ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid seoses kutseõppe sisu ja korraldamisega. Tegevusega püütakse: — hõlbustada tööstuse muudatustega kohanemist, eriti kutse- ja ümberõppe kaudu; — parandada esialgset ja täiendkutseõpet, et hõlbustada kutsealale pääsu ja naasmist tööjõuturule; — soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust; — stimuleerida koolitusalast koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtjate vahel; — arendada informatsiooni ja kogemuste vahetamist liikmesriikide koolitussüsteemidele ühistes küsimustes. (Väljavõte asutamislepingu artiklist 150)

Keskuse eesmärgid Keskus on Euroopa Liidu kutseõppe ja hariduse keskus, mis edastab poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet eesmärgiga arendada selgemat käsitlust valdkonna praegustest suundumustest, võimaldamaks neil seeläbi teha otsuseid, mis varasemaga võrreldes toetavad paremini tulevikus võetavaid meetmeid. Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel ühenduse tasandil.

Ülesanded — Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid; — aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele; — kasutada ning levitada kasulikke dokumente ja teavet; — edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes; — tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

1. Haldusnõukogu Koosseis Igast liikmesriigist: — üks valitsuse esindaja; — üks tööandjate organisatsioonide esindaja; — üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm Euroopa Komisjoni esindajat. 2. Büroo Koosseis Eesistuja ja kolm haldusnõukogu ase-eesistujat (üks igast grupist), üks koordinaator iga grupi kohta ja üks komisjoni esindaja. 3. Direktor Nimetatakse ametisse komisjoni poolt haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimekirjast; vastutab keskuse juhtimise eest ning viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsuseid. 4. Sisekontroll Komisjoni siseauditi talitus. 5. Välisaudit Kontrollikoda. 6. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve 18,38 miljonit eurot (17,40 miljonit eurot) Ühenduse osalus: 93 % (96 %) Personali suurus 31. detsembril 2008 Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 99 (97) Täidetud töökohti: 97 (89) Muu personal: lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid. Personal kokku: 128 (128) põhitegevus: 87 haldus: 41 (2007.a: põhitegevus: 89 haldus: 39)
Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale. (Artikkel 181a)

Eesmärgid Anda ELi abi: i) ülesehituseks, pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumiseks; ii) et edendada usaldusväärset haldamist, tugevamaid asutusi ja õigusriiki; iii) et toetada turumajanduse arengut ja investeeringuid olulisse füüsilisse infrastruktuuri ja keskkonnameetmetesse; iv) et toetada sotsiaalset arengut ja tugevdada kodanikuühiskonda.

Taotlus Amet haldab peamisi välisabiprogramme Kosovos, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Abisaajate hulka võivad kuuluda riigid, ÜRO haldusalas olevad üksused, föderaal-, regionaal- ja kohalikud üksused, avalikud ja avaliku sektori osalusega asutused, nii tööandjate kui töövõtjate toetusorganisatsioonid, kooperatiivid, liidud, heategevusorganisatsioonid, sihtasutused ja valitsusvälised organisatsioonid.

Ülesanded — Nõustada komisjoni esmavajaduste osas; — koostada ülesehituse ning pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise programme; — teha kõik võimalik ELi abi rakendamiseks.

1. Juhatus Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, kahest komisjoni esindajast ja ühest Euroopa Investeerimispanga vaatlejast. 2. Direktor Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul. Rakenduskeskused asuvad Belgradis, Prištinas, Podgoricas ja Skopjes. Rakenduskeskused on suurel määral halduslikult iseseisvad. 3. Väliskontroll Euroopa Kontrollikoda 4. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve 236,5 miljonit eurot (250,2 miljonit eurot) Personali suurus 31. detsembri 2008 seisuga 93 (108) ajutist töökohta ametikohtade loetelus täidetud töökohti: 61 (83) Muud töökohad: kohalik personal: 158 (165) töökohta, millest 32 (154) oli täidetud; lepingulised töötajad: 28 (29) töökohta, millest 19 (27) oli täidetud; personal kokku: 112 (264) Jaotus vastavalt tööülesannetele: põhiülesanded: 59 (163); haldusülesanded: 53 (101)
13.

Keskus teeb kõik võimaliku, et lahendada probleem, mis on peamiselt seotud klientidelt saabuva tõlketellimuste prognoosi ebatäpsusega. Sel põhjusel palus keskus 2009. a keskel klientidel oma 2009. a prognoosid üle vaadata, et täpsustada praegust eelarvet. Veelgi olulisem on see, et keskus teeb praegu hinnaanalüüsi eesmärgiga täiustada oma hinnastruktuuri. 2009. aastal tagastab keskus pärast paranduseelarve vastuvõtmist 11,45 miljoni suuruse eelarveülejäägi oma klientidele.
1.

Brüsselis asuv Euroopa GNSS (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Järelevalveamet (edaspidi amet) loodi ühenduse agentuurina nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004, (1) et hallata Euroopa GNSS programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (2) kohaselt vähendati ameti kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide julgeoleku kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine. On võimalik, et komisjon usaldab ametile täitmiseks ka muid konkreetseid ülesandeid (3).
2.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi: a) „määratlemisetapp” algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse ühenduse eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukava; b) „arendusetappi” (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (vt ka tabel) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; c) „kasutuselevõtu etappi” (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutusele võtmine.
16.

Ameti 2008. aasta tööplaanis on iga põhimeetme kohta kirjas kavandatud tegevus, prioriteetsed eesmärgid ja näitajad. Meetmeid ei ole sageli kirjeldatud nii, et need oleksid mõõdetavad, ning samuti ei ole need selgelt eesmärkidega seotud. Eesmärgid ja näitajad on peamiselt väljundipõhised ning sageli ei ole mõõdetavad. Selline olukord raskendab puuduste määratlemist ning edenemise jälgimist kõikidel tegevustasanditel. Kui amet soovib, et haldamine oleks tõeliselt tegevuspõhine ja võimaldaks vahendite eraldamise ja tulemuste järelevalve pidevat paranemist, peaks ta kindlaks määrama täpsed ja mõõdetavad eesmärgid koos vastavate tulemusnäitajatega ning soodustama tulemuste saavutamist.
16.

Eurofoundi algatatud mitmeaastaste lepingute menetlused kindlustuslepingu ja reisiteenuste teenuslepingute saamiseks on vahepeal lõpetatud. Õigusabi osutanud lepingupool jäeti samaks talitluspidevuse tagamise eesmärgil (Eurofoundil oli pooleliolevaid kohtuasju). Uus pakkumismenetlus õigusabi osutamise mitmeaastase raamlepingu sõlmimiseks on praegu käimas. Meie projektijuhtimissüsteemis on eraldi näidisvorm hangete kavandamiseks ja lepingute haldamiseks, et võimaldada hankemenetluste õigeaegset kavandamist.
14.

Nagu kontrollikoda on märkinud, (12) tähendab täitmata ametikohtade kõrge määr (26 %), mis on küll oluliselt väiksem kui 2007. aastal (33 %), endiselt puudusi töölevõtmise korra planeerimisel ja rakendamisel. Lisaks mõjutas see assigneeringute kasutamist I jaotises, kus kanti assigneeringutest 1,8 miljoni euro suurune summa üle ajutuste ja lepinguliste töötajate palkadeks, et suurendada peamiselt ajutise tööjõuga seotud assigneeringuid (238 % võrra). Nimetatud olukord oli vastuolus läbipaistvuse põhimõttega.
Sotsiaalsätted Ühendus ja liikmesriigid […] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, […]. Pidades silmas artikli 136 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab ühendus liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades: a) eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust; b) töötingimused; (…). (Väljavõtted asutamislepingu artiklitest 136 ja 137)

Eesmärgid Kuna vastavalt asutamislepingu ja tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast infot tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas.

Ülesanded — Koguda, analüüsida ja levitada informatsiooni riiklike ja ühenduse prioriteetide ja teadustöö kohta. — Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas. — Anda ühenduse asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et sõnastada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. — Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta. — Aidata kaasa ühenduse strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele. — Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik.

1. Juhatus Koosseis — üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige; — üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige; — üks iga liikmesriigi töötajate organisatsioone esindav liige; — kolm komisjoni esindavat liiget. Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast. Ülesanne Juhatus võtab vastu agentuuri tööprogrammi, eelarve ja üldise aastaaruande. 2. Büroo Koosseis — Eesistuja ja kolm ase-eesistujat; — koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast; — üks liige igast rühmast ja komisjonist. Ülesanne Järelevalve juhatuse otsuste ettevalmistuse ja järelkontrolli üle. 3. Direktor Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul. 4. Komisjonid Tööprogrammi ja eelarve puhul kohustuslik konsultatsioon komisjoni ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega. 5. Välisaudit Euroopa Kontrollikoda. 6. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve — 14,9 miljonit eurot (14,9 miljonit eurot), Sealhulgas: — ühenduse toetus tööhõive peadirektoraadile: 96,5 % (93,8 %) — ühenduse toetus laienemise peadirektoraadile: 2,4 % (2,9 %) Personali suurus seisuga 31. detsember 2008 44 (42) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti: 41 (38) täitmata töökohti: 3 (4) 23 (25) muud töökohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal). Personal kokku: 64 (63) mis jaguneb vastavalt ülesannetele: Põhiülesanded: 45 (47) Haldusülesanded: 10 (9) Mitmesugused ülesanded: 9 (7)
13.

Keskus nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et ülekantud summad on suured. Siiski soovib ta rõhutada asjaolu, et enam kui 80 % on neist seotud nende tegevuste kuludega, mida alustati juba 2008. aastal ja mis jätkuvad kogu 2009. aasta vältel. Juhtkond keskendub enamiku hangete ja allhangete lõpetamisele selle aasta alguses, et parandada eelarve täitmist ja vähendada ülekantavaid summasid.
Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema hindamisorganina ja tekitama usaldust tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele. (Asutamislepingu artikli 251 põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus.)

Eesmärgid — Amet tõhustab ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel. — Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. — Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd. — Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel.

Ülesanded Amet a) kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; b) annab nõu Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või riigisisestele asutustele; c) tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; d) edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; e) annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks; f) aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; g) jälgib standardite väljatöötamist; h) nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal; i) edendab riski hindamise tegevusi seoses riskijuhtimise lahenduste ja vältimisega; j) aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega.

1. Juhatus 1. Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni nimetatud esindajat ja kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmistest rühmadest: a) info- ja sidetehnoloogiatööstus; b) tarbijarühmad; c) akadeemilised eksperdid. 2. Juhatuse liikmeid võivad asendada asendusliikmed. 2. Tegevdirektor 1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. 2. Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat. 3. Välisaudit Euroopa Kontrollikoda 4. Siseaudit Komisjoni siseauditi talitus. 5. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve 8,4 (8,3) miljonit eurot. Personali suurus 31. detsembril 2008: — 44 (44) töökohta ametikohtade loetelus 39 (42) täidetud töökohta. — Muud töökohad: 12 (11) lepingulist töötajat; 5 (2) lähetuses viibivat riigi eksperti; 2 (2) koolitatavat. Kogu personal: 58 (56). Põhiülesanded: 38 (31). Haldus ja poliitika: 20 (25).
Ühendus aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele. (Asutamislepingu artikli 149 lõige 1) Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat. (Asutamislepingu artikli 150 lõige 1) Ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule. (Asutamislepingu artikli 151 lõige 1) Ühendus ja liikmesriigid tagavad ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. (Asutamislepingu artikli 157 lõige 1)

Eesmärgid Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele. Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid ühenduse programme. Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest järgmistes programmides (näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Meediakoolitus”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Väliskoostöö alaprogramm”). Sellega seoses rakendab täitevasutus ühenduse abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded — Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine oma tegutsemise jooksul ühenduse programmide rakendamise kontekstis. — Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. — Ühenduse programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. — Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine ühenduse tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega.

1. Juhtkomitee Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase tööprogrammi. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande. 2. Direktor Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt. 3. Välisaudit Euroopa Kontrollikoda. 4. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve 1) Tegevuseelarve 488 miljonit eurot täitevasutusele delegeeritud ühenduse programmide ja projektide juhtimiseks ja rakendamiseks komisjoni vastutusel. 2) Halduseelarve 38 miljonit eurot täitevasutuse toimimiseks sõltumatu asutusena (99,8 %-ne toetus Euroopa Ühenduste üldeelarvest). Personali suurus 31. detsembril 2008 1) Ajutised töötajad 92 töökohta ajutistele töötajatele ametikohtade loetelus Täidetud töökohad: 85 2) Lepingulised töötajad 303 lepingulist töötajat Täidetud töökohad: 277 3) Personal kokku: 362 4) Tööde jagunemine: põhiülesanded: 1 haldusülesanded: 65 mitmesugused ülesanded: 2
EuropeAid käsitleb seda küsimust eelarvetoetuse suuniste läbivaatamise ning projektitaotluste vastastikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi tugirühm) läbivaatamise raames. Need on kavandatud 2011. aastaks.

Seoses välisauditite kasutamisega, mis on üks olulisemaid EuropeAidi sisekontrolliraamistiku komponente, märkis kontrollikoda, et protsessid on paranenud. Kontrollikoda järeldas siiski, et nimetatud kontrollid on kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad. (2008. aasta aastaaruande punktid 8.23 ja 8.24)

Alates 2007. aastast kehtiva auditimetoodika osas läbiviidud reformid, mida täiendas põhjalik aasta auditikava metoodika läbivaatamine.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 3. rida
(nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1111/2005)

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise. (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151)

Eesmärgid Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi: — inimene töökeskkonnas; — töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine; — teatud liiki töötajate eriprobleemid; — keskkonna parandamise pikaajalised aspektid; — inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Ülesanded — Edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades; — hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel; — viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada katseprojekte; — teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide või rahvusvahelise tasandi erialainstituutide, -fondide ja -asutustega.

1. Haldusnõukogu — Igast liikmesriigist: — üks valitsuse esindaja; — üks valitsuse esindaja ja üks esindaja tööandjate organisatsioonidest ning üks töötajate esindaja; — kolm komisjoni esindajat. 2. Juhatuse büroo — Koosneb kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ja kahest komisjoni esindajast; — teostab järelevalvet haldusnõukogu otsuste täitmise üle ja võtab meetmed juhatuse koosolekute nõuetekohase korraldamise tagamiseks. 3. Direktor Nimetab ametisse komisjon juhatuse poolt esitatud kandidaatide nimekirjast, direktor täidab juhatuse ja juhatuse büroo otsuseid ja juhib fondi. 4. Eksperdikomisjonid Koosnevad maksimaalselt kolmest komisjoni, valitsuste ja sotsiaalpartnerite esindajast, eesmärgiga anda nõu suurte projektide elluviimise ja tulemuste hindamise kohta. 5. Välisaudit Kontrollikoda. 6. Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve 20,2 miljonit eurot (21,0 miljonit eurot) Personali suurus seisuga 31. detsember 2009 101 töökohta ametikohtade loetelus, millest 81 (78) oli täidetud Muu personal: Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0) Lepingulised töötajad 13 (9) Kogu personal: 94 (87) Jaotus vastavalt tööülesannetele Põhiülesanded: 62 (56) Haldusülesanded: 28 (27) Mitmesugused ülesanded: 4 (4)
16.

Viimasel kolmel aastal (11) on kontrollikoda märkinud, et ametil on vaja teha komisjonile ettepanek lõivude taseme kohta, mis vastaks täpsemalt ameti tegelikele kuludele (12). Akumuleeritud tulem on suurenenud 273 miljonilt eurolt 2007. aastal 350 miljoni euroni 2008. aastal ja 402,6 miljoni euroni 2009. aastal. Kuigi lõive käsitlevasse määrusesse tehtud muudatused jõustusid 1. mail 2009, on tulem 2009. aasta lõpu seisuga suurenenud rohkem kui 50 miljoni võrra. Amet peaks nimetatud muudatuste pikaajalist mõju hoolikalt hindama ja vajaduse korral tegema komisjonile ettepanek lõivudes täiendavate muudatuste tegemiseks selleks, et lähitulevikus oleks eelarve rohkem tasakaalus.
14.

Alates märtsist 2010 on igal nädalal finantsjuhtimise koosolek, et parandada eelarve täitmist ja selle kontrollimist. Peale selle on komisjoni toel parandatud eelarve kavandamist. Edasised täiendused on kavas kasutusele võtta seoses kolledži mitmeaastase tegevusplaaniga.
13.

Keskus on kontrollikoja märgitud probleemidest teadlik ja kaalub meetmeid, et parandada eelarve täitmist eelkõige prognooside täiustamise ja planeerimise tugevdamise teel, mis aitaks paremini toime tulla aastasuse põhimõttega. Seda peaks soodustama tõsiasi, et 2010. aastast alates tegutseb keskus täies mahus.
13.

Koolitusfondi 2009. aasta eelarve planeerimist ja täitmist mõjutas fondi õigusliku aluse (16) läbivaatamine ning koolitusfondi eelarve I ja II jaotiseks ette nähtud 2 miljoni eurose reservi peatamine viimasel hetkel Euroopa Parlamendi poolt. Koolitusfondi 2010. aasta väljavaated on stabiilsemad. Koolitusfond on juba võtnud kasutusele rangemad eelarve ülekannete järelevalve- ja kontrollimeetmed, et piirata ülekannete arvu, ning kavandab vahendeid eelarve paremaks planeerimiseks ning 2011. aasta eelarve prognoosimiseks. Lähtudes kontrollikoja soovitustest hakkab koolitusfond ülekannete tegemisel finantsmäärust rangemalt järgima. Alates 2010. aasta paranduseelarvest hakkab koolitusfond avaldama finantsmääruse artikli 31 lõike 2 punkti c kohast maksegraafikut.
13.

2009. aastal suurenes eelarve 17,2 miljoni euro võrra, mis on eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 28 %. Siiski tuli 27 miljoni euro ulatuses assigneeringuid järgmisesse aastasse üle kanda ja 13,9 miljoni euro ulatuses assigneeringuid (12) tühistada. Ka 2008. aastal tuli 13 miljoni euro ulatuses assigneeringuid tühistada. See tähendab, et agentuuril tuleb assigneeringute kasutamist veel parandada.