KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidus maanteetranspordis kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet

(Aruandeaasta 2020)

1. Sissejuhatus

Vastavalt bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitleva direktiivi 98/70/EÜ (edaspidi „kütusekvaliteedi direktiiv“) artiklile 7a ning nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 (millega kehtestatakse arvutusmeetodid ja aruandlusnõuded vastavalt direktiivile 98/70/EÜ) artiklile 5 peavad liikmesriigid igal aastal esitama aruande oma territooriumil tarnitud kütuste ja energia kasvuhoonegaaside (KHG) heitemahukuse kohta. See aruandekohustus kehtis esimest korda aruandeaasta 2017 suhtes pärast nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 kohaldamist ja ülevõtmist. Käesolev aastaaruanne sisaldab 2020. aasta kohta esitatud andmeid.

Peale selle on liikmesriigid direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaselt kohustatud esitama oma riigi andmed kütusekvaliteedi kohta eelmisel kalendriaastal.

Käesolevas aastaaruandes võetakse kokku teave, mille liikmesriigid on eespool nimetatud aruandlusnõuete kohaselt esitanud. Aruanne on koostatud andmete põhjal, mille liikmesriigid esitasid Euroopa Keskkonnaametile (EEA) 2020. aasta kohta.

2. Kütuse- ja energialiikide mahud ning olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitemahukus

Kütusekvaliteedi direktiivi artiklis 7a, tõlgendatuna koos nõukogu direktiiviga (EL) 2015/652, on kehtestatud aruandlusnõuded järgmise kohta:

·iga kütuse- või energialiigi kogumaht, mis on tarnitud maanteetranspordi ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate jaoks (sh siseveelaevad, kui need ei ole merel), põllumajandus- ja metsatraktorite jaoks ning väikelaevade jaoks (kui need ei ole merel);

·olelusringi jooksul tekkivad kasvuhoonegaaside heitkogused energiaühiku kohta, sh maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva biokütuste hinnangulise heite esialgsed keskmised väärtused ;

·lähteaine ja tootmisviis iga biokütuse kohta, mis on liikmesriigi territooriumil tarnitud.

Kütusekvaliteedi direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid kütusetarnijatelt nõudma, et nad vähendaksid transpordikütuste olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitemahukust (s.t tarnitud kütuse ja energia olelusringi jooksul tekkivaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid energiaühiku kohta) 31. detsembriks 2020 vähemalt 6 % võrreldes 2010. aasta kütuse alusstandardiga (94,1 CO2 ekvivalentgrammi megadžauli kohta). Vähemalt 6 % vähendamise eesmärgi täitmise hindamisel ei võeta arvesse maakasutuse kaudsest muutusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Taastuvenergia direktiiviga (EL) 2018/2001 on ette nähtud mitu meedet maakasutuse kaudse muutuse käsitlemiseks, sealhulgas toidu- ja söödakultuuripõhiste biokütuste piirmäär. Kõnealuse direktiivi kohase delegeeritud õigusaktiga on kehtestatud üksikasjalikud kriteeriumid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähteainete kindlaksmääramiseks biokütuste puhul, mis kaotatakse järk-järgult 2030. aastaks, ning maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste sertifitseerimise kriteeriumid.

2020. aastal esitasid kõik 27 liikmesriiki, Ühendkuningriik, Norra ja Island asjakohases vormingus andmed kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta. Ühendkuningriik esitas andmed siiski Põhja-Iirimaa andmeid eraldamata, mistõttu ei olnud võimalik Põhja-Iirimaa andmeid aruande koondandmetesse lisada. Kuna 2020. aasta aruandluskohustust ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes tervikuna, ei sisalda aruanne ka andmeid kogu Ühendkuningriigi kohta. Käesolev aruanne sisaldab siiski teatavaid Põhja-Iirimaa andmeid, mis olid esitatud väljaspool aruandlusformaati. Koondandmete võrdlus näitab kõikide vaatlusaastate EL 27 andmeid.

2.1 Kasvuhoonegaaside heide ja kaugus 2020. aasta eesmärgist

Esitatud andmete kohaselt oli 27-s aruande esitanud liikmesriigis 2020. aastal tarnitud kütuse ja energia kasvuhoonegaaside keskmine heitemahukus 89 CO2 ekvivalentgrammi megadžauli kohta, mis tähendab 51 miljoni CO2 ekvivalenttonni säästmist 2020. aasta jooksul. See on 5,5 % väiksem kui 2010. aasta lähtetase 94,1 CO2 ekvivalentgrammi megadžauli kohta (võrreldes ELi 27 liikmesriigis 2019. aastal saavutatud 4,3 %-lise vähendamisega), mis tähendab, et 6 % eesmärgi saavutamiseks on vaja kõigi fossiilkütuste, biokütuste ja energia kasvuhoonegaaside heitemahukust täiendavalt vähendada 0,5 %.

2020. aasta kohta esitatud andmed näitavad, et ELi kütusetarnijate edusammud on ELi liikmesriigiti väga erinevad. Üksteist liikmesriiki (Belgia, Küpros, Tšehhi, Taani, Eesti, Soome, Saksamaa, Ungari, Luksemburg, Malta ja Rootsi) on saavutanud oma eesmärgi vähendada transpordikütuste kasvuhoonegaaside heitemahukust 2020. aastaks 2010. aastaga võrreldes 6 % (vt joonis 1). See on paljude liikmesriikide jaoks oluline edasiminek võrreldes 2019. aruandeaastaga, mil ainult kaks liikmesriiki – Rootsi ja Soome – olid saavutanud 6 % eesmärgi. Suurimat edu saavutasid aasta jooksul Küpros ja Eesti: aastatel 2019–2020 oli edasiminek võrreldes 2010. aasta lähtetasemega 4,7 ja 4,5 protsendipunkti, järgnesid Belgia, Taani ja Ungari, kelle edusammud jäid vahemikku 3,3–3,1 protsendipunkti. Ühendkuningriigi esitatud esialgsete andmete põhjal vähendas Põhja-Iirimaa 2020. aastal Põhja-Iirimaal tarnitud kütuse kasvuhoonegaaside heitemahukust 6,2 %.

Ülejäänud riikide eesmärgini jõudmist käsitledes tuleb märkida, et Slovakkia, Madalmaad ja Austria on juba väga lähedal 6 % eesmärgi saavutamisele: vastavalt 5,8 %, 5,4 % ja 5,1 %, samas kui Rumeenia, Poola, Itaalia, Prantsusmaa, Bulgaaria ja Kreeka on saavutanud vähenemise vahemikus 4–5 %. Seitsmes liikmesriigis (Sloveenia, Hispaania, Portugal, Leedu, Iirimaa, Läti ja Horvaatia) on kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähenemine endiselt väiksem kui 4 %. Lisateavet leiab Euroopa Keskkonnaameti tehnilisest aruandest nr 2022/2 transpordikütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse kohta ELis 2020. aastal .





Joonis 1. Kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamine ELi kütusetarnijate poolt liikmesriikides aastatel 2010–2019 ja 2010–2020 (allikas: EEA)