Looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise ELi tegevuskava läbivaatamine

Taust

2022. aasta detsember on maailma elurikkuse säilitamise seisukohast otsustav aeg. Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile allakirjutanud kohtuvad Montréalis, et võtta vastu konventsiooniosaliste 15. konverentsi järeldused. Sellel kohtumisel püüavad allakirjutanud määratleda ülemaailmsete jõupingutuste suuna ja võtta kohustuse tegutseda, et elurikkuse jätkuv hävitamine peatada ja see ümber pöörata. Kuu aega varem kohtuvad ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osalised Panamas, et vaadata läbi meetmed, millega tagatakse, et rahvusvaheline looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemine ei ohusta liikide säilimist. Võitlus looduslike liikidega kaubitsemise vastu on elurikkuse vähenemise peatamiseks tehtavate jõupingutuste oluline osa. Nagu on rõhutanud valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum (IPBES), on eluslooduse säästev kasutamine praeguste ja tulevaste põlvkondade vajaduste rahuldamiseks hädavajalik. Eluslooduse säästev kasutamine võib aidata peatada uute pandeemiate teket, pakkuda kohalikele ja põlisrahvastele kestlikke elatusvahendeid ja aidata kaasa elurikkuse taastamisele ja säilitamisele. Ebaseaduslik või ebatõhusalt reguleeritud looduslike liikidega kauplemine seevastu ohustab sellist säästvat kasutamist. 2020. aasta järgne üleilmne elurikkuse raamistik, mis on kavas vastu võtta detsembris toimuval bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil, peaks seadma konkreetsed eesmärgid ja sihtväärtused, et tagada looduslike, maismaa-, magevee- ja mereliikide püüdmise ja kogumise ning kasutamise ja nendega kauplemise seaduslikkus ja säästvus. Ajakohastatud tegevuskava eesmärk on aidata Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel nimetatud kohustust täielikult täita.

Looduslike liikidega kaubitsemine on endiselt tõsine ja levinud probleem. Nagu on leitud ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo 2020. aasta aruandes looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta, ei ole ükski maailma riik looduslike liikidega kaubitsemisest puutumata ning selliseid liike on palju, alates angerjast kuni roosipuuni. Pärast COVID-19 pandeemia algust on salakaubana veetud looduslike liikide puhul ametiasutuste teostatud konfiskeerimiste arv kogu maailmas vähenenud, kuid puuduvad tõendid selle kohta, et vähenenud oleks ebaseaduslik kauplemine kui selline.

Liikidega ebaseaduslik kauplemine on üks maailma elurikkuse vähenemise põhjustaja. Liikide ebaseaduslik kasutamine võib looduslikke populatsioone oluliselt nõrgestada ja mõnel juhul põhjustada nende väljasuremise. Mõju võib tekkida ka liikidele, mis ei ole ebaseadusliku kaubitsemise otsene sihtmärk, näiteks kaaspüügi või elupaikade kahanemise tõttu. Võtmeliikide ebaseaduslik eemaldamine ökosüsteemidest võib tekitada ka doominoefekti, mis mõjutab ökosüsteemi teenuseid, hävitab olulisi süsiniku sidujaid ning häirib maa ja vee seisundit ja tasakaalu. Lisaks võib salakaubana veetud võõrliikide sihtriikides loodusesse laskmine häirida kohalikke elupaiku ja selle mõju pärismaistele liikidele võib olla laastav.

Looduslike liikidega kaubitsemisel on ka väga hävituslik sotsiaal-majanduslik mõju. Laialdane ebaseaduslik kauplemine metsloomadega võib suurendada zoonootiliste haiguste (st loomadest alguse saanud haigused, mis levivad edasi inimestele) edasikandumise ohtu, millel võivad olla laastavad tagajärjed rahvatervisele. Ökosüsteemide hävitamine, mis võib tuleneda salaküttimisest ja ebaseaduslikust kauplemisest, jätab kohalikud kogukonnad sageli ilma seaduslikest ja kestlikest sissetulekuvormidest. Nende seaduslike ja kestlike sissetulekuvormide hulka kuuluvad loodusturism, hästi juhitud trofeejaht ja säästev kauplemine looduslike liikidega. Hästi juhitud kauplemine looduslike liikidega võib liikide kaitsele aktiivselt kasu tuua, sest see loob kohalikele kogukondadele stiimuleid oma keskkonna eluslooduse ressursse kaitsta ning tagab samal ajal piisava ja kestliku elatise. Looduslike liikidega kaubitsemine on aga majanduslikult ääretult tulus. Looduslike liikidega kaubitsemise atraktiivsus – arvestades kuriteo väikest riski / sellest saadavat suurt kasu – ohustab avalikku turvalisust tõsiselt. See nõrgendab õigusriiki ja legitiimseid institutsioone. Looduslike liikidega kaubitsemine saab kasu korruptsioonist ja aitab sellele kaasa ning toetab samal ajal muud kuritegevust. On selgeid tõendeid looduslike liikidega kaubitsemise, organiseeritud kuritegevuse (sealhulgas ebaseadusliku relvakaubanduse) ja terrorismi seoste kohta.

ELil on täita peamine roll

EL on looduslike liikidega kaubitsemise üleilmne sõlmpunkt ja ELil on sellise salakaubanduse vastases võitluses täita peamine roll. Looduslike liikidega kaubitsemise teatatud väärtus ELis oli 2019. aastal vähemalt 4,7 miljonit eurot, kuid tõenäoliselt on see palju suurem.

Seega on EL üleilmselt heal positsioonil, et juhtida võitlust looduslike liikidega kaubitsemise vastu. Looduslike liikidega kauplemist käsitlevad ELi eeskirjad võimaldavad ohustatud liikide jätkusuutmatu kasutamise eest kaitsmisel minna ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis (CITES) sätestatust kaugemale. Näiteks laieneb trofeejahti käsitlevate kehtivate ELi eeskirjade kohaselt loa taotlemise kohustus lisaks CITESi kõige rangemasse loetellu kantud liikidele muudelegi liikidele ning suurendatakse loakohustuse kontrollimist.

Looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemisel saab EL kasutada oma pikaajalist kogemust

Uus tegevuskava tugineb eelmisele ELi tegevuskavale looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (2016–2020). 2016. aasta tegevuskava hindamisel leiti, et alates 2016. aastast on looduslike liikidega kaubitsemine tõusnud ELis ja kogu maailmas paljude poliitikakujundajate, õiguskaitseasutuste ja sidusrühmade jaoks esmatähtsaks küsimuseks. EL ja selle liikmesriigid on praegu jõustamismeetmeid tugevdanud näiteks tõhustatud piiriüleste uurimiste kaudu, milles osalevad aktiivselt Europol, Eurojust ja õiguskaitseasutused. Selle tulemusena on toimunud rohkem konfiskeerimisi ja esitatud on rohkem süüdistusi, sealhulgas kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) tegevuse kaudu. Lisaks on Euroopa Komisjon suurendanud oma toetust asjaomastele riiklikele ametiasutustele ja keskkonnakuritegude uurimisele spetsialiseerunud õiguspraktikute Euroopa võrgustikele ning tihendanud nendega tehtavat koostööd. Samuti kiitis komisjon heaks ettepaneku võtta vastu uus ELi direktiiv keskkonnakuritegevuse vastu võitlemise kohta.

EL on juhtinud looduslike liikidega kaubitsemise vastaseid meetmeid ka mitmepoolsetel foorumitel, eelkõige CITESi raames. Täitmaks ELi võetud kohustust võtta täiendavaid meetmeid elevantide salaküttimise ja ebaseadusliku elevandiluukaubanduse vastu kogu maailmas, ajakohastas EL oma eeskirju, et teha lõpp enamikule elevandiluuga kauplemise vormidele ELis.

Kaasatud on ka ELi ja liikmesriikide diplomaatilised võrgustikud, kes osalevad aktiivselt kahepoolsetes ja piirkondlikes dialoogides. Kõigele lisaks on samavõrra tähtis see, et EL on alates 2016. aastast andnud märkimisväärset rahalist abi suutlikkuse suurendamiseks ja looduslike liikidega kaubitsemise vastaste rahvusvaheliste meetmete võtmiseks, sealhulgas: i) looduslike liikidega kaubitsemise lähteriikide kohalike kogukondade kaasamise toetamine ning ii) kõnealustele kohalikele kogukondadele alternatiivsete elatusvahendite ja sissetulekuallikate pakkumine.

Püsivad probleemid ja uued võimalused

Hoolimata nendest jõupingutustest avaldab looduslike liikidega kaubitsemine ühes kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemisega jätkuvalt suurt survet nii elusloodusele kui ka inimeste elatusvahenditele ja julgeolekule. Aja jooksul on muutunud nii kauplemisteed kui ka kaubeldavad liigid. Peale selle on veebiplatvormide laialdasem rakendamine ebaseaduslikuks kauplemiseks looduslike liikidega ja sellega seotud väikepakiteenuste kasutamine tekitanud uusi raskusi seda tüüpi kuritegude avastamisel ja uurimisel, mistõttu on vaja uusi lahendusi ja suuremaid ressursse. ELis ei ole alates 2016. aastast ebaseaduslikult kaubitsetud looduslike liikide konfiskeerimiste suurenenud arv toonud kaasa proportsionaalselt suuremat süüdistuste ja süüdimõistvate kohtuotsuste arvu. Paljudes liikmesriikides ja kolmandates riikide on jätkuvalt suureks probleemiks spetsialiseerunud töötajate, vahendite ja koolituse nappus. Samuti vajaks parandamist koostöö i) ELi liikmesriikides; ii) ELi liikmesriikide vahel; iii) ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning iv) sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga.

Edasine tegevus

Läbivaadatud tegevuskava eesmärk on suunata ELi tegevust looduslike liikidega kaubitsemise vastu kuni 2027. aastani. 2016. aasta tegevuskavale tuginedes on selle eesmärk reageerida praegustele probleemidele terviklikul viisil. Kuigi tegevuskava keskmes on looduslike liikidega kaubitsemine, loob see vajalikke seoseid looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi määruste ja muude seotud poliitikasuundadega.