ET Euroopa Liidu Teataja C 93/32

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Võrdsed võimalused puuetega inimestele”

(2007/C 93/08)

24. mail 2006. aastal otsustas eesistujariik Austria vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Võrdsed võimalused puuetega inimestele”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 19. detsembril 2006. Raportöör oli Meelis Joost.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 432. istungjärgul 17.–18. jaanuaril 2007 (17. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 152, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1 liige.

1. Sissejuhatus

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Austria eesistumise taotlust koostada arvamus teemal “Võrdsed võimalused puuetega inimestele”. Võrdsete võimaluste edendamist puuetega inimestele tuleb vaadelda kestva tegevusena, mis peaks olema olulise teemana käsitlemisel kõikide Euroopa Liidu eesistujariikide tegevuskavades.

1.2 Käesoleva arvamusega soovib komitee pöörata pilgu tulevikku ning visandada väljakutsed, millega komisjon seisab silmitsi puuete küsimuse valdkonnas praeguse ametiaja teisel poolel ja edaspidi. Kõnealune arvamus peaks oma koha leidma ka puuetega inimestele suunatud tegevuskava (2008–2009) (DAP — Disability Action Plan) viimase etapi prioriteetide määratlemise ning eelarvet käsitlevate arutelude (koos sellest tuleneva mõjuga programmide koostamisele ja prioriteetide määratlemisele) kahe aasta pärast algava taaskäivitamise laiemas kontekstis.

1.3 Puuetega inimesed moodustavad 15 % rahvastikust ja nende osakaal suureneb ühiskonna vananedes. See tähendab, et laienenud Euroopa Liidus on enam kui 50 miljonit puuetega inimest (1). Seetõttu moodustavad nad märgatava osa ELi kodanikest ning neile võrdsete võimaluste tagamine kujutab endast sotsiaalset, eetilist ja poliitilist kohustust, mis peaks kuuluma ühenduse tegevuse prioriteetide hulka. Lisaks pakub puuetega inimeste integreerimine ning neile täieliku juurdepääsu tagamine teenustele ja kaupadele ettevõtjatele selget majanduslikku huvi.

1.4 Komitee leiab, et puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomisel on tähtis kasutada ära Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile ”(2007) raames kavandatud tegevusi. Oluline on kaasata Euroopa aasta tegevustesse puuetega inimeste organisatsioonid, nii nagu see toimus puuetega inimeste Euroopa aastal (2003). Samuti peaks järgmine aasta pakkuma Euroopa Liidule ja liikmesriikidele võimaluse tugevdada puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomist soodustavaid meetmeid ja õigusakte.

1.5 Puuetega inimesed moodustavad mitmepalgelise rühma. Eri puuete puhul esinevad erinevad vajadused, mida saab arvesse võtta vaid siis, kui ühiskond aktsepteerib puuetega inimeste vajadusi ja omab selle kohta võimalikult palju teavet. Puuetega inimeste liikumise roll selles osas on väga oluline.

1.6 Euroopa Liidus on suur hulk puuetega inimesi, kellel puudub võimalus täiel määral osaleda ühiskonnas, kes ei ole kaasatud ühiskonda ning kellele ei ole tagatud põhilisi inim- ja kodanikuõigusi. Rõhutada tuleks puuetega laste täielikku kaasamist.

1.7 Komitee tervitab asjaolu, et 2006. aasta detsembris võeti vastu puuetega inimeste õiguste ÜRO konventsioon (2).

2. Järeldused ja soovitused

2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles kasutama igati ära Euroopa aastat “Võrdsed võimalused kõigile ”(2007) puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomisel.

2.2 Komitee kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut puuetega inimesi käsitlevate ulatusliku mõjuga õigusakti vastuvõtmiseks, mis viiks puuetega inimeste diskrimineerimise kaitse kaugemale tööhõive valdkonnast, tugevdades samas puuetega inimeste poliitika süvalaiendamise printsiipi. Selline õigusakt tagaks diskrimineerimisevastase kaitse minimaalse taseme kogu ühenduse kõigis eluvaldkondades. Kuna see hõlmaks juurdepääsu teenustele ja kaupadele, annaks see panuse ka ühisturu tõhustamisse ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse.

2.3 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema järgmist sammu puuetega inimeste küsimuses — minema puuetega inimestele suunatud tegevuskavalt (DAP) üle puuetega inimestele suunatud ulatuslikule Euroopa Liidu strateegiale.

2.4 Komitee kutsub liikmesriike ja komisjoni üles nende asjaomaste pädevuste raames jätkama jõupingutusi puuetega inimeste täieliku kaasamise ja ühiskonnas osalemise tagamisel, tunnistades, et neil on teiste kodanikega võrded õigused; uurima võimalikke alternatiive olemasolevatele asutustele, kus puuetega inimesed elavad ühiskonnast eraldatuna, mõnikord ebaväärikates või ebainimlikes tingimustes; ning järk-järgult rajama selliseid alternatiive.

2.5 Komitee kordab, et puuetega inimestele võrdsete võimaluste tagamiseks on tarvis käsitleda järgmisi prioriteete: puuetega inimeste õigusi puudutava teadlikkuse tõstmine; juurdepääs avalikele hoonetele, teabeühiskonnale ja transpordile; uute riiklike õigusaktide väljatöötamine; ning toetus peredele — need kujutavad endast prioriteete, mis peaksid kehtima igas ühiskonnas. Eriti oluline on keskenduda puuetega lastele ning tagada neile nõuetekohane haridus, integreerimine ja toetus, aidates neil saada ühiskonna aktiivsemateks liikmeteks ning vähendades nende sõltuvust sotsiaaltagatistest.

2.6 Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles olema valmis puuetega inimeste liikumist senisest märksa enam toetama. Lähenemisviisi “Puuetega inimesi käsitlevatesse otsustesse kaasatakse puuetega inimesed ”on võimalik rakendada vaid juhul, kui valitsused jõuavad arusaamale puuetega inimeste organisatsioonide võrgustiku toetamise vajadusest. 2004. aasta juunis, vahetult pärast Euroopa Liidu viimast laienemist võtsid kümne uue liikmesriigi ning Bulgaaria ja Rumeenia puuetega inimeste valitsusväliste organisatsioonide nõukogud vastu kõnealust küsimust käsitleva Budapesti resolutsiooni (3).

2.7 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles levitama teavet heade tavade ning positiivsete tegevuste kohta (nt Agenda 22 meetod), kaasamaks puuetega inimeste esindajaid omavalitsuste arengukavade planeerimisse, et tagada nii võrdsed võimalused puuetega inimestele kohaliku kogukonna tasandil. Komitee kutsub liikmesriike üles järgima erinevates poliitikavaldkondades puuetealase kõrgetasemelise töörühma suuniseid puudeküsimuse süvalaiendamise kohta (4).

2.8 Komitee tervitab komisjoni otsust käivitada 2008. aastal e-kaasamise Euroopa algatus ning nõuab, et see oleks nii kaugeleulatuv ja ambitsioonikas kui võimalik ja kujutaks endast olulist sammu e-kaasamise süvalaiendamise suunas kõigis Euroopa Liidu asjaomastes poliitikameetmetes.

2.9 Konkreetsemal tasandil nõuab komitee, et uued eeskirjad elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku loomiseks (praegu arutelu etapis) ning piirideta televisiooni direktiiv parandaksid juurdepääsu, tagamaks puuetega inimestele täiskasu nimetatud olulistest sidevahenditest.

2.10 Komitee soovib direktiivi 2001/85/EÜ (5) tugevdamist, kohandamaks seda ühenduse uute õiguseeskirjadega puuetega lennureisijate õiguste valdkonnas.

2.11 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõiki vajalikke samme ja eraldama vajalikke ressursse, kindlustamaks tõhus rakendamine nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (6) puhul, millega tagatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel.

2.12 Komitee usub, et puuetega inimestele mõeldud asutuste üleminek kõrgekvaliteedilistele kogukonnale toetuvatele alternatiividele on hädavajalik, tagamaks puuetega inimeste kaasamine ja osalemine ühiskonnaelus. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama kõnealust teemat üldhuviteenuste valdkonna tulevaste algatuste koostamisel ning käsitlema seda Euroopa Liidu struktuurifondide prioriteedina.

2.13 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu sotsiaalteenustele ja puuetega inimeste isiklikule abistamisele, kuna toetavad teenused võimaldavad puuetega inimestel ja nende hooldajatel tavapäraselt elada ja ühiskonnas aktiivselt osaleda.

2.14 Paremat õigusloomet käsitleva komisjoni algatuse kontekstis kutsub komitee üles koostama mõjuhinnanguid uute õigusaktide ettepanekute kohta, võttes seejuures arvesse puuetega inimeste eripärasid ja vajadusi. Lisaks tuleks kõigi IKT vahendite puhul, mida kasutatakse ELi õigusaktide kvaliteedi, vastuvõtmise, ülevõtmise ja rakendamise parandamiseks, täiel määral täita juurdepääsetavuse nõudeid.

2.15 Perekondadel, kus on üks või mitu puuetega liiget, on suurem vaesusrisk, sest puuetega kaasnevad suuremad väljaminekud, mis võivad moodustada kuni 30 000 euroni aastas (7). Seetõttu on õigustatud positiivse diskrimineerimise meetmed, näiteks toetused (rahalised või mitterahalised) ja maksusoodustused.

2.16 Komitee kutsub liikmesriike üles rakendama ja kontrollima vastavaid õigusakte, mis mõjutavad puuetega inimeste võrdseid võimalusi. Komitee märgib, et lennu- ja raudteetransporti puudutavates direktiivides käsitletakse vaid rahvusvahelist transporti, samas puudub puuetega inimestel endiselt juurdepääs piirkondlikele ja kohalikele transpordivahenditele.

3. Võrdsed võimalused puuetega inimestele — olukord valdkondade lõikes

3.1 Teadlikkus ja haridus

3.1.1 Teadlikkust puuete küsimusest ja selle nähtavust on oluliselt toonitatud Euroopa puuetega inimeste aasta (2003) raames. Puuetega inimestele võrdsete võimaluste reaalne tagamine ja teave puuetest tuleks integreerida hariduse hulka. Puuetega inimeste probleemide kvaliteetset kajastamist meedias tuleks käsitleda keskse vahendina, mille abil on võimalik muuta ühiskonna suhtumist puuetega inimestesse. Koolid ja meedia peaksid tegema koostööd kõnealuse eesmärgi saavutamise nimel.

3.1.2 Kui puuetega lastele ja noortele ei pakuta kõikehõlmavat haridust, on tööturule integreerumine keeruline. Puuetega inimeste juurdepääsu parandamine haridusele tuleks nimetada prioriteediks puuetega inimestele suunatud järgmistes tegevuskavades ja strateegiates.

3.1.3 Kuigi komitee möönab, et alates Madridi deklaratsioonist ja Euroopa puuetega inimeste aastast on tehtud edusamme, ootab ees veel pikk tee. Näiteks enam kui 80 % avalikest veebisaitidest, k.a Euroopa Liidu institutsioonide omad, ei ole üldiselt juurdepääsetavad puuetega inimestele. Lisaks on oluline, et juurdepääsetavad oleksid kõik veebisaidid, mille kaudu pakutakse teenuseid laiale üldsusele.

3.1.4 Komitee nõuab eelkõige Euroopa standardimisasutustega kooskõlastatud kohustuslike nõuete kehtestamist kaupade ja teenuste riigihangetele ning IKT kaupadele ja teenustele juurdepääsu käsitlevate õigusaktide koostamist.

3.1.5 Kontseptsiooni “Disain kõigile ”(Design for all) tuleks tutvustada kõigile huvitatud osapooltele, st kavandite autoritele, tootjatele, standardite loojatele ning neile, keda need puudutavad, seega puuetega inimestele. Puuetega inimestel on õigus rikkalikule valikule kaupadele ja teenustele, mis vastavad nende vajadustele.

3.1.6 Komitee tervitab Riia ministrite deklaratsiooni kaasamise kohta IKT valdkonnas ning loodab, et see kujuneb oluliseks verstapostiks puuetega inimeste e-kaasamisel. IKT on lisaks oma rollile majanduskavu ja tööhõive olulise edendajana samuti mõjus vahend puuetega inimeste integreerimisel.

3.1.7 Enne kui alustatakse läbivaatamist olemasolevate eeskirjade osas, mis puudutavad riigiabi andmist puuetega inimestele koolituse ja tööhõive valdkonnas, kutsub komitee komisjoni üles säilitama peagi avaldatavas grupierandi määruses praegust lähenemisviisi.

3.2 Tööhõive

3.2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõdeb, et tööhõives on endiselt suured erinevused puuetega ja puueteta inimeste vahel. 2003. aastal kinnitas Eurostat, et puuetega inimeste osa tööjõus on tõepoolest palju madalam: 16–64-aastastest raske puudega inimestest ei kuulu tööjõu hulka 78 %, samas kui pikaajaliste terviseprobleemideta või puueteta inimeste vastav näitaja on 27 % (8).

3.2.2 Komitee tervitab Euroopa Komisjoni tõsiseid samme tööhõive direktiivi (9) ülevõtmise ja rakendamise jälgimiseks. Järelevalvet tuleks teostada koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega. EMSK leiab, et järelevalve tõhustamine loob paremad võimalused töökohtade kohandamiseks, puuetega inimestele sobivate uute töökohtade loomiseks ning toetavate teenuste ellukutsumiseks.

3.2.3 Komitee loodab, et puuetega inimeste riiklikke organisatsioone kaasatakse paremini reformikavade koostamisesse. Muudetud Lissaboni strateegia peaks suurendama kodanikuühiskonna osalust, et kõnealused eesmärgid paremini saavutada. Nimetatud eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui ei kaasata puuetega inimesi (15 % ELi rahvastikust) või ei arvestata piisavalt nende vajadustega ega hoolitseta nende eest.

3.2.4 Jälgides käimasolevaid arutelusid tööhõive, majanduskasvu ja paindliku tööturu üle (muu hulgas 20. oktoobril 2006 Lahtis toimunud ELi mitteametlikul kohtumisel), kutsub komitee komisjoni üles analüüsima mõjusid ja kasutama ära erinevaid sünergiaid, mis võivad kaasneda paindlike tööhõivepoliitiliste ja toetusmeetmetega, et suurendada tööhõivemäära puuetega inimeste hulgas.

3.2.5 Komitee toetab samuti Euroopa Sotsiaalfondi algatusi puuetega inimeste integreerimisel tööturule. Algatus EQUAL on osutunud väga tõhusaks puuetega inimeste võrdõiguslikkuse edendamisel. Kuna EQUAL eraldiseisva algatusena lakkab eksisteerimast, kutsub komitee komisjoni üles vastavalt integreerima oma lähenemisviisi ja filosoofiat Euroopa Sotsiaalfondi uutesse mehhanismidesse.

3.2.6 Euroopa Sotsiaalfondi uues raamistikus tuleks rõhutada, et investeeringud inimressurssi ei saa õnnestuda ilma samaaegsete investeeringuteta varustusse ning juurdepääsu parandamisse.

3.2.7 Komitee on endiselt arvamusel, et vajalik on sobiv poliitiline raamistik, millega pakutakse rahalisi stiimuleid ettevõtetele, et viimased muudaksid oma asukoha ja teenused juurdepääsetavaks. Komitee nõuab kõnealuse raamistiku täiustamist, vajadusel siduvate õigusaktide abil, millega muudetakse juurdepääsunõuded kohustuslikuks.

3.3 Barjäärivaba ühiskond

3.3.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomise tagamiseks on vajalik luua barjäärivaba ühiskond. Sellise ühiskonna all peetakse silmas nii füüsilise keskkonna kui kommunikatsiooni ning osalemise tõkete eemaldamist.

3.3.2 Komitee peab vajalikuks, et teave liikmesriikide puuetega inimesi puudutavate meetmete ning seadusandlike sätete kohta oleks kokkuvõtvalt kättesaadav, ning kutsub komisjoni üles astuma samme sellekohase teabe esitamiseks puuetega inimeste olukorda käsitlevas, iga kahe aasta tagant esitatavas komisjoni tulevases aruandes.

3.3.3 Oluliseks tõkkeks võrdsete võimaluste loomisel on puuetega inimeste raskendatud juurdepääs haridusele. Ehkki tööhõive raamdirektiiviga keelustatakse diskrimineerimine kutseõppes, k.a kõrghariduse omandamisel, on puuetega inimeste juurdepääs haridusele endiselt raske. Põhjusteks on ebasobiv füüsiline keskkond, puudulik varustatus abivahenditega, tõrjuv suhtumine, puudulik teave ja nõustamine, kuid ka puuetega lastele ja noortele pakutav haridus, mis sageli jätab nad haridusvõimalustest ilma juba algusest alates.

3.3.4 Euroopa struktuurifondid aitavad olulisel määral kaasa integratsioonile, kui seejuures võetakse arvesse puuetega inimeste mittediskrimineerimise ja ligipääsetavuse põhimõtteid. Komitee tervitab struktuurifonde puudutavate uute määruste hiljutist heakskiitmist. Kõnealused määrused kujutavad endast sammu õiges suunas ning nende abil välistatakse ühenduse rahastatavates projektides uute tõkete tekitamine puuetega inimestele. Komitee nõuab ühenduse teiste programmide ja algatuste raames (eriti nende osas, mille rahastamismaht on suurem) sama lähenemisviisi rakendamist ning aktiivse rolli etendamist Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel.

3.3.5 Komitee leiab, et rohkem oleks tarvis teha jõupingutusi keskkonna loomiseks, mis on kohandatud puuetega inimeste vajadustele, eriti mis puudutab juurdepääsu ühistranspordile ja takistusteta linnakeskkonda. Puuetega inimestele kohandatud keskkonnast võidab kogu ühiskond laiemalt — väikelastega pered, vanurid ja näiteks ajutiselt trauma tõttu liikumistakistusega inimesed.

3.3.6 Olulisel määral on tarvis töötada suhtumise muutmisel. Võrdsete võimaluste loomisel puuetega inimestele tuleb lähtuda inimõiguste põhimõttest, et igaühel on õigus aktiivsele osalemisele ühiskonnas. Olulisel kohal on puuetega inimestele toetavate teenuste pakkumine — k.a tööhõivet edendavad teenused, näiteks kaitstud ja toetatud töötamise võimaldamine teel avatud tööturule.

3.3.7 Liikmesriigid peaksid võrdsete võimaluste tagamise protsessides ja meetodites sarnaselt tegutsema. Võrdsete võimaluste all tuleb tegelikkuses mõista iga indiviidi käsutuses olevate reaalsete võimaluste paljusust. Kavandatud muudatus tõeliselt individuaalse lähenemisviisi tugevdamiseks puuetega inimeste toetamisel nõuab keskpikas perspektiivis suuremaid kulutusi nii avalikest ressurssidest kui ka struktuurifondidest. Sellise võimendava mõju põhimõttega kaasnevad stabiilsed pikaajalised säästud sotsiaalkulude valdkonnas.

3.3.8 Puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomisel on olulisel kohal sotsiaalmajandusettevõtete tegevus. Sotsiaalmajandusettevõtted annavad oma panuse puuetega inimeste sotsiaalseks ja tööalaseks integreerimiseks ning edendavad puuetega inimeste poliitika süvalaiendamist, kasutades omaabi põhimõtet, mida kasutatakse sageli ühistutes.

3.3.9 Komitee rõhutab oma seisukohta, et riigihankeid käsitlevad ELi uued direktiivid kujutavad endast sobivat vahendit, et edendada puuetega inimeste tööhõivet, parandada juurdepääsu ühistranspordile, luua parem keskkond ning anda panus juurdepääsetavate kaupade ja teenuste tootmisse, ning kutsub kõiki riigiasutusi (kohalikul, piirkondlikul, liikmesriikide ja ELi tasandil) üles kõnealuseid vahendeid kasutama. Euroopa Komisjon peaks parimate tavade vahetamist toetama.

3.4 Kaasamine otsustusprotsessi

3.4.1 Puuetega inimeste liikumine Euroopas teeb aktiivset tööd puuetega inimeste poliitika süvalaiendamise nimel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab tehtavat tööd ning leiab, et selle põhimõtte järgimine viib oodatud tulemusteni. Süvalaiendamise edu eelduseks on puuetega inimeste organisatsioonide varajane kaasamine otsustusprotsessi.

3.4.2 Euroopa Komisjon on välja töötanud kaasamise hea tava, milles komitee näeb olulist panust puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomisse. Koos süvalaiendamise põhimõtte edendamise ning seadusandlike meetmetega on võimalik saavutada tulemusi valdkondades nagu puuetega inimestele kättesaadav transport ja nende vajadustega kohandatud eluase, juurdepääs toodetele, teenustele ja teabele.

3.4.3 Puuetega inimeste Euroopa aasta (2003) oli oluliseks sammuks kaasamise parandamisel. Euroopa aasta oli suures osas edukas tänu alt-üles lähenemisviisile: Euroopa puuetega inimeste liikumine osales väga aktiivselt aasta ettevalmistamises ja arengus ning süvalaiendamise põhimõttest lähtudes valiti koostöö sihtrühmadeks lai ring otsustajaid.

3.4.4 Lisaks on oluline, et puuetega inimeste võrdsed võimalused integreeritakse Euroopa Liidu erinevatesse protsessidesse, mis kasutavad avatud koordineerimismeetodit. See on seda olulisem, et mitmed puuetega inimeste olukorda puudutavad otsused jäävad ka edaspidi liikmesriikide otsustuspädevusse.

3.5 Puuetega inimeste võrdsete võimaluste parandamine seadusandlike meetmete abil

3.5.1 Euroopa tasandil on astutud mitmeid poliitilisi samme, tagamaks puuetega inimestele võrdsed võimalused. 2003. aastal, puuetega inimeste Euroopa aastal, koostas nõukogu resolutsioonid tööhõive ja koolituse kohta, juurdepääsu kohta kultuuritegevusele ja haridusele ning e-juurdepääsu (10) kohta, samuti käivitasid Euroopa Liidu institutsioonid algatused juurdepääsu (11) ja tööhõive kohta.

3.5.2 Ellu viiakse puuetega inimestele suunatud Euroopa Liidu tegevuskava (DAP) 2006–2007. Komiteel on hea meel tõdeda, et eesmärgid puudutavad jätkuvalt puuetega inimeste põhiprobleeme. Tegevuskava teine etapp keskendub puuetega inimeste aktiivsele kaasamisele ning lähtub seejuures kodanike puudekontseptsioonist (12). See tähendab, et puuetega inimesed teevad igapäevaelus samasuguseid isiklikke valikuid ja otsuseid nagu puueteta inimesed.

3.5.3 Komitee on seisukohal, et diskrimineerimise ohjeldamiseks kõikides Euroopa Liidu pädevusvaldkondades on tarvis täiendavaid õigusakte. Komitee ootab huviga teostatavusuuringu tulemusi; uuring puudutab täiendavaid seadusandlikke algatusi mittediskrimineerimise valdkonnas. Komitee usub kindlasti, et võimalikult kiiresti tuleb esitada ettepanek puudeid käsitleva direktiivi koostamiseks.

4. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus puuetega inimeste võrdsete võimaluste edendamisse

4.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et tööturu osapooltel on oluline roll puuetega inimeste täielikul integreerimisel. On olemas suur hulk näiteid headest tavadest tööandjate hulgas, seda nii puuetega inimeste töölevärbamise osas kui ka juurdepääsetavate kaupade ja teenuste loomisel. Komitee on oma pädevuste raames pühendunud edusammude edendamisele kõnealuses valdkonnas.

4.2 Samuti julgustab komitee tööandjaid ja ametiühinguid kasutama sotsiaaldialoogi mehhanisme, esitamaks uusi algatusi puuetega inimeste tööhõive (sh töökoha säilitamine) kohta.

4.3 Komitee on pühendunud puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomise toetamisele. Puuetega inimeste Euroopa aasta (2003) paremaks elluviimiseks moodustati komitee liikmetest ja ametnikest puudeküsimuse töökond, eesmärgiga valmistada ette ja viia ellu komitee tegevusi, mis on seotud kõnealuse Euroopa aastaga.

4.4 Põhjaliku ülevaate komitee tegevusest puudevaldkonna edendamisel annab EMSK arvamus puuetega inimeste Euroopa aasta (2003) tulemuste kohta (13). Kuigi komitee on kõigis oma asjaomastes arvamustes juba teinud olulisi ja märgatavaid jõupingutusi puuete teema süvalaiendamisel, on ta võtnud ülesandeks kõnealuste jõupingutuste mitmekordistamise 2007. aastal (Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile”) ja edaspidi.

4.5 Komitee on võtnud vastu rea arvamusi, milles käsitletakse puuete temaatikat. 2002. aastal võeti vastu arvamus puuetega inimeste ühiskonda integreerimisest (14), milles esitleti esmakordselt puuete temaatika ulatuslikku lähenemisviisi, ning arvamus puuetega inimeste olukorrast laienenud Euroopa Liidus. Teised arvamused käsitlevad puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomist. Nendeks arvamusteks on arvamus e-juurdepääsu kohta (15), Euroopa aasta ”Võrdsed võimalused kõigile “(2007) tegevuskava kohta (16) ning Euroopa vaimse tervise strateegia roheline raamat (17). Kõnealust teemat käsitleti ka arvamuses sotsiaalturismi (18) kohta.

4.6 Komitee 2004. aastal avatud hoone pakub täielikku juurdepääsu puuetega inimestele. Selle tulemusel on puuetega inimeste organisatsioonidel võimalus osaleda seminaridel EMSK hoones või korralda seal oma seminare. Teised Euroopa Liidu institutsioonid peaksid sellest eeskuju võtma.

4.7 Komitee tõdeb, et puuetega inimeste organisatsioonide esindatus komitees on suurenenud. Lisaks sellele on mitmed sotsiaal-majanduslike organisatsioonide ning sotsiaalpartnerite esindajad oluliselt panustanud töösse võrdsete võimaluste tagamiseks puudega inimestele.

4.8 Parimate tavade vahetamise edendamiseks teeb komitee ettepaneku korraldada 2007. aastal, st Euroopa aastal “Võrdsed võimalused kõigile”, seminar, millel pööratakse erilist tähelepanu puuete temaatikale ja mitmekordse diskrimineerimise küsimustele.

4.9 Komitee kutsub riiklikke majandus- ja sotsiaalnõukogusid ning samalaadseid organeid üles kasutama 2007. aastat võimalusena, pööramaks oma töös rohkem tähelepanu puuete temaatikale. Lisaks sellele võiks komitee uurida võimalusi, et tellida uurimus, milles käsitletakse sotsiaalpartnerite parimaid tavasid puuete temaatikaga arvestamisel.

5. Sihikindel töö barjäärivaba Euroopa loomise nimel

5.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõdeb, et Euroopas puudub veel puuetega inimeste mittediskrimineerimist käsitlev ulatuslik õigusaktide pakett, mis kehtiks Euroopa Liidu kõigis poliitikavaldkondades.

5.2 Oluline on puudeküsimuste päevakorda võtmine erinevates Euroopa strateegiates ning selle mõju puuetega inimeste võrdsete võimaluste loomisesse. Tagada tuleb temaatika jätkuv esiletõstmine, kuna näiteks ajakohastatud Lissaboni strateegias ning 2005. aastal esitletud riiklikes reformikavades ei ole puuete temaatika enam esindatud. Komitee tervitab antud kontekstis töödokumenti puudeküsimuse integreerimise kohta tööhõivestrateegiasse ning kutsub Euroopa Komisjoni üles viima läbi kõnealuse dokumendi mõjuhindamine.

5.3 Komitee toonitab, et Ühendkuningriigi eesistumisajal tehtud ettepanekut korraldada iga-aastane ministrite konverents puudeküsimuses, edendamaks kõrgetasemelist poliitilist arutelu puuetega inimeste organisatsioonide osalusel, tuleks taas esile tõsta, kuna algatus ei ole piisaval määral avalikkuse tähelepanu saavutanud.

5.4 Komitee rõhutab veelkord vajadust puude ühise määratluse järele Euroopas, see muudaks puuetega inimesi käsitleva ühenduse poliitika tõhusamaks. Samuti annaks põhjalikumad andmed puuetega inimeste olukorra kohta Euroopa Liidus panuse paremini teavitatud ja suunatud poliitikaloomesse. Seetõttu kutsub komitee komisjoni, Eurostati ja liikmesriike üles kasutama rohkem ressursse statistika täiustamisele, analüüsides sellised aspekte nagu tööhõive olukord, puuetega inimeste majanduslik tähtsus, nende roll tarbijatena või puuetega inimeste juurdepääs teenustele.

5.5 Amsterdami lepinguga võttis Euroopa Liit endale kohustuse arvestada puuetega inimestega siseturu meetmete koostamisel. Kahjuks ei ole 22. deklaratsiooni rakendatud, mis on toonud kaasa suurenevad tõkked kaupade ja teenuste kättesaadavusel.

5.6 Komitee jälgib samuti tähelepanelikult 2006. aasta augustis vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise protsessi ning ärgitab Euroopa Liidu liikmesriike konventsiooni ratifitseerima. Samuti kutsub komitee komisjoni üles tagama seda, et peetaks kinni ÜRO konventsioonis sätestatud põhimõtetest ning edendataks neid ELi tasandil.

5.7 Komitee loodab, et Euroopa tegevuskavad puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomisel toovad kaasa senisest enam uusi meetmeid, mille tulemuslikkus oleks mõõdetav.

Brüssel, 17. jaanuar 2007 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Dimitrios DIMITRIADIS

(1) Eurostati 2002. aasta väljaandes puuetega inimeste tööhõive kohta öeldakse, et 44,6 miljonit 16–64-aastast inimest (st iga kuues inimene (15,7 %)) väitis, et neil on pikaajaline terviseprobleem või puue (long-standing health problem or disability — LSHPD).

(2) Puuetega inimeste õiguste rahvusvaheline konventsioon, ÜRO, New York, 2006.

(3) Vt nt:

http://www.eudnet.org/update/online/2004/jun04/edfn_02.htm.

(4) Puuetealase kõrgetasemelise töörühma koosoleku aruteludokument, 18.–19. märts 2004.

Kontseptuaalne dokument puudeküsimuse süvalaiendamise kohta erinevates poliitikavaldkondades, mille koostas puuetealane kõrgetasemeline töörühm.

(5) Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/85/EÜ, mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju, ning direktiivide 70/156/EMÜ ja 97/27/EÜ muutmist.

(6) Direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, 27.11.2000.

(7) Barcelona linnavalitsuse puuetega inimeste instituudi 2006. aasta märtsis koostatud uurimusest “Study on the economic inequality of people with disabilities in the city of Barcelona. The overstrain economic effort provoked by disability” [Uurimus puuetega inimeste sotsiaalsest ebavõrdsusest Barcelona linnas. Puudest tingitud majanduslik koormus] selgus, et puuetega inimeste perekondade väljaminekud võivad ulatuda kuni 30 000 euroni aastas, sõltuvalt sotsiaalkaitse tasemest ja puude liigist.

(http://w3.bcn.es/fitxers/baccessible/greugecomparatiueconmic.683.pdf).

(8) “Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002”[Puuetega inimeste tööhõive Euroopas 2002. aastal], Eurostat 26/2003.

(9) Direktiiv 2000/78/EÜ, 27. november 2000.

(10) Nõukogu 15. juuli 2003. aasta resolutsioon puuetega inimeste tööhõive ja sotsiaalse integratsiooni edendamise kohta (2003/C 175/01).

Nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsioon puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ning kultuuritegevusele (2003/C 134/05).

Nõukogu 5. mai 2003 aasta resolutsioon puuetega õpilaste ja tudengite võrdsete võimaluste kohta hariduses ja koolituses (2003/C 134/04).

Nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsioon “E-juurdepääs ”— puuetega inimeste juurdepääsu parandamine teadmistepõhisele ühiskonnale (2003/C 39/03).

(11) “2010 — kõigile kättesaadav Euroopa”, sõltumatute ekspertide rühma aruanne juurdepääsu kohta;

http://ec.europa.eu/employment_social/index/7002_en.html

(12) Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 26 öeldakse, et Euroopa Liit tunnustab ja austab puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus.

(13) EMSK arvamus “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”, 14. veebruar 2006, raportöör: Gunta Anča, ELT C 88, 11.4.2006.

(14) EMSK arvamus puuetega inimeste ühiskonda integreerimisest (omaalgatuslik arvamus), 17. juuli 2002, raportöör: Miguel Ángel Cabra de Luna, EÜT C 241, 7.10.2002.

(15) EMSK arvamus “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ”e-juurdepääsetavus“, 15. märts 2006, raportöör: Miguel Ángel Cabra de Luna, ELT C 110, 9.5.2006.

(16) EMSK arvamus ”Ettepanek: Parlamendi ja nõukogu otsus: Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole ”(2007), 14. detsember 2005 (CESE 1507/2005), raportöör: Mária Herczog, ELT C 65, 17.3.2006.

(17) EMSK arvamus “Roheline raamat: Elanikkonna vaimse tervise parandamine — Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine”, 17. mai 2006, raportöör: Adrien Bedossa, ELT C 195, 18.8.2006.

(18) EMSK arvamus “Sotsiaalturism Euroopas ”(omaalagtuslik arvamus), 14. september 2006, raportöör: Juan Mendoza Castro.