[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.10.2009

KOM(2009)542 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 48/2004 (ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009) rakendamise kohta

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 48/2004 (ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009) rakendamise kohta

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Terasestatistikast saadud kasu selle kuludega võrreldes 3

2.1. Andmekogumid 3

2.2. Kasu 4

2.2.1. Terase ja malmi vanaraua bilanss 4

2.2.2. Kütuse ja energia tarbimine ning elektrienergia bilanss 5

2.2.3. Statistika raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kohta 5

2.3. Terasestatistika kogumiskulud 5

3. Terasestatistika kvaliteet 7

3.1. Kasutajatele kättesaadavate andmekogumite õigeaegsus, täpsus ja täielikkus 7

3.2. Konfidentsiaalsuseeskirjad 8

4. Koostoime ühenduse muu statistilise tegevusega 9

4.1. Struktuuriline ettevõtlusstatistika 10

4.2. Tööstustootmise statistika 10

4.3. Väliskaubandusstatistika 10

4.4. Energia tarbimise statistika 11

4.5. Õhusaastestatistika 11

5. Terasestatistika tulevik 11

SISSEJUHATUS

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) tegevusajal kogus komisjon (Eurostat) vajalikku statistikat terasetööstuse kohta otse ettevõtetelt, mis olid sellel alal tegevad, kooskõlas Euroopa Söe- ja Terasetööstuse asutamislepingu (ESTÜ asutamisleping) sätetega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. septembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1840/2002 (ESTÜ terasestatistika süsteemi pikendamise kohta pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist)[1] võeti vastu selleks, et pikendada ESTÜ terasestatistika süsteemi 31. detsembrini 2002 pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002.

Selleks et viia ellu ühenduse poliitikat terasetööstuse valdkonnas, peeti vajalikuks jätkata terasetööstust käsitleva statistika kogumist pärast 31. detsembrit 2002. Kuna ükski teine olemasolev Euroopa tasandi statistikasüsteem ei suutnud vastava statistika vajadust rahuldada, võeti vastu uus, Euroopa Ühenduse asutamislepingul põhinev määrus, täpsemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 48/2004 ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009[2]. Määrusega (EÜ) nr 48/2004 on ette nähtud üleminekuperiood aastateks 2003–2009, et teha kindlaks, kas terasestatistikat on võimalik integreerida teiste statistikasüsteemidega.

Käesolevas aruandes käsitletakse määruse (EÜ) nr 48/2004 rakendamist. Vastavalt määruse (EÜ) nr 48/2004 artiklile 9 peab komisjon viie aasta jooksul alates määruse (EÜ) nr 48/2004 jõustumisest esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle rakendamise kohta. Aruanne peab eelkõige:

a) hindama ühendusele, liikmesriikidele, statistilise teabe esitajatele ning kasutajatele selle teabe kogumisest lisanduvat kasu, võrreldes nende kuludega;

b) hindama esitatud statistika kvaliteeti;

c) kinnitama sünergiat teiste ühenduse tegevustega;

d) tegema määruse (EÜ) nr 48/2004 täitmise parandamiseks vajalikud ettepanekud.

TERASESTATISTIKAST SAADUD KASU SELLE KULUDEGA VÕRRELDES

Andmekogumid

Terasestatistika hõlmab andmeid raua, terase ja ferrosulamite tootmise kohta (nõukogu 9. oktoobri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3037/90 (Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta)[3] loodud Euroopa Ühenduse majandustegevusalade statistilises klassifikaatori NACE Rev. 1.1 grupp 27.1).

Järgnev statistiline teave on kogutud määruse (EÜ) nr 48/2004 alusel:

1) iga-aastane terase ja malmi vanaraua bilansi statistika (edaspidi „S10”);

2) kütuse ja energiakulu aastastatistika vastavalt ettevõtte tüübile (edaspidi „S2A”);

3) terasetööstuses kasutatava elektrienergia bilansi aastastatistika (edaspidi „S2B”);

4) küsitlus raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kohta, väljaminekute aastastatistika (edaspidi „S3A”);

5) küsitlus raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kohta, mahu aastastatistika (edaspidi „S3B”).

Eespool osutatud teavet koguvad üldiselt liikmesriikide statistikaasutused asjakohaste statistiliste vaatluste käigus, mida korraldatakse mõnel juhul koostöös liikmesriikide asjaomaste tööstusliitudega. Teatavatel juhtudel on Eurostatile andmed esitanud liikmesriikide asjaomaste tööstusliitudega.

Enne avaldamist kinnitatakse statistilised andmed Eurostati tasandil. Tehakse rida mitmesuguste muutujate loogilisi kontrolle, samuti kontrollitakse andmete ajalist kooskõla.

Kasu

Terasestatistikat kogutakse peamiselt selleks, et kasutada seda poliitikakujundamisel, vastava sektori osaliste (nt riigiasutused, ettevõtted, föderatsioonid) tehtavas majandusanalüüsis ning teabeallikana kodanike ja ettevõtete jaoks[4]. Statistika Eurostati andmetabelite allalaadimiste arvu kohta on kättesaadav ja seda võib kasutada statistikakasutajate huvi hindamiseks. 2008. aastal laadisid kasutajad terasestatistika tabelite andmeid alla 1725 korral. Kasutajad on üldiselt rohkem huvitatud mahu aastastatistikast ja iga-aastasest vanaraua bilansi statistikast.

Allpool esitatud ülevaade terasestatistika kasutamise kohta põhineb teabe peamiste kasutajate hulgas, sealhulgas komisjoni talitustes ning Euroopa raua- ja terasetööstuse konföderatsioonis (EUROFER) korraldatud vaatluse tulemustel.

Terase ja malmi vanaraua bilanss

Terase ja malmi vanaraua statistikat on muu hulgas vaja selleks, et jälgida nimetatud materjalide kasutamist terasetootmises, pidades silmas pakkumis- ja hinnatrende nimetatud toorainete ülemaailmsel turul.

See teave aitab eelkõige hinnata kõnealuses valdkonnas esitatud soovitusi, mis on esitatud komisjoni teatises „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine”[5], ja seda kasutatakse konkreetsemalt selleks, et töötada välja raamistik, millega tagada Euroopa tooraineallikatest pärinevate varude jätkusuutlikkus ja tõhustada ringlussevõetavate ressursside kasutamist.

Peale selle on üksikasjalikum teave terase ja malmi vanaraua tarbimise kohta elektriahjudes kasulik näiteks selleks, et võrrelda elektrikaarahju tootmisprotsesside arengut ja vanaraua kasutamist traditsioonilises (hapnikuga) terasetootmises.

Kütuse ja energia tarbimine ning elektrienergia bilanss

Statistika kütuse ja energia tarbimise ning elektrienergia bilansi kohta sellises energianõudlikus tööstuses nagu terasetööstus annab teavet energia kasutuse ning tootmise kohta kõnealuses tööstuses. Lisaks sellele annab energia tarbimist käsitlev statistika teavet terasetööstusest lähtuvate saasteainete heitkoguste kohta. Vastav statistika on seetõttu kasulik globaalse soojenemise vastu võitlemisel, milles komisjon osaleb.

Kütuse ja energiakulu aastastatistika vastavalt ettevõtte tüübile pakub samuti kasulikku raamistikku võrdlusuuringuteks.

Teave terasetööstuses kasutatava elektrienergia bilansi kohta teeb võimalikuks jälgida vajadust energiatõhususe suurendamise järele.

Statistika raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kohta

Komisjoni huvides on saada andmeid investeerimiskulutuste ning raua- ja terasetööstuse maksimaalse võimaliku tootmisvõimsuse kohta. Eelkõige rikastab ühenduse investeerimise ja tootmise statistika OECD terasekomitee egiidi all organiseeritud maailma terasetoodangu ülemaailmset teabevõrgustikku.

Terasetööstuse ettevõtted vajavad ülemaailmset teavet investeerimise ja tootlikkuse kohta prognoosimaks erinevat liiki terastoodete võimalikku ala- või ületootmist. Pealegi teeb statistiline teave raua- ja terasetööstusse investeerimise kohta võimalikuks jälgida tootmisprotsessi eri etappe.

Terasestatistika kogumiskulud

Teavet koguti ka terasestatistika kogumise, töötlemise ja koondamise kohta. Määrusest (EÜ) nr 48/2004 tulenevat koormust käsitlevas vaatluses osales 11 riiki; kolme ülejäänud riigi puhul saadi teave ettevõtete ja riiklike statistikaametite koormuse kohta kättesaadav äristatistika kogumisest tulenevat koormust käsitlevast üldisemast vaatlusest.

Tabel 2. Ettevõtete ja aruandvate asutuste koormust käsitleva vaatluse tulemused

Valimi suurus, statistiliste üksuste arv (1) | Statistiliste üksuste arv kokku | Kõigi valimi üksuste kulutatud aeg kokku (koormus), tundi aastas | Aruandva asutuse kulutatud aeg, tundi aastas |

BE | 14 | 14 | – | 7 |

CZ | 37 | 37 | 150 | 276 |

DE | 500 | 500 | 31.5 | 9903(2) |

FR | 53 | 53 | 150 | 150 |

IT | 80 | 80 | 560 | 280 |

LU | 3 | 3 | – | 24 |

NL | 1 | 1 | 15 | 10 |

AT | 13 | 13 | 40 | 250 |

PL | 32 | 32 | 500 | 750 |

RO | 19 | 19 | – | 845 |

SK | 25 | 25 | 47 | 70 |

SE | 28 | 83 | 224 | 160 |

FI | 4 | 4 | – | 50 |

UK | 31 | 31 | – | 825 |

– = puudub

(1) Üksused võivad olla kas ettevõtted või tegevusalaüksused.

(2) Saksamaa kohta esitatud aruandva asutuse kulutatud aja hulka on arvatud ka aeg, mis on kulunud nende terasetööstust käsitlevate andmete koondamiseks, mis ei ole hõlmatud määrusega (EÜ) nr 48/2004 ja mida kogutakse vaid riiklikul otstarbel. ELi tasandi andmetele kulutatud aega ei ole võimalik eristada.

Kõik riigid ei saanud esitada teavet aja kohta, mis üksustel kulus küsimustike täitmiseks, sest aega ei jälgita. Kõnealuse teema kohta esitasid teavet üheksa riiki. Saadud teabe alusel tehtud arvutused näitavad, et vaadeldud üksusel kulub küsimustiku täitmiseks umbes kaks tundi. Siiski on küsimustike täitmiseks kulunud aeg eri riikides oluliselt erinev: 3,78 minutist Saksamaal[6] üle 15 tunnini Poolas. Enamikus riikides, mille kohta Eurostatil on andmed, korraldati loendus, nii et küsimustiku said kõik sektori üksused. Võttes aluseks andmete esitajatelt pärineva teabe ja paljusid NACE Rev. 1.1 grupis 27.1 määratletud üle 50 töötajaga ettevõtteid käsitleva teabe, mida saab struktuurilisest ettevõtlusstatistikast nende riikide kohta, kes ei ole andmeid esitanud, on võimalik välja arvutada asjaomaste üksuste koguarv. Kokku on terasestatistika kogumist käsitleva vaatlusega hõlmatud umbes 1000 üksust.

Võttes arvesse küsimustiku täitmiseks keskmiselt kuluvat aega, saab hinnata, kui palju aega kulutasid kõik ELi terasetööstuse ettevõtted kokku, et vastata terasestatistika kogumiseks korraldatud vaatluse küsimustikule. Kõik terasetööstuse ettevõtted kokku kulutasid vaatlusele hinnanguliselt 2000 tundi, mille hinnanguline kulu jääb 80 000 ja 100 000 euro vahele. Selle alusel võib määruse (EÜ) 48/2004 mõju ettevõtete üldisele statistilisele koormusele pidada üsna väikeseks. Tuleb märkida, et see hõlmab siiski vaid 50 ja enama töötajaga ettevõtteid. Peaaegu kõik need ettevõtted peavad vastama mitme teise statistilise vaatluse küsimustikele, mis tähendab, et üksikute ettevõtete statistiline üldkoormus on suhteliselt suur.

Kulusid käsitlev vaatlus näitas ka, et enamikul juhtudel olid aruandvate asutuste (liikmesriikide statistikaasutuste ja mõnes liikmesriigis vastavate tööstusliitude) kulud suuremad kui sektori ettevõtetel. Aruandvate asutuste üldised kulud ELi tasandil jäid hinnanguliselt 400 000 ja 500 000 euro vahele, mis vastab umbes 10 000 töötunnile, mis kulus terasestatistika töötlemisele ja koondamisele. Seega võib hinnata, et kogu ELi majandust hõlmava terasestatistika esitamise kulud jäävad 480 000 ja 600 000 euro vahele.

TERASESTATISTIKA KVALITEET

Kasutajatele kättesaadavate andmekogumite õigeaegsus, täpsus ja täielikkus

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 48/2004 artikli 6 lõikega 3 peavad liikmesriigid andmed ja metaandmed edastama hiljemalt kuus kuud enne võrdlusaasta lõppu. Määruse (EÜ) nr 48/2004 artiklis 3 on siiski sätestatud, et kui liikmesriigi terasetööstusettevõtte lisandväärtus ressursikulus on väiksem kui 1 % ühenduse kogunäitajast, ei ole vaja tunnuste kohta andmeid koguda. Kõnealust andmete edastamise erandit kohaldatakse Bulgaaria, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Portugali, Sloveenia, Taani ja Ungari suhtes. Siiski on mõned nimetatud riikidest edastanud Eurostatile õigeaegselt andmed raua- ja terasetööstuse kohta.

Tabel 3. Viivitused terasestatistika edastamisel (päevades), võrdlusaasta 2007 (võrrelduna 30. juuniga 2008, st määruses (EÜ) nr 48/2004 sätestatud edastustähtajaga)

01/02/2009 seisuga

Alla 1 % EL 27 lisandväärtusest |

Nagu on näha tabelist 3, esitas enamik liikmesriike, kes peavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 48/2004 terasestatistikat edastama, oma andmed enne määruses sätestatud tähtaega.

Eurostat avaldas kõik 2007. võrdlusaastat käsitlevad andmed nõuetekohaselt enne 1. detsembrit 2008.

Tabel 4. 2007. aasta terasestatistika, täidetud lahtrite protsent kõikidest kohustuslikest lahtritest riikide ja andmeseeriate kaupa (01/09/2008 avaldatud andmed) (1)

S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Kokku |

EU | 94 | 89 | 100 | 94 | 94 | 92 |

BE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

BG | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

CZ | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

DE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

ES | 0 | 0 | 100 | 0 | 0 | 13 |

EE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

FR | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

IT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

LU | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

NL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

AT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

PL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

RO | 100 | 16 | 100 | 100 | 100 | 56 |

SK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

FI | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

SE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

UK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

(1) Riigid, kes esindavad alla 1 % ühenduse NACE Rev. 1.1 grupi 27.1 kogu lisandväärtusest, ei ole selles tabelis välja toodud, v.a juhul, kui need riigid esitasid vastavad andmed.

Tabeli 4 alusel esitasid puudulikke andmeid vaid kaks andmed edastanud riikidest. ELi tasandi andmete kättesaadavust mõjutab asjaolu, et Hispaania puhul puuduvad 2007. aasta andmed mitme andmeseeria kohta. Kuna Hispaania terasetööstus moodustab olulise osa ELi terasetööstusest, on sel negatiivne mõju ELi koondandmete kvaliteedile, mille tarvis tuleb puuduvaid andmeid hinnata.

Konfidentsiaalsuseeskirjad

Vastavalt nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta)[7] artikli 13 lõikele 1 loetakse andmed, mida liikmesriikide ametiasutused ja ühenduse ametiasutus kasutavad ühenduse statistika koostamiseks, konfidentsiaalseks juhul, kui need võimaldavad statistiliste üksuste otsest või kaudset identifitseerimist ja seeläbi üksikandmete avalikustamist. Kuna raua- ja terasetööstuse ettevõtteid on suhteliselt vähe, ei saa paljusid Eurostatile edastatud andmeid konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada. Tabelist 5 nähtub, kui palju vähendavad konfidentsiaalsuseeskirjad andmete kättesaadavust[8].

Tabel 5. Konfidentsiaalsete lahtrite protsent esitatud andmetest

S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Kokku |

ELi koondandmed (1) | 0 | 22 | 0 | 0 | 0 | 11 |

Kõik aruandvad riigid kokku | 29 | 41 | 50 | 51 | 55 | 44 |

BE | 0 | 39 | 43 | 14 | 0 | 28 |

BG | 42 | 18 | 43 | 86 | 75 | 39 |

CZ | 25 | 64 | 57 | 64 | 92 | 62 |

DE | 17 | 64 | 21 | 0 | 0 | 38 |

ES (2) | 0 | 14 | 43 | : | 42 | 20 |

EE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

FR | 17 | 54 | 36 | 21 | 67 | 44 |

IT | 8 | 63 | 21 | 21 | 33 | 43 |

LV | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

LU | 83 | 55 | 100 | 100 | 83 | 73 |

HU | 0 | 43 | 29 | 43 | 42 | 36 |

NL | 42 | 71 | 71 | 64 | 75 | 68 |

AT | 25 | 78 | 57 | 64 | 83 | 61 |

PL | 33 | 7 | 93 | 86 | 100 | 42 |

RO | 100 | 21 | 100 | 100 | 100 | 59 |

SK | 8 | 2 | 36 | 50 | 50 | 19 |

FI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SE | 0 | 100 | 21 | 57 | 25 | 28 |

UK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(1) ELi koondandmete konfidentsiaalsete lahtrite arv 2006. võrdlusaasta põhjal.

(2) Hispaania puhul arvutati konfidentsiaalsete lahtrite protsent 2006. aasta andmete põhjal, v.a andmeseeria S2B puhul, mille jaoks kasutati 2007. aasta andmeid.

Üksnes Soome ja Ühendkuningriigi puhul avaldati kõik esitatud andmed. Eestis puudub terasetööstus, mistõttu Eesti puhul on kogu statistika väärtusega „0”. Teistes riikides jääb konfidentsiaalsete lahtrite arv 19 % ja 100 % vahele. Keskmiselt 44 % edastatud riiklikest andmetest ei saa konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada. Konfidentsiaalsete lahtrite hulk riigi tasandil halvendab oluliselt andmete analüüsivõimalusi.

Enamik terasestatistika tarvis riikide andmete alusel arvutatavatest ELi koondandmetest ei ole konfidentsiaalsed. Vaid vastavalt ettevõtte tüübile jagatud kütuse ja energiakulu kajastava andmeseeria puhul ei tohi konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada ELi koondandmeid mõningate statistiliste andmete osas, mida arvutatakse riiklike andmete alusel.

KOOSTOIME ÜHENDUSE MUU STATISTILISE TEGEVUSEGA

Käesolevas osas on analüüsitud, millises ulatuses saab muid raua- ja terasetööstust käsitlevaid andmekogumeid, mida Eurostat kogub ja levitab, kasutada praegu määruse (EÜ) nr 48/2004 kohaselt kogutava ja levitatava statistilise teabe asendamiseks.

Struktuuriline ettevõtlusstatistika

Praegu nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 (struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta)[9] alusel NACE Rev. 1.1 grupi 27.1 (Raua, terase ja ferrosulamite tootmine) kohta kogutavat struktuurilist ettevõtlusstatistikat saab kasutada koos terasestatistikaga, võttes arvesse, et andmete võrreldavus on mõnevõrra piiratud[10]. Määruse (EÜ) nr 48/2004 artiklis 4 on sätestatud, et esitatud teave on seotud tegevusalaüksuste tunnustega, nagu need on määratletud nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 (mis käsitleb ühenduse tootmissüsteemide vaatluse ja analüüsi statistilisi üksuseid)[11], ja üle 50 töötajaga ettevõtetega.

Kogu Eurostati avaldatav struktuuriline ettevõtlusstatistika on seotud ettevõtte kui statistilise üksusega. Peale selle määratletakse ettevõtete suurusjärgud struktuurilise ettevõtlusstatistikaga tegelevate isikute, mitte töötajate arvu järgi. Seetõttu on raske võrrelda struktuurilise ettevõtlusstatistika andmeid ja terasestatistikat. Ainus kattuv teave käsitleb investeeringuid, aga et selle muutuja jaotamine vastavalt töötajate arvu suurusklassile on vabatahtlik, on raske kontrollida, kas andmete kaetus on sama. Siiski ei nõua struktuurilise ettevõtlusstatistika määrus sellist detailset jaotust vastavalt materiaalsetele põhivaradele, nagu oleks kättesaadav terasestatistikast.

Kõnealuse statistika raames kogutakse teavet keskkonnasõbralikumasse tehnoloogiasse tehtavate investeeringute kohta, sealhulgas investeeringud saastekontrolli seadmetesse ja rajatistesse, saastevastastesse eritarvikutesse (peamiselt torusuudmele paigutatavad seadmed) ning investeeringud puhtama tehnoloogiaga seotud seadmetesse ja rajatistesse (integreeritud tehnoloogia). Struktuurilise ettevõtlusstatistika andmetes ei sisaldu andmeid koguste kohta.

Tööstustootmise statistika

Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3924/91 (ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta)[12] alusel kogutakse teavet peamiselt terasetööstuses kasutatavate erinevate terasetoodete tootmismahu kohta vaatlusperioodil. Kuna terasetööstussektori ettevõtteid on suhteliselt vähe, on paljud riikliku tasandi andmed konfidentsiaalsed. See halvendab oluliselt võimalusi nende statistiliste andmete kasutamiseks majandusanalüüsis.

Väliskaubandusstatistika

Teavet impordi- ja ekspordimahtude ja vanaraua väärtuse kohta saab väliskaubandusstatistikast, mida kogutakse nõukogu 7. novembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3330/91 (liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika kohta)[13] ja nõukogu 22. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1172/95 (ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta)[14] alusel. Nimetatud teave kattub osaliselt teabega, mida kogutakse iga-aastase vanaraua bilansi statistika osana, kuid määruse (EÜ) nr 48/2004 andmekogumite raames kättesaadavat teavet omamaise hanke, varude liikumise ja tarbimise kohta väliskaubandusstatistikast ei saa. Passiivsete konfidentsiaalsuspõhimõtete kohaldamise tõttu – mille kohaselt avaldatakse andmed isegi siis, kui nad käsitlevad vaid üht ettevõtet, välja arvatud juhul, kui ettevõte palub selgesõnaliselt teavet mitte avaldada – puudub kõnealuste toodetega seoses konfidentsiaalne teave.

Energia tarbimise statistika

Energia tarbimise statistika hõlmab teavet eri energiatoodete tarbimise kohta raua- ja terasetööstuses. Kõnealused andmed ei ole aga jaotatud vastavalt ettevõtte tüübile, nagu on nõutud määrusega (EÜ) nr 48/2004. Energia tarbimise statistika raames kättesaadav teave on praegusel kujul seega liiga kokkuvõtlik, et asendada määruse (EÜ) nr 48/2004 kohase andmekogumi detailset teavet.

Õhusaastestatistika

Euroopa Keskkonnaagentuurist pärinev õhusaastestatistika annab teavet raua- ja terasetööstusest lähtuvate kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta. See teave on kasulik, et mõõta raua- ja terasetööstuse keskkonnamõju.

TERASESTATISTIKA TULEVIK

Kuna määrusega (EÜ) nr 48/2004 on hõlmatud andmete kogumine üksnes aastatel 2003–2009, on tõenäoline, et üleminekuperioodi lõppedes ei koguta enam mitte mingisugust kõnealuse määrusega hõlmatud statistikat.

Komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus”[15] toodi ELi prioriteetse meetmena esile lihtsustamine. Komisjoni teatises vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas[16] seoti vastav lihtsustamiskohustus konkreetsemalt statistikaga. Statistiliste prioriteetide paremat määratlemist peetakse lihtsustamisprotsessi põhielemendiks. Lihtsustamise prioriteetsete valdkondade valimisel on oluline hinnata statistika asjakohasust ja kasulikkust ELi poliitika seisukohast ning liikmesriikide, vastajate ja Euroopa Komisjoni kantavaid kulusid ühenduse statistika koostamise käigus. Ehkki (riikliku ja) ühenduse statistika koostamisele kaasaaitamine moodustab ainult väikese osa ettevõtete halduskoormusest, arvatakse see koormus olevat palju suurem. Komisjon peab seetõttu otsima ühenduse tasandil jätkuvalt võimalusi, et toetada üldisi püüdlusi seda koormust vähendada. Seetõttu peab komisjon kehtestama prioriteedid uue statistilise tegevuse (üleilmastumine, kliimamuutus) ja kehtivate statistikanõuete valdkonnas, tasakaalustades seeläbi järk-järgult statistikaprogrammi.

Seetõttu peaks otsus määruses nr 48/2004 määratletud statistika või selle osa kogumise võimaliku tuleviku kohta lähtuma prioriteetide määramisest, sektori ettevõtetele omistatavast koormusest ja komisjoni püüdlustest seda vähendada. Kuna sektori asjaomaste ettevõtete arv on väike, on Euroopa Liidu kogukulud andmekogumise korraldamisel ja koondamisel väikesed. Kõnealuse tegevusega on seotud aga peamiselt suured ettevõtted, kes peavad osalema paljudes teistes vaatlustes, ja terasestatistika küsimustik suurendab nende statistilist koormust. Pealegi ei ole ettevõtete raamatupidamisaruannete põhjal võimalik saada vajalikke andmed.

Terasetööstus on ainus mittepõllumajanduslik ettevõttemajanduse sektor, mille puhul kogutakse detailseid andmeid toorainete, ettevõtte tüübile vastava energia tarbimise, investeeringute ja mahu kohta. Sellise detailse statistika regulaarseks kogumiseks ühes konkreetses sektoris puudub õigustus. Et hoida ettevõtete koormus võimalikult väike, saaks vajalikud andmed koguda ka spetsiifiliste ühekordsete uuringute käigus, selle asemel et regulaarselt koostada ametlikku statistikat.

Pidades silmas vajadust selgete prioriteetide väljatöötamise järele statistika valdkonnas, andmekogumise kuluanalüüsi, terasestatistika kasutamist ja sarnaseid huvisid omavate sektoritega seotud andmete kättesaadavust Euroopa Liidus, ei ole kavas teha määruse ettepanekut terasestatistika kogumise jätkamise kohta. Seetõttu ei ole määruse (EÜ) nr 48/2004 kohane terasestatistika 2009. aastale järgnevate aastate kohta kättesaadav.

[1] EÜT L 279, 17.10.2002, lk 1.

[2] ELT L 7, 13.1.2004, lk 1.

[3] EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1.

[4] Siinkohal tuleb meelde tuletada, et on raske täpselt määratleda terasestatistika kasutajaid, eelkõige neid, kes hangivad terasetööstuse andmeid Eurostati andmebaasist. Ainus Eurostati andmebaasi kasutamise kohta kättesaadav teave on vastavate Eurostati andmebaasist allalaadimiste arv.

[5] KOM (2008) 699 (lõplik)

[6] Hinnanguliselt: määrusega (EÜ) nr 48/2004 nõutud teave on hõlmatud riiklikul otstarbel korraldatud igakuise vaatlusega.

[7] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1–7.

[8] Tabelis 5 esitatud konfidentsiaalsusandmed erinevad riigiti oluliselt. Selle põhjuseks on muu hulgas riikide erinevad konfidentsiaalsuseeskirjad ja teatavate andmete avaldamata jätmine mitmes liikmesriigis kehtiva domineerimisreegli tõttu, mille kohaselt ei tohi andmeid levitada, kui arvandmetes domineerivad ühe või kahe vastaja näitajad üle teatava arvu protsendipunkti.

[9] EÜT L 14, 17.1.1997, lk 1–24.

[10] Määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97 tunnistati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 295/2008 (ettevõtluse struktuurstatistika kohta; ELT L 97, 9.4.2008, lk 13) kehtetuks. Raua, terase ja ferrosulamite tootmist hõlmab NACE Rev. 2 grupp 24.1.

[11] EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.

[12] EÜT L 374, 31.12.1991, lk 1.

[13] EÜT L 316, 16.11.1991, lk 1.

[14] EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10.

[15] KOM (2005) 97 (lõplik).

[16] KOM(2006) 693 (lõplik).