Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Slovakkia 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[4]; mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) 29. juunil 2012 võtsid riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega loodi sidus tegevusraamistik riiklikul, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

(4) Nõukogu võttis 6. juulil 2012 vastu soovituse Slovakkia 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta.

(5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi[5] ning see sündmus märkis majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2013) algust. Samuti 28. novembril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 põhjal vastu häiremehhanismi aruande[6], milles liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida, ei nimetatud Slovakkiat.

(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(7) Slovakkia esitas 24. aprillil 2013 oma 2013. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2013 oma 2013. aasta stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8) Lähtudes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt 2013. aasta stabiilsusprogrammile antud hinnangust, on nõukogu arvamusel, et Slovakkia on vähendanud valitsemissektori eelarve puudujääki 7,7 %-st SKPst 2010. aastal 4,3 %-ni SKPst 2012. aastal tänu eelarve ulatuslikule konsolideerimisele ning praeguste ootuste kohaselt püsib riik ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel graafikus. Programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Komisjoni prognoosidega võrreldes eeldavad ametiasutused sarnast SKP kasvumäära, üksnes veidi erinevaid kasvutegureid. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada eelarvepositsioon, mis tagaks riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Selle saavutamiseks kinnitab valitsus eesmärki viia valitsemissektori eelarve puudujääk 2013. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase nõukogu soovitusega. Ajavahemiku 2012–2013 keskmine aastane eelarve konsolideerimine ulatub 1,4 %-ni SKPst, mis ületab tublisti nõutavat konsolideerimist mahus 1 % SKPst, mida on soovitanud nõukogu. Suur osa 2013. aasta kulude kokkuhoiust peaks tulema kohalikelt omavalitsustelt ja muudelt valitsemissektori üksustelt, mida keskvalitsus ei saa otseselt mõjutada. Eesmärgi saavutamine võib seega olla ohus, pidades ka silmas varasemalt registreeritud ülekulusid. Programmis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eelarve-eesmärki -0,5 %, mis tuleb saavutada 2018. aastaks. Keskpika perioodi eesmärk vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Ülemäärase eelarvepuudujäägi eeldatavale kõrvaldamisele järgnevateks aastateks prognoositud (ümberarvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni parandamine on asjakohane 2014. ja 2015. aastal (vastavalt 0,6 ja 0,7 protsendipunkti SKPst), kuid sellest ei piisaks 2016. aastal (0,3 protsendipunkti SKPst). Slovakkialt oodatakse kulueesmärgi täitmist. Programmiga nähakse ette, et valitsemissektori võlatase jääb kuni 2016. aastani allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni kevadprognoosis ennustatakse võla suhte kasvu 54,6 %-ni SKPst 2013. aastal ja 56,7 %-ni SKPst 2014. aastal.

Selleks et saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägi ulatuslik vähendamine alates 2011. aastast, on ametiasutused tuginenud ka valitsemissektori eelarvest rahastatavate investeeringute vähendamisele, mis ei pruugi olla jätkusuutlik ega soovitav ei keskmises ja pikas perspektiivis ega ka ühekordse meetmena. Tulevikku vaadates peab käimasolev konsolideerimis- ja lähenemisprotsess tagama rahastamise majanduskasvu soodustavatele sektoritele nagu haridus, innovatsioon ja transporditaristu.

(9) Slovakkial on võimalusi suurendada lisaressursse maksubaasi laiendamisega, maksukuulekuse parandamisega, maksudest kõrvalehoidumise ulatuse piiramisega ning selliste maksude kasutamise suurendamisega, mis on majanduskasvu vähem pärssivad, näiteks omandi- ja keskkonnamaksud. 2012. aastal võeti vastu maksupettustega võitlemise tegevuskava, milles keskenduti eelkõige käibemaksule. Strateegia edu kindlustamiseks on vaja lisameetmeid, eelkõige IT-taristu parandamiseks, pädevuste laiendamiseks ja ametiasutuste auditivõimekuse suurendamiseks ning kohtulike järelmeetmete tagamiseks.

(10) Slovakkia võttis riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse suurendamiseks 2012. aastal vastu pensionireformi. Kuid pikaajalise jätkusuutlikkuse mahajäämus, mis ulatub 4,9 %-ni SKPst, ületab kaugelt ELi keskmise, milleks on 3 % SKPst. Suures osas kajastab see elanikkonna vananemise mõju, kusjuures pensionikulutuste mõju ulatub 1,5 protsendipunktini SKPst ja tervishoiukulude mõju 2 protsendipunktini SKPst. Arvestades, et pikas perspektiivis prognoositakse Slovakkia tervishoiukulude märkimisväärset suurenemist, tuleb pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse parandamise vallas saavutatud edu siduda tervishoiureformiga, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Tõhusate motiveerimisstruktuuride ja kontrollimehhanismide sisseviimine aitaks parandada tervishoiusüsteemi kulutõhusust.

(11) Slovakkia majanduse üheks suurimaks probleemiks on jätkuvalt töötus. Viimastel kuudel on Slovakkia astunud samme aktiivse tööturupoliitika reformimiseks. Kuid reformi edu sõltub suuresti riiklike tööturuasutuste võimest seda tõhusalt rakendada. Vaja on lisameetmeid, mis oleksid suunatud just kõige ebasoodsamas olukorras tööotsijatele. Sotsiaalabi andmine peaks olema paremini seotud aktiveerimismeetmetega ning maksu- ja toetussüsteemis on tarvis kaotada madalapalgalise töö tegemist demotiveerivad tegurid. Naiste ja eakate tööturul osalemise suurendamine aitaks tõsta üldist tööhõivemäära ja saavutada 2020. aastaks seatud riiklik tööhõive eesmärk 72 %. Kuid asjakohaste lastehoiuasutuste puudumine, eelkõige alla 3-aastaste laste jaoks, raskendab emadel tööturule naasmist.

(12) Slovakkia noorte töötuse määr on üks ELi kõrgemaid. Hoolimata 2012. aastal reformimise eesmärgil tehtud sammudest, et suurendada hariduse kvaliteeti ja selle vastavust tööturu vajadustele, on üleminek koolist tööturule endiselt keerukas ning haridussüsteem ei reageeri kiiresti tööturu vajadustele. Hariduse rahastamine pearaha süsteemi alusel soodustab pigem kvantiteeti kui kvaliteeti ning õpetustegevusele (õpetajad, materjal ja varustus) eraldatavate rahaliste vahendite osakaal on madal. Kõrghariduse kvaliteedi parandamine ning ettevõtjate ja haridusasutuste koostöö tihendamine aitaks ka arendada toimivat teadmiste kolmnurka, suurendaks teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tõhusust ja meelitaks neid investeeringuid ligi ning edendaks Slovakkia majanduse innovatsioonivõimet.

(13) Alakasutatud tööjõupotentsiaal on probleemiks ka marginaliseerunud kogukondades, mille liikmed kogevad tööturule või haridussüsteemi siseneda püüdes suuri takistusi. 2012. aastal selles suhtes paraku tõhusaid meetmeid ei võetud ning marginaliseerunud kogukondade, sealhulgas romade elutingimused on endiselt rasked. Oluline on kiirendada jõupingutusi marginaliseerunud kogukondade haridustulemuste parandamiseks ning samuti tagada täiskasvanutele suunatud aktiveerimismeetmete kasutamine.

(14) Märgatavast edasiminekust hoolimata seisab Slovakkia kõrgeima energiatarbimisega liikmesriikide nimekirjas viiendal kohal. Osaliselt selgitab seda asjaolu, et tööstuse osakaal majanduses on Slovakkias suurim (25,9 %SKPst). Samas on elektrihinnad suhteliselt kõrged, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega tööstustarbijate jaoks. Slovakkia on viimastel aastatel teinud pingutusi, et energiaturgu osaliselt liberaliseerida, kuid palju on veel ära teha turu toimimise tõhustamiseks. Eelkõige tuleks selleks suurendada läbipaistvust – sealhulgas võrgutariifide kehtestamisel – ning suurendada majanduslikku tasuvust ja reguleerivate otsuste prognoositavust. Samuti on võimalik parandada varustuskindlust ning kehtestada kaugelepürgivamad eesmärgid seoses energiatõhususega.

(15) 2012. aastal algatas Slovakkia ulatusliku avaliku halduse reformi, et parandada kodanikele ja ettevõtjatele suunatud avalike teenuste kliendikesksust. Kuid praeguses etapis ei kohaldada reformi keskse juhtimissüsteemi ning selle üldise kvaliteedi ja tõhususe suhtes. Kohtusüsteemi reformi ei ole saatnud edu ja kohtumenetlused on endiselt pikad, eriti maksejõuetust käsitlevad kohtuasjad, ning alternatiivset vaidluste lahendamist ei kasutata piisaval määral. Slovakkia reformis hiljuti oma riigihanke eeskirju, suurendades ka riigihankeameti sõltumatust. ELi struktuurifondidega saadud kogemused näitavad, et riigihanke eeskirjade tõhus kohaldamine tekitab endiselt probleeme.

(16) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Slovakkia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Slovakkia fiskaal- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1–6.

(17) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu Slovakkia stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus[7] selle kohta kajastub eelkõige soovitustes 1 ja 2.

(18) Komisjon on Euroopa poolaasta raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Ka Slovakkia peaks tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

SOOVITAB Slovakkial võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:

1. Täita 2013. aasta eelarvet vastavalt kavandatule, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk jätkusuutlikul viisil ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes täpsustatud eelarve konsolideerimine. Võtta pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist sihiks struktuurilise kohanduse saavutamine, mis võimaldab Slovakkial jõuda 2017. aastaks keskpika perioodi eelarve-eesmärgini. Vältida majanduskasvu soodustavate kulutuste kärpimist ning suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulude tõhustamiseks. Lähtudes juba vastuvõetud pensionireformist, parandada veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, vähendades riikliku pensionisüsteemi rahastamispuudujääki ja suurendades tervishoiusektori kulutõhusust.

2. Kiirendada maksupettuste vastase tegevuskava rakendamist ja jätkata meetmete võtmist käibemaksu kogumise parandamiseks, eelkõige tugevdades maksuameti analüüsi- ja auditivõimekust. Parandada maksukuulekust. Siduda kinnisvara maksustamine kinnisvara turuväärtusega.

3. Võtta meetmeid suurendamaks tööturuasutuste suutlikkust pakkuda tööotsijatele personaliseeritud teenuseid ning tugevdada seost aktiveerimismeetmete ja sotsiaalabi vahel. Käsitleda tõhusamalt pikaajalist tööpuudust aktiveerimismeetmete ja individuaalse koolituse kaudu. Suurendada lastehoiuteenuste kättesaadavust, eelkõige alla 3-aastaste laste puhul. Vähendada madala sissetulekuga töötajate maksukiilu ja kohandada hüvitiste süsteemi.

4. Tõhustada meetmeid noorte suure tööpuuduse leevendamiseks, näiteks noortegarantii kaudu. Astuda samme, et meelitada noori õpetajakutse juurde ning tõsta haridustulemusi. Kutsehariduse ja -koolituse puhul suurendada ettevõtetes toimuvat väljaõpet. Kõrghariduse puhul luua enam tööturule orienteeritud bakalaureuseõppe programmid. Soodustada tõhusat teadmussiiret koostöö edendamisega teadusringkondade ning teadus- ja ettevõtlussektori vahel. Suurendada jõupingutusi, et parandada marginaliseerunud kogukondade, sealhulgas romade juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale alusharidusele ja kooliharidusele.

5. Intensiivistada pingutusi energiaturu toimivuse parandamiseks, et eelkõige suurendada tariifide kehtestamise mehhanismi läbipaistvust ja reguleeriva asutuse vastutust. Tugevdada ühendusi naaberriikidega. Parandada energiatõhusust eelkõige ehitussektoris ja tööstuses.

6. Muuta avaliku teenistuse seadust, et tugevdada avaliku teenistuse sõltumatust. Parandada avaliku halduse valdkonna personalijuhtimist. Tõhustada püüdlusi, et tugevdada võtmetähtsusega ministeeriumide analüüsisuutlikkust, samuti eesmärgiga parandada ELi fondide täielikku kasutamist. Rakendada meetmeid kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks. Edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise menetlusi ja soodustada nende laialdasemat kasutust.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2013) 375 (final).

[3] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[4] Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.

[5] COM(2012) 750 (final).

[6] COM(2012) 751 (final).

[7] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.