SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nagu on rõhutatud ELi organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse strateegias aastateks 2021–2025, peab Euroopa Liit tõhustama võitlust kuritegevuse rahastamise vastu. Organiseeritud kuritegelikud rühmitused kasutavad oma märkimisväärset ebaseaduslikku tulu, et imbuda seaduslikku majandusse ja avalikku sektorisse ning õõnestada õigusriiki ja põhiõigusi ning inimeste õigust turvalisusele ja nende usaldust avaliku sektori asutuste vastu. ELis kuritegelikul teel saadud ebaseaduslik tulu oli 2019. aastal 139 miljardit eurot, mis moodustab 1 % ELi sisemajanduse koguproduktist. Kuigi nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil on välja töötatud kuritegeliku vara tagasivõitmise õigusraamistik, konfiskeeritakse ainult väike osa kuriteovahenditest ja kriminaaltulust. Kiire juurdepääs finantsteabele on tõhusa finantsuurimise ning kuriteovahendite ja kriminaaltulu jälitamise ja konfiskeerimise võti. Sellega seoses on hädavajalik teada, kellel on pangakonto muus liikmesriigis kui uurimist korraldav liikmesriik: mitte ainult selleks, et teha kindlaks, millisele liikmesriigile tuleb arestimis- ja konfiskeerimisotsused saata, vaid ka selleks, et anda uurijatele võimalikku olulist teavet. Et ühes liikmesriigis kuritegude tõkestamise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise eest vastutavad asutused saaksid teavet uurimisaluste isikute kohta, kellel on pangakontosid teises liikmesriigis, peavad nad praegu aga teavet koguma politseikoostöö või õigusalase koostöö kanalite kaudu. See on sageli koormav ja aeganõudev protsess, mis takistab kiiret juurdepääsu teabele, nagu nähtub rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust ning õiguskaitset käsitlevate komisjoni seadusandlike ettepanekute paketile lisatud mõjuhinnangu 7. lisast.

(Viienda) rahapesuvastase direktiivi artikli 32a kohaselt peavad liikmesriigid looma automatiseeritud keskmehhanismid, nagu keskregistrid või kesksed elektroonilised andmeotsingu süsteemid, mis võimaldavad tuvastada kõiki füüsilisi või juriidilisi isikud, kellel või kelle kontrolli all on maksekontosid, pangakontosid ja hoiulaekaid.

Direktiiviga (EL) 2019/1153 nõutakse juba praegu, et liikmesriigid määraksid kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks pädevad asutused, et neil oleks juurdepääs automatiseeritud keskmehhanismidele (millele osutatakse direktiivis (EL) 2019/1153 kui pangakontode keskregistritele, edaspidi kasutatud mõiste) ja et nad saaksid teha nendes otsinguid. Samuti nõutakse nimetatud direktiivis, et nad lisaksid oma määratud pädevate asutuste hulka kriminaaltulu jälitamise talitused, ning võimaldatakse liikmesriikidel määrata maksuhaldurid ja korruptsioonivastased asutused pädevateks asutusteks, kui need on siseriikliku õiguse kohaselt pädevad kuritegusid tõkestama, avastama, uurima või nende eest vastutusele võtma. Direktiivi ülevõtmise tähtaeg on 1. august 2021.

Vastavalt komisjoni ettepanekule võtta vastu uus rahapesuvastane direktiiv, mis esitatakse koos käesoleva ettepanekuga, tagavad liikmesriigid, et pangakontode keskregistritest pärit teave on kättesaadav pangakontode registrite ühtse juurdepääsupunkti kaudu, mille töötab välja ja mida haldab komisjon. Pangakontode keskregistrite ühendamisega saaksid ametiasutused, kellel on juurdepääs pangakontode registrite ühtsele juurdepääsupunktile, kiiresti kindlaks teha, kas isikul on pangakontosid teistes liikmesriikides, ilma et nad peaks seda küsima kõigilt oma partneritelt kõigis liikmesriikides. Kooskõlas oma õigusliku alusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 114) võimaldab uus rahapesuvastane direktiiv juurdepääsu pangakontode registrite ühtsele juurdepääsupunktile ainult rahapesu andmebüroodele, riigiasutustele, kes saavad kohustatud isikutelt teateid kahtlaste tehingute kohta, ja edastavad need vajaduse korral kriminaaluurimisasutustele. Raskete kuritegude vastu võitlemise ja eelkõige tõhusate finantsuurimiste korraldamise huvides peab aga kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks pädevatel asutustel samuti olema juurdepääs pangakontode registrite ühtsele juurdepääsupunktile, mis võimaldab neil kindlaks teha, analüüsida ja tõlgendada kriminaalmenetluse seisukohast olulist finantsteavet.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on laiendada juurdepääsu pangakontode registrite ühtsele juurdepääsupunktile, mis on loodud uue rahapesuvastase direktiiviga, kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks pädevatele asutustele, kes on määratud pädevateks asutusteks vastavalt direktiivi (EL) 2019/1153 artikli 3 lõikele 1.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek täiendab pangakontode registrite ühtset juurdepääsupunkti käsitlevaid sätteid, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus uue rahapesuvastase direktiivi kohta. Rahapesuvastase raamistiku alus (ELi toimimise lepingu artikkel 114) on seotud siseturuga ning selle eesmärk on takistada liidu finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil. Käesolev ettepanek täiendab ja arendab edasi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase poliitika ennetavat poolt ning tugevdab õigusraamistikku õiguskaitsealase koostöö seisukohast. Ettepanek on kooskõlas liidu tegevuskavaga, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks, ja mille komisjon võttis vastu 2020. aasta mais. Tegevuskavas rõhutatakse, et kogu liitu hõlmav pangakontode keskregistrite ühendamine on vajalik selleks, et kiirendada rahapesu andmebüroode ja õiguskaitseasutuste juurdepääsu pangakontode andmetele ning hõlbustada piiriülest koostööd. ELi julgeolekuliidu strateegias (juuli 2020) rõhutatakse samuti, et selline ühendamine võib oluliselt kiirendada rahapesu andmebüroode ja pädevate asutuste juurdepääsu finantsteabele. ELi uus organiseeritud kuritegevusega võitlemise strateegia annab märku sellest, et komisjon vaatab läbi direktiivi (EL) 2019/1153, et anda õiguskaitseasutustele juurdepääs tulevasele platvormile, mis ühendab pangakontode keskregistreid kogu liidus.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatav direktiiv on kooskõlas liidu poliitikaeesmärkidega, eelkõige raskete kuritegude vastase võitlusega, ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikuga, sealhulgas uue rahapesuvastase paketiga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kooskõlas muudetava õigusakti vastuvõtmiseks kasutatud õigusliku alusega, st direktiiviga (EL) 2019/1153, on kavandatava direktiivi õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 87 lõige 2. See säte võimaldab liidul võtta liikmesriikide pädevate asutuste (sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste spetsialiseerunud õiguskaitseasutuste) vahelise politseikoostöö meetmeid, eriti kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise seisukohast olulise teabe kogumisel, säilitamisel ja vahetamisel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)