[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 29.9.2010

KOM(2010) 494 lõplik

2010/0257 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm SEK(2010) 1097 final

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST

Komisjon avaldas 10. oktoobril 2007 teatise KOM(2007) 574 Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta („sinine raamat”). Teatises rõhutati vajadust töötada ookeanide, merede, rannikualade ja merendussektorite arendamiseks välja integreeritud, ühtne ja sidus otsuste vastuvõtmise kord ning seda rakendada. Integreeritud merenduspoliitika abil edendatakse seega valdkonnaülest lähenemisviisi merenduse juhtimisele. See soodustab kõigi nende ELi poliitikavaldkondade määratlemist, mis on seotud ookeanide, merede, rannikualade ja merendusega – nimelt keskkonna-, merendus-, transpordi-, energia-, teadusuuringute, tööstus-, kalandus- ja piirkondlik poliitika, ning nendevahelise sünergia kasutamist.

Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat käsitlevale teatisele lisatud tegevuskavas (SEK(2007) 1278) on esitatud hulk meetmeid, mida Euroopa Komisjon soovitas võtta esimese sammuna Euroopa Liidu uue integreeritud merenduspoliitika rakendamisel. Järgides Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2007. aasta üleskutset, milles kiideti heaks ELi integreeritud merenduspoliitika,[1] võttis komisjon 15. oktoobril 2009 vastu ELi integreeritud merenduspoliitika eduaruande[2]. Selles eduaruandes võttis komisjon kokku integreeritud merenduspoliitika (IMP) peamised saavutused ja kavandas järgmise rakendusetapi peasuuna[3].

16. novembri 2009. aasta järeldustes rõhutas üldasjade nõukogu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise rahastamise tähtsust, kutsudes komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamiseks olemasolevas finantsraamistikus, pidades silmas selle jõustumist 2011. aastal.

Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamine ja rakendamine komisjoni kavandatud ja Ülemkogus toetatud ettepanekute kohaselt on ohus, kuna käesoleva finantsraamistiku ülejäänud ajavahemikuks (2011–2013) napib vahendeid vajalike meetmete rahastamiseks. Praeguse ajani on integreeritud merenduspoliitika meetmeid rahastatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktide a ja b alusel ning selle rakendusmääruse artikli 32 alusel, milles on sätestatud katsekavade ja ettevalmistavate meetmete rahastamine[4]. Integreeritud merenduspoliitikaga seotud katsekavasid ja ettevalmistavaid meetmeid on võimalik rahastada ainult 2010. aasta lõpuni.

Selleks et EL saaks integreeritud merenduspoliitikat rakendada ja edasi arendada ning järgida komisjoni 2007. aasta oktoobri sinises raamatus sätestatud üldeesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis kiideti heaks üldasjade nõukogu 16. novembri 2009 järeldustes, on vaja jätkuvat mõõdukat rahalist tuge. See võimaldab komisjonil koos liikmesriikide ja sidusrühmadega jätkata uurimistööd, mida on alustatud juba ettevalmistavate meetmete ja katsekavadega, ning edasi arendada ja täpsustada võimalusi integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks 15. oktoobri 2009. aasta eduaruandes sätestatu põhjal.

EELHINDAMINE

Käesolevas seadusandlikus algatuses ei määratleta uut poliitikat ega püstitata uusi eesmärke. Praeguses etapis ei ole oodata suurt ja kaugeleulatuvat mõju ega uusi poliitilisi tagajärgi. Seepärast ei kaasne käesoleva ettepanekuga mõjuhinnangut. Kui mõnel järelmeetmel võib tõenäoliselt olla tunduv mõju või poliitilised tagajärjed, lisatakse neile konkreetne mõjuhinnang.

Komisjon eelhindas kavandatud rahastamiskava üksikasjalikke aspekte finantsmääruse artikli 27 lõike 4 ja rakendusmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt. Käesoleva seadusandliku algatusega kaasnevas eelhinnangus antakse muu hulgas ülevaade kavandatud rahastamiskavast. Selles pööratakse erilist tähelepanu poliitilisele taustale, probleemi määratlemisele, programmi põhieesmärkidele, ELi rahalisest panusest tulenevale lisandväärtusele ja peamiste poliitiliste võimaluste hindamisele.

Eelhinnangus kirjeldatud kolm poliitilist võimalust on järgmised:

1. edasisi meetmeid ei võeta;

2. ELi mõõdukas rahaline panus, mida on mõistlikult suurendatud võrreldes ettevalmistavate meetmete ja katsekavade senise rahastamisega ja mis on ette nähtud võimaluste edasiseks uurimiseks ja integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks vastavalt selle arengule;

3. täiemahuline rahastamine.

Neid kolme poliitilist võimalust kaaluti integreeritud merenduspoliitika järgmiste strateegiliste suundade puhul[5]:

- merenduse integreeritud juhtimine kõikidel tasanditel;

- merebasseinidega seotud meetmed;

- valdkonnaülesed vahendid integreeritud poliitika väljatöötamiseks;

- merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemine merestrateegia raamdirektiivi raames;

- integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme ja Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine;

- jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive ja innovatsioon;

- merenduse kui valdkonna esiletõstmine Euroopas.

Iga olemasolevat võimalust hinnati järgmiste kriteeriumide alusel: i) valiku tõhusus püstitatud eesmärkide saavutamisel ning vastav kasu; ii) valitud variandi teostatavus; iii) mõju ELi eelarvele.

Peamised tähelepanekud on esitatud järgmises tabelis.

HINDAMINE VÕIMALUSED | Tõhusus püstitatud eesmärkide saavutamisel ja vastav kasu kõrge (+++) keskmine (+/-) madal (---) | Teostatavus kõrge (+) keskmine (+/-) madal (-) | Mõju ELi eelarvele Positiivne (+ kuni +++) Negatiivne (- kuni ---) | Üldhinnang Positiivne (+ kuni +++) Negatiivne (- kuni ---) |

1. võimalus Meetmeid ei võeta | --- | + | Assigneeringud - Inimressurss - Halduskulud - | - |

2. võimalus ELi mõõdukas rahaline panus | +++ | + | Assigneeringud + Inimressurss + Halduskulud + | + |

3. võimalus Täiemahuline rahastamine | +++ | - | Assigneeringud +++ Inimressurss ++ Halduskulud ++ | - |

Meetmeid ei võeta (1. võimalus)

1. võimalus on kergesti teostatav ja ei mõjuta ELi eelarvet. Teisalt tähendab tegutsemisest loobumine, st integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamata jätmine ajavahemikuks 2011–2013 seda, et ei suudeta saavutada programmis püstitatud üldisi ega konkreetseid eesmärke.

See omakorda viitab sellele, et komisjon ei suuda saavutada 2007. aasta oktoobri sinises raamatus sätestatud poliitilisi eesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis kiideti heaks üldasjade nõukogu 16. novembri 2009 järeldustes. Sellest piisab 1. võimaluse tagasilükkamiseks.

ELi mõõdukas rahaline panus (2. võimalus)

See mõjutab ELi eelarvet. Teisalt pakub 2. võimalus mitmeid eeliseid. See on teostatav ja kulutõhus võimalus, mis aitaks oluliselt kaasa jaos 2.3 kirjeldatud eesmärkide saavutamisele. See võimaldaks ELil jätkata integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist ja alustada selle konkreetsete meetmete rakendamist teatavates valdkondades. Seega tagaks see võimalus integreeritud merenduspoliitika kiire rakendamise lühema või pikema aja jooksul.

Täiemahuline rahastamine (3. võimalus)

See võimalus aitaks komisjoni oluliselt integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamisel ja prioriteetsete meetmete võtmisel. See ei ole poliitiliselt teostatav, sest integreeritud merenduspoliitika arendamise praegusel etapil ei ole võimalik saada oluliselt suuremaid summasid kui need, mis on praegu ette nähtud. Seda sellepärast, et konkreetseid poliitilisi valikuid, millele oleks võimalik kulutada lisaraha, ei ole teinud liikmesriigid ega komisjon. Komisjonil ei ole ka inimressurssi sellise täiemahulise rahastamise haldamiseks. Lisaks sellele ei oleks eriti arukas alustada täiemahulise rakendamisega, katsetamata kontseptsioone algul väiksemas mastaabis.

Arvestades 1. ja 3. võimaluse kasutamisega kaasnevaid kitsendusi ja Euroopa Liidu suurt huvi integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamise vastu lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul, näib sobiv lahendus olevat ELi mõõdukas panus integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamisse ajavahemikul 2011–2013.

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Õiguslik alus

ELi integreeritud merenduspoliitikal ei ole aluslepingus selgesõnalist õiguslikku alust. Siiski hõlmab see paljusid ELi poliitikavaldkondi, mis on seotud merede ja rannikutega, nt kalandus, vabadus, turvalisus ja õigus, transport, tööstus, territoriaalne ühtekuuluvus, teadusuuringud, keskkond, energeetika ja turism. Seepärast põhineb kavandatav õigusakt artikli 43 lõikel 2, artiklil 74 ja artikli 77 lõikel 2, artikli 91 lõikel 1 ja artikli 100 lõikel 2, artikli 173 lõikel 3, artiklil 175, artiklil 188, artikli 192 lõikel 1, artikli 194 lõikel 2 ja artikli 195 lõikel 2.

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Nagu rõhutati 2007. aasta oktoobri sinises raamatus ja sellega kaasnevas tegevuskavas, tuleb iga ELi meetme puhul, mille eesmärk on rakendada ja edasi arendada integreeritud merenduspoliitikat, võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Integreeritud merenduspoliitika valdkonnas on ELi tasandi meetmete võtmine põhjendatud meetmete valdkonnaülese ja riikidevahelise iseloomuga ja poliitikavaldkondade sünergiaga. Eesmärk on luua kõikehõlmav strateegia, mis hõlmab ookeanide, merede ja rannikualade majanduskasvu ja jätkusuutlikkust ning merega seotud tegevusalade valdkondadevahelisi tegureid. Piiriülese mõõtme tõttu väärivad erilist tähelepanu need meetmed, mis on seotud valdkonnaüleste poliitiliste vahendite ja valdkonnaülese merendustegevusega, samuti integreeritud merenduspoliitika rahvusvaheline mõõde. Need vahendid ja meetmed hõlmavad ELi merenduse ühist teabejagamiskeskkonda, mereala ruumilist planeerimist, rannikualade integreeritud haldamist ning merenduse andme- ja teadmusvõrku.

Integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ELi tasandil võetavad meetmed ei mõjuta negatiivselt liikmesriikides või piirkondades võetavaid sarnaseid meetmeid. Pigem täiendavad ja võimendavad eri tasandil võetavad valdkonnaülesed meetmed vastastikku üksteist. Siiski ei ole optimeeritud poliitika otsuste võtmisest saadav kasu täielik, kui integreeritud lähenemine ei hõlma juhtimise kõiki tasandeid[6]. Seepärast peaks Euroopa Liidu tasandil tegutsemine merenduspoliitikas tõenäoliselt rohkem kasu tooma oma ulatuse ja mõju tõttu, võrreldes tegevuse ja meetmetega liikmesriikide ja piirkondade tasandil. 16. novembri 2009 järeldustes 15. novembri integreeritud merenduspoliitika eduaruande kohta soovitas nõukogu liikmesriikidel ja komisjonil jätkata tegevust, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, ning tunnustas komisjoni ja liikmesriikide tehtud tööd ja kiitis heaks integreeritud merenduspoliitika tulevikusuundumused.

Euroopa Liidu lepingu artikli 5 ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei või liidu tegevus ulatuda kaugemale, kui on vaja püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Käesolev ettepanek integreeritud merenduspoliitika kohta järgib proportsionaalsuse põhimõtet integreeritud merenduspoliitika valdkonnas, Euroopa Liidu meetmed ei lähe kaugemale sellest, mida on vaja püstitatud eesmärkide rahuldavaks saavutamiseks. See jätab riiklikul tasandil tehtavatele otsustele nii palju ruumi kui võimalik ning austab väljakujunenud riiklikku korraldust ja riikide õigussüsteeme.

Euroopa Liidu tasandi meetmed integreeritud merenduspoliitika valdkonnas annavad lisandväärtust meetmetele, mida liikmesriigid juba praegu rakendavad, ning võimaldavad eraldada vahendeid lisaks sellele, mida liikmesriigid juba praegu kulutavad. Kõnealused vahendid on proportsionaalsed, kuna need võimaldavad liikmesriikidel, piirkondadel või piirkondlikel sidusrühmadel paremini saavutada integreeritud merenduspoliitika eesmärke[7].

ETTEPANEKU EESMÄRKIDE ÜKSIKASJALIK SELGITUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus on vajalik integreeritud merenduspoliitika edasist arengut toetava programmi kehtestamiseks. Kavandatud programmi üldeesmärk on tagada piisavalt vahendeid integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ja edasiarendamiseks. See põhineb komisjoni poolt 2007. aastal vastu võetud sinisel raamatul ning ettevalmistavate meetmete ja katseprojektide põhjal võetavatel meetmetel, mis kestavad 2011. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta detsembrini.

Vastavalt ettepaneku artiklites 1 ja 2 sätestatule on kavandatava programmi raames rahastatavate meetmete ja tegevuse eesmärk aidata saavutada järgmisi eesmärke ja prioriteete, mis on sätestatud 2007. aasta sinises raamatus, kinnitatud 2009. aasta eduaruandes ja kiidetud heaks nõukogu poolt 16. novembril 2009:

- edasi arendada merenduse integreeritud juhtimist ja seda rakendada ning võtta integreeritud lähenemisviis kasutusele liikmesriikides ja rannikualadel;

- kiiresti ja nõuetekohaselt rakendada kogu Euroopas integreeritud merebasseinide strateegiad, mis vastavad iga merelise piirkonna vajadustele;

- arendada edasi ja rakendada valdkonnaüleseid poliitikavahendeid integreeritud poliitika väljatöötamiseks, sh Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk, millega integreeritakse mereseire ühise teabejagamiskeskkonna abil, mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine;

- jätkata merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemist merestrateegia raamdirektiivi raames, pöörates asjakohast tähelepanu nende koondmõjule ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kasutades.

- edendada integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelist mõõdet, täiustades ja toetades integreeritud merestrateegia alast dialoogi, koostööd ja koordineerimist kolmandate riikidega, sh nendega, millel on piir Euroopa merebasseiniga, või kolmandate riikide ettevõtjatega, samuti rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades seejuures ühtsuse eri valdkondades välja töötatud meetmetega;

- pöörata jätkuvalt tähelepanu jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele ja innovatsioonile;

- tõsta merendus kui valdkond Euroopas esile ning edendada ja hõlbustada teabe ja kogemuste vahetamist, sünergia ja dialoogi kasutamist ja võimendamist sidusrühmadega peetavas dialoogis merenduse integreeritud juhtimise üle ja valdkondliku poliitika üle, mis mõjutab ookeane, meresid ja rannikualasid, või edendada valdkonnaüleste koostööplatvormide ja -võrgustike loomist horisontaalsel ja merebasseini tasandil.

MÕJU EELARVELE

Kavandatud määrusega kehtestatud finantspakett integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetava programmi rakendamiseks on 50 000 000 eurot ja seda rakendatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013. Õigusakti ettepanekuga kaasnevas finantsselgituses antakse ülevaade mõjust eelarvele ning personali- ja haldusressursside nõutava ümberpaigutamise kohta.

2010/0257 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artiklit 74 ja artikli 77 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1 ja artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artiklit 175, artiklit 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2 ja artikli 195 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[9],

pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,

toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega

ning arvestades järgmist:

4. Komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatises KOM(2007) 575 Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta on öeldud, et integreeritud merenduspoliitika peamine eesmärk on töötada ookeanide, merede, rannikualade ja merendussektorite arendamiseks välja integreeritud, ühtne ja sidus otsuste vastuvõtmise kord ning seda rakendada.

5. Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat käsitlevale teatisele lisatud tegevuskavas (SEK(2007) 1278) on esitatud hulk meetmeid, mida Euroopa Komisjon soovitab võtta esimese sammuna Euroopa Liidu uue integreeritud merenduspoliitika rakendamisel.

6. Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika 15. oktoobri 2009. aasta oktoobri eduaruandes võetakse kokku integreeritud merenduspoliitika senised peamised saavutused ja kavandatakse selle järgmise rakendusetapi suund.

7. 16. novembri 2009. aasta järeldustes rõhutas üldasjade nõukogu integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise rahastamise tähtsust, kutsudes komisjoni üles esitama vajalikud ettepanekud integreeritud merenduspoliitika meetmete rahastamiseks olemasolevas finantsraamistikus, pidades silmas selle jõustumist 2011. aastal[10].

8. Selleks et EL saaks integreeritud merenduspoliitikat rakendada ja edasi arendada kooskõlas Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta[11] ning järgida komisjoni 2007. aasta oktoobri sinises raamatus sätestatud üldeesmärke, mida toetati 2009. aasta oktoobri eduaruandes ja mis on heaks kiidetud üldasjade nõukogu 16. novembri 2009 järeldustes, on vaja Euroopa Liidu jätkuvat rahalist tuge.

9. Euroopa Liidu poolne rahastamine tuleks ette näha selleks, et toetada nende meetmete uurimist, mille eesmärk on integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide edendamine, sh integreeritud merendusalane juhtimine kõigil tasanditel; Euroopa eri merebasseinide konkreetseid vajadusi arvestades välja töötatud integreeritud merestrateegia edasiarendamine ja rakendamine; merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemine vastavalt merestrateegia raamdirektiivile, mis moodustab integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalase tugisamba, pöörates asjakohast tähelepanu nende koondmõjule ja kasutades ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi; sidusrühmade edasine kaasamine merenduse integreeritud juhtimise kavadesse; integreeritud poliitika väljatöötamiseks vajalike valdkonnaüleste vahendite edasiarendamine; integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise dimensiooni edendamine ning jätkusuutlik majanduskasv, tööhõive, innovatsioon ja konkurentsivõime.

10. Kõik integreeritud merenduspoliitika prioriteedid ja eesmärgid ei ole hõlmatud Euroopa Liidu muude rahastamisvahenditega nagu Ühtekuuluvusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa kalandusfond, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) ja Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend, seepärast on vaja kehtestada integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (edaspidi „programm”).

11. Programmi rakendamine kolmandates riikides peaks aitama saavutada abi saava riigi arengueesmärke ja kokku sobima ELi teiste koostöövahenditega, sh ELi asjaomase poliitika eesmärkide ja prioriteetidega.

12. Programm peaks täiendama olemasolevaid ja edaspidiseid rahastamisvahendeid, mille liikmesriigid on ookeanide, merede ja rannikualade säästva kasutamise edendamiseks teinud kättesaadavaks riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

13. Samuti on vaja kehtestada eeskirjad meetmete kavandamise, kulude abikõlblikkuse, liidu rahalise abi taseme, abi andmise peamiste tingimuste ja programmi üldeelarve kohta.

14. Programmi rakendatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[12] ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[13].

15. Et aidata komisjonil jälgida käesoleva määruse rakendamist, peaks olema võimalik rahastada järelevalve, kontrolli ja hindamisega seotud kulutusi.

16. Programmi rakendamiseks koostatud iga-aastased tööprogrammid tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[14].

17. Käesoleva määruse raames rahastatavate meetmetega seoses on vaja tagada Euroopa Liidu finantshuvide kaitse vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta)[15], nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[16] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[17].

18. Euroopa Liidult saadava raha tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks käesoleva määruse alusel rahastatavat tegevust korrapäraselt hinnata.

19. Kuna liikmesriigid ei saa üksinda tegutsedes käesoleva määruse eesmärke täiel määral täita ning kuna neid eesmärke on programmi raames rahastatavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu lihtsam saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist ja rakendamist toetavate meetmete edendamiseks kavandatud programm (edaspidi „programm”).

Artikkel 2

Üldeesmärgid

Käesoleva programmi üldeesmärgid on:

a) toetada integreeritud ranniku- ja mere- ning merebasseinistrateegia edasiarendamist ja rakendamist;

b) panustada valdkonnaüleste vahendite edasiarendamisse või rannikualadega seotud valdkondlikku poliitikasse;

c) toetada ühist poliitikakujundamist ning edendada mere- ja rannikuressursside säästvat kasutamist ja jätkusuutlikku majanduskasvu, innovatsiooni ja tööhõivet merendussektoris ja rannikualadel kooskõlas valdkondliku poliitika prioriteetide ja meetmetega;

d) jätkata merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride määratlemist merestrateegia raamdirektiivi raames;

e) parandada ja tõhustada integreeritud merenduspoliitika eesmärkidega seotud välist koostööd ja koordineerimist.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

1. Artikli 2 punktides a, b, c ja d sätestatud eesmärkide raames on programmil järgmised eesmärgid:

a) julgustada liikmesriike või piirkondi arendama või kehtestama merenduse integreeritud juhtimist;

b) ergutada ja tugevdada sidusrühmade dialoogi ja koostööd merenduse integreeritud juhtimisega seotud valdkonnaülestes küsimustes;

c) toetada sünergia kasutamist, teabe jagamist ja parimate kogemuste vahetamist merenduspoliitilistes küsimustes, sh selle juhtimine ja valdkondlik poliitika, mis mõjutab piirkondlikke meresid ja rannikualasid;

d) edendada valdkonnaüleste koostööplatvormide ja -võrgustike loomist, sh tööstusharu, uuringutega tegelevate sidusrühmade, piirkondade, riigiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide huvides;

e) toetada ühise metoodika ja lähenemisviisi väljatöötamist.

2. Artikli 2 punktis b sätestatud eesmärgi raames on programmi eesmärk toetada järgmiste valdkondade arendamist:

a) ELi merendusvaldkondade ühine teabejagamiskeskkond, mis edendab valdkonna- ja piiriülest seiretegevust ja tugevdab merealade ohutut ja turvalist kasutamist, võttes arvesse seirealase valdkondliku poliitika arengut ja aidates seda vajaduse korral arendada;

b) mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine, mis on mõlemad mere- ja rannikualade ökosüsteemipõhise majandamise ja säästva arendamise põhilised vahendid;

c) kõikehõlmav ja üldsusele kättesaadav kvaliteetne merenduse andme- ja teadmusbaas, mis lihtsustab nende andmete jagamist, taaskasutamist ja levitamist kasutajarühmade vahel ning tagab merendusalase teabe visualiseerimise veebipõhiste vahenditega.

3. Artikli 2 punktis e sätestatud eesmärgi raames ja valdkondliku poliitika täiendamiseks on programmi eesmärk integreeritud valdkonnaüleste meetmete edendamiseks parandada ja tõhustada koostööd

a) kolmandate riikidega, sh nendega , millel on piir Euroopa merebasseiniga;

b) kolmandate riikide osalejatega;

c) rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, eriti seoses rahvusvaheliste ökosüsteemi taastamise kohustustega ja muude asjakohaste kokkulepetega.

4. Lõikes 3 sätestatud konkreetseid eesmärke püütakse saavutada kooskõlas lõigetes 1 ja 2 sätestatud konkreetsete eesmärkidega ja kooskõlas ELi koostöövahenditega, võttes arvesse riiklike ja piirkondlike arengustrateegiate eesmärke.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed

Programmist võib saada rahalist abi meetmete jaoks, mis on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega, nagu:

a) uuringud ja koostööprogrammid;

b) avalik teave ja parimate kogemuste jagamine, teadlikkuse tõstmine ja sellega seotud teabevahetus ja teabe levitamine, sh reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede arendamine ja haldamine;

c) konverentsid, seminarid, õpikojad ja sidusrühmade kohtumised;

d) andmete jagamine, järelevalve, visualiseerimine ja avalikkuse juurdepääsu tagamine suurele hulgale andmetele, parimatele tavadele ja ELi rahastatavate piirkondlike projektide andmebaasidele, sh vajaduse korral sekretariaadi kaudu, mis on loodud ühe või mitme loetletud eesmärgi tarbeks;

e) valdkonnaüleste vahenditega seotud meetmed, sh katseprojektid.

Artikkel 5

Rahalise abi liik

1. Liidupoolse rahalise abi liigid võivad olla järgmised:

a) toetused;

b) riigihankelepingud;

c) halduskokkulepped Teadusuuringute Ühiskeskusega.

2. Programmi raames võib anda nii meetme- kui ka tegevustoetusi. Kui määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) ei ole sätestatud teisiti, valitakse toetuste või riigihankelepingute saajad projektikonkursi või hankemenetluse alusel.

Artikkel 6

Abisaajad

1. Käesoleva programmi raames võib rahalist toetust anda avalik-õiguslikele või eraõiguslikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, sh Euroopa Liidu ametitele.

2. Programmi kaudu võivad abi saada kolmandad riigid, kolmandate riikide sidusrühmad ja rahvusvahelised organisatsioonid või asutused, kes püüavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud üht või mitut üldist või konkreetset eesmärki.

3. Asjakohases konkursikutses või pakkumiskutses täpsustatakse, kes võivad menetluses osaleda.

Artikkel 7

Rakendamismenetlus

1. Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.

2. Programmi rakendamiseks võtab komisjon artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega kooskõlas vastu iga-aastase tööprogrammi artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.

3. Toetuste kohta sätestatakse iga-aastases tööprogrammis üksikasjalikult:

a) eelarveaasta prioriteedid, täidetavad eesmärgid ja eelarveaastaks kinnitatud assigneeringute prognoositud tulemused;

b) meetmete pealkirjad ja sisu;

c) rakendamisviisid;

d) taotluste valikul kasutatavad põhilised valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid;

e) vajaduse korral asjaolud, millega põhjendatakse toetuse andmist ilma konkursikutseta, komisjoni määruse (EC, EURATOM) nr 2342/2002 artikli 168 eranditest ühe põhjal;

f) maksimaalne eelarve ja maksimaalne võimalik kaasrahastamise määr meetme kohta ning kui ette on nähtud erinevad määrad, siis iga määra puhul järgitavad kriteeriumid;

g) konkursikutsete ajakava.

4. Riigihankelepingute kohta sätestatakse iga-aastases tööprogrammis üksikasjalikult:

a) meetmete pealkirjad ja sisu;

b) maksimaalne eelarve meetme kohta;

c) meetmete eesmärgid;

d) rakendamisviisid;

e) hankemenetluse alustamise soovituslik ajaline raamistik.

5. Iga-aastases tööprogrammis ei käsitleta artikli 9 kohaseid meetmeid.

Artikkel 8

Eelarvelised vahendid

1. Programmi rakendamise rahastamispaketiks alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 kehtestatakse 50 000 000 eurot.

2. Käesolevale programmile eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased ettenähtud assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 9

Tehniline abi

1. Artikliga 8 kehtestatud finantspaketist võib katta ka käesoleva määruse tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalikke kulutusi, mis on seotud ettevalmistava tegevuse, järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega.

2. Lõikes 1 osutatud tegevus võib hõlmata eelkõige uuringuid, ekspertide koosolekuid, kulutusi informaatikavahenditele, -süsteemidele ja -võrkudele ning muud tehnilist, teaduslikku ja haldusliku abi ja erialateadmisi, mida komisjonil on vaja käesoleva määruse rakendamiseks.

Artikkel 10

Järelevalve

1. Rahalise toetuse saaja esitab komisjonile programmi kaudu rahastatava töö kohta tehnilise ja finantsaruande. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist.

2. Ilma et see piiraks kontrollikoja poolt koos riigi pädevate auditeerimisasutuste või -talitustega auditite läbiviimist vastavalt aluslepingu artiklile 287 või muud kontrollimist vastavalt aluslepingu artikli 322 lõike 1 punktile b, viivad komisjoni ametnikud ja teised töötajad läbi kohapealseid kontrolle, sealhulgas pistelisi kontrolle projekti või muude projekti kaudu rahastatavate meetmete suhtes, eesmärgiga kontrollida eelkõige vastavust programmi eesmärkidele ja meetmete vastavust abikõlblikkuse kriteeriumidele käesoleva määruse artiklite 2, 3 ja 4 kohaselt.

3. Käesolevast määrusest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette, et komisjon või komisjoni volitatud esindaja teostab järelevalvet ja finantskontrolli ning kontrollikoda viib läbi auditeid, mis toimuvad vajadusel kohapeal.

4. Rahalise toetuse saaja hoiab viie aasta jooksul pärast mis tahes projektiga seotud viimast väljamakset komisjoni jaoks alles kõik projektiga seoses tehtud kulutusi tõendavad dokumendid.

5. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja pistelise kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või toetuse andmise tingimusi ning maksegraafikut.

6. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida, kas rahastatavaid meetmeid viiakse ellu nõuetekohaselt ning kooskõlas käesoleva määruse ja finantsmääruse sätetega.

Artikkel 11

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva programmi raames meetmete rakendamisel kaitstakse ELi finantshuve

a) ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmetega;

b) tõhusa kontrollimisega;

c) alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ja

d) tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine.

2. Lõike 1 kohaldamiseks tegutseb komisjon kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

3. Komisjon vähendab meetmele antava rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus tema olemuse või rakendamistingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või kui meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

6. Käesoleva artikli puhul tähendab eeskirjade eiramine Euroopa Liidu õiguse sätte või lepingust tuleneva kohustuse rikkumist, mis tuleneb majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või Euroopa Liidu hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.

Artikkel 12

Hindamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruande hiljemalt 31. detsembril 2014.

Artikkel 13

Nõuandekomitee

1. Artikli 7 lõikega 2 ettenähtud iga-aastaste tööprogrammide koostamisel abistab komisjoni nõuandekomitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Merenduspoliitika

3. EELARVEREAD

3.1. 11 09 05 Integreeritud merenduspoliitika (IMP) edasiarendamist toetav programm

11 01 04 07 Integreeritud merenduspoliitika (IMP) edasiarendamist toetav programm – halduskorralduskulud

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

2011. aasta 1. jaanuarist kuni 2013. aasta 31. detsembrini

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

11 09 05 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik Ei kohaldata. | Liigendatud[18] | JAH | EI | EI | Nr 2 |

11 01 04 07 | Kohustuslik/ Mittekohustuslik Ei kohaldata | Liigendamata[19] | JAH | EI | EI | Nr 2 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

Tegevuskulud[20] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 16.260 | 16.560 | 16.780 | 49.600 |

Maksete assigneeringud | b | 7.355 | 14.443 | 17.512 | 39.310 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[21] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0.100 | 0.100 | 0.200 | 0.400 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 16.360 | 16.660 | 16.980 | 50.000 |

Maksete assigneeringud | b+c | 7.455 | 14.543 | 17.712 | 39.710 |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 3.000 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0.155 | 0.157 | 0.160 | 0.472 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 17.515 | 17.817 | 18.140 | 53.472 |

Maksekohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 8.610 | 15.700 | 18.872 | 43.182 |

Aastateks 2014 ja 2015 vajalikud maksete assigneeringud, mis on seotud kulukohustuste assigneeringutega tegevuskuludeks ajavahemikul 2011–2013, on eeldatavalt kokku 10 290 eurot. |

Kaasrahastamise andmed |

Kaasrahastav asutus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |

f |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

4.1.3. Finantsmõju tuludele

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised teenistujad ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | 2011 | 2012 | 2013 |

Personal kokku | 9.4 | 9.4 | 9.4 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Jätkata tööd integreeritud merenduspoliitika edasiarendamise ja rakendamise võimaluste uurimiseks.

5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Kavandatav eelarve peaks täiendama ja tugevdama olemasolevaid ja tulevasi rahastamisvahendeid. Käesoleva programmi raames tehtavad jõupingutused peaksid vajaduse korral täiendama ELi asjakohast poliitikat, mis on seotud olemasolevate rahvusvaheliste ja piirkondlike konventsioonide ja/või kokkulepetega ELi mittekuuluvate riikidega, kes tegutsevad teatavates eraldi piirkondades, ning peaksid viima oluliste sidemete loomiseni kõnealuste algatuste vahel, mis suurendab maksimaalselt nende üldist kasu. Üksikmeetmed täiendavad Euroopa makromajandusliku strateegia loomisel käimasolevat tööd.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Vt määruse artiklid 2 ja 3.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Eelarveassigneeringuid käesoleva programmi raames rahastatavate meetme jaoks täidab komisjon tsentraliseeritult kooskõlas finantsmääruse artikliga 53a. Muud rakendusmeetodid ei ole siiski välistatud.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete tehnilist ja rahalist rakendamist eduaruannete alusel, mida esitavad komisjonile abisaajad, ning samuti kohapealse kontrollimise abil. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist. Projektid ja muud programmi raames rahastatavad meetmed kuuluvad samuti auditeerimisele, sealhulgas võib auditi tegemise allhanke korras usaldada töövõtjatele.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Ettepanekuga kaasnevas seletuskirjas esitatakse ülevaade eelhindamise peamistest tulemustest.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Kõnealuses valdkonnas ELi meetmete väljatöötamiseks algatati ajavahemikul 2008–2010 suur hulk katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Programmi kohta tervikuna tuleb esitada järelhinnang Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembril 2014.

Kooskõlas finantsmääruse artikli 27 lõikega 4 ja selle rakendusmääruse artikli 21 lõikega 3 peab merenduse integreeritud juhtimise ja mereala ruumilise planeerimise hindamine leidma aset aastal 2012, merendusteadmiste projekti hinnatakse aastal 2013.

7. Pettusevastased meetmed

Kavandatava määruse artiklis 10 viidatakse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[22] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[23] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[24].

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2011 | 2012 | 2013 |

Väljund 1: alaline koordineerimisplatvorm piirkondadevaheliseks koostööks seoses hindamisega, eesmärkide seadmisega ja merevete seirega, hõlmab OSPARit, Barcelona konventsiooni, HELCOMi ja Bukaresti konventsiooni. | 1 | 0.200 | 1 | 0.200 | 1 | 0.300 | 0.700 |

Väljund 2: regulaarne õpikoda merevee hea keskkonnaseisundi saavutamiseks Kirde-Atlandil, Vahemeres, Läänemeres ja Mustas meres | 1 | 0.100 | 1 | 0.100 | 1 | 0.100 | 0.300 |

Meede 2: toetus metoodikastandardite arendamiseks seoses merede hea keskkonnaseisundiga merestrateegia raamdirektiivi raames | 1 | 0.700 | 1 | 0.300 | 1 | 0.500 | 1.500 |

Meede 3: uuring mereprahi päritolu, ulatuse ja sellega seotud võimalike meetmete kohta (sh probleemid nn plastsupiga), mis aitab kaasa valdkonnaülese probleemi lahendamisele ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi raames (seos merestrateegia raamdirektiivi I lisa tunnusega 10) | 1 | 0.400 | 1 | 0.500 | 1 | 0.600 | 1.500 |

Meede 4: projekt Euroopa Komisjoni poolt toetatava tegevuse viisi kindlaksmääramiseks kooskõlas merestrateegia raamdirektiivi artikli 5 lõikega 3 katseprojekti piirkondadeks määratud aladel, kus mere seisund on nii kriitiline, et see nõuab kiiret tegutsemist | 1 | 0.200 | 1 | 0.200 | 1 | 0.300 | 0.700 |

Meede 5: projekt Arktika keskkonnaprobleemide kohta Kirde-Atlandi kaitseks tehtava koostöö raames | 1 | 0.400 | 0.400 |

2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud või ajutised teenistujad[26] (11 01 01) | A*/AD | 4.00 | 4.00 | 4.00 |

B*, C*/AST | 2.40 | 2.40 | 2.40 |

Art. 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[27] | 3.00 | 3.00 | 3.00 |

Art. 11 01 04 05 kohaselt rahastatav muu personal[28] |

KOKKU | 9.40 | 9.40 | 9.40 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Uuringute suuniste kirjutamine, hankemenetluste ja toetuse saamiseks projektikonkursside ettevalmistamine; toetuste läbirääkimised, eelkontroll, järelkontroll, koosolekute organiseerimine, projektide ja pakkumiste hindamine, tulemuste jälgimine, maksete töötlemine.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad ja koosseisuväliste töötajate kohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

Personalikulude vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |

Täitevasutused[29] |

Muu tehniline ja haldusabi |

- sisene |

- väline | 0.100 | 0.100 | 0.200 | 0.400 |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0.100 | 0.100 | 0.200 | 0.400 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud, mis ei sisaldu võrdlussummas

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2011 | 2012 | 2013 |

Ametnikud ja ajutised teenistujad (11 01 02 01) | 0.781 | 0.781 | 0.781 |

Art 11 01 02 01 kohaselt rahastatav personal (riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) | 0.219 | 0.219 | 0.219 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1.000 | 1.000 | 1.000 |

Arvestus – Artikli 11 01 02 01 kohaselt rahastatavad ametnikud, ajutine personal ja personal |

Personalikulusid arvestatakse komisjoni määratud keskmiste kulude alusel, mida kasutatakse personalikulude hinnanguliseks arvestamiseks järgmiselt: ametnikud ja ajutised töötajad: 122 000 eurot aastas riikide lähetatud eksperdid: 73 000 eurot aastas lepingulised töötajad: 64 000 eurot aastas |

8. 2. 6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

11 01 02 11 01 – lähetused | 0.020 | 0.020 | 0.020 | 0.060 |

11 01 02 11 02 – eksperdirühmade koosolekud | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |

11 01 02 11 03 – Nõuandekomitee, kes abistab komisjoni määruse (millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm) artikli 7 lõikega 2 ettenähtud iga-aastaste tööprogrammide koostamisel kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklitega 3 ja 7 (kaks koosolekut aastas) | 0.035 | 0.037 | 0.040 | 0.112 |

11 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

11 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0.155 | 0.157 | 0.160 | 0.472 |

Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi sees ümberpaigutatud eraldise raames, täiendades seda vajaduse korral lisaeraldisega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Mereseire ja andmete eksperdirühm vaatab merendusteadmiste projektid läbi ja saab kokku neli korda aastas. Nad jälgivad juba praegu ettevalmistavat tegevust ning hinnang põhineb selles töös saadud kogemustel. Nõuandva komitee koosolekute kulud on arvestatud eksperditasude maksmist käsitlevate komisjoni eeskirjade alusel. |

[1] 14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi lõppjäreldused – dok. 16616/1/07 REV 1.

[2] KOM(2009) 540, 15. oktoober 2009.

[3] Eduaruanne kaasnes komisjoni töödokumendiga SEK(2009) 1343, milles esitati üksikasjalik aruanne edusammudest 2007. aastal vastuvõetud tegevuskava punktides.

[4] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (edaspidi „finantsmäärus”) ning komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 478/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

[5] Komisjoni eduaruanne Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta – KOM(2009) 540 (lõplik), 15.10.2009, lk 11–12, ja Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat käsitlevale komisjoni teatisele lisatud tegevuskava – SEK(2007) 1278, 10. oktoober 2007.

[6] Komisjoni teatis „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine” KOM(2008) 395, 29.6.2008, lk 4.

[7] Näiteks integreeritud mereseire puhul piirdub ELi sekkumine sellega, et ta teeb olemasolevate süsteemide eri teabekihid koostalitlusvõimeliseks ning muudab need kõigile kasutajaskondadele ELi tasandil kasutatavaks eelnevalt kindlaks määratud vajaduste katmiseks, austades maksimaalselt proportsionaalsuse põhimõtet. Ühise teabejagamiskeskkonna loomine ei peaks mingil viisil takistama olemasolevate ja kavandatud valdkondlike süsteemide arendamist, tingimusel et võetakse arvesse vajadust koostalitusvõime järele, mis võimaldab teabevahetust teiste asjaomaste süsteemidega.

[8] ELT C […], […], lk […].

[9] ELT C […], […], lk […].

[10] Üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldused integreeritud merenduspoliitika kohta. Dok. 15175/1/09, lk. 6.

[11] Euroopa Parlamendi 20. mai 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta P6_TA(2008)0213.

[12] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[13] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[15] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[16] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[17] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[18] Liigendatud assigneeringud.

[19] Liigendamata assigneeringud, edaspidi NDA.

[20] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla.

[21] Kulud, mis kuuluvad jaotise 11 artikli 11 01 04 alla.

[22] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[23] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[24] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[25] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[26] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[27] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[28] Kulud sisalduvad võrdlussummas.

[29] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.