Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist /* COM/2013/0102 final - 2013/0062 (COD) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL”) artikli 153 lõike 1 alapunktis a on sätestatud, et liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid töökeskkonna parandamise valdkonnas, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust. ELTLi artikli 153 lõikes 2 märgitakse, et komisjon võib teha ettepaneku direktiivideks, mille abil vastu võtta miinimumnõuded järkjärguliseks rakendamiseks, arvestades igas liikmesriigis kehtivaid tingimusi ja tehnilisi eeskirju. Nende kahe sätte alusel on vastu võetud asjakohane tööalase tervise ja turvalisuse raamistik, mille eesmärk on kaitsta töötajate tervist ja turvalisust ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest kemikaalidega töökohal. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist)[1] vastuvõtmist on vaja selle õigusraamistiku teatavaid aspekte muuta, et rakendada Euroopa Liidus ÜRO kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalset harmoneeritud süsteemi[2] (edaspidi „GHS”). Direktiivid 92/58/EMÜ,[3] 92/85/EMÜ,[4] 94/33/EÜ,[5] 98/24/EÜ[6] ja 2004/37/EÜ[7] sisaldavad viiteid keemiliste ainete klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevatele ELi õigusaktidele. Kui need direktiivid jäävad kehtima, siis tuleb need viia vastavusse selle valdkonna uute õigusaktidega. Seega on direktiivi eesmärk uuendada viiteid ja terminoloogiat viies eespool nimetatud direktiivis, et viia need vastavusse kehtivate ELi kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise õigusaktidega. Seejuures ei ole vaja muuta nende direktiivide reguleerimisala ega nendes sätestatud kaitse taset. Üldine taust GHS on ÜRO süsteem ohtlike kemikaalide tuvastamiseks ja kasutajate teavitamiseks sellega seotud ohtude kohta, kasutades pakenditel standardsümboleid ja -fraase ning ohutuskaarte. Pärast edukaid konsultatsioone komisjoni ettepaneku üle võtsid Euroopa Parlament ja Nõukogu CLP-määruse vastu 16. detsembril 2008. aastal. Kõnealuse määrusega viidi olemasolevad ELi õigusaktid vastavusse GHSiga ning määrus avaldati Euroopa Liidu Teatajas 31. detsembril 2008. aastal. CLP-määrus jõustus 20. jaanuaril 2009. Uute eeskirjade järgi klassifitseerimise tähtajad olid 1. detsember 2010 ainete puhul ja 1. juuni 2015. segude puhul. CLP-määrus asendab lõplikult praegused ainete (direktiiv 67/548/EMÜ) ja segude (direktiiv 1999/45/EÜ) klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamise eeskirjad, kui kõnealuse määruse artiklis 61 sätestatud üleminekuperiood läbi saab. CLP-määruselt oodatakse, et see aitab kaasa üleilmsele kaubandusele ja ühtlustatud teavitamisele kemikaalidega kaasnevate ohtude kohta ning tõhustab regulatsiooni. Määrus täiendab REACH-määrust[8]. GHSi rakendamine Euroopa Liidus CLP-määruse kaudu nõuab ettevõtjatelt, et nad klassifitseeriksid, märgistaksid ja pakendaksid aineid ja segusid enne turule viimist korrektselt, kui üleminekuperiood, mille jooksul kehtib paralleelselt kaks süsteemi – CLP-määrus ning aineid ja valmistisi käsitlevad direktiivid – läbi saab. Eesmärk on kaitsta töötajaid, tarbijaid ja keskkonda märgistamise abil, mis teatab kõikidest potentsiaalsetest kemikaalidega kaasnevatest ohtudest. Kemikaalide tarnijate esitatavad ohutuskaardid on oluline infoallikas tööandjatele ja töötajatele. Üleminekuperioodi kohaldatakse ka ohutuskaartidega seotud õiguslikke nõuete puhul, mis nüüd on sätestatud REACH-määruse artiklis 31. Eespool nimetatud viit direktiivi tuleb muuta nii, et uuendatakse viited ELi kemikaalide klassifitseerimist ja märgistamist käsitlevatele õigusaktidele, kuid ei muudeta kõnealuste direktiivide reguleerimisala ega nendes sätestatud kaitse taset. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolev ettepanek on seotud peamiste meetmetega töökohtade kvaliteedi ja töötingimuste parandamiseks, mis on määratletud juhtalgatuses „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”[9]. Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga parandada õiguslikku raamistikku, et tagada kodanike ja ettevõtjate huvides selge, arusaadav, ajakohane ja kasutajasõbralik ELi teiseste õigusaktide kogum. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Konsulteerimine huvitatud isikutega - Konsulteerimine tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega vastavalt nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusele, millega moodustatakse kõnealune nõuandekomitee[10]. Komitee võttis oma arvamuse vastu 1. detsembril 2011. - Konsulteerimine sotsiaalpartneritega vastavalt ELTLi artikli 154 lõigetele 2 ja 3. Konsultatsioonide esimene etapp (ELTLi artikli 154 lõige 2) toimus ajavahemikul 9. detsember 2009 – 26. märts 2010. Konsultatsioonide teine etapp (ELTLi artikli 154 lõige 3) toimus ajavahemikul 17. jaanuar – 17. märts 2011. Tulemused võib kokku võtta järgmiselt: · Kuuest vastanust sotsiaalpartnerist viis nõustus kavandatava õigusandliku algatuse sisuga. · Vastajate enamik nõustus ettepanekuga, et muudatused tehakse ühe direktiiviga. Üks töötajate esindaja leidis, et vajalikud muudatused tuleks teha eraldi ja mitte ühe muutmisdirektiiviga, sest viiest kõnealusest direktiivist kaks on praegu läbivaatamisel muudel põhjustel. · Ühiselt soositi lähenemisviisi, millega säilitatakse seos ELi kemikaalide klassifitseerimise süsteemiga (CLP-määrus). · Sotsiaalpartnerid toetasid täiendavaid mittesiduvaid meetmeid, mis aitaksid tööandjatel ja töötajatel paremini mõista uusi tööohutuse ja -tervishoiu küsimusi, mis tulenevad uutest kemikaalide klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise nõuetest. Otstarbekaks peetakse selgitavat juhendit, eelkõige VKEde jaoks. Komisjon koostöös tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega on koostanud juhendi, mis avaldatakse lähitulevikus. · Ükski sotsiaalpartner ei soovinud algatada dialoogi selle küsimuse üle. Mõju hindamine Kavandatavad muudatused viies eespool nimetatud direktiivis säilitavad töötajate kaitse praeguse taseme ning ei kehtesta täiendavaid nõudeid. Seetõttu ei ole muudatustel märkimisväärset mõju, mis nõuaks ametliku mõjuhinnangu tegemist. Täielik mõjuhinnang esmase õigusakti, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohta, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, esitati 2007. aastal[11]. 3. Ettepaneku õiguslik külg Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekuga muudetakse direktiivide 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ, 98/24/EÜ ja 2004/37/EÜ asjaomaseid artikleid ja lisasid, et saavutada punktis 1 nimetatud eesmärgid. Õiguslik alus ELTLi artikli 153 lõige 2 Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse, kuivõrd ettepanek käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse valdkonda, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Liikmesriigid ei saa ise saavutada iseseisvalt piisaval määral ettepaneku eesmärke, sest direktiivide sätteid ei saa muuta ega kehtetuks tunnistada riiklikul tasandil. Ettepaneku eesmärke on võimalik saavutada üksnes liidu meetmetega, sest ettepanekuga muudetakse kehtivat ELi õigusakti, ning seda ei saaks teha liikmesriigid ise. Subsidiaarsuse põhimõtet on järgitud, kuivõrd ettepanekuga muudetakse olemasolevat ELi õigusakti. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele. Võetakse minimaalsed ELi meetmed, et tagada olemasoleva poliitika jätkuv kehtivus, ning ei kehtestata täiendavaid nõudeid. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: direktiiv. Muu õigusakt ei oleks asjakohane. Eesmärk on muuta viit ELi direktiivi ning ainus võimalus selleks on võtta vastu uus direktiiv. 4. Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. 5. Lisateave Lihtsustamine Ettepanek aitab lihtsustada õigusraamistikku, sest kasutatakse asjakohast proportsionaalsust ja paindlikkust. Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ei kohaldata. Ettepanek sisaldab ainult olemasolevate direktiivide muudatusi. Euroopa Majanduspiirkond Käesolev ettepanek on seotud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga hõlmatud valdkonnaga ning seepärast tuleks seda laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. Ettepaneku üksikasjalik selgitus artiklite kaupa Artiklitega 1–5 tehakse vajalikud muudatused nõukogu direktiivide 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ, 98/24/EÜ ja 2004/37/EÜ asjaomastest sätetes, et kohandada neid seoses viitamisega määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist. Seoses direktiivi 94/33/EÜ lisa I osa 3. jaos nimetatud mittetäieliku ohutegurite nimekirjaga ei ole võimalik saavutada täpset ühilduvust olemasoleva ja uue kemikaalide klassifitseerimise süsteemi vahel. Seetõttu esitatakse ettepanekus selline vastavusse viimine, mille tulemusel võib lisa reguleerimisala täieneda mõne aine võrra. Siiski soovitakse kavandatavate muudatustega säilitada kõnealuse direktiivi artiklis 7 sätestatud poliitika eesmärk, mis jääb muutumatuks. Artiklites 6 ja 7 käsitletakse direktiivi ülevõtmist, jõustumist ja kohaldamist. Artikkel 8 on standardartikkel, mis määratleb direktiivi õigusliku olemuse. 2013/0062 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[12], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[13], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 153 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate ohutuse ja tervise paremaks kaitsmiseks. Sellistes direktiivides peab hoiduma haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut. (2) Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist,[14] kehtestati ainete ja segude klassifitseerimise uus liidusisene süsteem, mis põhineb rahvusvahelisel tasandil ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni struktuuri raames vastu võetud globaalsel harmoneeritud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemil. (4) Nõukogu 24. juuni 1992 aasta direktiiv 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta,[15] nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta,[16] nõukogu direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl[17] ja nõukogu direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl[18] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest[19] sisaldavad viiteid eelmisele klassifitseerimis- ja märgistamissüsteemile. Seetõttu tuleb neid muuta, et viia need vastavusse uue süsteemiga, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1272/2008. (5) Need muudatused on vajalikud, et tagada kõnealuste direktiivide jätkuv kehtimine. (6) Direktiivi 94/33/EÜ lisa I jao punkt 2 ja II jao punkt 1 sisaldavad viiteid kehtetuks tunnistatud 26. novembri 1990 aasta direktiivile 90/679/EMÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl[20] ja 28. juuni 1990 aasta direktiivile 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest[21]. Need viited tuleks seetõttu asendada viidetega asjakohastele sätetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivis 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl[22] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest[23]. (7) Komisjon konsulteeris kooskõlas aluslepingu artikli 154 liidu tasandi sotsiaalpartneritega, et selgitada välja liidu võimaliku tegevuse laad selles valdkonnas. (8) Pärast kõnealust konsultatsiooni pidas komisjon liidu meetmeid soovitavaks ja konsulteeris uuesti sotsiaalpartneritega kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt aluslepingu artiklile 154. (9) Pärast teistkordset konsulteerimist ei teatanud sotsiaalpartnerid soovist algatada protsess, mille tulemusel sõlmitaks aluslepingu artikliga 154 ettenähtud kokkulepe, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 92/58/EMÜ muudatused Direktiivi 92/58/EMÜ muudetakse järgmiselt. (1) Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: ‘2. „Käesolevat direktiivi ei kohaldata märkide suhtes, mida kasutatakse ohtlike ainete ja segude, toodete ja/või seadmete turustamiseks, kui ühenduse õigusnormides sellele otseselt ei viidata.” (2) I lisa punktis 12 asendatakse sõna „valmistised” sõnaga „segud”. (3) III lisa muudetakse järgmiselt: a) Punkt 1 asendatakse järgmisega: „1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 määratletud mahutid, mis vastavad järgmiste ohuklasside või kategooriate kriteeriumidele: 2.1 – 2.4, 2.6 – 2.7, 2.8 tüübid A ja B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategooriad 1 ja 2, 2.14 kategooriad 1 ja 2, 2.15 tüübid A – F, 3.1 – 3.6, 3.7 (kahjulik toime suguvõimele ja viljakusele või järglaste arengule), 3.8 (muu kui narkootiline toime), 3.9 ja 3.10 ning mida töökohtades kasutatakse ohtlike ainete ja valmististe jaoks, ning mahutid, mida kasutatakse selliste ohtlike ainete või valmististe ladustamiseks, koos nähtavate torudega, mis sisaldavad või mille kaudu transporditakse ohtlikke aineid ja valmistisi, peavad olema tähistatud asjakohase piktogrammiga vastavalt kõnealusele määrusele. b) Punktis 5 asendatakse sõna „valmistised” sõnaga „segud”. Artikkel 2 Direktiivi 92/85/EMÜ muudatused Direktiivi 92/85/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt. (1) A jaos asendatakse punkt 2 järgmisega: „2. Bioloogilised ohutegurid Riskigruppide 2, 3, ja 4 bioloogilised ohutegurid direktiivi 2000/54/EMÜ[24] artikli 2 alapunktide 2, 3 ja 4 tähenduses, niivõrd kui on teada, et need ohutegurid või nende ohutegurite puhul vajalikud ravimeetmed ohustavad rasedate naiste ja veel sündimata laste tervist ning niivõrd, kui neid ei ole veel loetletud II lisas.” (2) A jaos asendatakse punkti 3 alapunkt a järgmisega: „a) keemilised ohutegurid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) märgitud kantserogeensuse kategooriates 1A ja 1B, sugurakkude mutageeni kategooriates 1A või 1B, reproduktiivtoksilisuse kategooriates 1A või 1B või reproduktiivtoksilised ained, mis mõjuvad imetamisele või imetamise kaudu, niivõrd, kui neid ei ole veel loetletud II lisas;” (3) A jaos asendatakse punkti 3 alapunkt b järgmisega: „keemilised ohutegurid direktiivi 2004/37/EMÜ I lisas” (4) B jagu asendatakse järgmisega: „B PROTSESSID Direktiivi 2004/37/EÜ I lisas loetletud tööstuslikud protsessid.” Artikkel 3 Direktiivi 94/33/EÜ muudatused Direktiivi 94/33/EÜ muudetakse järgmiselt. (5) Lisa I jao punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega: „töötajate kaitset bioloogiliste ohuteguritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl käsitleva nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EMÜ (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ[25] artikli 16 lõike 1 tähenduses) artikli 2 teise lõigu tähenduses gruppidesse 3 ja 4 kuuluvad bioloogilised ohutegurid.” (6) Lisa I jao punkti 3 muudetakse järgmiselt: a) punkt a asendatakse järgmisega: „a) ained ja segud, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, klassifitseeritakse järgmistesse kategooriatesse: – akuutne toksilisus, kategooriad 1, 2, 3 – nahasöövitus, kategooriad 1A, 1B ja 1C – tuleohtlik gaas, kategooriad 1, 2 – tuleohtlik vedelik, kategooriad 1, 2 – lõhkeaine, kategooria „ebapüsiv lõhkeaine” või alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 – mürgisus sihtelundi suhtes (ühekordne kokkupuude), kategooriad 1, 2 – mürgisus sihtelundi suhtes (korduv kokkupuude), kategooria 1 – hingamiselundite sensibilisaator, kategooria 1 – naha sensibilisaator, kategooria 1 – kantserogeen, kategooriad 1A, 1B – sugurakkude mutageen, kategooriad 1A, 1B – reproduktiivtoksilisus, kategooriad 1A, 1B – silmakahjustus, kategooria 1’ b) punkt b jäetakse välja. c) punkt c jäetakse välja; d) punkt d asendatakse järgmisega: „d) ained ja segud, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) artikli 2 punkti a alapunktis ii.” (7) Lisa II jao punkt 1 asendatakse järgmisega: „1. Direktiivi 2004/37/EÜ I lisas nimetatud protsessid ja tööd.” Artikkel 4 Direktiivi 98/24/EÜ muudatused Direktiivi 98/24/EÜ muudetakse järgmiselt. (8) Artikli 2 punkti b muudetakse järgmiselt: a) punkt i asendatakse järgmisega: „i) kõik keemilised mõjurid, mis vastavad järgmistele määruses 1272/2008 sätestatud ohuklasside või kategooriate kriteeriumidele: 2.1 – 2.4, 2.6 – 2.7, 2.8 tüübid A ja B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategooriad 1 ja 2, 2.14 kategooriad 1 ja 2, 2.15 tüübid A – F, 3.1 – 3.6, 3.7 (kahjulik toime suguvõimele ja viljakusele või järglaste arengule), 3.8 (muu kui narkootiline toime), 3.9 ja 3.10, olenemata sellest, kas nimetatud mõjur on kõnealuse määruse alusel klassifitseeritud või mitte.” b) punkt ii jäetakse välja. c) Punkt iii asendatakse järgmisega: „iii) keemiline mõjur, mis ei ole ohtlik alapunkti i kohaste klassifitseerimiskriteeriumide järgi, kuid mis oma füüsikalis-keemiliste, keemiliste või toksikoloogiliste omaduste ja töökohas kasutamis- või esinemisviisi tõttu võib tekitada riski töötajate ohutusele ja tervisele, kaasa arvatud keemilised mõjurid, millele on artikli 3 alusel määratud ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas.” (9) Artikli 4 lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega: „— tarnija esitatud teavet seoses ohutuse ja tervisega (näiteks asjakohased ohutuskaardid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006[26] sätetega),” (10) Artikli 8 lõike 1 neljas taane asendatakse järgmisega: „— võimalus tutvuda kõigi ohutusandmetega, mis tarnija esitab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 31;” (11) Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, mis on vajalikud tagamaks, et tööandja võiks taotluse korral saada eelistatavalt tootjalt või tarnijalt kogu ohtlikke keemilisi mõjureid käsitleva teabe, mis on vajalik käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 kohaldamiseks, niivõrd kui määrus (EÜ) nr 1272/2008 ei sisalda teabe andmise kohustust.” Artikkel 5 Direktiivi 2004/37/EÜ muudatused Direktiivi 2004/37/EÜ muudetakse järgmiselt. (12) Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Seoses direktiivis 2009/148/EÜ käsitletava asbestiga kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid siis, kui nad on tööohutuse ja -tervishoiu suhtes soodsamad.” (13) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt: a) punkt a asendatakse järgmisega: „a) kantserogeen tähendab: i) aine või segu, mis vastab kategooria 1A või 1B kantserogeeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisas; ii) aine, segu või protsess, millele on osutatud käesoleva direktiivi I lisas, samuti selles lisas osutatud protsessis vabanenud aine või segu;” b) punkti b alapunkt i asendatakse järgmisega: „b) mutageen tähendab: i) aine või segu, mis vastab kategooria 1A või 1B sugurakkude mutageeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisas;” Artikkel 6 Ülevõtmine (14) Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt […]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. (15) Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste riiklike õigusnormide teksti. Artikkel 7 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 8 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12) (edaspidi „CLP-määrus”). [2] Globaalne harmoneeritud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteem kehtestab ühtlustatud aluse globaalselt ühetaoliseks füüsilise, keskkonnaalase, tervise- ja ohutusalase teabe esitamiseks ohtlike kemikaalide ja segude kohta. Selle 4. septembril 2002. aastal Johannesburgis ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud rakenduskavas kutsuti riike üles rakendama GHSi niipea kui võimalik, et süsteem hakkaks 2008. aastaks täielikult toimima. [3] Nõukogu direktiiv 92/58/EMÜ, 24. juuni 1992, töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses.) (EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23). [4] Nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ, 19. oktoober 1992, rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1). [5] Nõukogu direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12). [6] Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ, 7. aprill 1998, töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11). [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ, 29. aprill 2004, töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50). [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ. [9] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, KOM(2010)682. [10] Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus, millega moodustatakse tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee (ELT C 218, 13.9.2003, lk 1). [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta. Mõjuhinnang; KOM(2007) 355 (lõplik). [12] ELT C […], lk […]. [13] ELT C […], lk […]. [14] ELT L 353, 31.12.2008, lk 1. [15] EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23. [16] EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1. [17] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12. [18] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. [19] ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. [20] EÜT L 374, 31.12.1990, lk 1. [21] EÜT L 196, 23.7.1990, lk 1. [22] EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21. [23] ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. [24] EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21. [25] EÜT L 262, 17.10.2000, lk 1. [26] ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.