C 94/27

ET

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 94/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Vinsobres“

Viitenumber PDO-FR-A0690-AM02

Teate esitamise kuupäev: 08/01/2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi IV punkti alapunkti 2, milles käsitletakse piirkondi ja alasid, kus tehakse erinevaid toiminguid, lisatakse kuupäev 19. juuni 2019. Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kontrollitud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Viinamarjasordid

Eeskirju punaste sortide osakaalu kohta põllumajandusettevõttes ei kohaldata nende viinamarjakasvatajate suhtes, kes ei valmista veini oma toodangust ja kes harivad piiritletud maatükil kaitstud päritolunimetusega veini „Vinsobres“ tootmiseks väiksemat ala kui 1,5 hektarit.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

3. Niisutamine

Niisutamine on lubatud vastavalt maa- ja merekalanduse seadustiku (code rural et de la pêche maritime) artiklis D. 645-5 sätestatud siseriiklikule eeskirjale. See punkt on ette nähtud tootespetsifikaadi punktis VI, milles käsitletakse viinamarjaistanduste tegevust.

Maatükkidel asuvate paiksete niisutusseadmete kasutamise keeld on välja jäetud.

Juhul kui niisutamine on lubatud, on niisutatavate maatükkide maksimaalne keskmine saagikus 5 000 kg hektari kohta, mitte 7 000 kg hektari kohta, et mitte veinisaak ei suureneks.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4. Vanus, millest alates hakkavad noored viinapuud vilja kandma

Alguskuupäev, mil noored viinapuud hakkavad toodangut andma, on tõstetud seitsmendalt aastalt kolmandale pärast viinapuude istutusaastat (poogitud viinapuude puhul kuuendalt aastalt teisele), et võimaldada rajada uusi viinamarjaistandusi ja vanu viinamarjaistandusi kiiremini uuendada.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost geograafilise piirkonnaga on täiendatud viitega viinamarjade kohustuslikule kasvatusperioodile. Põhjuslikku seost käsitlevasse lõiku on lisatud järgmine lause: „Selliste kontsentreeritud veinide omadusi tugevdab ja stabiliseerib viinamarjade kasvatamine vähemalt saagi koristamisele järgneva aasta 15. märtsini.“

Koonddokumenti täiendati selle selgitamiseks punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“.

6. Veinide ringlusse laskmise kuupäev

Jäetakse välja selle saagiaasta 1. detsember, millest alates võib veine volitatud laopidajate või ettevõtjate vahel vedada, nagu on ette nähtud tootespetsifikaadi punktiga IX veini töötlemise, ettevalmistamise, kasvatamise, pakendamise ja ladustamise puhul.

Selle piirangu kaotamine võimaldab veinil enne turuleviimist liikuda geograafilise piirkonna erinevate ettevõtjakategooriate ja naabruspiirkonnas asuva piirkonna vahel.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Vinsobres

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Vinsobres“ alla kuuluvad punased rahulikud veinid. Veine toodetakse peamiselt sortidest „Grenache N“, „Mourvèdre N“ ja „Syrah N“.

Need on kontsentreeritud ja hea lõhnaga. Noore veini lõhnale on iseloomulikud puuviljalised nüansid (värsked puuviljad), mis arenevad veini laagerdumisel suhkruga keedetud puuviljade, kange alkohoolse joogi, vürtside (paprika) ja maitseainete lõhna suunas.

Veini maitse on eriti hästi tasakaalustatud. Veinid on struktureeritud ja neis on pehme ja elegantne tanniinsus. Puuviljaline aroom on kauakestev ja intensiivne. Selliste kontsentreeritud veinide omadusi tugevdab ja stabiliseerib viinamarjade kasvatamine vähemalt saagi koristamisele järgneva aasta 15. märtsini. Selline kasvatamine toob kaasa vanilli-, röstimis- ja suitsulõhna nüansse.

Nendel veinidel on tugev punane värvus, rikkalik ja kompleksne lõhn. Need on tasakaalustatud, harmoonilised ja sobivad säilitamiseks.

Veinidel on järgmised analüütilised omadused:

— õunhappe sisaldus alla 0,4g/l või sellega võrdne; – värvuse modifitseeritud intensiivsus alla 8 või sellega võrdne; – polüfenoolide üldindeks alla 52 või sellega võrdne;

— kääritatava suhkru sisaldus alla 3 g/l või sellega võrdne veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 14 mahuprotsendi või sellega võrdne;

— kääritatava suhkru sisaldus alla 4 g/l või sellega võrdne veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 14,5 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,5 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 14,28 Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

— Termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud.

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viljelustavad

Viinapuude tüvede vaheline kaugus

— Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit.

— Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala arvutamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus tüvedevahelise kaugusega.

— Samas reas olevate viinapuude tüvede vaheline kaugus on 0,80–1,20 meetrit.

Viinapuude lõikamine

— Viinapuud lõigatakse madalaks (lehtrikujuline või Royat’ nöörpuu vorm), nii et neil oleks maksimaalselt kuus võrset.

— Igal lühivõrsel on maksimaalselt kaks punga.

— Royat’ nöörpuu vormi kujundamise periood on kõikide viinamarjasortide puhul piiratud kahe aastaga. Sel ajavahemikul on Guyot’ tagasilõikusmeetod lubatud kas Guyot’ lihtlõikusena, mille puhul pikale võrsele jäetakse kuni kaheksa punga ning üks või kaks kuni kahe pungaga kõrvalvõrset, või Guyot’ topeltlõikusena, mille puhul pikale võrsele jäetakse kuni kuus punga ning üks või kaks kuni kahe pungaga kõrvalvõrset.

Niisutamine võib olla lubatud.

b. Maksimaalne saagikus

42 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Drôme’i departemangu Vinsobres’i kommuuni territooriumil.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Grenache N“

„Syrah N“ – „Shiraz“

„Mourvèdre N“ – „Monastrell“

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Vinsobres“ hõlmatud geograafiline piirkond asub Drôme’i departemangus Miocène de Valréasi settealal ja Ayguesi jõe alluviaalsettealal, mis on Vahemere jõgikonna mägijõgi ja on toonud kaasa Alpide reljeefist lahti rebitud purdkivimisetteid juba mitu miljonit aastat.

Selle tulemusena on üle 500 meetri kõrgusel künklik maastik, mis asub suunaga kirdest edelasse ja mille jalamil on astmetena lõunasse jäävad mõõduka kaldega nõlvad.

Kohalikku vahemerelist kliimat iseloomustavad kaks vihmahooaega, esimene sügisel ja teine märtsist maini, ning kaks kuiva perioodi jaanuarist veebruarini ja eelkõige juulis. Aasta keskmine temperatuur on 12,7 °C. Peamiselt kujundab selle piirkonna kliimat põhjast puhuv mistraal. Tuul on küll kuivatava mõjuga, kuid piirab samas seenhaiguste arengut. Suvine kuiv kliima soodustab ka viinamarjade head küpsemist. Mistraali kuivatav mõju aitab ka luua eri koostisosade kontsentratsiooni marjades.

Mullad on üldiselt väga kivised, punase kuni pruuni värvusega, mis annab neile topograafiast tulenevalt olulise soojenemisvõimsuse, mis kutsub omakorda esile taime varase tärkamise.

Kliimaga seotud mullastiku eripärast tulenev veerežiim võimaldab pidevalt toota väga väljendusrikkaid punaseid veine. Nende tegurite hea tasakaalu tõttu on viinapuu väikese tootlikkusega, kuid tooraine kõrge kontsentratsiooniga kõigis taime koostisosades (viinamarja kvaliteet).

Toodetud veinide homogeensus ja ühine eripära on iseloomulik tunnus, mis tuleneb piirkonnast, mida on tunnustatud kontrollitud päritolunimetusega (omavalitsuse tasandil). See tuleneb looduslike tegurite erilisest vastastikusest mõjust ja sellest, kuidas selle omavalitsusüksuse tootjate kogukond aja jooksul oma oskusi välja arendas.

Tänu viinamarjakasvataja oskusteabele, st viinamarjade korjamiseks mõeldud maatükkide rangele valikule, viinapuudele parima asukoha leidmisele, on võimalik piirata ala kõrgusest tulenevat mõju.

Hoolimata sellest, et kliima on aastati väga erinev, on eespool nimetatud tegurite koosmõjul võimalik saada hästi valminud viinamarjasaake ning valmistada keskmise ja pika säilivusajaga tugevamaitselisi veine. Selliste kontsentreeritud veinide omadusi tugevdab ja stabiliseerib viinamarjade kasvatamine vähemalt saagi koristamisele järgneva aasta 15. märtsini.

Kõigi nende tegurite õige tasakaal annab tulemuseks punased veinid, mis on maheda värvusega, rikkalikud ja komplekssed, tasakaalustatud, harmoonilised ja sobivad säilitamiseks.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Väiksema geograafilise üksuse nime kasutamine märgistusel

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Suurema geograafilise üksuse nime kasutamine märgistusel

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinidel võib olla ka suurema geograafilise piirkonna „Cru des Côtes du Rhône“ või „Vignobles de la Vallée du Rhône“ märgistus.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses viinamarjamahla valmistamise, veini valmistamise ja viinapuude kasvatamisega, hõlmab Drôme’i departemangu 36 kommuuni ja Vaucluse’i departemangu 48 kommuuni.

— Drôme’i departemang: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol;

— Vaucluse’i departemang: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, SaintRoman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dddce4c8-b45c-443d-9853-598c16610d06

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.