Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030

„Puuetega inimestel on õigus headele töötingimustele, iseseisvale toimetulekule, võrdsetele võimalustele ja täieulatuslikule osalemisele oma kogukonna elus. Igaühel on õigus elada ilma takistusteta. Meie kui kogukonna kohus on tagada puuetega inimeste täielik osalemine ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel.“

Komisjoni president von der Leyen

1.Tulevikunägemus ja vajadus tegude järele

Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu võrdsus, sotsiaalne õiglus, vabadus, demokraatia ja inimõigused. Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping“) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud õiguslik alus võitluseks diskrimineerimise kõigi vormide vastu, nähes ELi poliitika ühe nurgakivina ette võrdsuse. President von der Leyeni sõnul on tema juhitava komisjoni üks prioriteet võrdõiguslikkuse liidu loomise, pidades silmas võrdõiguslikkust selle kõigis vormides.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni (UNCRPD) vastuvõtmine 2006. aastal tähistas läbimurret puuetega inimeste õiguste miinimumstandardite kehtestamisel. EL ja selle liikmesriigid on puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised ja teevad selle rakendamisel edusamme .

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas näitab suunda Euroopa sotsiaalõiguste sammas , mille Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon 2017. aastal ühiselt välja kuulutasid. Samba 17. põhimõttes rõhutatakse, et puuetega inimestel on õigus sissetulekutoetusele, mis tagab neile väärika elu, teenustele, mis võimaldavad neil osaleda tööturul ja ühiskonnaelus, ning nende vajadustele kohandatud töökeskkonnale.

Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 sillutas teed tõketeta Euroopa loomisele, edendades meetmeid, mida toetatakse ka ELi rahalistest vahenditest, et parandada ELis elu ligikaudu 87 miljonil inimesel, kellel on mingi puue. Hindamine näitab, et strateegia aitas parandada olukorda mitmes valdkonnas, eelkõige seoses puuetega inimestele ligipääsuvõimaluste ja õiguste tagamisega, seades puuetega inimesed ELi tegevuskavas olulisele kohale.

Sellegipoolest on puuetega inimestel endiselt palju probleeme tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavuse ning tööhõive ja vaba aja veetmisega seoses ning neil on keeruline osaleda poliitilises elus. Ka vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on nende puhul suurem (28,4 %) kui puueteta inimeste seas (18,4 %). Üle poole puuetega inimestest väidab, et nad tundsid ennast 2019. aastal diskrimineerituna.

COVID-19 pandeemia ja selle majanduslikud tagajärjed, mis takistusi ja ebavõrdsust suurendasid, muudavad veelgi pakilisemaks vajaduse see probleem lahendada . Hoolekandeasutustes elavate puuetega inimeste nakatumise määr on kõrgem ja samal ajal kannatavad nad sotsiaalse distantseerumise nõuete tõttu isoleerituse all. Kogukonnas ja kodus elavaid puuetega inimesi mõjutab see, et isiklikke teenuseid osutatakse piiratud ulatuses, mistõttu võib juhtuda, et neil ole võimalik iseseisvalt toime tulla. Piiratud võimalus kasutada IKT-vahendeid, mida on vaja videovestluste pidamiseks, kaugtööks, distantsõppeks, internetis ostude tegemiseks ja COVID-19ga seotud teabe saamiseks, muudab isegi väikesed ülesanded nende jaoks keeruliseks. EL võttis kiiresti meetmeid pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks, et tagada õiglane ja kaasav taastumine, võttes arvesse erinevusi ja ebavõrdsust. Komisjon suurendas erakorraliste meetmete võtmist juba 2020. aasta varakevadel ja tegi mais ettepaneku võtta vastu ulatuslik Euroopa taastekava. ELi järgmine pikaajaline eelarve koos taasterahastuga „NextGenerationEU“ on suurim stimuleerivate meetmete pakett, mis on kunagi vastu võetud. See toetab puuetega inimeste hõlmamist COVID-19-le reageerimisel ja sellest taastumisel.

On aeg tõhustada Euroopa meetmeid. Euroopa Parlament kutsus üles võtma vastu uue puuetega inimesi käsitleva strateegia, mis hõlmab kõiki konventsiooni valdkondi, ning nõukogu kohustus jätkama tööd selle rakendamiseks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komitee rõhutasid ligipääsetavuse ja iseseisva toimetuleku tähtsust ning juhtimise ja järelevalve olulisust.

Selle strateegia eesmärk on muuta eelseisval kümnendil puuetega inimeste elu paremaks nii ELis kui ka mujal. Strateegia eesmärke on võimalik saavutada üksnes kooskõlastatud tegevusega nii riiklikul kui ka ELi tasandil, kui liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused pühenduvad täiel määral komisjoni kavandatud meetmete elluviimisele.

Mõnes valdkonnas (nt transport ja siseturg) jagab EL pädevust liikmesriikidega. Muudes asjaomastes valdkondades, nagu tervishoid, haridus ja kultuur, jääb põhipädevus liikmesriikidele ja ELil on toetav roll. Seetõttu on liikmesriikide esmane kohustus töötada välja puuetega inimesi käsitlevad riiklikud poliitikameetmed, lähtudes oma kohustusest rakendada puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja kohaldatavatest ELi õigusnormidest. Strateegiaga tagatakse ka, et komisjon on puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel eeskujuks ja tõhustab selleks oma koostööd teiste ELi institutsioonidega.

Strateegias võetakse arvesse seda, et puudeid on väga erinevaid ja need tulenevad pikaajaliste füüsiliste, vaimsete, intellektuaalsete või meeleliste kahjustuste (mis on sageli nähtamatud) ja keskkonnatõkete vastastikusest mõjust, aga ka asjaolu, et puuete esinemise sagedus kasvab koos vanusega, kuna peaaegu pooltel üle 65-aastastel inimestel on nende sõnul mingi puue. Selles arendatakse edasi läbipõimunud puuete küsimust, käsitledes konkreetseid takistusi, millega puutuvad kokku inimesed, kellel on mitme (soolise, rassilise, etnilise, seksuaalse, usulise) identiteedi kombinatsioon, või raskes sotsiaal-majanduslikus või muus kaitsetus olukorras olevad puuetega inimesed. Puuetega inimeste hulgas vajavad erilist tähelepanu naised, lapsed, eakad, kodutud, pagulased, rändajad, romad ja muud etnilised vähemused.

Strateegiaga toetatakse rohe- ja digipööret ning eurooplaste tervisekaitset, aidates nii kaasa kestliku, vastupanuvõimelise, uuendusmeelse ja õiglase liidu loomisele. See on osa komisjoni poolt vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavast. Täiendades võrdõiguslikkuse strateegiaid, mis on vastu võetud diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemiseks, aitab kõnealune strateegia jõuda võrdõiguslikkuse liiduni ja tugevdada Euroopa rolli ülemaailmse partnerina ebavõrdsuse vastu võitlemisel, saavutades ÜRO kestliku arengu eesmärgid ja edendades inimõigusi.

2.Ligipääsetavus kui õigusi, iseseisvust ja võrdsust võimaldav tegur

Ligipääs tehis- ja virtuaalkeskkonnale, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT), kaupadele ja teenustele, sh transpordile ja taristule, on õiguste teostamist võimaldav tegur ning eeltingimus puuetega inimeste täielikuks osalemiseks teistega võrdsetel alustel.

Viimase kümne aasta jooksul on eri valdkondades vastu võetud palju ELi õigusnorme, et muuta EL puuetega inimestele ligipääsetavamaks: Euroopa ligipääsetavuse akt (mis hõlmab tooteid ja teenuseid), veebi juurdepääsetavuse direktiiv, elektroonilise side seadustik, audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja autoriõigust käsitlevad õigusaktid. Kehtestatud on Euroopa ligipääsetavuse standardid, et toetada ligipääsu hõlbustamist tehiskeskkonnale ja IKT-le ning et organisatsioonid võtaksid vastu universaaldisaini lähenemisviisi . Euroopa eri poliitikavaldkondades toetatakse digipööret ja digitaalseid avalikke teenuseid, mis kaasavad puuetega inimesi ja on neile ligipääsetavad . Komisjon kehtestas rändlust käsitlevate õigusaktide läbivaatamise käigus konkreetsed meetmed, et hõlbustada puuetega lõppkasutajate võimalust kasutada hädaabiteenuseid.

Reisijate õigused tagavad lennuki, rongi, veesõiduki või bussiga reisivate puuetega ja piiratud liikumisvõimega reisijate mittediskrimineerimise õiguse transpordile ligipääsul ning õiguse saada tasuta abi. Algatus „Access City Award“ on soodustanud sidusat ja valdkonnaülest lähenemisviisi, mis läheb ELi õiguses sätestatud miinimumstandarditest kaugemale. Lisaks on komisjon soovitanud, et hoonete energiatõhususe parandamiseks tehtava renoveerimise käigus tuleks tagada, et ligipääsetavustõkked kõrvaldatakse..