Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2021/C 402/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Tarragona“

PDO-ES-A1555-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 25. november 2016

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1. Tootekirjelduse ja tootmismeetodi muudatused

Spetsifikaadi punktis 2 esitatud erinevate meetodite kirjeldust on muudetud. Samuti on muudetud koonddokumendi punkte 3 ja 4.

Liköörveinitoodete nimekirja on lisatud „Vino de misa“ (armulauavein) ja „Clásico“ (klassikaline).

Traditsioonilist väljendit „Clásico“ on ajalooliselt kasutatud koos kaitstud päritolunimetusega „Tarragona“. Tegelikult pakkus 1945. aastal vastu võetud esimene kaitstud päritolunimetust „Tarragona“ käsitlev õigusakt kaitset ainult liköörveinidele, mida nimetati ka „Tarragona Clásicos“ (Tarragona klassikalised).

Armulauaveini on traditsiooniliselt toodetud kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ piirkonnas. Üks selle piirkonna veinitootjatest tarnis armulauaveini Vatikani.

Kehtiva kirjelduse ja praeguste liköörveinide valmistamismeetodite vahel on erinevusi. See muudatus viib kirjeldused kooskõlla kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ piirkonnas kasutatavate meetoditega.

Peale selle on vimblanc jäetud liköörveinide nimekirjast välja ja lisatud kategooriasse „Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“. Selle muudatuse põhjused on esitatud allpool.

2.2. Uue veinikategooria tutvustus

Lisatud on kategooria „Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“, mis sisaldab alamtüüpi vimblanc. Seetõttu on muudetud spetsifikaadi punkte 2, 2.1, 2.2 ja 7.3 ning koonddokumendi punkte 3, 4 ja 8.

Vimblanc’i veini on traditsiooniliselt toodetud Ribera d’Ebre maakonnas Vinebre omavalitsuses ning eesmärk on võimaldada seda toota ja villida kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ all.

See toode on valmistatud kuivatatud viinamarjadest, mis on saadud käesolevas spetsifikaadis lubatud viinamarjasortide loodusliku dehüdreerimise teel. Naturaalset alkoholisisaldust ei suurendata kunstlikult. Selle minimaalne tegelik alkoholisisaldus peab olema 9 mahuprotsenti, üldalkoholisisaldus 16 mahuprotsenti (või suhkrusisaldus 272 g/l) ja maksimaalne lenduvate hapete sisaldus 2,1 g (väljendatuna äädikhappena grammides).

2.3. Alkoholisisalduse muutmine

Alkoholisisalduse maksimumväärtused on välja jäetud ja tegeliku alkoholisisalduse miinimumväärtusi on vähendatud. Seetõttu on muudetud spetsifikaadi punkte 2 ja 2.2 ning koonddokumendi punkti 4.

Välja on jäetud järgmiste kategooriate alkoholisisalduse maksimumväärtused: vein, kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein.

Viimaste saakide puhul on alkoholisisaldus kliimamuutuste tõttu olnud suurem, eriti punastel veinidel.

Põllumajandustoodete ühise turukorralduse järgi peab viinamarjakasvatuspiirkonna veinide tegelik alkoholisisaldus olema vähemalt 9 mahuprotsenti, või kui need on poolvahuveinid, siis 7 mahuprotsenti.

Kõnealuse piirkonna kliima muutuste tõttu on tootjatel mõnikord raske saavutada minimaalset alkoholisisaldust. Selle tulemusena vähendati tegeliku alkoholisisalduse miinimumväärtusi. Vastavalt sellele on muudetud järgnevate kategooriate tegeliku alkoholisisalduse väärtuseid:

vein – ainult punase veini puhul 10,5 mahuprotsendi asemel 10 mahuprotsenti

poolvahuvein – 10 mahuprotsendi asemel 7 mahuprotsenti

2.4. Üldhappesusega seotud vea parandamine

Lisatud on viinhappena väljendatud üldhappesus, kuna see jäeti ekslikult esialgsest spetsifikaadist välja. Seega on muudetud spetsifikaadi punkti 2.2 ning koonddokumendi punkti 4.

2.5. Tootmise ja laagerdumisega seotud väljendite muutmine

Spetsifikaadi punkti 2.3 on muudetud, kuid koonddokumenti ei ole muudetud.

Teavet laagerdumisega seotud väljendite „Crianza“, „Reserva“ ja „Gran Reserva“ kohta on ajakohastatud, et kajastada praeguseid tavasid, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega.

Traditsioonilise väljendi „Clásico“ (klassikaline) lisamine: liköörvein, mille jääksuhkrusisaldus on üle 50 g/l.

Termin „Clásico“ on seotud kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ ajalooga, sest esimene õigusakt, mis võeti vastu 1945. aastal, pakkus kaitset liköörveinidele nimetusega „Tarragona Clásicos“ (Tarragona klassikalised). Idee on lisada tootele väärtust, kasutades traditsioonilist terminit.

Toote valmistamismeetod on järgmine.

„Clásico“: liköörveini, mille traditsiooniline nimetus on „Clásico de Tarragona“, tootmiseks võib kasutada virret, osaliselt kääritatud virret, veini või lubatud valgete või punaste viinamarjasortide kontsentreeritud virret. Kasutatavate viinamarjasortide naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti ja viinamarjad peavad olema täiesti terved. Tootmise käigus lisatakse kvaliteetne veinialkohol.

Saadud liköörveini minimaalne tegelik alkoholisisaldus peab olema 15 mahuprotsenti, maksimaalne tegelik alkoholisisaldus 22 mahuprotsenti ja jääksuhkrusisaldus üle 50 g/l.

„Vino de guarda“ (säilitusvein) lisamine tähiste jaotisse.

See on tavaliselt kasutatav tootmisprotsess ja eesmärk on anda lõpptarbijale võimalikult palju teavet.

Protsessi on üksikasjalikult kirjeldatud allpool.

„Vino de guarda“ (säilitusvein): tähise „vino de guarda“ kasutamiseks peab toodet laagerdama vähemalt 12 kuud tammevaatides. Kui laagerdusprotsess on lõppenud, tuleb toode villida ja turule viia.

Traditsioonilise tähise „vino de misa“ (armulauavein) lisamine. „Vino de misat“ on alati toodetud kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ piirkonnas ja see nimetus esines esimeses õigusaktis. Idee on lisada tootele väärtust, kasutades traditsioonilist terminit.

Seda toodetakse järgmiselt.

„Vino de misa“ (armulauavein): traditsiooniline liköör nimetusega „vino de misa de Tarragona“ (Tarragona armulauavein) on valmistatud selliste valgete või punaste viinamarjasortide virdest, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, kusjuures viinamarjad peavad olema täiesti terved. Tootmise käigus lisatakse kvaliteetne veinialkohol. Saadud liköörveini tegelik alkoholisisaldus on 15–20 mahuprotsenti.

2.6. Istutustiheduse parameetri eemaldamine ja niisutamiseeskirjade muutmine

Muudetud on spetsifikaadi punkti 3.1 ning koonddokumendi punkti 4 alapunkti a.

Istutustiheduse parameetri eemaldamine

Kõnealune parameeter ei anna tootele mingeid eriomadusi ega paranda selle kvaliteeti. Tootmispotentsiaali abil kontrollitakse juba maksimaalset lubatud kilogrammide kogust hektari kohta.

Muudatused niisutamiseeskirjades

Eeskirju on muudetud, et muuta need tõhusamaks ja ajakohasemaks ning kohandada neid viinamarjakasvatajate vajadustega, et nad saaksid kasutada niisutust viinamarjade kvaliteedi parandamiseks.

Pealegi on niisutamine vahend, mida võib kasutada ainult teatavatel tingimustel, sõltuvalt viinamarjade kvaliteedist.

Uus sõnastus on järgmine: niisutada võib ainult viinamarja kvaliteedi parandamiseks juhul, kui maa veega varustamine ja viinamarjade ökoloogilised tingimused ei võimalda saavutada optimaalset kvaliteeditaset. Tuleb tagada, et tootmine ja saadud saak on kooskõlas spetsifikaadi nõuetega. Kui päritolunimetuse piirkonna juhtimisasutus on seisukohal, et niisutamine võib kahjustada viinamarja kvaliteeti või see on vastuolus kehtivate eeskirjadega, võib ta konkreetsel maatükil selle keelata.

2.7. Määratletud piirkonna laiendamine

Muudetud on spetsifikaadi punkti 4 ning koonddokumendi punkti 6.

Seda võimalust hinnati teatavate tootmispiirkonna laiendamisest huvitatud rühmade soovil. Koostati aruanded mulla, kliima, agronoomiliste näitajate ja keskkonna kohta, et teha kindlaks, kas laienemisega hõlmatud alad vastasid KPNi piirkonna profiilile. KPNi reguleeriv asutus uuris neid küsimusi ja otsustas tootmispiirkonda laiendada.

Kaasati uued omavalitsused:

Prades, Mont-ral, La Febró, Capafonts, El Perelló ja Salou.

Samuti on täpselt määratletud teatavad omavalitsused, kus osa omavalitsusest asub ühes ja osa teises kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas.

2.8. Uute (sekundaarsete) sortide lisamine

Spetsifikaadi punkti 6 on muudetud, kuid koonddokumenti ei ole muudetud (kuna uued sordid on lisatud sekundaarse sordina).

Üks KPNi „Tarragona“ reguleeriva asutuse huve on säilitada, taaselustada ja edendada piirkonna traditsiooniliste viinamarjasortide kasutamist, et säilitada KPNiga veinide tootmisel kasutatavate sortide küllus.

Spetsifikaadi kõnealune muudatus tähendab seda, et veinitootjad saavad märgistustele märkida sekundaarseid sorte ning need taastada ja avalikustada. Sordid on järgmised:

„Cartoixà“ ehk „Xarel·lo“

„Sumoll blanc“

„Vinyater“

„Malvasia de Sitges“ ehk „Malvasia Grossa“

2.9. Seose muudatus

Muudetud on spetsifikaadi punkti 7,3 ning koonddokumendi punkti 8.

Kuna on loodud uus tootekategooria – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein –, on seost kirjeldatud allpool.

Veinitootmine kuivatatud viinamarjadest kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ all on piirkonnaga seotud nii kultuuriliste, ajalooliste kui ka füüsikaliste tegurite kaudu.

Mullatüüp ja kliima, eelkõige sisemaal, kus vett napib, võimaldavad kasvatada viinamarju, mis sobivad ideaalselt kuivatatud viinamarjadest veini tootmiseks, arvestades nende suurt jääksuhkrusisaldust ja optimaalset alkoholisisaldust.

Mis puutub kultuurilistesse ja ajaloolistesse teguritesse, siis seda tüüpi veini on toodetud kõnealuses piirkonnas, eriti sisemaal traditsiooniliselt, ja leidub dokumente, mis seda tõendavad. Seda toodavad peamiselt ühistud, kuna need on piirkonnas olulised.

2.10. Toote lähtekohas villimise nõude kaotamine

Muudetud on spetsifikaadi punkti 8,4 ning koonddokumendi punkti 9.

Otsustati tühistada nõude, et toode tuleb villida lähtekohas, kuna leiti, et toote villimine lähtekohas ei aita parandada lõpptoote kvaliteeti ega seda säilitada ning et kui seda nõuet ei täideta, ei halvene veini kvaliteet.

Kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ alla kuuluvad veinid peavad olema pakendatud nii, et oleks tagatud nende põhiolemus, omadused ja kvaliteet, ning neid ei tohi kunagi transportida viisil, mis võiks lõpptoote kvaliteeti kahjustada. Kui tooteid kavatsetakse pakendada väljaspool tootmispiirkonda, tuleb KPNi juhtimisasutust sellest eelnevalt teavitada, et ta saaks pakendeid kontrollida ja tagada toodete kvaliteedi.

2.11. Traditsioonilise termini „Clásico“ (klassikaline) lisamine

Tootespetsifikaadi punkti 8.6 on muudetud. Koonddokumenti ei ole muudetud.

Kuna kategooriasse „Liköörvein“ on lisatud alamkategooria „Clásico“ (klassikaline) ja „Clásico“ on seotud kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ ajalooga (esimene õigusakt, mis võeti vastu 1945. aastal, pakkus kaitset liköörveinidele nimetusega „Tarragona Clásicos“ (Tarragona klassikalised)), on eesmärk tunnustada toodet ja lisada „Clásico“ traditsioonilise nimetusena. See lisab tootele väärtust ja aitab seda reklaamida.

2.12. Kontrolliasutuse kontaktandmete uuendamine

Tootespetsifikaadi punkti 9.1 on muudetud. Koonddokumenti ei ole muudetud.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Tarragona

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

3. Liköörvein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

15. Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valge vein

Välimus: värvus võib olla kahvatukollasest kuni rohekate või kuldsete toonideni, olenevalt toote laagerdumise määrast ja/või selle kokkupuutest puiduga. Selge ja särav, ilma häguta.

Lõhn: noortes veinides on puuviljade nüansse, mis meenutavad valgete puuviljade ja/või troopiliste puuviljade ja/või lillede lõhna. Pärast laagerdumist on tunda rohkem nüansse, näiteks puidu, suitsu või küpse puuvilja lõhna.

Maitse: magusus, happesus ja alkohol on tasakaalus. Noored valged veinid on kerged, värsked ja veidi happesed. Laagerdunud valged veinid on struktuursemad ja neil on kauem kestev järelmaitse.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 300 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Roosa vein

Välimus: roosa veini värvus võib olla kahvaturoosast, vaarika, lõhe, aprikoosikoore või sibulakoore värvini, olenevalt tootmisviisist. Vein on selge, ilma häguta.

Lõhn: lõhnas on tunda puuvilja, näiteks punase puuvilja ja/või metsaviljade ja/või virsiku nüansse.

Maitse: värske, siidine, kerge, tasakaalustatud vein, millel on kauakestev järelmaitse.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 250 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Punane vein

Välimus: noortel veinidel on intensiivne, eri violetsete varjunditega punane värvus ja hägu ei esine. Laagerdumisel värvuse intensiivsus järjest väheneb ja värvus muutub oranžikamaks.

Lõhn: noores punases veinis on punase puuvilja lõhna meenutavaid nüansse. Need lihtsamad lõhnad muutuvad laagerdumisel komplekssemaks, kui tekivad palsami ja muud laagerdumisega seotud lõhnad, mis meenutavad puitu ja/või suitsu ja/või vürtse.

Maitse: punase veini tanniinid tagavad veini tasakaalu. Noored punased veinid on ümarad ja siidised ning kergelt värske järelmaitsega. Laagerdunud punased veinid on komplekssemad, siidisema ja sametisema maitsega, milles on magusus, happesus, alkohol ja kibedus tasakaalus.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

— Punaste veinide puhul võib lenduvate hapete sisaldus liitris suureneda 0,06 grammi võrra iga alkoholiühiku kohta, mis ületab 11 mahuprotsenti, ja iga laagerdumisaasta kohta, kuni 1,2 grammini liitri kohta. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Kvaliteetvahuvein

Välimus: kollane või roosa, olenevalt kasutatavatest viinamarjadest. Selge ja särav, süsinikdioksiidimullidega ja ilma häguta.

Lõhn: värske ja puuviljane lõhn, mis meenutab kasutatavatele viinamarjasortidele iseloomulikku lõhna.

Maitse: värske, harmooniline ja kreemine ning süsinikdioksiid on hästi sulandunud.

Maksimaalne üldhappesus: 6 g/l

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 185

5. Liköörvein: mistela, moscatel, garnacha, rancio

Mistela, moscatel, garnacha: värvuselt kuldkollane, kui valmistatud valgetest viinamarjadest; läikivmust, kui valmistatud punastest viinamarjadest. Veinid on magusad, siidised, intensiivsed, soojad, kreemjad ja kauakestva maitsega.

Rancio: merevaiguvärvi, vasksete varjunditega. Väga särav, röstitud kuivatatud puuvilja ja vürtside lõhna ja maitsega. Suus kuiva, intensiivse ja tugeva maitsega.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l.

— Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on ≥ 5 g/l.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Liköörvein: „Clásico“ (Klassikaline)

Sellist tüüpi veini tootmiseks võib kasutada virret, osaliselt kääritatud virret, veini või lubatud valgete või punaste viinamarjasortide kontsentreeritud virret. Kasutatavate viinamarjasortide naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti ja viinamarjad peavad olema täiesti terved. Tootmise käigus lisatakse kvaliteetne veinialkohol. Kasutada võib traditsioonilist väljendit „Clásico“ (Klassikaline).

Välimus: erineva intensiivsusega kuldkollane, kui valmistatud valgetest viinamarjadest; erineva intensiivsusega tumepunasest mustani, kui valmistatud punastest viinamarjadest.

Lõhn: magusad ja/või siidised veinid. Neil võib olla rosinate ja/või datlite ja/või mee ja/või magusate lillede ja/või küpse puuvilja lõhn.

Maitse: happeline ja vastandub magususele ning see annab veinidele tasakaalukust. Veinid on soojad, kreemjad ja kauakestva maitsega. Kõik ninaga tuntavad lõhnad on suus veelgi tugevamalt tajutavad.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7. Liköörvein: „Vino de misa“

Toode „Vino de misa“ (armulauavein) on valmistatud selliste valgete või punaste viinamarjasortide virdest, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti, kusjuures viinamarjad peavad olema täiesti terved. Tootmise käigus lisatakse kvaliteetne veinialkohol. Saadud liköörveini tegelik alkoholisisaldus on 15–20 mahuprotsenti.

Välimus: värvus on kahvatukollasest kuni kergelt kuldseni.

Lõhn: puhas, hea intensiivsusega, lille- ja/või puuviljaaroomiga.

Maitse: magus ja tasakaalustatud, hea järelmaitsega.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8. Poolvahuvein

Värvuselt kollane või roosa. Selge ja kirgas, õrnade süsinikdioksiidimullidega ja ilma häguta. Ülekaalus on viinamarjasortide esmased lõhnad. Puuviljane ja värske lõhn. Elavad, värsked veinid, mille pikantne maitse meenutab happelisi puuvilju. Magusus, happesus ja alkohol on tasakaalus.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 7 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein: vimblanc

Toode vimblanc on valmistatud kuivatatud viinamarjadest, mis on saadud käesolevas spetsifikaadis lubatud viinamarjasortide naturaalse dehüdreerimise teel, ilma naturaalset alkoholisisaldust kunstlikult suurendamata.

Selle toote minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti ja üldalkoholisisaldus on 16 mahuprotsenti (või suhkrusisaldus 272 g/l). Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 2,1 g (väljendatuna äädikhappena grammides).

Välimus: merevaiguvärvus, mis muutub veini laagerdumise käigus järk-järgult intensiivsemaks

Lõhn: magus ja/või siidine ja/või intensiivsed veinid rosinate ja/või datlite ja/või mee ja/või magusate lillede ja/või küpse puuvilja lõhnaga

Maitse: happeline ja vastandub magususele ning see annab veinidele tasakaalukust. Veinid on soojad, kreemjad ja kauakestva maitsega. Kõik ninaga tuntavad lõhnad on suus veelgi tugevamalt tajutavad.

— Kui spetsifikaadis ei ole analüütilisi piirnorme märgitud, tuleb järgida kehtivaid õigusakte. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 35 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Põllukultuuride majandamise tavad

Niisutada võib ainult viinamarja kvaliteedi parandamiseks juhul, kui maa veega varustamine ja viinamarjade ökoloogilised tingimused ei võimalda saavutada optimaalset kvaliteeditaset. Tuleb tagada, et tootmine ja saadud saak on kooskõlas spetsifikaadi nõuetega. Kui päritolunimetuse piirkonna juhtimisasutus on seisukohal, et niisutamine võib kahjustada viinamarja kvaliteeti või see on vastuolus kehtivate eeskirjadega, võib ta konkreetsel maatükil selle keelata.

Kõnealuse kaitstud päritolunimetusega (KPN) veine võib valmistada vaid tervetest viinamarjadest, mis on piisavalt küpsed, et neist saaks toota veine, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti.

Veinivalmistuse eritavad

Ekstraheerimise saagis ei tohi olla suurem kui 70 liitrit virret või veini 100 kg korjatud viinamarjade kohta.

b. Maksimaalne saagikus

1. Punased sordid

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. Punased sordid

70 hektoliitrit hektari kohta

3. Valged sordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. Valged sordid

84 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Omavalitsusüksused:

Alcover

L’Aleixar

L’Albiol

Alforja

Alió

Almoster

Altafulla

L’Argentera

Ascó

Benissanet

Les Borges del Camp

Botarell

Bràfim

Cabra del Camp (v.a tsooni 1 maatükid 13, 15, 18, 28, 29, 34, 66 ja 77 ning tsooni 4 maatükid 35 ja 51)

La Canonja

Cambrils

Capafonts

Castellvell del Camp

El Catllar

Colldejou

Constantí

Duesaigües

La Febró

Figuerola del Camp

Flix

Garcia (v.a tsooni 3 maatükk 66, tsooni 6 maatükid 101, 105 ja 111–113, tsoonid 7, 8, 9, 10 ja 11, tsooni 12 maatükid 1–13, 17–38, 45, 133 ja 134, tsooni 13 maatükid 70–102, 104, 111, 220–234, 314 ja 315, tsooni 15 maatükk 3, tsooni 22 maatükk 65 ja tsooni 23 maatükid 26–43, 60–68, 70–81, 83, 84, 86, 87 ja 88)

Els Garidells

Ginestar

La Masó

Masllorenç

Maspujols

El Milà

Miravet

Montbrió del Camp

Montferri

Mont-ral

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova (v.a tsooni 4 maatükid 69, 70, 113 ja 120, tsoon 5, tsooni 6 maatükid 3–15, 20–27, 30–54, 56, 57, 58, 59 ja 61–73, tsooni 7 maatükid 8, 9, 10, 14, 16, 24, 30–46, 48, 49, 50, 56 ja 59–66, tsooni 8 maatükid 76–89, 91–97, 99, 100, 101, 102, 105 ja 106, tsooni 9 maatükid 38–48, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 73 ja 74, tsooni 10 maatükk 8 ja tsooni 13 maatükk 99)

El Morell

La Nou de Gaià

Nulles

La Palma d’Ebre

Els Pallaresos

Perafort

El Perelló

El Pla de Santa Maria

La Pobla de Mafumet

La Pobla de Montornès

El Pont d’Armentera

Prades

Puigpelat

Rasquera

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

La Riera de Gaià

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Rodonyà

El Rourell

Salomó

Salou

La Secuita

La Selva del Camp

Tarragona

Tivissa (v.a tsoonid 2, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 21, 22 ja 23, tsooni 17 maatükid 238, 239, 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 251, 253 ja 254 ja tsooni 24 maatükk 29)

La Torre de l’Espanyol

Torredembarra

Vallmoll

Valls

Vespella

Vilabella

Vilallonga del Camp

Vilanova d’Escornalbou

Vila-rodona

Vila-seca

Vinebre

Vinyols i els Arcs

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Macabeo“ ehk „Viura“

„Tempranillo“ ehk „Ull de Llebre“

8. Seos(t)e kirjeldus

Camp de Tarragona piirkonnas on vahemereline kliima.

Ribera d’Ebre piirkond asub Mora valglas ja kujutab endast kõrgete mägedega ümbritsetud orgu, mille keskel voolab Ebro jõgi.

Vein

Nii mulla tüüp (muld ei ole Campi piirkonnas väga viljakas ning koosneb Ebro kalda äärsel alal lubjarikkast materjalist) kui ka kliima peegelduvad suhkrusisalduses ja tegelikus alkoholisisalduses.

Mere otsene mõju ja mulla tüüp Camp de Tarragona piirkonnas võimaldavad toota väga pehmet ja tasakaalustatud valget veini. Veinid on mõõduka happesusega, suure alkoholisisaldusega ja lõhnaga, mis eeskätt punaste veinide puhul laagerdumisel paraneb.

Punased veinid on tugevad ja aromaatsed, lõhna ja maitse suure kontsentratsiooniga. Roosad veinid on väga kirkad ja kirsivärvi, Vahemere piirkonna veinidele omase lõhnakontsentratsiooniga.

Piirkonna rohke päikesepaiste võimaldab välja kujuneda intensiivsetel värvidel, eriti punasel, mis on kõnealustele veinidele nii omased.

Tänu Ribera d’Ebre piirkonna lubjarikastele muldadele ja kontinentaalse mõjuga kliimale on valged veinid väga säravad. Punastes veinides on ühendatud „Cariñena“ sordi viinamarjade täidlus ja värvus ning „Garnacha“ sordi viinamarjade küllus, kuna piirkonnas kasvatatakse traditsiooniliselt just neid kahte sorti. Piirkonna märkimisväärse veenappuse tõttu on sisemaa-aladel saagikus hektari kohta väiksem ja alkoholisisaldus suurem.

Eri kategooria ja liiki veinide tootmises on ülekaalus traditsioonilised sordid ning see asjaolu seob need veinid nende päritolu piirkonnaga.

Kvaliteetvahuvein ja poolvahuvein

Kaitstud päritolunimetusega „Tarragona“ hõlmatud piirkonna topograafia on lihtne: suurem osa maapinnast on madal. Camp de Tarragona piirkonna topograafial on kaks eripära: Serralada Prelitoral (rannikueelne mäeahelik) ja rannikutasandikud.

Serralada Prelitorali järsud nõlvad mõjutavad kliimatingimusi rannikutasandikel, kus kasvavad viinapuud.

Maastik, kuhu viinamarjaistandused on rajatud, on sellele piirkonnale iseloomulik ning kasutatakse traditsioonilisi kasvatusmeetodeid.

Maastiku eriomadused, mis tekitavad tüüpilise vahemerelise kliima, kus on palju päikest ja suhteliselt vähe vett, ja KPNiga „Tarragona“ hõlmatud piirkonna mullatüübid (väheviljakad väikese fosforisisaldusega mullad) on ideaalsed kvaliteetvahuveinide tootmiseks sobivate viinamarjade kasvatamiseks.

Tänu kaitstud päritolunimetusega toote „Tarragona“ piirkonna mullale (mis ei ole Campi piirkonnas väga viljakas ning on Ebro kalda äärsel alal väga lubjarikas) on veinid säravad, aromaatsed ja väga kvaliteetsed ning ka ideaalsed vahuveini tootmiseks.

Tänu rohke päikesega Vahemere kliimale saab viinamarjadest, kui need korjatakse ära küpsemise varases etapis, mil nad on väga happesed ja sisaldavad vähem alkoholi, valmistada baasveine, mis on ideaalsed vahuveinide valmistamiseks.

Liköörvein

Kaitstud päritolunimetuse „Tarragona“ piirkonna pinnas ei ole Camp de Tarragona piirkonnas eriti viljakas ja sisaldab Ebro kaldaäärsel alal palju lubjarikast materjali.

Kliima, eelkõige sisemaal, kus vett napib, soodustab selliste viinamarjade kasvu, mis sobivad ideaalselt liköörveinide tootmiseks, arvestades nende suurt suhkru- ja alkoholisisaldust.

Ehkki eritavasid ei kasutata, on viinamarjakasvatus piirkonnas kohanenud maa looduslike tingimustega ja tänu mõõdukale istutustihedusele on viinamarjad sellise happesuse ja alkoholisisaldusega, mis muudab nad liköörveinide tootmiseks optimaalseks.

Pidades silmas kultuurilisi ja ajaloolisi tegureid, siis esimese õigusakti kohaselt, mis võeti vastu 1947. aastal, tagati kaitse ainult sordi „Tarragona Clásico“ veinidele, mis on tammevaatides laagerdatud liköörveinid. „Tarragona Clásico“ võib olla magus, poolkuiv või kuiv vein, aga ka rancio-tüüpi vein.

Seejärel lisati 1959. aasta muudatusega kaitse kohaldamisalasse kuivad ja poolmagusad veinid.

Kõik eespool märgitu annab tunnistust liköörveinide tähtsusest kõnealuses piirkonnas ja nende seosest sellega.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini on traditsiooniliselt toodetud Ribera d’Ebre piirkonnas.

Kõnealuste veinide tootmine on seotud lubjarikka ja/või mitte väga viljaka mullaga, tänu millele valmivad selliste veinide valmistamiseks vajalikud suure suhkrusisaldusega viinamarjad.

Tänu piirkonna vahemerelisele, kuid samas kontinentaalse mõjuga, väga kuumade suvede ja märgatava veepuudusega kliimale kasvavad seal eelkõige sellised viinamarjad, mis sobivad ideaalselt kuivatatud viinamarjadest veini tootmiseks, arvestades nende suurt jääksuhkrusisaldust ja optimaalset alkoholisisaldust.

Piirkonna traditsioonilistel meetoditel põhineva viinamarjakasvatusmeetodi kohaselt, mis võtab arvesse maa ja viinamarjasordi eriomadusi, on piirkond ideaalne kuivatatud viinamarjadest veini tootmiseks.

Veinivalmistamistava, mida kasutatakse kuivatatud viinamarjadest veini (vimblanc) tootmiseks, hõlmab viinamarjade koristamist pärast optimaalse küpsusastme saavutamist ja seejärel kuivatamist laudade peal, kasutades sol y serena-meetodit (viinamarju hoitakse päeval päikese käes ja öösel jahedamal temperatuuril). Kui viinamarjad on kuivatatud, valmistatakse vein ilma sellesse alkoholi lisamata. Kuna viinamarjad on kuivatatud, on nende suhkrusisaldus väga suur. See tähendab, et pärmiga tekitatud kääritamisprotsess lõpeb kiiresti ja tulemuseks on väga magus vein.

9. Muud olulised tingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Sõna „Tarragona“ peab olema kirjutatud trükitähtedega ja selle kohal peavad olema sõnad „Denominación de Origen Protegida“ (kaitstud päritolunimetus).

Sõna „Tarragona“ tähemärkide kõrgus on kuni 4 mm ja pool sõnade „Denominación de Origen Protegida“ tähemärkide kõrgusest.

Link tootespetsifikaadile

http://incavi.gencat.cat/web/.content/03-denominacions-origen/documents/plecs/fitxers-binaris/control-canvis-Tarragona-Pliego-de-Condiciones.pdf

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.