2016. aastal esitatud rakendusaruannetes 2014. ja 2015. aasta kohta on liikmesriigid komisjonile teatavaks teinud rahalised eraldised valitud projektidele. Toetamiseks valitud projektide kogumaht oli 58,8 miljardit eurot, mis moodustab 9,2 % ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud investeeringute kogumahust. ELi osalus valitud projektides on hinnanguliselt 41,8 miljardit eurot. Valitud projektide jaotus valdkondlike eesmärkide kaupa vastavalt liikmesriikide esitatud 2015. aasta lõpu andmetele on esitatud allpool tabelis 1.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide avatud andmeplatvormi on uuendatud, et tuua välja projektide valiku rahaline maht ning programmide 2016. aasta rakendusaruannetes sisalduvad ühise näitajaga seotud tulemused.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta põlvkond keskendub rohkem tulemustele, läbipaistvusele ja aruandekohustusele: kõik programmid esitavad kuni 2023. aastani igal aastal rakendusaruande, milles on üksikasjalikult kvantifitseeritud edusammud finantseerimise, väljundite ja oodatavate tulemuste alal. See viib programmid kindlasse kooskõlla algatusega „Tulemustele keskenduv ELi eelarve‟.

2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise hilinemine pärssis Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist. 2014.–2020. aasta programmide kokkuleppimise protsess koos programmide oodatavate tulemustega esitati detsembris 2015. 2014. aasta lõpuks oli heaks kiidetud 220 programmi. Enamik ehk 313 programmi kiideti lõplikult heaks 2015. aastal, seejuures 181 programmi alles teisel poolaastal. Tulemuseks on, et ehkki enamiku 2015. aasta programmide puhul on teatatud edusammudest, tegelesid paljud 2015. aasta lõpus alles oma esimeste projektide valimisega.

2. jaotis sisaldab ülevaadet rakendamise käigust kuni 2015. aasta lõpuni ning kirjeldab tulemuslike investeeringute tegemiseks usaldusväärsete strateegiate ja mehhanismide väljatöötamist. 3. jaotises on üksikasjalikum teave edusammude kohta peamistes valdkondades. 4. jaotises on kokkuvõte käimasolevast tööst poliitika rakendamise selge hindamise tagamiseks.

See aruanne on ELi institutsioonidele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise kohta esitatavate aastaaruannete seerias esimene. Ülevaatusel on arvestatud 2014. aastal kehtestatud olulisi uuendusi, mille eesmärk on tõsta kulutuste kvaliteeti muu hulgas valdkondliku kontsentreerimise, majanduse parema juhtimise, eeltingimuste, tugevama tulemuskesksuse ning tulemuslikkuse mõõtmise mehhanismide abil. Aruanne täidab kaks formaalset nõuet: a) võtta kokku liikmesriikide ja regioonide 2016. aastal esitatud aruanded 533 programmi rakendamise kohta aastatel 2014–2015 ning b) sünteesida neile programmidele antud hinnanguid.

Ajavahemikul 2014–2020 investeeritakse kokku 638 miljardit eurot; välja on valitud üle miljoni projekti kogumaksumusega 58,8 miljardit eurot (2016. aasta sügiseks on summa kasvanud juba 128,8 miljardi euroni); toetust saavad 274 000 ettevõtjat; toetatud on 2,7 miljoni inimese tööotsinguid, koolitust või haridust; investeeringud bioloogilise mitmekesisuse parandamisse hõlmavad 11,1 miljonit hektarit põllumajandusmaad. Need on vaid mõningad esialgsed tulemused, mis nähtuvad liikmesriikide 2016. aastal esitatud aruannetest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise kohta programmitsükli esimesel kahel aastal.

Hoolimata majanduse taastumise märkidest on paljud liikmesriigid ja regioonid endiselt silmitsi ebakindla majanduskasvu ja struktuursete puudustega. Liikmesriikide vahel ja sees püsivad majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused ning investeeringute üldine tase on allpool kriisieelset taset. Euroopa 2014.-2020. aasta struktuuri- ja investeerimisfondide uue põlvkonna programmid pakuvad märkimisväärseid võimalusi avalikeks ja erainvesteeringuteks, et toetada majanduskasvu, tööhõivet ja struktuurseid ümberkorraldusi.

VE kood Valdkondlikud eesmärgid Kavandatav koguinvesteering

Miljonit eurot Valitud projektide kõik abikõlblikud kulud 2015. aasta lõpu seisuga

Miljonit eurot Projektide valiku määr 2015. aastal 01 Teadusuuringud ja innovatsioon 59 549,3 3378,4 5,7 % 02 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 18 297,6 736,7 4,0 % 03 VKEde konkurentsivõime 83 593,6 7476,6 8,9 % 04 Vähese CO2-heitega majandus 52 777,2 2274,0 4,3 % 05 Kliimamuutustega kohanemine ja riskiennetus 37 783,6 6554,2 17,3 % 06 Keskkonnakaitse ja ressursitõhusus 72 316,2 7573,0 10,5 % 07 Transpordi- ja energiavõrkude taristu 66 659,5 4 139,6 6,2 % 08 Jätkusuutlik ja kvaliteetne tööhõive 46 390,9 6456,9 13,9 % 09 Sotsiaalne kaasatus 53 551,9 4966,8 9,3 % 10 Haridus ja kutseõpe 42 315,6 5749,8 13,6 % 11 Tõhus avalik haldus 6080,2 680,7 11,2 % 12 Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud 220,5 47,8 21,7 % LM Lõpetatud meetmed 928,0 - 0,0 % Mitme valdkonna eesmärgid (ERF/ÜF/ESF) 78 980,5 6077,2 7,7 % TA Tehniline abi 18 712,1 2674,3 14,3 % Kokku 638 157 58 786 9,2 %

Allikas: Komisjon programmide teatatud andmete alusel.

Uusimate teatatud finantsandmete kohaselt, mis ulatuvad 2016. aasta sügisesse, on rakendamine valitud projektide mahu arvestuses oluliselt kiirenenud. Valitud projektide rahaline maht 9 kuuga pea kahekordistus, 58,8 miljardilt eurolt 128,8 miljardi euroni (20,2 % kavandatud investeeringutest).

2014.–2015. aasta finantsandmed annavad esimese kiirpildi esialgsetest edusammudest. Andmetest nähtub, et esialgne kohapealne projektide valimise seis on kokkuvõttes umbes võrreldav 2009. aasta lõpu olukorraga (ajavahemik 2007–2013), mil ühtekuuluvuspoliitika projektide valik oli umbes samal tasemel. Nagu ka tollal, on projektide valimise seis ja näitajate eesmärkide täitmine siiski liikmesriigiti ja programmiti erinev. Selle põhjuseks on nii aruandluskohustuse ajastus kui ka asjaolu, et paljud programmid kiideti heaks alles 2015. aastal ning nende rakendamine polnud veel alanud.

Kuna 2015. aasta andmed on väga katkendlikud, ei saa nende alusel teha selgeid laiapõhjalisi järeldusi programmide käivitamise edu või tõenäolise edu kohta liikmesriikides. On selge, et 2015. aasta kiirpilt ei kajasta tegevust terve aasta lõikes. Oodatavalt annavad 2016. aasta lõpu andmed esinduslikuma pildi rakendusmeetmete edust terve või peaaegu terve aasta tegevuse põhjal nii projektide valimise, kulude kui ka saadud reaalse kasu arvestuses.

Lisades 1.1 ja 1.2 on esitatud projektide valiku mahu jaotus fondide kaupa vastavalt 2015. aasta lõpu ja 2016. aasta sügise seisuga. Lisades 2.1 ja 2.2 on esitatud samad finantsandmed vastavalt iga liikmesriigi teatatule. Kahe kiirpildi võrdlusest on juba näha, et rakendamise esialgsed suundumused on dünaamilised, ent 2016. aasta sügiseks on projektide valiku määrad liikmesriikide ja valdkondlike eesmärkide arvestuses ühtlasemad. Ehkki komisjonile on teada, et mõnede programmide projektide valiku 2016. aasta sügise aruandlus ei ole täielik, nähtub uusimatest andmetest siiski, et teatavates valdkondades on edu olnud aeglane.

2.1.2.Edusammud programmide eesmärkide saavutamisel

2016. aasta rakendusaruanded annavad infot edusammude kohta programmide eesmärkide saavutamisel. Edu mõõdetakse valitud projektide arvu ja nende oodatava panuse järgi eesmärkide saavutamisse.

2015. aasta lõpuks olid liikmesriigid ja regioonid välja valinud 989 000 projekti alates suurtest taristuinvesteeringutest kuni põllumajandusettevõtjate üksiktoetusteni. 2015. aasta lõpu seisuga teatatud põhiandmed programmide erinevate meetmete kohta on järgmised:

-kõikide Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest toetatakse seni välja valitud projektidega 274 000 ettevõtjat;

-Euroopa Sotsiaalfondi toetatavatest projektidest on kasu saanud 2,7 miljonit osavõtjat;

-bioloogilise mitmekesisuse paremale kaitsele suunatud maakorralduse toetused hõlmavad 11,1 miljonit hektarit põllumajandusmaad ehk 6 % kasutatavast põllumajandusmaast;

-valitud LEADERi kohalikud algatusrühmad hõlmavad 24 % kogu maarahvastikust (69 miljonit elanikku);

-üle 10 % kalandusvaldkonna kohalikest algatusrühmadest on alustanud tegevust ja valitud on kohalikud arengustrateegiad.





Infokast 1: ülevaade Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetustest ettevõtetele Toetusi ettevõtetele – sealhulgas põllumajandus- ja kalandusettevõtetele – on kavandatud peamiselt VKEde konkurentsivõime tugevdamise valdkondliku eesmärgi raames, ent näiteks ka teadusuuringute ja innovatsiooni, digitaalmajanduse ja väikese CO2-heitega majanduse valdkondlike eesmärkide raames. Ettevõtteid püütakse toetada kõikidest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. 2015. aasta lõpuks saavutatud edu ettevõtete toetamisel on 2016. aasta rakendusaruannetest selgelt näha. -Valitud meetmed hõlmavad kokku 274 000 ettevõtet. See moodustab umbes 13,6 % eesmärgist toetada perioodi lõpuks 2 miljonit ettevõtet. -Valitud projektidega toetatakse või on juba toetatud ERFist 138 000 ettevõtet, ESFist 89 000 mikro-, väikest ja keskmise suurusega ettevõtet ning EAFRD-st 47 000 maaettevõtet (noored põllumehed ja investeeringud põllumajandusettevõtete materiaalsesse põhivarasse).

2.2.Programmide rakendusmehhanismide väljatöötamine