Liikmesriigid esitasid saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi kohased lõpparuanded selle viimase aruandlusperioodi (2012–2013) kohta. Kõik liikmesriigid vastasid enamikule küsimustele, andes sellega direktiivi rakendamise hindamiseks ja sellekohaste märkuste tegemiseks piisavalt teavet. Liikmesriigid teatasid 2013. aasta lõpuks kokku 51 528 töötavast direktiivi kohaldamisalasse kuuluvast käitisest. Nende peamised tegevusalad on esitatud allpool joonisel (see hõlmab ainult ELi 27 liikmesriiki, kuna Horvaatia sai liikmesriigiks 2013. aasta keskel).

Varasemate õigusaktide alusel koostatud liikmesriikide aruandeid on hinnatud ja nende kokkuvõtted on avaldatud CIRCABC veebisaidil .

Kuna see on komisjoni esimene tööstusheidete direktiivi alusel esitatud aruanne, hõlmab see ka varasemate õigusaktide alusel koostatud liikmesriikide lõpparuandeid.

Parima võimaliku tehnika viitedokumendid (PVT-viitedokumendid) koostab Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo. See protsess hõlmab kõikide sidusrühmade osalemist tõenduspõhises protsessis vastavalt parema õigusloome põhimõtetele. PVT-viitedokumendid hõlmavad PVT-järeldusi, millele on antud neid sisaldavate komisjoni rakendusotsustega õigusjõud. PVT-järeldused sisaldavad iga tööstusharu jaoks parima võimaliku tehnika raamistikku, mida pädevad asutused peavad lubade väljastamisel arvesse võtma.

Tööstusheidete direktiiv, milles on ühendatud, ühtlustatud ja lihtsustatud eri õigusakte, on parema õigusloome tulemus. See on integreeritud vahend ja selle sätetega on asendatud vanad mitme loa süsteemid. Direktiivi ühes peatükis käsitletakse loa andmise ja parima võimaliku tehnika raamistikku, teised peatükid aga sisaldavad põhisektorite, eelkõige suurte põletusseadmete, jäätme(koos)põletustehaste ja orgaanilisi lahusteid kasutavate käitiste erieeskirju.

Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis eeldatakse, et kui tööstuses võetakse kasutusele tööstusheidete direktiivi kohane parim võimalik tehnika, toob see ELi suurtes tööstuskäitistes kaasa parema ressursikasutuse ja heitkoguste vähenemise ning seega antakse suur panus innovatiivsete tootmismeetodite väljatöötamise stimuleerimisse, mis pikemas perspektiivis muudab majanduse keskkonnahoidlikumaks ja vähendab tööstuse kulusid.

Tööstusheidete direktiiv on ELi peamine tööstusheiteid reguleeriv õigusakt, mille eesmärk on tuua olulist kasu keskkonnale ja inimeste tervisele, seda eelkõige parima võimaliku tehnika kohustusliku kohaldamise kaudu. Märkimisväärne osa Euroopa kogusaastest (õhku ja vette juhitav heide ning jäätmeteke) pärineb tööstusheidete direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatest tööstusharudest. Hinnanguliselt moodustab see 23 massiprotsenti õhku juhitavast heitest. Vette juhitava heite puhul olukord nii selge ei ole, kuid hinnanguliselt moodustab see 20–40 % raskmetallide heitest ning 30–60 % saasteainetest, mis ei ole toitained ega orgaaniline süsinik.

Komisjon on hakanud juba mõtlema 2016. aasta järgset perioodi käsitlevatele aruandlusnõuetele. Komisjon võtab arvesse üleminekut elektroonilisele aruandlusele ja seni saadud kogemusi. Liikmesriikidel on palutud esitada esialgsed seisukohad tulevaste aruandlusnõuete kohta ja komisjon kavatseb varsti esitada uue aruandlust käsitleva otsuse eelnõu, võttes arvesse meetodit, mis on esitatud teatises keskkonnaalase aruandluse toimivuse kontrolli kohta, ning maksimeerides koostoimet Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistriga.

Liikmesriigid on esitanud otsuse I lisas nõutud teabe. Esitatud teavet on hinnatud ja avaldatud on kokkuvõttev aruanne. Kuigi küsimustikule vastasid kõik liikmesriigid, välja arvatud Soome, oli esitatud andmete üksikasjalikkuse tase väga erinev. Mõnes vastuses üksnes osutati ülevõtmisõigusaktidele, samal ajal kui teised vastused olid üksikasjalikud ja põhjalikud. Kokkuvõttes esitati protsesside ja tööstusheidete direktiivi tegelikuks rakendamiseks võetud meetmete kohta siiski mitmeid kasulikke andmeid. See teave sisaldas nõuete täitmata jätmise üle otsustamise kriteeriume, eri meetodeid, millega tagatakse, et loatingimuste kehtestamisel lähtutakse PVT-järeldustest, ning üksikasju keskkonnajärelevalve kavade kohta.

Otsusega on seatud eesmärgiks muuta liikmesriikide aruandlus elektrooniliseks. Selleks on komisjon tellinud vajalike elektrooniliste aruandlusvahendite väljatöötamise. Mitmesuguste tekkinud probleemide tõttu nende projektide elluviimine viibib ja seetõttu lükkub otsuse II lisa mooduli nr 2 kohaste andmete esitamistähtpäev aasta võrra edasi ehk 2017. aasta 30. septembrilt 2018. aasta 30. septembrile. Moodulite nr 1, 3 ja 4 kohaste andmete esitamistähtpäev lükkub 2018. aasta veebruarisse.

Komisjoni rakendusotsuses 2012/795/EL (edaspidi „otsus“) on sätestatud üksikasjad, mida liikmesriigid peavad komisjonile tööstusheidete direktiivi rakendamise kohta esitama. Otsuse I lisas on sätestatud nõuded teabe kohta, mis tuli komisjonile esitada 2014. aasta septembriks, ning II lisas teabe kohta, mis tuli esitada 2017. aasta septembriks.

Komisjon on hinnanud ka liikmesriikide vastu võetud ülevõtmismeetmete vastavust tööstusheidete direktiiviga. Ebamäärase või eksliku ülevõtmise juhtudel on komisjon alustanud asjaomaste liikmesriikidega kahepoolseid kõnelusi. Tänaseks on algatatud kakskümmend üks sellist kõnelust.

Teatati ka mõningatest probleemidest määratluste tõlgendamisel, kuna tekkis küsimus, kas käitis ei kuulu enam saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi kohaldamisalasse, kui osa protsessist on peatatud (käitise osaline sulgemine) või kui tootmisvõimsust on püsivalt vähendatud.

Mitu liikmesriiki teatas, et lisaks pädeva asutuse töötajate töölevõtmise ja koolitamisega seotud rahalistele piirangutele ei ole neil saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi rakendamisega seotud ülesannete täitmiseks piisavalt töötajaid. See võib olla seotud üleminekuga saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivilt tööstusheidete direktiivile ja seega on võimalik, et pädevad asutused tulevad töökoormusega nüüd paremini toime.

Varasemate õigusaktide järgimisega ei ole olnud suuremaid probleeme. Üksikud nimetatud saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiviga seotud probleemid võivad siiski vajada edasist uurimist. Hoolimata olukorra paranemisest ei ole esitatud teave täielik, eelkõige kontrollide arvuga seotud arvandmete puhul (nt kontrollitud käitiste koguarv ja selliste kontrollide arv, kus tehti heitemõõtmisi). Osaliselt võib see olla tingitud küsimuste sõnastusest, millest liikmesriigid on tõenäoliselt erinevalt aru saanud.

Suuri põletusseadmeid käsitleva direktiiviga anti komisjonile õigus nõuda suurte põletusseadmete heidete kohta andmeid igal aastal. Alates aruandlusaastast 2013 on liikmesriigid esitanud oma iga-aastased heiteandmed Euroopa Keskkonnaameti hallatavas andmebaasis. Komisjon jätkab võimaluste otsimist aruandlusnõuete ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks. Üks võimalus on eeltäita suurte põletusseadmete andmebaas nende seadmete identifitseerimisandmetega, mis on kantud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrisse, ning siduda need seadme kohta varem esitatud andmetega. Viimane kättesaadav teave on esitatud aruandlusaasta 2015 kohta. Iga-aastased seadmete kaupa esitatavad andmed hõlmavad SO2-, NOX- ja tolmuheidet ning alumise kütteväärtusega seotud kogu tarbitud energiat kütuseliikide kaupa. Alates aruandlusaastast 2016 on suuri põletusseadmeid käsitleva direktiivi kohane aruandlus suurte põletusseadmete kohta asendatud aruandlusega tööstusheidete direktiivi alusel, mis nõuab täpsema teabe esitamist.

III.PVT-viitedokumendid

Kõikides tööstusheidete direktiivi II peatüki kohaldamisalasse kuuluvates käitistes tuleb direktiivi nõuete kohaselt kasutada parimat võimalikku tehnikat. PVT-viitedokumendid tagavad parima võimaliku tehnika optimaalse kindlakstegemise ELi tasandil. Viitedokumendid tagavad liikmesriikidele võrdsed võimalused ja vabastavad nad kohustusest hinnata parimat võimalikku tehnikat, täitmaks tööstusheidete direktiiviga neile pandud kohustusi. Hetkel on olemas 31 PVT-viitedokumenti ja kaks viitedokumenti, mis hõlmavad tööstusheidete direktiivi I lisas loetletud tegevusvaldkondi. Seni on tööstusheidete direktiivi kohaselt ajakohastatud 13 PVT-viitedokumenti.

PVT-viitedokumentide vorm kehtestati saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi alusel. Lisaks hõlmatud tööstusharude arvu suurenemisele oli peamine muutus üleminekul saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivilt tööstusheidete direktiivile see, et komisjoni ja sidusrühmade vaheline teabevahetus parima võimaliku tehnika kindlakstegemiseks muutus ametlikuks (nimetakse ka Sevilla protsessiks). PVT-järeldused on PVT-viitedokumentide põhielement, kuna neis kirjeldatakse parimat võimalikku tehnikat ja need sisaldavad selle kasutamisega seotud siduvaid heitetasemeid (PVTga saavutatav heitetase). Need võetakse vastu komiteemenetluse teel, pärast mida võtab komisjon need vastu rakendusotsusega. Pädevad asutused tuginevad tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitiste puhul loatingimuste kehtestamisel PVT-järeldustele. Need annavad poliitikakujundajatele teavet asjaomase tehnika kohta, mis on majanduslikult otstarbekas ja tööstusharule keskkonnatoime parandamiseks tehniliselt kättesaadav.

Alljärgneval joonisel on esitatud ülevaade pärast tööstusheidete direktiivi jõustumist vastu võetud PVT-järelduste koguarvust ning nendest mõjutatavate käitiste ligikaudsest koguarvust. Praeguseks vastu võetud PVT-järeldused hõlmavad rohkem kui pooli tööstusheidete direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid käitisi.

Järgmistes lõikudes antakse lühike ülevaade PVT-järeldustega seotud põhiprobleemidest.

Protsessi ja selles osalemise ülevaade

PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnikaga saavutatava heitetaseme siduv staatus tähendab seda, et PVT-viitedokumentide koostamiseks vajalikus teabevahetuses keskendutakse nüüd rohkem teabe kogumisele ja hindamisele ning selle põhjal määratakse kindlaks olemasolevate käitiste keskkonnatoime tasemed. PVT-viitedokumentide jaoks vajaliku tehnilise teabe vahetamine toimub tehnilises töörühmas, kuhu kuuluvad liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude, keskkonnaküsimustega tegelevate vabaühenduste ja komisjoni esindajad. Tehnilist töörühma juhib ja seda esindab saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo. Järgitavat korda ja muid protsessi elemente on kirjeldatud üksikasjalikult tööstusheidete direktiivi alusel vastu võetud komisjoni rakendusotsuses.

Konfidentsiaalsus

PVT-viitedokumentide koostamise käigus võivad esile kerkida konfidentsiaalsusküsimused. Üldjuhul antakse Århusi konventsioonil põhinevate ELi eeskirjadega läbipaistvuse kohta keskkonnaküsimustes ulatuslik juurdepääsuõigus keskkonnateabele. Tööstusharu vabatahtlikult esitatav teave võib siiski olla tundlik äriteave. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklist 339 tulenevale ametisaladuse hoidmise kohustusele võib olla vaja andmeid koondada või need anonüümseks muuta, eeldusel et see ei ole otseselt seotud heitega keskkonda; viimasel juhul eeldatakse, et avalikustamiseks ja läbipaistvuse tagamiseks on olemas ülekaalukas avalik huvi. Liikmesriikide pädevatel asutustel, kellel on ametisaladuse hoidmise kohustus, peab olema juurdepääs sellisele teabele, kui see on seotud nende territooriumil asuva käitisega.

Parem õigusloome

PVT-viitedokumentide väljatöötamist toetav Sevilla protsess on ainulaadne, kaasav ja faktipõhine tehniline protsess. Andmeid kogutakse põhjalike küsimustikega ning seejärel neid kinnitatakse ja kontrollitakse kõikide sidusrühmade osalusel. Tehnilise töörühma liikmed edastavad dokumente, esitavad nende kohta märkusi ja hindavad neid läbipaistvalt. Tehtud muudatused tähistatakse. Tehnilise töörühma lõppjäreldused lepitakse kokku konsensuse alusel. Kui esineb lahkarvamusi, esitatakse need lõplikus PVT-viitedokumendis kooskõlas teabevahetusprotsessi suunistes täpsustatud kriteeriumidega. Komisjon on seisukohal, et selline koostööpõhine meetod, mis ei pruugi olla teostatav kõikides valdkondades, on parema õigusloome suurepärane praktiline näide.

Peamised keskkonnaküsimused

PVT-viitedokumentide läbivaatamisel keskendutakse valdkondadele, mille puhul saadav kasu on kõige suurem, ehk nn peamistele keskkonnaküsimustele. Sellega tagatakse protsessi nimel tehtud pingutustele vastav parim keskkonnalane tulemus. Komisjon pakkus välja peamiste keskkonnaküsimuste kindlakstegemise kriteeriumid, mis kiideti heaks tööstusheidete direktiivi artikli 13 kohaselt loodud foorumil. Need kriteeriumid on järgmised: saastuse keskkonnamõju; tegevuse tähtsus; olukorda märkimisväärselt parandavate uute meetodite kindlakstegemise võimalus; võimalus määrata kindlaks parima võimaliku tehnikaga saavutatav heitetase, mille puhul keskkonnakaitse tase paraneb praeguse olukorraga võrreldes märkimisväärselt.

Saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo on kasutanud neid kriteeriume järgnenud PVT-viitedokumentide läbivaatamise ettevalmistamisel. Komisjon on sõlminud teenuslepingu kõnealuse metoodika edasiarendamiseks ja selle rakendamiseks mitme tulevase PVT-viitedokumendi läbivaatamisel. Selle tulemusel koostatakse peamiste keskkonnaküsimuste taustdokumendid, millest lähtutakse PVT-viitedokumentide läbivaatamise avakoosolekutel ning mis loovad kindla aluse tehnilise töörühma otsustele peamiste keskkonnaküsimuste kohta.

Teabevahetusprotsessi hindamine

Teabevahetusprotsess on PVT-viitedokumentide koostamise ja läbivaatamise keskmes. Selle kaudu kogutakse kindlaid tõendeid otsuste tegemiseks. Seni kõige laiaulatuslikumal (suuri põletusseadmeid käsitlevate) PVT-viitedokumentide läbivaatamisel koosnes töörühm 289 liikmest, koostati 580 käitisi käsitlevat küsimustikku, tehti 24 kontrollkäiku, käsitleti 225 aruannet ja juhtumiuuringut ning vaadati läbi esimese versiooni kohta tehtud 8 510 märkust.

Komisjon korraldas 2014. aastal koostöös Saksamaa keskkonnaministeeriumiga Berliinis tööstusheidete direktiivi artikli 13 kohaselt loodud foorumi seminari, kus keskenduti tööstusheidete direktiivi kohasele teabevahetusprotsessile sooviga tõhustada selle toimimist. Seminaril oli palju osalejaid ja seminarist tulenevad järeldused on avaldatud. Seminaril leidis veel kord kinnitust suur ELi tasandi lisaväärtus ja tööstusheidete direktiivi tõhusus. Seminaril soovitati teha ka mõned praktilised muudatused, mida PVT-viitedokumentide läbivaatamisel praegu rakendataksegi, nt veebiseminaride laialdasem kasutamine, et lihtsustada tehnilise töörühma liikmete osalemist.

IV.Nõuete järgimise edendamine ja rakendamise toetamine

Komisjoni eesmärk on toetada liikmesriike tööstusheidete direktiivi tõhusa kohaldamise tagamisel. Selleks teeb komisjon järgmist.