ET Euroopa Liidu Teataja C 204/15

Taotluse avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõikele 2

2010/C 204/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BAYERISCHES RINDFLEISCH”/„RINDFLEISCH AUS BAYERN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0640-08.08.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Bayerisches Rindfleisch”/„Rindfleisch aus Bayern”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Bayerisches Rindfleisch” on rümp või tükeldatud liha, mis on saadud Baieris sündinud, kasvatatud, nuumatud ja kuni tapale viimiseni Baieris elanud veistelt (kõik kategooriad). Toode „Bayerisches Rindfleisch” valmistamiseks kasutataval rümbal ei tohi olla ühtegi DFD-liha tunnust ja pH-tase peab olema vähem kui 6,0. DFD lihana käsitatakse liha, mis on tume (dark), tuim (firm) ja kuiv (dry). Selliste tunnustega liha klassifitseeritakse puudulikuks. Lisaks sellele peab „Bayerisches Rindfleisch” vastama ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala lihakusklassidele E, U või R ning rasvasusklassidele 2–4.

Looduskeskkonna ja ilmastikutingimuste tõttu erineb Baieri veisetõugude koostis olulisel määral Saksamaa ülejäänud veisetõugude kogumist.

Kõnealune erinevus on väga selge võrreldes Põhja-Saksamaa liidumaadega, kus valdav veisetõug on holstein-friisi piimajõudlustõug, samal ajal kui Baieris on rohkem kui 80 % ulatuses levinud kaheotstarbelised kirjut tõugu (Fleckvieh) veised, millele järgnevad pruunid (Braunvieh) ja kollased (Gelbvieh) veised. Lisaks sellele on Baieris veel ka elupaigaga kohanenud Murnau-Werdenfelsi ja Pinzgau tõugu veised. „Bayerisches Rindfleisch” tootmiseks saadud liha võib olla saadud siiski üksnes Baieri traditsioonilist Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgau ja Murnau-Werdenfels'i tõugu veistelt.

Toote „Bayerisches Rindfleisch” spetsifikaadi alla liigitatav veiseliha peab vastavalt tapaloomade liigile vastama ka vanuse ja tapakaaluga seotud nõuetele.

Vasikas: vähemalt viiekuuselt võõrutatud loom, kelle tapavanus on kõige rohkem kaheksa kuud ning minimaalne mass 120 kg ja maksimaalne mass 220 kg.

Noorloom: kaheksa kuni kaheteist kuu vanune veis, kelle minimaalne mass on 150 kg ja maksimaalne mass 300 kg.

Veis: rohkem kui kaksteist kuud vana lehm või pull, kelle minimaalne mass on 220 kg. Pullide tapakaal on maksimaalselt 430 kg ja elupuhune vanus 24 kuud. Lehmade puhul on tapavanus piiratud seitsme aasta ja tapakaaluga 450 kg.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Loomade sünd, kasvatamine ja nuumamine – seega kogu elutsükkel peab põhimõtteliselt toimima Baieris.

Loomade tapaga seoses ei esitata geograafilisele asukohale ühtegi piirangut. Tapale viidavad veised peavad siiski pealelaadimise lõpetamisest alates kolme tunni jooksul olema tapamajja kohale toimetatud. Sellega tagatakse toote „Bayerisches Rindfleisch” jaoks kasutatava veiseliha kõrge kvaliteedi säilimine. Liiga pika veokestuse tulemusel halvenevad liha tapanäitajad (nt DFD).

Kõikidel turustusetappidel toote „Bayerisches Rindfleisch” kvaliteeti tagavate aspektidena on vaja silmas pidada järgmist. Nimetust „Bayerisches Rindfleisch” tohib kasutada üksnes sellise liha puhul, mis on saadud veistelt, kelle Baieris kulgenud pidev elukäik alates sünnist kuni nuumamiseni on lünkadeta tuvastatav, ning mis lisaks nendele etappidele vastab koonddokumendi kriteeriumidele. Stabiilselt kõrge kvaliteet tagatakse sellega, et iga loom peab olema registreeritud loomade päritolu ja teabe andmebaasis (vt http://www.hi-tier.de/) või sarnastes süsteemides. Kõnealune päritoludokument on loomale kuni tapamajani kaasa pandud.

3.6. Viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta kehtivad erieeskirjad:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Baierimaa

5. Seos piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Juba sajandeid on Baieri maastikupildile iseloomulikud nii veisekasvatus kui ka sellega seotud rohumaaviljelus. Eriti märgatav on see Baieri keskmäestikus ja Alpide eelmäestikus, kus rohkem kui haritavat pinda on aasasid ja karjamaid ning kliima- ja topograafilised tingimused soodustavad Baierile tunnuslikku veisekasvatust. Alpide eelmäestiku rohumaavööndis on veisekasvatus olnud pikka aega talude püsimajäämise alustala. Tuleb silmas pidada, et ka Baieri muudes piirkondades kasvatatakse olulisel määral traditsiooniliselt veiseid, kellelt saadud liha turustatakse tavapäraselt tootena „Bayerisches Rindfleisch”.

5.2. Toote eripära:

Aretus

Baieri loomakasvatus on maailmakuulus ja tunnustatud. Nii näiteks eksporditakse Baieri aretusloomi kogu maailma riikidesse. Väga edukad aretusühingud asuvad Weilheimis ja Miesbachis. Kogu maailmas on Baieri veised hinnatud hea lihatootlikkuse ja piimajõudluse kombinatsiooni poolest.

Baieri traditsioonilist Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgau ja Murnau-Werdenfels'i tõugu veised moodustavad liidumaa üldkarjast rohkem kui 90 %. Kõik need tõud on enamasti või üksnes Baierist pärit.

Baieri veiselihatoodangu jaoks olulise kirjut tõugu veise aretuslugu algab Tegernsee äärsest Gmundist pärit Max Obermaier ja Johann Fischbacheriga, kes 1873. aastal tõid Šveitsist kuulsat simmenthali tõugu veised oma kodusesse Miesbachi.

Miesbachis on tänapäeval tuntuim, kõige suuremaid noorloomade ja vasikate müüginäitajaid saavutanud kirjut tõugu veiste aretusühing. Aretuspiirkond ulatub Münchenist Austria piirini ning külgneb läänes Weilheimi ja idas Traunsteini aretuspiirkonnaga. Ligikaudu 1 800 põllumajandusettevõttes on umbes 50 000 tõuraamatusse kantud lehma. Enamasti kasvatatakse noorloomi karjamaal ja Alpi aasadel, kuid see ei ole kohustuslik. Aretusveiste tugevad küljed on: jõudlus, tervis, parim udar, parim kehaehitus. Kirjut tõugu veis on väga kohanemisvõimeline. Miesbachi aretusühing on oma nimele kuulsust toonud nii Euroopas kui kogu maailmas.

Lisaks kirjut tõugu veistele aretati omal ajal ka muid Baieri tüüpilisi tõuge nagu Allgäu kirjut tõugu, Frangi kollast tõugu, Pinzgau ning Murnau-Werdenfelsi tõugu veiseid. Kirjut tõugu veiste kodupaik on eelkõige Allgäu karmis mäestiku- ja Alpi piirkonnas ning selle alaga külgnevas rohumaa- ja söödakasvatuspiirkonnas.

Toote „Bayerisches Rindfleisch” maine

„Bayerisches Rindfleisch” on tuntud nii Saksamaal kui välismaal, tootel on hea maine ja seda eksporditakse suurtes kogustes Itaaliasse ja Prantsusmaale. Prantsusmaal turustatakse toodet „Bayerisches Rindfleisch” nimetuse all „Bouef De Baviere”, et sihiteadlikult ära kasutada tootele osaks saanud Prantsuse tarbijate kõrget hinnangut.

Müncheni tehnikaülikooli 1998., 2003. ja 2007. teostatud tarbijauuringust nähtub selgelt, et tarbijad hindavad kõrgelt toodet „Bayerisches Rindfleisch”. Tunnistusena toote „Bayerisches Rindfleisch” hea maine kohta nähtub 2003. ja 2007. aasta uurimustest, et ühe kilogrammi veisepraeliha eest ollakse valmis maksma ligikaudu 85 eurosenti rohkem (65 eurosenti 2007. aastal). Lisaks sellele arvas 2003. aasta kogu Saksamaad hõlmanud uurimuse käigus 65 % küsitletutest (Lõuna-Saksamaal 88 %), et toode „Bayerisches Rindfleisch” on väga kõrge või kõrge kvaliteediga. Sellega seoses nõustus 75 % Lõuna-Saksamaal küsitletud tarbijaist väitega, et Baieris on veiselihakasvatuseks olemas head looduslikud tingimused; 63 % vastas, et Baieri loodus on veel ürgne ja puutumata, mis tagab „Bayerisches Rindfleisch” kvaliteedi ja hea maitse.

Arusaam toote „Bayerisches Rindfleisch” kõrgest kvaliteedist põhineb seega eelkõige tarbija tunnetuslikul seosel toote päritolu ja kvaliteediga. Toote eriline maine ja hea maine põhjuslik seos piirkonnaga on leidnud kinnitust ka hiljutiste andmekogumiste käigus.

Seos Baieri söögikultuuriga

Möödunud aegadel oli Baieris veiseliha söögiks eelkõige pühade ajal – ületõusmispühadel, nelipühade, kirmese ja jõulude ajal. Baieri köögis on keedetud veiseliha väga olulise tähtsusega. Keedetud veiselihal (või ka härjaliha) lasevad sööjad kogu Baieris suure rõõmuga hea maitsta. Tüüpilised Baieri road on veel „Tellerfleisch”, „Münchener Kronfleisch”„Bofflamot” (Bouef à la mode). Veise- või vasikaliha sisaldab üks kuulsamaid Baieri vorstitooteid – Münchner Weißwurst. Valge vorsti (Weißwurst) vähemalt 51 % vasikaliha osa annab tootele maailmakuulsuse toonud tunnusliku maitse.

Kõiki turustusetappe hõlmava kvaliteedi garantiiga tagatud liha kõrge kvaliteet

Viimase kahekümne aasta jooksul kõiki turustusetappe hõlmava kvaliteedi garantiiga on saavutatud toote eriline maine, mida ulatuslikult edasi toetatakse ja edendatakse.

Eelkõige väheväärtusliku DFD-liha (tume, tuim, kuiv) väljasorteerimine ja kvaliteedi garantii kohustusliku kriteeriumina pH-taseme 6,0 mõõtmine ja järgimine on olulisel määral kaasa aidanud tarbijate hulgas toote „Bayerisches Rindfleisch” suure tuntuse ja hea maine saavutamisele ning veiseliha ostmisel vajaliku otsuse tegemisele.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Baieri peamised loomakasvatusalad on Alpide, Alpi eelmäestiku, Alpi eelmäestiku küngastiku ja Ida-Baieri keskmäestiku piirkonnad. Baieri ulatuslike alade veisekasvatuse ja veiselihatootmise sajanditepikkune traditsioon ja olulisus on taganud veisearetajate ja -kasvatajate põhjaliku erialase asjatundlikkuse. Toote „Bayerisches Rindfleisch” kõrge tunnustus tarbijate hulgas on välja kujunenud tänu „Bayerisches Rindfleisch” liha kvaliteedi, maine ja maitse ainulaadusele. Need erilised omadused on saadud tänu eespool kirjeldatud Baieri tüüpiliste tõugude ning täpsustatud vanuse- ja kaalukriteeriumidele vastavate veiste kvaliteetsele lihale. Eespool nimetatud põhjused ja veiseliha olulisus Baieri söögikultuuris on kaasa aidanud toote „Bayerisches Rindfleisch” erilisele mainele, mis on teinud sellest Baieri liidumaa piiridest väljapoole ulatuva kuulsusega tuntud piirkondliku eriroa. Baierimaa on Saksamaa kõige tähtsam veisekasvatuspiirkond ning tõugude Fleckvieh, Braunvieh ja Gelbvieh rahvusvaheliselt tuntud aretuskeskus. Kogu Saksamaal 12,7 miljonist kõiki tõugu veistest on ligikaudu 3,5 miljonit veist (ca 27 %) Baieri põllumajandusettevõtetes.

Toote „Bayerisches Rindfleisch” tarbijate hulgas saavutatud kõrge tunnustatus on Baieri põllumajanduse ja toiduainetetööstuse aastakümnetepikkuse kvaliteetse töö (Geprüfte Qualität – Bayern) tulemus. Seda mainet on mitmeid kordi ja üheselt tõendatud eespool nimetatud 1998., 2003. ja 2007. aasta tarbijaküsitluste käigus.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Viide DPMA avaldamisele:

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/66 (7c (spetsifikaadi sõnastus, millele osutatakse lubavas otsuses))

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.