoses kõikide kohustatud isikute liikidega, et abistada riiklikke järelevalve tegijaid ja edendada järelevalvealast ühtsust eesmärgiga suurendada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmete rakendamise tõhusust, ka mittefinantssektoris. Sellest tulenevalt tuleks AMLA-le anda volitus koostada regulatiivseid tehnilisi standardeid ning võtta vastu suuniseid, soovitusi ja arvamusi eesmärgiga, et kui järelevalve jääb liikmesriikide tasandile, kohaldatakse kõigi võrreldavate ettevõtjate suhtes põhimõtteliselt samu järelevalvetavasid ja -standardeid. AMLA-le tuleks tema põhjalikest eriteadmistest tingitult usaldada järelevalvemetoodika väljatöötamine kooskõlas riskipõhise lähenemisviisiga. Metoodika teatavaid aspekte, mis võivad hõlmata ühtlustatud kvantitatiivseid võrdlusaluseid, näiteks lähenemisviise kohustatud isikute olemusliku riski profiili liigitamisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada vahetult kohaldatavates siduvates regulatiivsetes meetmetes – regulatiivsetes või rakenduslikes tehnilistes standardites. Muud aspektid, mis nõuavad suuremat järelevalvealast kaalutlusõigust, nagu meetodid jääkriskiprofiili hindamiseks ja sisekontrollid kohustatud isikutes, peaksid olema hõlmatud AMLA mittesiduvate suuniste, soovituste ja arvamustega. Ühtlustatud järelevalvemetoodikas tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ja vajaduse korral võimendada olemasolevaid järelevalvemeetodeid, mis on seotud finantssektori kohustatud isikute järelevalve muude aspektidega, eriti kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve on omavahel seotud. Täpsemalt peaks AMLA väljatöötatav järelevalvemetoodika täiendama Euroopa Pangandusjärelevalve välja töötatud suuniseid ja muid vahendeid, milles kirjeldatakse üksikasjalikult usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutuste lähenemisviise seoses rahapesu ja terrorismi rahastamise riskidega arvestamisega usaldatavusnõuete täitmise järelevalves, et tagada usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tulemuslik koostoime. (10)AMLA-le tuleks anda volitused töötada välja regulatiivsed tehnilised standardid, et täiendada [palun lisada viited – kuuenda rahapesuvastase direktiivi ettepanek, rahapesuvastane määrus ja määruse (EL) 2015/847 uuestisõnastamise ettepanek]- kehtestatud ühtlustatud eeskirju. Komisjon peaks kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite projekti heaks kiitma delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290, et anda neile siduv õigusjõud. Neis tohiks muudatusi teha vaid väga üksikute erakorraliste asjaolude ilmnedes, kuna AMLA puutub pidevalt kokku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikuga ning tunneb seda kõige paremini. Kõnealuste standardite kiire ja sujuva vastuvõtmise tagamiseks tuleks kehtestada tähtaeg, mille jooksul komisjon peab regulatiivsete tehniliste standardite projekti heakskiitmist käsitleva otsuse. (11)Komisjonil peaksid olema ka volitused rakenduslike tehniliste standardite vastuvõtmiseks rakendusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291. (12)Kuna puudub piisavalt tulemuslik kord piiriüleseid aspekte hõlmavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise juhtumite käsitlemiseks, on vaja kehtestada liidu tasandil rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise integreeritud järelevalvesüsteem, millega tagatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve metoodika ühtne ja kvaliteetne kohaldamine ning edendatakse tõhusat koostööd kõigi asjaomaste pädevate asutuste vahel. Seepärast peaksid AMLA ja riiklikud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutused (edaspidi „järelevalveasutused“) moodustama rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemi. See oleks kasulik ka järelevalveasutustele, kui nad seisavad silmitsi konkreetsete probleemidega, näiteks seoses suurenenud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskiga või ressursside puudumise tõttu, kuna selles süsteemis peaks taotluse korral olema võimalik osutada vastastikust abi. See võib hõlmata personali vahetust ja lähetamist, koolitustegevust ja parimate tavade vahetamist. Lisaks võiks komisjon pakkuda liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2021/240 alusel tehnilist tuge, et edendada reforme, mille eesmärk on tugevdada rahapesuvastast võitlust. (13)Võttes arvesse temaatiliste läbivaatamiste olulisust rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalves kogu liidus, kuna need võimaldavad tuvastada ja võrrelda riskipositsioonide taset ja suundumusi seoses järelevalve all olevate kohustatud isikutega, ning asjaolu, et praegu ei saa eri liikmesriikide järelevalve tegijad nendest läbivaatamistest kasu, on vaja, et AMLA määraks kindlaks riiklikud temaatilised läbivaatamised, millel on sarnane ulatus ja ajakava ning tagaks nende koordineerimise liidu tasandil. Selleks et vältida olukordi, kus suhtlemine järelevalve alla kuuluvate ettevõtjatega võib olla vastuoluline, peaks AMLA koordineeriv roll piirduma suhtlemisega asjaomaste järelevalveasutustega ning see ei tohiks hõlmata otsest suhtlemist valimata jäetud kohustatud isikutega. Samal põhjusel peaks AMLA uurima võimalust ühtlustada või sünkroniseerida riiklike temaatiliste läbivaatamiste ajakava ning hõlbustama mis tahes tegevust, mida asjaomased järelevalveasutused võivad soovida teha ühiselt või sarnaselt. (14)Andmete tõhus kasutamine parandab ettevõtete järelevalvet ja nõuetele vastavust. Seepärast peaks AMLA ja kõigi süsteemi kuuluvate kohustatud isikute järelevalveasutuste otsene ja kaudne järelevalve tuginema kohustatud isikuid ning nende suhtes võetud järelevalvemeetmeid käsitlevate asjaomaste andmete ja teabe sujuvale kättesaadavusele. Selleks peaks AMLA looma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise keskandmebaasi, mis sisaldab kõigilt järelevalveasutustelt kogutud teavet, ning tegema sellise teabe valikuliselt kättesaadavaks kõigile süsteemis kuuluvatele järelevalveasutustele. Kõnealune teave peaks hõlmama ka tegevusloa kehtetuks tunnistamise menetlusi ning üksikute kohustatud isikute aktsionäride ja liikmete sobivuse ja nõuetele vastavuse hindamisi, kuna see võimaldab asjaomastel asutustel nõuetekohaselt arvesse võtta konkreetsete kohustatud isikute ja üksikisikute võimalikke puudusi, mis võivad olla realiseerunud teistes liikmesriikides. Andmebaas peaks sisaldama ka statistilist teavet rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvega seotud järelevalveasutuste ja muude avaliku sektori asutuste kohta. Selline teave võimaldaks AMLA-l teha tulemuslikku järelevalvet rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemi nõuetekohase toimimise ja tulemuslikkuse üle. Andmebaasist saadud teave võimaldaks AMLA-l õigel ajal reageerida valimata jäetud kohustatud isikute võimalikele puudustele ja nõuetele mittevastavuse juhtumitele. AMLA teatab nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 kohaselt EPPO-le viivitamata kõigist kuritegudest, mille puhul EPPO saab nimetatud määruse artikli 22 ja artikli 25 lõigete 2 ja 3 kohaselt teostada oma pädevusi. Määruse 883/2013 artikli 8 kohaselt edastab AMLA OLAFile viivitamata mis tahes teabe võimaliku kelmuse, pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumi kohta. (15)Selleks et tagada liidu finantsraamistiku tulemuslikum ja vähem killustatud kaitse, peaks AMLA tegema otsest järelevalvet piiratud arvu kõige suurema riskiga kohustatud isikute üle. Kuna rahapesu ja terrorismi rahastamise riskid ei ole proportsionaalsed järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikute suurusega, tuleks kõige suurema riskiga kohustatud isikute tuvastamiseks kohaldada muid kriteeriume. Täpsemalt tuleks kaaluda kaht kategooriat: suure riskiga piiriülesed krediidi- ja finantseerimisasutused, kes tegutsevad märkimisväärses arvus liikmesriikides ja kes valitakse korrapäraselt; ning erandjuhtudel mis tahes ettevõtjad, kelle kohaldatavate nõuete olulisi rikkumisi ei ole liikmesriigi järelevalve tegija piisavalt või õigeaegselt käsitlenud. Need ettevõtjad kuuluksid kategooriasse „valitud kohustatud isikud“. (16)Krediidi- ja finantseerimisasutuste esimest kategooriat või selliste asutuste kontserne tuleks hinnata iga kolme aasta järel, võttes aluseks nende piiriülese kohaloleku ja tegevusega seotud objektiivsete kriteeriumide kombinatsiooni ning neile omase rahapesu ja terrorismi rahastamise riskiprofiiliga seotud kriteeriumid. Valikumenetlusse tuleks kaasata ainult suured keerukad finantskontsernid, mis on esindatud mitmes liikmesriigis ja mida saaks tõhusamalt kontrollida liidu tasandil. Krediidiasutuste puhul peaks valikumenetlusse kaasamiseks vajalik minimaalne piiriülene kohalolek põhinema tütarettevõtjate ja filiaalide arvul eri liikmesriikides, sest märkimisväärse mahuga riskantse pangandustegevuse puhul on nõutav kohalik kohalolek tegevuskoha vormis. Teised finantssektori ettevõtjad võivad seevastu tegeleda tegevusega, mis võib rahapesu ja terrorismi rahastamise seisukohast olla piisavalt riskantne, teenuste otsese osutamise, näiteks agentide võrgustiku kaudu, kuid neil ei pruugi olla tütarettevõtjaid või filiaale paljudes liikmesriikides. Seega oleks samade piiriüleste kriteeriumide, st asutamisvabadusega seotud kriteeriumide kohaldamise tulemus selliste suurte finantssektori ettevõtjate väljajätmine, kellel võib olla märkimisväärne riskiprofiil mitmes liikmesriigis, ilma et nad oleksid seal asutatud. Kuna teenuste otsese osutamise kaudu toimuva tegevuse maht on tavaliselt väiksem kui filiaalis või tütarettevõttes toimuva tegevuse maht, on asjakohane võtta arvesse ainult kontserne, mis on asutatud vähemalt kahes liikmesriigis, kuid osutavad teenuseid otse või agentide võrgustiku kaudu veel vähemalt kaheksas liikmesriigis. (17)Et märkimisväärse piiriülese tegevusega kohustatud isikute seast toimuks otsene liidu tasandi järelevalve ainult kõige suurema riskiga isikute üle, tuleks nende olemusliku riski hindamist ühtlustada. Praegu kasutatakse erinevaid riiklikke lähenemisviise ja järelevalveasutused kasutavad kohustatud isikute rahapesu ja terrorismi rahastamise olemusliku riski hindamiseks ja liigitamiseks erinevaid võrdlusaluseid. Nende riiklike meetodite kasutamine kohustatud isikute valimiseks liidu tasandi otsese järelevalve alla võib luua neile erinevad tingimused. Seepärast tuleks AMLA-le anda volitused töötada välja regulatiivsed tehnilised standardid, millega kehtestatakse ühtlustatud metoodika ja võrdlusalused, mille kohaselt liigitatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise olemuslik risk väikeseks, keskmiseks, märkimisväärseks või suureks. Metoodika peaks olema kohandatud konkreetset liiki riskidele ja peaks seetõttu järgima selliste kohustatud isikute eri kategooriaid, kes on finantseerimisasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele [palun lisada COM(2021)420 järgmine number], mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist. See metoodika peaks olema piisavalt üksikasjalik ning sellega tuleks kehtestada konkreetsed kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed võrdlusalused, võttes arvesse vähemalt riskitegureid, mis on seotud teenindatavate klientide liikide, pakutavate toodete ja teenustega ning geograafiliste piirkondadega, sealhulgas kolmandate riikide jurisdiktsioonidega, kus kohustatud isikud tegutsevad või millega nad on seotud. Täpsemalt liigitataks iga hinnatud kohustatud isiku olemusliku riski profiil igas liikmesriigis, kus ta tegutseb, viisil, mis on kooskõlas mis tahes muu kohustatud isiku liigitamisega liidus. Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed võrdlusalused võimaldaksid sellisel liigitamisel olla objektiivne ja sõltumatu liikmesriigi asjaomase järelevalveasutuse või AMLA kaalutlusõigusest. (18)Lõpliku valiku kriteerium peaks tagama otsese järelevalve alla kuuluvatele kohustatud isikutele võrdsed tingimused ning selleks ei tohiks AMLA-le ega järelevalveasutustele jätta kaalutlusõigust seoses otsustamisega kohustatud isikute loetelu üle, kelle üle tuleks teha otsest järelevalvet. Seega, kui hinnatav kohustatud isik tegutseb piiriüleselt ja kuulub ühtlustatud metoodika kohaselt kõrge riski kategooriasse minimaalses arvus liikmesriikides, tuleks teda käsitada valitud kohustatud isikuna. Krediidiasutuste korral tuleks käsitleda piiriülest aspekti, kaasates need krediidiasutused, mis on liigitatud kõrge riskiga asutusteks vähemalt neljas liikmesriigis ja kui kõnealune asutus on olnud järelevalveuurimise või muu oluliste rahapesu ja terrorismi tõkestamise nõuete rikkumise avaliku uurimise all vähemalt ühes neist neljast liikmesriigist. Muude finantseerimisasutuste korral tuleks piiriülese aspekti käsitlemiseks kaasata need finantseerimisasutused, mis on liigitatud suure riskiga asutusteks vähemalt ühes liikmesriigis, kus nad on asutatud, ja vähemalt viies muus liikmesriigis, kus nad tegutsevad teenuste otsese osutamise kaudu. (19)Asjaomaste asutuste jaoks läbipaistvuse ja selguse tagamiseks peaks AMLA avaldama nimekirja valitud kohustatud isikutest ühe kuu jooksul alates valikuvooru algusest, olles kontrollinud finantsjärelevalve tegijate esitatud teabe vastavust piiriülese tegevuse kriteeriumidele ja olemusliku riski metoodikale. Seepärast on oluline, et iga valikuperioodi alguses esitaksid asjaomased finantsjärelevalve tegijad AMLA-le ajakohastatud statistilise teabe, et määrata kindlaks nende finantseerimisasutuste loetelu, kes vastavad hindamise alustamise kriteeriumidele, mis on seotud nende piiriülese tegevusega. Sellega seoses peaksid finantsjärelevalve tegijad teavitama AMLAt olemusliku riski kategooriast, millesse finantseerimisasutus kuulub nende jurisdiktsioonis vastavalt regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud metoodikale. Seejärel peaks AMLA hakkama täitma otsese järelevalvega seotud ülesandeid viis kuud pärast loetelu avaldamist. See aeg on vajalik selleks, et valmistada asjakohaselt ette järelevalveülesannete üleviimist riiklikult tasandilt liidu tasandile, sealhulgas ühise järelevalvemeeskonna moodustamist, ning võtta vastu asjaomaste finantsjärelevalve tegijatega töötamise asjakohane kord.

(20)Õiguskindluse ja valitud kohustatud isikute võrdsete võimaluste tagamiseks peaks iga valitud kohustatud isik jääma AMLA otsese järelevalve alla vähemalt kolmeks aastaks, isegi kui ta ei vasta alates valiku tegemise hetkest ja kolme aasta jooksul enam mis tahes piiriülese tegevuse või riskiga seotud kriteeriumidele näiteks võimaliku konsolideerimise, tegevuskohtade kaudu toimuva tegevuse laiendamise või ümberjagamise või teenuste osutamise vabaduse tõttu. Samuti peaks AMLA tagama, et kohustatud isikutele ja nende järelevalveasutustele antakse piisavalt aega järelevalve üleviimiseks riiklikult tasandilt liidu tasandile. Sellest tulenevalt peaks iga järgmine valikuprotsess algama kuus kuud enne varem valitud kohustatud isikute kolmeaastase järelevalveperioodi lõppu. (21)Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku kohaldamises osalevad asjaomased osalised peaksid tegema üksteisega koostööd kooskõlas aluslepingutes sätestatud lojaalse koostöö kohustusega. Selle tagamiseks, et AMLAst ja järelevalveasutustest koosnev rahapesu tõkestamise järelevalvesüsteem toimib integreeritud mehhanismina ning et jurisdiktsioonipõhiseid riske ja kohalikku järelevalvealast asjatundlikkust võetakse arvesse ja kasutatakse nõuetekohaselt, peaks valitud kohustatud isikute otsene järelevalve toimuma ühiste järelevalvemeeskondade vormis. Neid meeskondi peaks juhtima AMLA töötaja, kes koordineerib rühma kogu järelevalvetegevust. Et tagada piisav arusaam võimalikest riiklikest eripäradest, peaks meeskonna juht (edaspidi „ühise järelevalvemeeskonna koordinaator“) asuma liikmesriigis, kus asub valitud kohustatud isiku peakorter. AMLA peaks vastutama ühise järelevalvemeeskonna moodustamise ja koosseisu eest ning kohalikud järelevalve tegijad peaksid tagama, et meeskonda määratakse piisav arv nende töötajaid, võttes arvesse valitud kohustatud isiku riskiprofiili nende jurisdiktsioonis. (22)Selleks et AMLA saaks tõhusalt täita oma järelevalvekohustusi seoses valitud kohustatud isikutega, peaks tal olema võimalik hankida mis tahes sisedokumente ja teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, ning sel eesmärgil peaks tal olema üldised uurimisvolitused, mis on siseriikliku haldusõiguse kohaselt antud kõigile järelevalveasutustele. (23)AMLA-l peaks olema õigus nõuda ettevõttesiseste meetmete võtmist, et suurendada kohustatud isikute vastavust rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikule, sealhulgas siseprotseduuride tugevdamist ja juhtimisstruktuuri muutmist kuni juhtorgani liikmete kõrvaldamiseni, ilma et see piiraks sama valitud kohustatud isiku teiste asjaomaste järelevalveasutuste volitusi. Pärast asjaomaseid leide, mis on seotud kohustatud isiku suhtes kohaldatavatele nõuetele mittevastavuse või osalise vastavusega, peaks tal olema võimalik kehtestada konkreetseid meetmeid või protseduure teatavate klientide või klientide kategooriate suhtes, kellega kaasneb suur risk. Kohapealsed kontrollid peaksid olema sellise järelevalve regulaarne osa. Kui teatavat liiki kohapealseks kontrolliks on vaja liikmesriigi õigusasutuse luba, peaks sellist luba taotlema AMLA. (24)AMLA-l peaksid olema kõik järelevalvevolitused seoses otsese järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikutega, et tagada kohaldatavate nõuete täitmine. Neid volitusi tuleks kohaldada juhtudel, kui valitud kohustatud isik ei täida oma nõudeid, kui teatavaid nõudeid tõenäoliselt ei täideta, ning juhtudel, kui ettevõttesisene protseduur ja kontrollimeetmed ei ole asjakohased, et tagada valitud kohustatud isiku rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide usaldusväärne juhtimine. Neid volitusi saaks kasutada siduvate otsuste abil, mis on adresseeritud üksikutele valitud kohustatud isikutele. (25)Lisaks järelevalvevolitustele ja selleks, et tagada nõuete täitmine, peaks AMLA-l olema võimalik vahetult kohaldatavate nõuete oluliste rikkumiste korral määrata valitud kohustatud isikutele rahalisi halduskaristusi. Sellised karistused peaksid olema proportsionaalsed ja hoiatavad, neil peaks olema nii karistav kui ka heidutav mõju ning need peaksid olema kooskõlas topeltkaristamise keelu põhimõttega (ne bis in idem). Rahaliste karistuste maksimumsummad peaksid olema kooskõlas [palun lisada viide – kuues rahapesuvastane direktiiv] kehtestatud summadega ja kättesaadavad kõigile järelevalveasutustele kogu liidus. Kõnealuste karistuste põhisummad tuleks kindlaks määrata rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikus kehtestatud piirides, võttes arvesse rikutud nõuete laadi. Selleks et AMLA saaks raskendavaid või kergendavaid asjaolusid piisavalt arvesse võtta, peaks olema võimalik asjaomast põhisummat kohandada. Selleks et kahjustavat äritava õigel ajal muuta, peaks AMLA juhatusel olema õigus määrata perioodilisi karistusmakseid, et sundida asjaomast juriidilist või füüsilist isikut sellist käitumist lõpetama. Selleks et suurendada kõigi kohustatud isikute teadlikkust, julgustades neid järgima rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikuga kooskõlas olevaid äritavasid, tuleks karistused ja sanktsioonid avalikustada. Euroopa Kohtul peaks olema pädevus kontrollida AMLA, nõukogu ja komisjoni vastu võetud otsuste seaduslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 263 ning määrata kindlaks nende lepinguväline vastutus. (26)Selleks et AMLA ja finantsjärelevalve tegijad saaksid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemis kiiresti ja tõhusalt teavet vahetada ning et otsuste tegemise protsessid oleksid sidusamad, on vaja kõnealuses süsteemis toimuva teabevahetuse erikorda. (27)Valimata jäetud kohustatud isikute korral peab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve jääma peamiselt riiklikule tasandile, kusjuures riiklikele pädevatele asutustele jääb täielik vastutus ja aruandekohustus otsese järelevalve eest. AMLA-le tuleks anda piisavad kaudse järelevalve volitused, et tagada järelevalvemeetmete ühtsus ja kvaliteet kogu liidus. Seepärast peaks ta hindama järelevalvealase ühtsuse olukorda ja avaldama aruanded koos oma järeldustega. AMLA-l peaks olema õigus anda välja suuniseid ja soovitusi, mis on suunatud nii kohustatud isikutele kui ka järelevalveasutustele, et tagada ühtlustatud ja kõrgetasemelised järelevalvetavad kogu liidus. (28)Teatavatel finantssektori kohustatud isikutel, kes ei vasta korrapärase valikuprotsessi nõuetele, võib rahapesu ja terrorismi rahastamise seisukohast olla endiselt kõrge olemusliku riski profiil või nad võivad hakata tegelema tegevusega, millega kaasneb suur risk, mida ei leevendata piisaval tasemel sisekontrollidega, või sellist tegevust muuta või laiendada, mis toob kaasa nende suhtes kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete olulise rikkumise. Kui on märke kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete võimalikust olulisest rikkumisest, võib see olla märk kohustatud isiku raskest hooletusest. Järelevalveasutusel peaks enamikul juhtudel olema võimalik piisavalt reageerida mis tahes võimalikele rikkumistele ja ennetada riskide realiseerumist ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete täitmisega seotud rasket hooletust. Teatavatel juhtudel ei pruugi aga riigi tasandil reageerimine olla piisav või õigeaegne, eriti kui on märke, et ettevõtja tasandil on olulised rikkumised juba toimunud. Sellistel juhtudel peaks AMLA-l olema võimalik nõuda kohalikult järelevalve tegijalt konkreetsete meetmete võtmist olukorra parandamiseks, sealhulgas taotleda rahaliste karistuste määramist. Selleks et vältida rahapesu ja terrorismi riskide realiseerumist, peaks riigi tasandil võetavate meetmete tähtaeg olema piisavalt lühike. (29)AMLA-l peaks olema võimalus taotleda omal algatusel konkreetse kohustatud isikuga seotud järelevalveülesannete ja -volituste üleandmist, kui meetmeid ei võeta või tema juhiseid ei järgita ettenähtud tähtaja jooksul. Kuna kohustatud isikuga seotud ülesannete ja volituste üleandmine AMLA-le ilma finantsjärelevalve tegija konkreetse taotluseta nõuaks AMLA kaalutlusotsust, peaks AMLA esitama komisjonile selleks konkreetse taotluse. Selleks et komisjon saaks teha otsuse kooskõlas AMLA-le rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikus antud ülesannete raamistikuga, peaks AMLA taotlusele olema lisatud piisav põhjendus ning selles tuleks esitada ülesannete ja volituste AMLA-le ümberjaotamise täpne kestus. Volituste ümberjaotamise ajakava peaks vastama ajavahemikule, mida AMLA vajab riskidega tegelemiseks ettevõtja tasandil, ning see ei tohiks ületada kolme aastat. Komisjon peaks võtma kiiresti ja igal juhul ühe kuu jooksul vastu otsuse, millega antakse kohustatud isiku järelevalvega seotud volitused ja ülesanded üle AMLA-le. (30)Selleks et parandada järelevalvetavasid väljaspool finantssektorit, peaks AMLA koostama muude kui finantssektori järelevalveasutuste, sealhulgas iseregulatsiooni organite üle järelevalvet teostavate avaliku sektori asutuste vastastikuseid hindamisi, ning avaldama oma järeldusi sisaldavad aruanded; nendele võib lisada suuniseid või soovitusi, mis on suunatud asjaomastele avaliku sektori asutustele, sealhulgas iseregulatsiooni organite üle järelevalvet teostavatele avaliku sektori asutustele. Iseregulatsiooni organitel peaks olema võimalik osaleda vastastikustes hindamistes iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kui nad on väljendanud oma valmisolekut osaleda. (31)Selleks et suurendada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmete rakendamise tõhusust ka väljaspool finantssektorit, peaks AMLA-l olema ka võimalik uurida liidu õiguse võimalikke rikkumisi või ebaõiget kohaldamist asjaomase sektori järelevalveasutuste, sealhulgas iseregulatsiooni organite üle järelevalvet teostavate avaliku sektori asutuste poolt. (32)Selleks et analüüsida mitut jurisdiktsiooni mõjutavat kahtlast tegevust, peaksid seotud teateid saanud asjaomased rahapesu andmebürood olema võimelised tegema ühist huvi pakkuvate juhtumite tõhusaid ühisanalüüse. Selleks peaks AMLA-l olema võimalik teha ettepanekuid piiriüleste kahtlaste tehingute või tegevuse ühisanalüüside kohta ning neid koordineerida ja toetada kõigi asjakohaste vahenditega. Ühisanalüüsid tuleks algatada juhul, kui liidu õiguse asjaomaste sätete kohaselt on selliseid ühisanalüüse vaja. Ühisanalüüsides osalevate rahapesu andmebüroode selgesõnalisel nõusolekul peaks AMLA personal, kes toetab ühisanalüüside tegemist, olema võimeline vastu võtma ja töötlema kõiki vajalikke andmeid ja teavet, sealhulgas analüüsitud juhtumitega seotud andmeid ja teavet. (33)Et parandada ühisanalüüside tulemuslikkust, peaks AMLA-l olema võimalik algatada meetodite, protseduuride ja ühisanalüüside korra läbivaatamist, et teha kindlaks saadud kogemused ning kõnealuseid analüüse parandada ja edendada. Tagasiside ühisanalüüsi kohta peaks võimaldama ametil esitada järeldusi ja soovitusi, mille lõpptulemuseks oleks ühisanalüüside tegemise meetodite ja protseduuride korrapärane täpsustamine ja parandamine. (34)Selleks et hõlbustada ja parandada koostööd rahapesu andmebüroode ja AMLA vahel, sealhulgas ühisanalüüside tegemise eesmärgil, peaks rahapesu andmebüroodel olema võimalik vabatahtlikult delegeerida AMLAsse üks töötaja iga rahapesu andmebüroo kohta. Liikmesriikide rahapesu andmebüroode delegaadid peaksid toetama AMLA personali kõigi rahapesu andmebüroodega seotud ülesannete täitmisel, sealhulgas ühisanalüüside tegemisel ning rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud ohtude, riskide ja meetodite kohta ohuhinnangute ja strateegiliste analüüside koostamisel. Lisaks ühisanalüüsidele peaks AMLA julgustama ja hõlbustama erinevaid rahapesu andmebüroode vahelisi vastastikuse abi vorme, sealhulgas koolitustegevust ja personalivahetust, et parandada suutlikkuse suurendamist ning võimaldada rahapesu andmebüroode vahel teadmiste ja heade tavade vahetamist. (35)AMLA peaks juhtima, haldama ja hooldama spetsiaalset IT-süsteemi FIU-net, mis võimaldab rahapesu andmebüroodel teha koostööd ja vahetada teavet omavahel ning vajaduse korral oma kolleegidega kolmandatest riikidest ja kolmandate isikutega. AMLA peaks koostöös liikmesriikidega süsteemi ajakohasena hoidma. Selleks peaks AMLA tagama, et FIU-net-i väljatöötamiseks kasutatakse alati kõige uuemat kättesaadavat tipptehnoloogiat, mille kohta tehakse kulude-tulude analüüs. (36)Selleks et kehtestada ühtsed, tõhusad ja tulemuslikud järelevalve ja rahapesu andmebüroodega seotud tavad ning tagada liidu õiguse ühine, ühetaoline ja sidus kohaldamine, peaks AMLA-l olema võimalik koostada suuniseid ja soovitusi, mis on suunatud kõigile kohustatud isikutele või nende kategooriatele ning kõigile järelevalveasutustele ja rahapesu andmebüroodele või nende kategooriale. Suunised ja soovitused võidakse koostada kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud konkreetse volituse alusel või AMLA omal algatusel, kui on vaja tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku liidu tasandil. (37)Kindla juhtimisstruktuuri loomine AMLAs on oluline, et tagada ametile antud ülesannete tulemuslik täitmine ning tõhus ja objektiivne otsustusprotsess. Kuna AMLA-le antud järelevalve ja rahapesu andmebüroode valdkonna ülesanded on keerukad ja mitmekesised, ei saa otsuseid teha üksainus juhtorgan, nagu detsentraliseeritud asutuste puhul tavaline. Arvestades, et teatavat liiki otsuseid, näiteks otsuseid ühiste õigusaktide vastuvõtmise kohta, peavad tegema asjaomaste asutuste või rahapesu andmebüroode esindajad ning need peavad olema kooskõlas ELi toimimise lepingu hääletamisreeglitega, on teatavate muude otsuste puhul, näiteks otsused üksikute valitud kohustatud isikute või üksikute asutuste kohta, vaja väiksemat otsustavat organit, mille liikmete suhtes tuleks kohaldada asjakohast aruandluskorda. Seepärast peaks AMLA koosnema haldusnõukogust ja juhatusest, mis koosneb viiest täiskohaga sõltumatust liikmest ja AMLA eesistujast. (38)Asjaomaste eksperditeadmiste tagamiseks peaks haldusnõukogul olema kaks koosseisu. Kõigi otsuste puhul, mis käsitlevad selliste üldkohaldatavate õigusaktide vastuvõtmist, nagu regulatiivsed ja rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ja rahapesu andmebüroodega seotud arvamused, peaks see koosnema liikmesriikide rahapesu andmebüroode juhtidest (edaspidi „haldusnõukogu bürookoosseis“). Sama liiki õigusaktide puhul, mis on seotud finantssektorisiseste ja -väliste kohustatud isikute otsese või kaudse järelevalvega, peaks see koosnema avaliku sektori asutustest rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate juhtidest (edaspidi „haldusnõukogu järelevalvekoosseis“). Kõik haldusnõukogus esindatud osalised peaksid püüdma piirata oma esindajate vahetumist, et tagada nõukogu töö järjepidevus. Kõik osalised peaksid püüdma haldusnõukogus saavutada meeste ja naiste võrdset esindatust. (39)Sujuva otsustusprotsessi huvides tuleks ülesanded selgelt jagada. Haldusnõukogu bürookoosseis peaks otsustama rahapesu andmebüroode suhtes kohaldatavate asjakohaste meetmete üle; haldusnõukogu järelevalvekoosseis peaks tegema otsuseid kohustatud isikute suhtes kohaldatavate delegeeritud õigusaktide, suuniste ja sarnaste meetmete kohta. Samuti peaks haldusnõukogu järelevalvekoosseisul olema võimalik esitada juhatusele oma arvamus ja nõuanne kõigi otsuste eelnõude kohta, mille ühised järelevalvemeeskonnad on esitanud üksikute valitud kohustatud isikute kohta. Sellise arvamuse või nõuande puudumise korral peaks otsused tegema juhatus. Kui juhatus kaldub lõplikus otsuses kõrvale haldusnõukogu järelevalvekoosseisu antud nõuannetest, peaks ta seda kirjalikult põhjendama.

(40)Hääletamiseks ja otsuste tegemiseks peaks igal liikmesriigil olema üks hääleõiguslik esindaja. Sellepärast peaksid avaliku sektori asutuste juhid määrama alalise esindaja haldusnõukogu järelevalvekoosseisu hääleõiguslikuks liikmeks. Teise võimalusena võivad liikmesriigi avaliku sektori asutused määrata olenevalt haldusnõukogu konkreetse koosoleku otsuse või päevakorra sisust ajutise esindaja. Haldusnõukogu järelevalvekoosseisu liikmete otsuste tegemise ja hääletamise praktiline kord tuleks sätestada haldusnõukogu kodukorras, mille töötab välja AMLA. (41)AMLA eesistuja peaks juhatama haldusnõukogu koosolekuid ja tal peaks olema õigus hääletada, kui otsused tehakse lihthäälteenamusega. Komisjon peaks olema haldusnõukogu hääleõiguseta liige. Selleks et seada sisse hea koostöö teiste asjaomaste institutsioonidega, peaks haldusnõukogul olema võimalik lubada haldusnõukogu järelevalvekoosseisus osaleda ka muudel hääleõiguseta vaatlejatel, näiteks ühtse järelevalvemehhanismi esindajal ning kõigi kolme Euroopa järelevalveasutuse (EBA, EIOPA ja ESMA) esindajatel ning haldusnõukogu bürookoosseisus Europoli, EPPO ja Eurojusti esindajatel, kui arutatakse küsimusi või tehakse otsuseid, mis kuuluvad kõnealuste asutuste vastutusalasse. Sujuva otsustusprotsessi võimaldamiseks tuleks haldusnõukogu otsused vastu võtta lihthäälteenamusega, välja arvatud otsused, mis käsitlevad regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste projekte, mis tuleks vastu võtta liikmesriikide esindajate kvalifitseeritud häälteenamusega kooskõlas ELi toimimise lepingu hääletamisreeglitega. (42)AMLA juhtorganiks peaks olema juhatus, mis koosneb AMLA eesistujast ja viiest täiskohaga liikmest, kelle nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni koostatud nimekirja alusel. Kiire ja tõhusa otsustusprotsessi tagamiseks peaks juhatus vastutama kõigi AMLA ülesannete kavandamise ja täitmise eest, välja arvatud juhul, kui konkreetsed otsused on selgesõnaliselt määratud haldusnõukogule. Selleks et tagada otsustusprotsessi objektiivsus ja asjakohane kiirus valitud kohustatud isikute otsese järelevalve valdkonnas, peaks juhatus tegema kõik valitud kohustatud isikutele adresseeritud siduvad otsused. Lisaks peaks juhatus koos komisjoni esindajaga olema ühiselt vastutav AMLA haldus- ja eelarvealaste otsuste eest. Komisjoni nõusolekut tuleks nõuda, kui juhatus võtab vastu otsuseid, mis on seotud AMLA eelarve haldamise, hangete, värbamise ja auditeerimisega, võttes arvesse, et osa ameti rahalistest vahenditest eraldatakse liidu eelarvest. (43)Kiirete otsuste tegemiseks tuleks kõik juhatuse otsused, sealhulgas otsus, mille puhul komisjonil on hääleõigus, vastu võtta lihthäälteenamusega, kusjuures häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl eesistujal. Et tagada AMLA usaldusväärne finantsjuhtimine, tuleks eelarve, halduse ja värbamisega seotud otsuste korral nõuda komisjoni nõusolekut. Haldusnõukogu peaks valima juhatuse hääleõiguslikud liikmed, välja arvatud eesistuja, komisjoni koostatud nimekirja alusel. (44)AMLA sõltumatu toimimise tagamiseks peaksid viis juhatuse liiget ja ameti eesistuja tegutsema sõltumatult ja liidu kui terviku huvides. Nad peaksid nii ametiajal kui ka pärast seda käituma teatavate ametikohtade või soodustuste vastuvõtmise korral ausalt ja diskreetselt. Selleks et mitte jätta muljet, et juhatuse liige võib kasutada oma ametiseisundit AMLA juhatuse liikmena, et saada pärast oma ametiaja lõppu erasektoris kõrge ametikoht, pärast avalikus sektoris töötamist, tuleks viiele juhatuse liikmele, sealhulgas AMLA eesistujale, kehtestada huvide konflikti ennetamiseks ooteaeg. (45)AMLA eesistuja peaks objektiivsete kriteeriumide alusel ametisse nimetama nõukogu pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu. Ta peaks esindama AMLAt asutuseväliselt ja andma aru ameti ülesannete täitmise kohta. (46)AMLA tegevdirektori peaks ametisse nimetama juhatus komisjoni koostatud nimekirja alusel. AMLA tegevdirektor peaks olema ameti kõrgem haldusametnik, kes vastutab ameti igapäevase juhtimise ning eelarve haldamise, hangete, värbamise ja personaliplaneerimise eest. (47)Selleks et tulemuslikult kaitsta menetlusökonoomia huvides asjaomaste isikute õigusi ja vähendada Euroopa Liidu Kohtu koormust, peaks AMLA andma füüsilistele ja juriidilistele isikutele võimaluse taotleda selliste otsuste läbivaatamist, mis on tehtud AMLA-le käesoleva määrusega antud otsese järelevalvega seotud volituste alusel ja mis on neile adresseeritud või mis on nendega otseselt ja isiklikult seotud. Vaidlustusnõukogu otsuste sõltumatus ja objektiivsus tuleks muu hulgas tagada selle koosseisuga, mis koosneb viiest sõltumatust sobiva kvalifikatsiooniga isikust. Vaidlustusnõukogu otsused peaks omakorda saama edasi kaevata Euroopa Liidu Kohtusse. (48)AMLA nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks rahastamine ette näha teatavatelt kohustatud isikutelt võetavate tasude ja liidu eelarvest eraldatavate vahendite kombinatsioonina, sõltuvalt ülesannetest ja funktsioonidest. AMLA eelarve peaks olema osa liidu eelarvest, mille kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel. AMLA peaks esitama komisjonile heakskiitmiseks eelarveprojekti ja sisemised finantsreeglid. (49)Et AMLA saaks täita ka oma ülesandeid kohustatud isikute otsese ja kaudse järelevalve tegijana, tuleks kehtestada piisav tasude kindlaksmääramise ja kogumise mehhanism. Valitud kohustatud isikutelt ja teatavatelt valimata jäetud kohustatud isikutelt võetavate tasude arvutamise metoodika ja tasude kogumise protsess tuleks välja töötada komisjoni delegeeritud õigusaktiga. Metoodika peaks põhinema otseselt ja kaudselt järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikute riskil ning nende käibel või tulul. (50)AMLA eelarve koostamise ja täitmise ning AMLA raamatupidamise aastaaruande esitamise eeskirjad peaksid järgima Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettusevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega seotud küsimustes komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 sätteid. (51)Et ennetada AMLA sisest pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust ja sellega tulemuslikult võidelda, tuleks ameti suhtes kohaldada Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettusevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega seotud küsimustes määrust (EL, Euratom) nr 883/2013. AMLA peaks ühinema OLAFi sisejuurdlusi käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega ning OLAF peaks olema võimeline tegema kohapealseid kontrolle oma pädevusvaldkonnas. (52)Nagu on märgitud Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegias, on üha vaenulikuma ohukeskkonna tõttu oluline tagada kübervastupidavuse kõrge tase kõigis ELi institutsioonides, organites ja asutustes. Tegevdirektor peab seega tagama asjakohase IT-riskide juhtimise, ametisisese tugeva IT-juhtimise ja piisava IT-turvalisuse rahastamise. AMLA teeb tihedat koostööd Euroopa Liidu institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) ning teavitab CERT-EUd ja komisjoni suurematest intsidentidest 24 tunni jooksul. (53)AMLA peaks oma ülesannete täitmise ja käesoleva määruse rakendamise kohta aru andma nii Euroopa Parlamendile kui ka nõukogule. AMLA eesistuja peaks igal aastal esitama vastava aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. (54)AMLA personal peaks koosnema ajutistest teenistujatest, lepingulistest töötajatest, riikide lähetatud ekspertidest ja liikmesriikide delegaatidest, kelle on AMLA käsutusse määranud liidu rahapesu andmebürood. AMLA peaks komisjoni nõusolekul võtma vastu asjaomased rakendusmeetmed vastavalt personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korrale. (55)Konfidentsiaalse teabe nõuetekohase käitlemise tagamiseks peaksid kõik AMLA juhtorganite liikmed, kogu AMLA personal, sealhulgas lähetatud töötajad ja AMLA käsutusse antud töötajad, samuti kõik isikud, kes täidavad AMLA jaoks lepingulisel alusel ülesandeid, olema kohustatud hoidma ametisaladust, sealhulgas järgima kõiki konfidentsiaalsuspiirangud ja kohustusi, mis tulenevad liidu õigusaktide asjaomastest sätetest ning on seotud AMLA konkreetsete ülesannetega. Konfidentsiaalsus- ja ametisaladuse hoidmise kohustus ei tohiks siiski takistada AMLAt tegemast koostööd teiste asjaomaste riiklike või liidu asutuste või organitega või nendega teavet vahetamast või neile seda avaldamast, kui see on vajalik nende vastavate ülesannete täitmiseks ning kui selline koostöö ja teabevahetuse kohustus on liidu õigusega ette nähtud. (56)Ilma et see piiraks konfidentsiaalsuskohustusi, mida kohaldatakse AMLA personali ja esindajate suhtes kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, tuleks AMLA suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001. Kooskõlas konfidentsiaalsus- ja ametisaladuse piirangutega, mis on seotud AMLA järelevalve- ning rahapesu andmebüroode toetus- ja koordineerimisülesannetega, ei tohiks sellist juurdepääsu laiendada konfidentsiaalsele teabele, mida käitleb AMLA personal. Eelkõige tuleks konfidentsiaalsena käsitada AMLA ja ELi rahapesu andmebüroode operatiivandmeid või selliste operatiivandmetega seotud teavet, mis on AMLA valduses tulenevalt rahapesu andmebüroode toetamise ja koordineerimisega seotud ülesannete täitmisest ja tegevusest. Seoses järelevalveülesannetega tuleks otsese järelevalvega seotud ülesannete ja toimingute täitmisel saadud teavet või andmeid AMLA, finantsjärelevalve tegijate või kohustatud isikute kohta, põhimõtteliselt samuti käsitada konfidentsiaalsena ja neid ei tohiks avaldada. Järelevalvemenetlusega seotud konfidentsiaalset teavet võib siiski täielikult või osaliselt avaldada kohustatud isikutele, kes on sellise järelevalvemenetluse osalised, võttes arvesse muude juriidiliste ja füüsiliste isikute kui asjaomane pool õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. (57)Ilma et see piiraks konkreetset keeltekasutuse korda, mida võidakse rahapesu tõkestamise järelevalvesüsteemis ja valitud kohustatud isikutega vastu võtta, tuleks AMLA suhtes kohaldada nõukogu määrust nr 1 ning AMLA toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid peaks osutama Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus. (58)Ilma et see piiraks liikmesriikide ja nende ametiasutuste kohustusi, tuleks käesoleva määruse alusel toimuvat isikuandmete töötlemist rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eesmärgil pidada vajalikuks avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks või AMLA avaliku võimu teostamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artiklile 5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2016/679 artiklile 6. Kui AMLA töötab välja vahendeid või teeb otsuseid, millel võib olla märkimisväärne mõju isikuandmete kaitsele, peaks ta dubleerimise vältimiseks tegema vajaduse korral tihedat koostööd määrusega (EL) 2016/679 asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga ja määrusega (EL) 2018/1725 asutatud Euroopa Andmekaitseinspektoriga. (59)AMLA peaks looma koostöösuhted asjaomaste liidu ametite ja organitega, sealhulgas Europoli, Eurojusti, EPPO ja Euroopa järelevalveasutustega, täpsemalt Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega. Selleks et parandada sektoriülest järelevalvet ja koostööd usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate vahel, peaks AMLA looma koostöösuhted ka finantssektori kohustatud isikute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve pädevusega asutustega, sealhulgas Euroopa Keskpangaga küsimustes, mis on seotud talle nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannetega, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL artiklis 3 määratletud kriisilahendusasutustega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud hoiuste tagamise skeemide määratud ametiasutustega. Selleks peaks AMLA-l olema võimalik sõlmida selliste organitega lepinguid või vastastikuse mõistmise memorandumeid, sealhulgas kogu teabevahetuse kohta, mis on vajalik AMLA ja kõnealuste organite vastavate ülesannete täitmiseks. AMLA peaks tegema kõik endast oleneva, et jagada selliste organitega nende taotlusel teavet ulatuses, mida õiguslikud, sealhulgas andmekaitsealastest õigusaktidest tulenevad piirangud võimaldavad. Lisaks peaks AMLA võimaldama tõhusat teabevahetust kõigi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemi kuuluvate finantsjärelevalve tegijate ja eespool nimetatud asutuste vahel. Selline koostöö ja teabevahetus peaks toimuma struktureeritud ja tõhusal viisil.

(60)Avaliku ja erasektori partnerlused on muutunud üha olulisemaks rahapesu andmebüroode, erinevate riiklike järelevalve- ja õiguskaitseasutuste ning mõne liikmesriigi kohustatud isikute vahelise koostöö ja teabevahetuse foorumiteks. Kui AMLA tegutseb mis tahes liikmesriigis avaliku ja erasektori partnerluses osalevate valitud kohustatud isikute otsese järelevalve tegijana, võib olla kasulik, kui AMLA osaleb samuti selles partnerluses sellise avaliku ja erasektori partnerluse loonud asjaomase riikliku ametiasutuse või asutuste kindlaks määratud tingimustel ja nende selgesõnalisel nõusolekul. (61)Võttes arvesse, et järelevalve-, haldus- ja õiguskaitseasutuste koostöö on rahapesu ja terrorismi rahastamise edukal tõkestamisel ülioluline ning et teatavatel liidu asutustel ja organitel on selles valdkonnas eriülesanded või -volitused, peaks AMLA tagama, et ta saab teha koostööd selliste asutuste ja organitega, eelkõige OLAFi, Europoli, Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuriga. Kui on vaja kehtestada konkreetne töökord või sõlmida vastastikuse mõistmise memorandum AMLA ning nende organite ja asutuste vahel, peaks AMLA-l olema võimalik seda teha. Töökord peaks olema strateegilist ja tehnilist laadi, ei tohiks hõlmata AMLA valduses oleva konfidentsiaalse või operatiivteabe jagamist ning selles tuleks arvesse võtta ülesandeid, mida teised liidu institutsioonid, organid ja asutused on juba täitnud seoses rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemisega. (62)Kuna nii eelkuritegude kui ka rahapesu enda olemus on sageli üleilmne ning arvestades, et liidu kohustatud isikud tegutsevad ka koos kolmandate riikidega ja kolmandates riikides, on rahapesu andmebüroode järelevalve ja toimimise valdkonna tulemuslik koostöö kõigi asjaomaste kolmandate riikide ametiasutustega ülioluline, et tugevdada liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku. Kuna AMLA-l on ainulaadne otsese ja kaudse järelevalve ning rahapesu andmebüroode koostööga seotud ülesannete ja volituste kombinatsioon, peaks tal olema võimalik sellistes välistes koostöökokkulepetes aktiivselt osaleda. Eelkõige peaks AMLA-l olema õigus luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide ametiasutustega, kellel on reguleerimis-, järelevalve- ja rahapesu andmebüroodega seotud pädevus. AMLA roll võib olla eriti kasulik juhtudel, kui mitme liidu avaliku sektori asutuse ja rahapesu andmebüroo koostöö kolmandate riikide ametiasutustega on seotud küsimustega, mis kuuluvad AMLA ülesannete hulka. Sellistel juhtudel peaks AMLA-l olema juhtroll sellise suhtluse hõlbustamisel. (63)Kuna AMLA-l on kõik volitused ja ülesanded, mis on seotud kõigi kohustatud isikute otsese ja kaudse järelevalve ning kontrolliga, on vaja, et need volitused jääksid ühe liidu asutuse piiresse ega tekitaks pädevusalaseid vastuolusid teiste liidu organitega. Sellest tulenevalt ei tohiks Euroopa Pangandusjärelevalve säilitada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud ülesandeid ja volitusi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 vastavad artiklid tuleks välja jätta. Euroopa Pangandusjärelevalvele nende ülesannete täitmiseks eraldatud vahendid tuleks üle kanda AMLA-le. Võttes arvesse, et kõik kolm Euroopa järelevalveasutust (EBA, ESMA ja EIOPA) teevad koostööd AMLAga ning võivad osaleda haldusnõukogu järelevalvekoosseisu koosolekutel vaatlejatena, tuleks AMLA-le anda sama võimalus seoses Euroopa järelevalveasutuste järelevalvenõukogude koosolekutega. Juhul kui vastavad järelevalvenõukogud arutavad AMLA ülesannete ja volituste täitmisega seotud küsimusi või teevad nende kohta otsuseid, peaks AMLA-l olema võimalik osaleda nende koosolekutel vaatlejana. Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 1093/2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 1094/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikleid järelevalvenõukogu koosseisude kohta. (64)AMLA peaks olema täielikult toimiv 2024. aasta alguseks. See peaks andma AMLA-le piisavalt aega oma peakontori asutamiseks liikmesriigis, mis on kindlaks määratud käesoleva määrusega. (65)Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 42 [ning ta esitas arvamuse ...]. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ASUTAMINE, ÕIGUSLIK SEISUND JA MÕISTED Artikkel 1 Asutamine ja reguleerimisala 1. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet (edaspidi „AMLA“) asutatakse 1. jaanuaril 2023. 2. AMLA tegutseb käesoleva määrusega antud volituste, eelkõige artiklis 6 sätestatud volituste piires ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/847, direktiivi mehhanismide kohta, mille liikmesriigid peavad kehtestama finantssüsteemi rahapesuks või terrorismi rahastamiseks kasutamise ärahoidmiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2015/849 [palun lisada COM(2021)423 järgmine number], ning finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise ärahoidmist käsitleva määruse [palun lisada COM(2021)420 järgmine number], sealhulgas kõikide nendel õigusaktidel põhinevate direktiivide, määruste ja otsuste, täiendavate õiguslikult siduvate liidu õigusaktide, millega antakse AMLA-le ülesandeid, ning riiklike õigusaktide, millega rakendatakse rahapesuvastast direktiivi [palun lisada COM(2021)423 järgmine number], või muude direktiivide, millega antakse järelevalveasutustele ülesandeid, kohaldamisalas. 3. AMLA eesmärk on kaitsta avalikke huve, liidu finantssüsteemi stabiilsust ja siseturu head toimimist järgmiselt: (a)hoida ära liidu finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil; (b) aidata tuvastada ja hinnata rahapesu ja terrorismi rahastamise riske kogu siseturul ning väljastpoolt liitu tulenevaid riske ja ohte, mis mõjutavad või võivad mõjutada siseturgu; (c) tagada kogu siseturul kvaliteetne järelevalve rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas; (d) aidata kaasa järelevalvealasele ühtsusele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas kogu siseturul; (e)aidata kaasa rahapesu andmebüroode poolsele kahtlaste piiriüleste rahavoogude või tegevuse avastamise tavade ühtlustamisele; (f) toetada ja koordineerida rahapesu andmebüroode vahelist ning rahapesu andmebüroode ja muude pädevate asutuste vahelist teabevahetust.

Käesoleva määruse sätetega ei piirata komisjoni volitusi seoses kohustusega tagada liidu õiguse järgimine, eelkõige seoses ELi toimimise lepingu artikliga 258. Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse [palun lisada viide rahapesuvastasele määrusele COM(2021)420] artiklis 2 ja direktiivi [palun lisada viide kuuendale rahapesuvastasele direktiivile COM(2021)423] artiklis 2 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: 1)„valitud kohustatud isik“ – krediidiasutus, finantseerimisasutus või krediidi- või finantseerimisasutuste rühm, mis on liidus kõrgeimal konsolideerimistasemel ja mis on AMLA otsese järelevalve all vastavalt artiklile 13; 2)„valimata jäetud kohustatud isik“ – krediidiasutus, finantseerimisasutus või krediidi- või finantseerimisasutuste rühm, mis on liidus kõrgeimal konsolideerimistasemel ja mis ei ole valitud kohustatud isik; 3)„rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteem“ – AMLA ja liikmesriikide järelevalveasutused; 4)„finantssektorivälise järelevalve tegija“ – järelevalve tegija, kes vastutab [rahapesuvastase määruse] artiklis 3 loetletud kohustatud isikute eest, kes ei ole krediidi- ega finantseerimisasutused. 5)„muu kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutus“ – (a)pädev asutus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40; (b)Euroopa Keskpank, kui ta täidab talle nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid; (c)kriisilahendusasutus, mis on määratud kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL artikliga 3; (d)hoiuste tagamise skeemide määratud ametiasutus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18. Artikkel 3 Õiguslik seisund 1. AMLA on liidu asutus, millel on juriidilise isiku staatus. 2. AMLA-l on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega antav õigus- ja teovõime. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaline. 3. AMLAt esindab eesistuja. Artikkel 4 Asukoht

AMLA asukoht on [...]. II PEATÜKK AMLA ÜLESANDED JA VOLITUSED 1. JAGU Ülesanded ja volitused Artikkel 5 Ülesanded 1. AMLA täidab seoses siseturgu ohustavate rahapesu ja terrorismi rahastamise riskidega järgmisi ülesandeid: (a) jälgib muutusi kogu siseturul ning hindab rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud ohte, haavatavusi ja riske; (b) jälgib muutusi kolmandates riikides ning hindab nende rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemidega seotud ohte, haavatavusi ja riske; (c) kogub teavet oma järelevalvetegevuse ning järelevalve tegijate ja järelevalveasutuste järelevalvetegevuse kohta seoses puudustega, mis on tuvastatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusnormide kohaldamisel kohustatud isikute poolt, nende riskile avatuse ning määratud karistuste ja kohaldatud parandusmeetmete kohta; (d) asutab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise keskandmebaasi, mis sisaldab järelevalve tegijatelt ja järelevalveasutustelt kogutud teavet, ning ajakohastab seda; (e) analüüsib keskandmebaasi kogutud teavet ja jagab neid analüüse järelevalve tegijate ja järelevalveasutustega teadmisvajaduse põhimõttest lähtuvalt ning konfidentsiaalselt; (f) jälgib ja toetab varade külmutamist liidu piiravate meetmete raames kogu siseturul; (g) toetab, hõlbustab ja tugevdab koostööd ja teabevahetust kohustatud isikute ja avaliku sektori asutuste vahel, et kujundada ühine arusaam rahapesu ja terrorismi rahastamise riskidest ja siseturgu ähvardavatest ohtudest; (h) täidab mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid. 2. AMLA täidab seoses valitud kohustatud isikutega järgmisi ülesandeid: (a)tagab kontserniülese vastavuse nõuetele, mida kohaldatakse valitud kohustatud isikute suhtes vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele ja muudele õiguslikult siduvatele liidu õigusaktidele, millega kehtestatakse finantseerimisasutustele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud kohustused; (b)teeb järelevalvealaseid läbivaatamisi ja hindamisi üksikute ettevõtjate ja kontserni tasandil, et teha kindlaks, kas valitud kohustatud isikute kehtestatud kord, strateegiad, protsessid ja mehhanismid on piisavad nende rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud riskide maandamiseks, ning kehtestab nende järelevalveala