–palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻

Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

Komisjon kohustub pidama Cabo Verde Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli artikli 4 lõikes 6 on sätestatud, et rahaline toetus juurdepääsu eest tuleb kanda tervikuna Cabo Verde riigikassasse ja sektori arengu jaoks eraldatud summa tuleb kanda Cabo Verde riigikassas avatud sihtotstarbelisele kontole.

–◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

Kalandusalase partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Cabo Verde eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.

Cabo Verde püügipiirkonnas toimunud varasema püügi ja samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimuva hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud tuuni ja tuunilaadsete liikide jaoks võrdluskoguse 8 000 tonni aastas, pakkudes püügivõimalusi 28 tuunipüügiseinerile, 27 triivõngelaevale ja 14 ritvõngedega tuunipüügilaevale. Valdkondlik abi on võrdlemisi suur, et võtta arvesse vajadust Cabo Verde kalandusasutuste haldusvõimekuse tõhustamise järele ja riikliku kalandusstrateegia prioriteete, samuti nimetatud rannikuriigi sinise majanduse toetamise plaane.

Nõukogu peasekretariaat annab protokolli allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud protokolli üle läbirääkimisi pidav lepinguosaline, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

(5)Seetõttu tuleks lubada protokoll allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hiljem.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi tuunipüügisektor on väga huvitatud püügitegevusest Cabo Verdes ning et protokolli uuendamine aitaks tugevdada kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustaks selle piirkonna kalavarude majandamist. Mindelo (São Vicente) tähtsus Lääne-Aafrika ühe peamise lossimissadama ja töötlemiskohana muudab uue kavandatud protokolli nii ELi tuunipüügisektori kui ka partnerriigi jaoks oluliseks.

Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes ning mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artikli 32 sätetele kolmandatele riikidele antava finantsabi kohta.

Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikega 2 on kehtestatud ühine kalanduspoliitika ja artikli 218 lõikega 5 on kehtestatud asjaomast etappi hõlmav läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord liidu ja kolmandate riikide vahel.

Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega pakub uus protokoll liidu laevadele kalapüügivõimalusi Cabo Verde vetes, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Uue protokolli puhul on arvesse võetud eelmise protokolli (2014–2018) hindamise tulemusi ning uue protokolli sõlmimist käsitlevat ettevaatavat hinnangut. Mõlema hinnangu koostajaks olid väliseksperdid. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ja Cabo Verdel teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Cabo Verde vetes ning toetada Cabo Verde sinist majandust mõlema poole huvides.

Komisjon pidas kindlaksmääratud läbirääkimisjuhiste alusel läbirääkimisi Cabo Verde Vabariigi valitsusega (edaspidi „Cabo Verde“) , et sõlmida lepingu uus protokoll. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 12. oktoobril 2018. aastal uus protokoll. Protokoll kehtib viis aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil see allkirjastati, nagu on osutatud artiklis 15.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.3.2019 COM(2019) 129 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu rakendamise protokolli (2019–2024) liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta



LISA EUROOPA ÜHENDUSE JA CABO VERDE VABARIIGI VAHELISE KALANDUSSEKTORI PARTNERLUSLEPINGU RAKENDAMISE PROTOKOLL (2019-2024) Artikkel 1 Põhimõtted 1.Lepinguosalised kohustuvad edendama Cabo Verde püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes mittediskrimineerimise põhimõttest. Cabo Verde kohustub kohaldama samu tehnilisi ja kaitsemeetmeid kõigile oma püügipiirkonnas tegutsevatele tööstuslikele tuunipüügilaevastikele, et aidata kaasa kalavarude heale majandamisele. 2.Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut kohaldatakse kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava, jätkusuutlikku arengut ning keskkonna jätkusuutlikku ja säästvat haldamist. 3.Lepinguosalised kohustuvad avaldama ja vahetama teavet kõigi lepingute kohta, millega lubatakse välismaistel laevadel Cabo Verde püügipiirkonda siseneda, sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige välja antud püügilubade arvu ja püütud saagi kohta. 4.Lepingu artikli 6 kohaselt võivad liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad (edaspidi „liidu laevad“) püüda kala Cabo Verde Vabariigi majandusvööndis üksnes juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames Cabo Verde poolt välja antud kehtiv püügiluba. 5.Cabo Verde ametiasutused tagavad, et Cabo Verde kaluritel on nimetatud protokollis sätestatud piiridest välja jäävates kalastusvööndites ainuõigused. Artikkel 2 Kohaldamisperiood Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie (5) aasta jooksul alates artiklile 15 vastava ajutise kohaldamise esimesest päevast, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 3 Kalapüügivõimalused 1.Euroopa Liidu laevadele kalandussektori partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused jagunevad järgmiselt: –tuunikülmutusseinerid: 28 laeva; –ritvõngedega tuunipüügilaevad: 14 laeva; –triivõngelaevad: 27 laeva.

Need kalapüügivõimalused hõlmavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas loetletud pika rändega liikide püüki käesoleva protokolli 2. liites sätestatud piirides, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või muude rahvusvaheliste konventsioonide raames kaitstud või keelustatud liigid. 2.Lõiget 1 kohaldatakse artiklites 6 ja 7 esitatud tingimustel. Artikkel 4 Rahaline toetus 1.Artiklis 2 osutatud ajavahemikul on protokolli eeldatav kogumaksumus 3 750 000 eurot. 2.Lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus on 750 000 eurot aastas, mis jaguneb järgmiselt: (a)aastane rahaline hüvitis varudele juurdepääsu eest on 400 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 8 000 tonni aastas; (b)erisumma, millega toetatakse Cabo Verde valdkondliku kalanduspoliitika rakendamist on 350 000 eurot aastas. Lisaks prognoositakse, et laevaomanike makstavad loatasud püügilubade eest, mis on välja antud lepingu artiklite 5 ja 6 kohaselt ning lisa 2. jao II peatükis sätestatud korras, on 600 000 eurot aastas. 3.Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7, 10 ja 14 ning lepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4.Kui liidu laevade kogupüük Cabo Verde vetes ületab lõike 2 punktis a osutatud võrdlustonnaaži, suurendatakse lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 50 euro võrra. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa. Kui liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 5.Lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt 90. päeval pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Cabo Verde ametiasutuste pädevusse. 6.Lõike 2 punktides a ja b sätestatud rahaline toetus kantakse Cabo Verde riigikassa kontodele. Lõike 2 punktis b sätestatud summad kantakse riigieelarvesse. Cabo Verde ametiasutused edastavad igal aastal Euroopa Komisjonile oma arvelduskontode andmed. Artikkel 5 Valdkondlik toetus 1.Käesoleva protokolli kohane valdkondlik toetus aitab kaasa kalanduse ja sinise majanduse riikliku strateegia rakendamisele. Selle eesmärk on edendada kalavarude säästlikku majandamist ja sektori arengut, seda eelkõige järgmiste tegevuste kaudu: (a)püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve tõhustamine; (b)kalavarusid käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste suurendamine; (c)toetus rannikukogukondadele (kalapüük, koolitus, tööhõive, kalurite ohutus ja majandusareng);

(d)rahvusvahelise koostöö tugevdamine; (e)meremajanduse ja vesiviljeluse arengu toetamine. 2.Hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist lepivad lepinguosalised lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakendustingimustes, eelkõige järgmises: (a)ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; (b)ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale Cabo Verde vetes jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, arvestades Cabo Verde riikliku kalanduspoliitikaga või muude poliitiliste suundade prioriteetidega, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; (c)kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 3.Iga-aastase või mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepaneku peab heaks kiitma ühiskomitee, vajaduse korral kirjavahetuse teel. 4.Cabo Verde esitab ühiskomiteele igal aastal valdkondliku toetuse abil rakendatud projektide eduaruande. Tulemusi hindab ja eduaruannet arutab ühiskomitee. 5.Valdkondlikku toetust makstakse osamaksetena vastavalt programmitöö käigus kindlaks määratud vajadustele ja saavutatud tulemustele. 6.Liit võib artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisumma maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada, kui kõnealust rahalist toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomitee tehtud hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule. 7.Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist ja kokkulepet, kui see on rakendamise tulemustega põhjendatud. Siiski ei tohi artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisumma maksmine kesta kauem kui kuus kuud pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist. 8.Lepinguosalised tagavad, et valdkondlikust toetusest rahastatavad meetmed on nähtavad. Artikkel 6 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1.Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad liit ja Cabo Verde ametiasutused jälgida kõigi käesoleva protokolliga hõlmatud liikide puhul püügi, püügikoormuse ja kalavarude seisundi arengut Cabo Verde püügipiirkonnas. Lepinguosalised lepivad eelkõige kokku tõhustada selliste andmete kogumist ja analüüsi, mis võimaldavad arendada riiklikku haide säilitamise ja haldamise tegevuskava Cabo Verde majandusvööndis. 2.Lepinguosalised järgivad ICCATi soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas. 3.Vastavalt lepingu artiklile 4 võivad lepinguosalised ICCATi soovituste ja resolutsioonide ning parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kokku kutsuda ühise teaduskohtumise, et uurida liidu laevade püütavate peamiste liikide, eelkõige pelaagiliste haide olukorda. Teaduskohtumise tulemused esitatakse ühiskomiteele, kes vajaduse korral võtab täiendavaid meetmeid, et tagada liidu laevade püütavate kalavarude säästev majandamine. 4.Kuna liidu laevad püüavad tuunipüügiga kaasneva liigina ka pelaagilisi haisid, ning arvestades, et ICCATi teaduslikust seisukohast tulenevalt on tegemist tundlike liikidega, on kõnealuste liikide püük õngejadalaevadega käesoleva protokolli raames erilise tähelepanu all. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada püütavate liikidega seotud teaduslike andmete kättesaadavust ja nendega arvestamist. 5.Sel eesmärgid töötavad lepinguosalised välja kõnealuse püügi eriti täpse järelevalve mehhanismi, millega tagada kõnealuse kalavaru säästev kasutamine. Järelevalvemehhanismi aluseks on haipüügiga seotud andmete vahetamine kord kvartalis. Kui aastane väljapüük on suurem kui 30 % artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud võrdlustonnaažist, hakatakse kohaldama suurendatud järelevalvet, st andmete vahetamist kord kuus, ja lepinguosaliste vahelist koostööd. Kui aastane väljapüük on suurem kui 40 % eespool osutatud võrdlustonnaažist, võtab ühiskomitee vajaduse korral täiendavad haldusmeetmed, mille abil õngejadalaevade tegevust paremini piiritleda. 6.Ühiskomitee võib otsustada eespool nimetatud järelevalvemehhanismi kohandada vastavalt ühise teaduskohtumise tulemustele.

7.Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada kontrolli-, järelevalve- ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse mehhanisme Cabo Verdes. Artikkel 7 Kalapüügivõimaluste ja tehniliste meetmete läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel 1.Ühiskomitee võib artiklis 3 osutatud kalapüügivõimalused läbi vaadata ja neid vastastikusel kokkuleppel kohandada, kui ICCATi soovitused ja resolutsioonid toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada käesoleva protokolliga ette nähtud kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul kohandatakse artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel, tehes vajalikud muudatused käesolevas protokollis ja selle lisas. 2.Ühiskomitee võib vajaduse korral vaadata läbi ja kohandada vastastikusel kokkuleppel sätteid kalapüügitingimuste kohta ning käesoleva protokolli ja selle lisadega ette nähtud valdkondliku toetuse kohaldamise eeskirju. Artikkel 8 Ettevõtjate koostöö edendamine 1.Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimisvõimalusi Cabo Verde sadamates. 2.Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtjate sidemete edendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. Artikkel 9 Koostöö sinise majanduse valdkonnas 1.Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd sinise majanduse edendamiseks, eelkõige vesiviljeluse, merealade ruumilise planeerimise, energeetika, mere biotehnoloogia ja mereökosüsteemide kaitse valdkonnas. 2.Lepinguosalised kohustuvad edendama investeeringuid kalandusse ja meremajandusse kooskõlas Cabo Verde ja Euroopa Liidu vahelise eripartnerluse eesmärkidega. 3.Lepinguosalised teevad koostööd, et suurendada Euroopa eraettevõtjate teadlikkust kaubandus- ja tööstusvõimalustest Cabo Verde kalandussektoris ja meremajanduses. 4.Lepinguosalised teevad koostööd, et töötada välja ühismeetmed, vahetada teavet ja parimaid tavasid. Selleks lepivad nad kokku kontaktpunktides ja teabevahetuse korras. Artikkel 10 Protokolli rakendamise peatamine 1.Käesoleva protokolli rakendamise, sealhulgas rahalise toetuse maksmise võib peatada ühe lepinguosalise algatusel, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest: a)vääramatu jõud või ettenägematud asjaolud, mis takistavad kalapüüki Cabo Verde majandusvööndis; b)märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;

c)Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste oluliste osade ja põhiosa rikkumisega; d)kui käesoleva lõike punktis c nimetamata põhjustel tekib liidul tõrge artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel; e)lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes. 2.Kui protokolli kohaldamine peatatakse muudel kui lõike 1 punktis c osutatud põhjustel, peab asjaomane lepinguosaline esitama kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. Lõike 1 punktis c osutatud põhjustel peatatakse protokolli kohaldamine viivitamata pärast protokolli kohaldamise peatamise otsuse vastuvõtmist. 3.Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud. Artikkel 11 Elektrooniline teabevahetus 1.Cabo Verde ja liit on võtnud kohustuse luua lepingu rakendamisega seotud kogu teabe ja dokumentide elektrooniliseks vahetamiseks vajalikud IT-süsteemid ning neid hallata. 2.Elektroonilist dokumenti käsitatakse igas etapis samaväärsena paberdokumendiga. 3.Kui süsteem ei toimi, teavitavad Cabo Verde ja liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid edastatakse seejärel automaatselt alternatiivse teabevahetusviisi kaudu. Artikkel 12 Andmete konfidentsiaalsus 1.Cabo Verde ja Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses liidu laevadega ning lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. 2.Vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni asjaomastele sätetele seisavad lepinguosalised hea, et avalikkusele edastatakse Cabo Verde vetes toimuva püügitegevuse kohta üksnes heakskiidetud andmeid. 3.Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve puhul. Artikkel 13 Riigisiseste õigusaktide kohaldamine 1.Käesoleva protokolli raames Cabo Verde vetes kala püüdvad liidu laevad järgivad Cabo Verdes kohaldatavaid õigusakte, eelkõige Cabo Verde kalavarude haldamise kava sätteid, välja arvatud juhul, kui lepinguga või käesoleva protokolli ning selle lisa ja liidetega ei ole ette nähtud teisiti. 2.Cabo Verde ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest. Artikkel 14

Lõpetamine 1.Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2.Lõikes 1 osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel 15 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast. Artikkel 16 Jõustumine Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Euroopa Liidu nimel Cabo Verde Vabariigi nimel



LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED CABO VERDE PÜÜGIPIIRKONNAS I PEATÜKK ÜLDSÄTTED 1.Pädeva ametiasutuse nimetamine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas liidule või Cabo Verdele viidates silmas järgmisi pädevaid ametiasutusi: –liidu puhul: Euroopa Komisjon, vajadusel liidu Cabo Verdes asuva liidu delegatsiooni vahendusel;

–Cabo Verde puhul: kalandusministeerium. 2.Püügipiirkond Cabo Verde majandusvööndi andmed on esitatud 1. liites. Liidu laevad võivad kala püüda väljaspool 2. liites iga kategooria jaoks sätestatud piire ning Cabo Verde kalurid säilitavad püügi ainuõiguse kehtestatud piiride raames. Laevaomanikele püügiloa väljaandmisel teatab Cabo Verde neile navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad. Sellest teavitatakse ka liitu. 3.Kohaliku agendi määramine Iga Cabo Verde sadamas lossida või ümberlaadida soovivat liidu laeva võib esindada Cabo Verdes asuv agent. 4.Pangakonto Enne protokolli jõustumist edastab Cabo Verde liidule selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele kantakse lepingu raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II PEATÜKK PÜÜGILUBA 1. jagu Kohaldatavad menetlused 1.Püügiloa saamise tingimus – nõuetele vastavad laevad Lepingu artiklis 6 osutatud püügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ja vastavalt määruse (EL) nr 2017/2403 (milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist) sätetele. Kõik laevaomaniku, kapteni või laevaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames Cabo Verdes toimuvast kalapüügist, peavad olema täidetud. 2.Püügilubade taotlemine Liit esitab Cabo Verdele taotluse püügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 15 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks 3. liites olevat vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega. Sihtliigid peavad olema püügiloa taotlusele selgelt märgitud. Iga kehtiva protokolli kohase püügiloa esialgse taotlemise korral või pärast asjaomase laeva tehnilist muutmist tuleb taotlusele lisada tõend taotletava püügiloa kehtivusaja eest makstava kindlasummalise loatasu maksmise ja IX peatükis osutatud vaatlejate eest kindlasummalise hüvitise maksmise kohta, samuti: (a)laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent; (b)hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm × 10 cm; (c)lepingu raames eraldi nõutud mis tahes muu dokument.

Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse püügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu ja vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta. 3.Püügiloa andmine Pärast täieliku taotlustoimiku saamist annab Cabo Verde liidule 15 tööpäeva jooksul välja kalapüügiloa tuuni ja tuunilaadsete liikide („atum e afins“) ning muude käesoleva protokolliga lubatud liikide püüdmiseks. Kui käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul püügiluba uuendatakse, peab uus püügiluba sisaldama selget viidet esmasele püügiloale. Liit edastab püügiloa laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui liidu ametiasutused on suletud, võib Cabo Verde edastada püügiloa otse laevaomanikule või tema agendile, saates selle koopia liidule. 4.Püügiloaga laevade nimekiri Pärast püügiloa väljaandmist koostab Cabo Verde viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Cabo Verde piirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule. 5.Püügiloa kehtivusaeg Püügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada. Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana: (a)protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; (b)seejärel iga täielikku kalendriaastat; (c)käesoleva protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. 6.Püügiloa hoidmine laeva pardal Püügiloa koopia saadetakse viivitamata elektrooniliselt liidule ning laevaomanikele või nende kohalikele esindajatele. Kõnealune pardal hoitav koopia on kehtiv maksimaalselt 60 päeva pärast püügiloa väljaandmise kuupäeva. Pärast osutatud ajavahemiku lõppu peab pardal olema püügiloa originaal. 7.Püügiloa edasiandmine Püügiluba antakse välja konkreetsele laevale ning seda ei saa edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib liidu taotlusel laeva püügiloa asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue püügiloaga. Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Cabo Verdes asendamist vajava püügiloa ja Cabo Verde annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivitamata pärast asendamist vajava püügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava püügiloa tagastamise päeval. Cabo Verde ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule. 8.Abilaevad

Kui Euroopa Liit esitab taotluse ja pädevad ametiasutused on teinud vastava analüüsi, lubab Cabo Verde, et püügiluba omavaid Euroopa Liidu laevu assisteerivad abilaevad. Abilaevad ei tohi olla varustatud püügiks vajalike vahenditega. Assisteerimine ei hõlma kütuse tankimist ega püügi ümberlaadimist. Abilaevade suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis kirjeldatud püügiloa edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires. Cabo Verde koostab loetelu lubatud abilaevadest ja edastab selle viivitamata liidule. Selliste laevade eest tuleb maksta iga-aastast tasu summas 3 500 eurot. 2. jagu Loatasud ja ettemaksed 1.Laevaomanike makstav kindlasummaline loatasu on 70 eurot iga püütud tonni kohta. 2.Püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised ettemaksena makstavad kindlasummalised loatasud. –Tuunipüügiseinerite puhul 6 510 eurot aastas, mis vastab tonnaažile 93 tonni laeva kohta. –Ritvõngelaevade puhul 1 400 eurot aastas, mis vastab tonnaažile 20 tonni laeva kohta. –Triivõngelaevade puhul 3 850 eurot aastas, mis vastab tonnaažile 55 tonni laeva kohta. 3.Ettemaksena makstav kindlasummaline loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamalõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud. Esimesel ja viimasel aastal on ettemaksena makstav kindlasummaline loatasu ja sellele vastav tonnaaž laeva kohta arvutatud pro rata temporis vastavalt loaga hõlmatud kuudele. 4.Püügiaruannete alusel koostab liit iga laeva jaoks eelneva kalendriaasta püügihooaja eest maksmisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. Liit edastab lõpliku arvestuse Cabo Verdele ja laevaomanikule liikmesriikide vahendusel enne jooksva aasta 30. aprilli. Pärast lõpliku arvestuse kättesaamist on Cabo Verdel õigus esitada põhjenduste olemasolul selle kohta vastuväide 30 kalendripäeva jooksul. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomitee poole. Kui Cabo Verde ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks. 5.Kui lõplik arvestus ületab ettemaksena makstava kindlasummalist loatasu, mis maksti püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa Cabo Verdele 45 päeva jooksul üle, kui viimane seda ei vaidlusta. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui ettemaksena makstav kindlasummaline loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. III PEATÜKK TEHNILISED KAITSEMEETMED Püügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja kaaspüügiga on määratud kindlaks püügikategooriate kaupa 2. liites. Laevad järgivad kõiki ICCATi soovitusi. Nende kohaselt püüavad lepinguosalised vähendada kilpkonnade, merelindude ja muude kui sihtliikide juhupüüki. Liidu laevad vabastavad juhupüügina võrku sattunud isendid, et vastavate liikide eluvõimalusi suurendada. IV PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED 1.Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab püügipäevikut vastavalt IOTC resolutsioonidele ja soovitustele. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 2.Kõik käesoleva protokolli kohaselt välja antud püügiluba omavad liidu laevad peavad olema varustatud elektrooniline laevaettekannete süsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS“), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed“). 3.Kui käesoleva protokolli kohaselt välja antud püügiloaga laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks Cabo Verde püügipiirkonda siseneda. 4.Väljapüügist teatamise kord on sätestatud 5. liites. 5.Laev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes teeb need Cabo Verde jaoks automaatselt kättesaadavaks. Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab kõnealuste andmete turvalise säilitamise vähemalt 36 kuu jooksul. 6.Lipuriik ja Cabo Verde tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks. 7.ERSi andmete edastamiseks tuleb kasutada Euroopa Komisjoni hallatavaid elektroonilisi sidevahendeid püügiga seotud andmete standardiseeritud vahetuseks. 8.Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Cabo Verde peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate siseriiklike riigisiseste õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Cabo Verde püügiloa uuendamisest keelduda. Cabo Verde teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest karistustest. 9.Lipuriik ja Cabo Verde määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna käesoleva protokolli rakendamisega seotud küsimustes. Lipuriik ja Cabo Verde edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata. V PEATÜKK LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE 1.Teavitamine Liidu laeva kapten, kes soovib Cabo Verde püügipiirkonnas püütud saaki mõnes Cabo Verde sadamas lossida või ümberlaadida, peab vähemalt 24 tundi enne lossimist või ümberlaadimist edastama Cabo Verdele järgmise teabe: (a)lossida või ümberlaadida sooviva kalapüügilaeva nimi; (b)lossimis- või ümberlaadimissadam; (c)lossimise või ümberlaadimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg; (d)iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna), (e)ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi; (f)vastuvõtva laeva sanitaartõend.

Ümberlaadimine peab toimuma Cabo Verde selleks ette nähtud sadama vetes. Ümberlaadimine merel on keelatud. Kui kõnealusteid sätteid ei täideta, rakendatakse Cabo Verde kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone. 2.Lossimise stiimulid Lepinguosalised teevad koostööd, et aidata kaasa Cabo Verde kalandussektori arengule ning tugevdada lepingu majanduslikku ja sotsiaalset mõju, eelkõige suurendades liidu laevastiku lossimismahtu ja väärtustades kalandustooteid. Tuuni püüdvate laevade omanikud püüavad lossida osa oma Cabo Verde vetes püütud saagist. Lossitava püügi võib müüa kohalikele ettevõtjatele hinnaga, mis on määratud kindlaks majandustegevuses osalejate vahelistel läbirääkimistel. Sellise strateegia rakendamist, mille eesmärk on lossimiste suurendamine, samuti sadama- ja töötlemistaristu tõhus töökorda seadmine, jälgib korrapäraselt ühiskomitee, olles konsulteerinud asjaomaste ettevõtjatega. VI PEATÜKK KONTROLL JA INSPEKTSIOON 1.Püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine Igast püügiluba omava liidu laeva Cabo Verde püügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Cabo Verdet teavitada kolm tundi enne sisenemist või lahkumist. Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige: (a)kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; (b)iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; (c)toodete esitusviisi. 2.Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem Kõik käesoleva protokolli alusel püügiloa saanud liidu laevad peavad olema varustatud satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemiga (edaspidi „laevaseiresüsteem“) vastavalt 4. liites sätestatud spetsifikatsioonidele. Pardal olevate andmete edastamiseks kasutatavat ja pidevalt toimivat laevaseiresüsteemi on keelatud teise kohta viia, lahti ühendada, hävitada, kahjustada või kasutuskõlbmatuks muuta, samuti on keelatud edastatud ja kõnealuse süsteemi abil registreeritud andmeid tahtlikult muuta, kuritarvitada või võltsida. Teavitamine toimub eelisjärjekorras ERSi või laevaseiresüsteemi kaudu või nende rikke korral e-posti, faksi või raadio teel. Cabo Verde teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. Püügiluba omavad liidu laevad peavad olema Cabo Verde püügipiirkonnas varustatud laevaseiresüsteemiga, mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi püügiseirekeskusele.

Iga asukohateade peab sisaldama järgmist: (a)laeva tunnusandmed, (b)laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %, (c)asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg. (d)laeva kiirus ja kurss, (e)esitatuna 4. liites osutatud vormingus. Iga Cabo Verde püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse rikkumiselt tabatud laevana. 3.Inspekteerimised Püügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad merel Cabo Verde püügipiirkonnas Cabo Verde laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli ülesanne on selgelt kindlaks tehtav. Enne pardale minekut teavitavad Cabo Verde inspektorid liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Cabo Verde inspektorid jäävad liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. Cabo Verde võib lubada liidul osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. Liidu laeva kapten aitab Cabo Verde inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimisel. Iga inspekteerimise lõpus koostavad Cabo Verde inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten. Cabo Verde inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Cabo Verde edastab inspekteerimisaruande koopia liidule kaheksa päeva jooksul pärast inspekteerimist. VII PEATÜKK RIKKUMISED 1.Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa kohaselt püügiluba omava liidu laeva poolne iga rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.

2.Laeva peatamine – Teavitamiskoosolek Kui see on Cabo Verde kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise toime pannud liidu laeva sundida püügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Cabo Verde sadamasse. Cabo Verde teatab ühe tööpäeva jooksul liidule püügiluba omava liidu laeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatele lisatakse peatamist selgitavad üksikasjad. Laeva, kapteni, meeskonna või lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsmise meetmed) enne, kui on toimunud teavitav nõupidamine, mille Cabo Verde korraldab liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. 3.Rikkumissanktsioonid – Kokkuleppemenetlus Rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Cabo Verde vastavalt kehtivatele riigisiseste õigusaktidele. Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud kohtumenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Cabo Verde ja liidu vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks karistuse tingimused ja määr. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist. 4.Kohtumenetlus – Pangatagatis Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumise toime pannud laeva omanik Cabo Verde osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Cabo Verde, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulud, hinnangulise trahvi ja võimalikud rahalised toetused. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: (a)täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, või (b)summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. Cabo Verde teavitab liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. VIII PEATÜKK MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE 1.Töölevõetavate meremeeste arv Liidu laevad võtavad püügihooaja jooksul Cabo Verde püügipiirkonnas tööle Cabo Verde meremehi järgmisel arvul/järgmiselt:

(a)tuunipüügiseinerid: vähemalt kuus meremeest; (b)ritvõngedega tuunipüügilaevad: vähemalt kaks meremeest; (c)triivõngelaevad: vähemalt viis meremeest. Liidu laevade omanikud annavad omapoolse panuse rohkemate Cabo Verde meremeeste töölevõtmiseks. 2.Võimalus vabalt meremehi valida Cabo Verdel on nimekiri Cabo Verde kvalifitseeritud meremeestest, keda võidakse liidu laevadele tööle võtta. Laevaomanik või tema agent valib sellest nimekirjast oma laevale tööle võetavad Cabo Verde meremehed ja teavitab Cabo Verdet nende kandmisest munsterrolli. 3.Meremeeste lepingud Cabo Verde meremeeste töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing. Lepingu kinnitab Cabo Verde merendusamet. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam. Töölepinguga tagatakse meremehele tema suhtes Cabo Verdes kohaldatav sotsiaalkindlustus. See hõlmab ka elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust. Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari. Cabo Verde meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4.Meremeeste töötasu Cabo Verde meremeeste töötasu maksab laevaomanik. Töötasu määratakse kindlaks enne püügiloa väljastamist ning laevaomaniku või tema agendi ja Cabo Verde vastastikusel kokkuleppel. Töötasu ei tohi olla väiksem Cabo Verde laevameeskondade omast ega ILO standarditest. 5.Meremeeste kohustused Meremees peab end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei ilmu, loetakse meremehe tööleping tühiseks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik mingit rahalist karistust ega pea tegema mingit täiendavat makset. 6.Meremeeste mittetöölevõtmine Nende laevade omanikud, kes ei võta tööle Cabo Verde meremehi, tasuvad enne jooksva aasta 30. septembrit iga käesoleva peatüki alguses kehtestatud arvust puudu jääva meremehe eest kindlaksmääratud summa, milleks on 20 eurot iga päeva kohta, mil nende laevad viibivad Cabo Verde püügipiirkonnas.

IX PEATÜKK VAATLEJAD 1.Püügitegevuse vaatlemine Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad lepingu raames Cabo Verde püügipiirkonnas püügiluba omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Cabo Verde pädevate asutuste poolt eespool kirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid. Püügiluba omavad laevad peavad lubama kohaldada lepingu raames oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda. Vaatluskord vastab ICCATi vastuvõetud soovituste sätetele. 2.Määratud laevad ja vaatlejad Need liidu laevad, mis peavad vaatleja või vastava ülesande saanud vaatleja pardale võtma, määrab Cabo Verde kindlaks hiljemalt viieteistkümne kalendripäeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Püügiloa väljaandmisel teatab Cabo Verde liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevad ja vaatlejad, samuti aja, millal vaatleja peab iga laeva pardal viibima. Cabo Verde teatab liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega. Cabo Verde püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes püügipiirkondades kui Cabo Verde püügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta. Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete täitmiseks vajalikku ajavahemikku. 3.Kindlasummaline rahaline toetus Loatasu maksmisel tasub laevaomanik Cabo Verdele iga laeva eest kindla summa, mis on 200 eurot aastas. 4.Vaatleja töötasu Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Cabo Verde. 5.Pardalevõtmise tingimused Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Cabo Verde ühisel kokkuleppel. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest. Majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja üldine heaolu.

Vaatleja käsutuses on kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis on seotud tema ülesannete täitmisega. 6.Vaatleja kohustused Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja: (a)käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; (b)suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; (c)arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. 7.Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Cabo Verdele vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva kaheteistkümne tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust. Kui vaatleja ei ole Cabo Verde sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Cabo Verdesse tagasijõudmiseks. 8.Vaatleja ülesanded Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid: (a)jälgib laeva püügitegevust; (b)kontrollib püügitegevuse ajal laeva asukohta; (c)võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; (d)märgib üles kasutatavad püügivahendid; (e)kontrollib pardapäevikusse kantud Cabo Verde püügipiirkonna püügiandmeid; (f)kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki; (g)edastab laeva Cabo Verde püügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9.Vaatleja aruanne Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. Vaatleja esitab oma aruande Cabo Verdele, kes edastab selle koopia liidule kaheksa päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. LISA LIITED 1. liide – Cabo Verde püügipiirkond 2. liide – Tehnilised kaitsemeetmed 3. liide – Püügiloa taotluse vorm 4. liide – Laevaseiresüsteem 5. liide – Püügitegevuste elektroonilise süsteemi (ERS) rakendamine



1. liide Cabo Verde püügipiirkond Cabo Verde püügipiirkond ulatub kuni 200 meremiilini järgmistest lähtejoonest:



Punktid Põhjalaius Läänepikkus Île A. 14° 48' 43,17" 24° 43' 48,85" I. Brava C-P1 a Rainha 14° 49' 59,10" 24° 45' 33,11" — C-P1 a Faja 14° 51' 52,19" 24° 45' 09,19" — D-P1 Vermelharia 16° 29' 10,25" 24° 19' 55,87" S. Nicolau E. 16° 36' 37,32" 24° 36' 13,93" Ilhéu Raso F-P1 a da Peça 16° 54' 25,10" 25° 18' 11,00" Santo Antão F. 16° 54' 40,00" 25° 18' 32,00" — G-P1 a Camarín 16° 55' 32,98" 25° 19' 10,76" — H-P1 a Preta 17° 02' 28,66" 25° 21' 51,67" — I-P1 A Mangrade 17° 03' 21,06" 25° 21' 54,44" — J-P1 a Portinha 17° 05' 33,10" 25° 20' 29,91" — K-P1 a do Sol 17° 12' 25,21" 25° 05' 56,15" — L-P1 a Sinagoga 17° 10' 41,58" 25° 01' 38,24" — M-Pta Espechim 16° 40' 51,64" 24° 20' 38,79" S. Nicolau N-Pta Norte 16° 51' 21,13" 22° 55' 40,74" Sal O-Pta Casaca 16° 50' 01,69" 22° 53' 50,14" — P-Ilhéu Cascalho 16° 11' 31,04" 22° 40' 52,44" Boa Vista Pl-Ilhéu Baluarte 16° 09' 05,00" 22° 39' 45,00" — Q-Pta Roque 16° 05' 09,83" 22° 40' 26,06" — R-Pta Flamengas 15° 10' 03,89" 23° 05' 47,90" Maio S. 15° 09' 02,21" 23° 06' 24,98" Santiago T. 14° 54' 10,78" 23° 29' 36,09" — U-D. Maria Pia 14° 53' 50,00" 23° 30' 54,50" I. de Fogo V-Pta Pesqueiro 14° 48' 52,32" 24° 22' 43,30" I. Brava X-Pta Nho Martinho 14° 48' 25,59 24° 42' 34,92" — II > 14° 48' 43,17" 24° 43' 48,85" Cabo Verde Vabariigi ja Senegali Vabariigi vahel 17. veebruaril 1993 sõlmitud lepingu kohaselt on merepiir Senegaliga määratletud järgmiste punktidega: Punktid Põhjalaius Läänepikkus A 13° 39' 00" 20° 04' 25" B 14° 51' 00" 20° 04' 25" C 14° 55' 00" 20° 00' 00" D 15° 10' 00" 19° 51' 30" E 15° 25' 00" 19° 44' 50" F 15° 40' 00" 19° 38' 30" G 15° 55' 00" 19° 35' 40" H 16° 04' 05" 19° 33' 30" Cabo Verde Vabariigi ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise lepingu kohaselt on kahe riigi vaheline merepiir määratletud järgmiste punktidega: Punktid Põhjalaius Läänepikkus H 16° 04,0' 019° 33,5' I 16° 17,0' 019° 32,5' J 16° 28,5' 019° 32,5' K 16° 38,0' 019° 33,2' L 17° 00,0' 019° 32,1' M 17° 06,0' 019° 36,8' N 17° 26,8' 019° 37,9' O 17° 31,9' 019° 38,0' P 17° 44,1' 019° 38,0' Q 17° 53,3' 019° 38,0' R 18° 02,5' 019° 42,1' S 18° 07,8' 019° 44,2' T 18° 13,4' 019° 47,0' U 18° 18,8' 019° 49,0' V 18° 24,0' 019° 51,5' X 18° 28,8' 019° 53,8' Y 18° 34,9' 019° 56,0' Z 18° 44,2' 020° 00,0'



2. liide Tehnilised kaitsemeetmed 1.Kõikide püügikategooriate puhul kohaldatavad meetmed (a)Keelatud liigid Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiid-sarvikrai (Manta birostris), hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Cabo Verde riigisiseste õigusaktide kohaselt on vaalhai (Rhincondon typus) püük keelatud. Hai uimepüügi keelamine. Keelustatud on haiuimede eemaldamine laevade pardal ning nende pardale jätmine, ümberlaadimine või lossimine. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võivad haiuimed laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud, kuid neid ei tohi rümbast eemaldada enne lossimist. (b)Ümberlaadimine merel Ümberlaadimine merel on keelatud. Ümberlaadimine peab toimuma Cabo Verde selleks ette nähtud sadama vetes. 2.Erimeetmed TEABELEHT 1: RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD (1)Püügipiirkond: kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest. (2)Lubatud püügivahend: ritvõnged (3)Sihtliigid: kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus), vööttuun (Katsuwonus pelamis) Kaaspüük: ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine TEABELEHT 2: TUUNIPÜÜGISEINERID (1)Püügipiirkond: kaugemal kui 18 meremiili lähtejoonest, arvestades Cabo Verde püügipiirkonna arhipelaagilist iseloomu (2)Lubatud püügivahend: noot (3)Sihtliigid: kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus), vööttuun (Katsuwonus pelamis)

Kaaspüük: ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine TEABELEHT 3: TRIIVÕNGELAEVAD (1)Püügipiirkond: kaugemal kui 18 meremiili lähtejoonest. (2)Lubatud püügivahend: triivõngejada (3)Sihtliigid: Mõõkkala (Xiphias gladius), sinihai (Prionace glauca), kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus) Kaaspüük: ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine 3.Ajakohastamine Lepinguosalised peavad ühiskomitees üksteisega nõu, kuidas teadusalaste nõuannete alusel tehnilisi kaitsemeetmeid ajakohastada.



3. liide Püügiloa taotluse vorm KALANDUSLEPING CABO VERDE — EUROOPA LIIT I.TAOTLEJA 1.Taotleja nimi: 2.Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku nimi 3.Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku aadress: 4.Tel: Faks: E-post: 5.Kapteni nimi: Kodakondsus: E-post: 6.Kohaliku agendi nimi ja aadress: II. LAEVA ANDMED

7.Laeva nimi: 8.Lipuriik: Registreerimissadam: 9.Pardatähis: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: IMO number: 10.Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA): …/…/… Varasem lipuriik (vajaduse korral): 11.Ehituskoht: Kuupäev (PP/KK/AAAA): …/…/… 12.Raadiokutsungi sagedus: HF sagedus: VHF sagedus: 13.Satelliittelefoni number: Raadiokutsung (IRCS): III.LAEVA TEHNILISED ANDMED 14.Laeva üldpikkus (meetrites): Laeva üldlaius (meetrites): Brutotonnaaž (GT London): 15.Mootoritüüp: Mootori võimsus (HJ): 16.Meeskonnaliikmete arv: 17.Saagi säilitusviis laeva pardal: Jää sees ◻ Jahutatud ◻ Segatüüpi ◻ 18.Külmutatud ◻ 19.Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides: Kalatrümmide arv: Kalatrümmide mahutavus (m3): 20.Laevaseiresüsteem. Automaatse asukohamääramisseadme andmed: Tootja: Mudel: Seerianumber: Tarkvara versioon: Satelliidioperaator (MCSP):

IV.PÜÜGITEGEVUS 21.Lubatud püügivahendid: ◻ seinnoot ◻ õngejadad. ◻ ritvõnged 22.Püügi lossimiskoht: 23.Püügiluba taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA) …/…/… kuni (PP/KK/AAAA)…/…/… Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas taotluses esitatud andmed on tõesed ja korrektsed ning antud heauskselt. ....... (koht), ………. (kuupäev). Taotleja allkiri: 4. liide LAEVASEIRESÜSTEEM 1.Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem Esimene Cabo Verde püügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Cabo Verde püügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI“. Lipuriigi püügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2.Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral Kapten peab tagama, et tema laeva laevaseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi püügiseirekeskusele. Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb rike parandada või vahetada süsteem välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Cabo Verde püügipiirkonnas kala püüda. Laevad, mis püüavad Cabo Verde püügipiirkonnas kala rikkis laevaseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi püügiseirekeskusele elektrooniliselt, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. 3.Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Cabo Verdele Lipuriigi püügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus ja Cabo Verde vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.

Asukohateateid edastatakse lipuriigi püügiseirekeskuse ja Cabo Verde vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. Cabo Verde püügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud püügipiirkonnast lahkumisest. 4.Teabevahetussüsteemi tõrked Cabo Verde tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. Laeva laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Cabo Verde õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 5.Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui rikkumist on võimalik põhjendatud andmetel tõestada, võib Cabo Verde taotleda, saates taotluse koopia liidule, et lipuriigi püügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Cabo Verde peab edastama tõendavad andmed lipuriigi püügiseirekeskusele ja liidule. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Cabo Verdele viivitamata asukohateate uuel sagedusel. Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Cabo Verde lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu tõenäolisest edaspidisest seirest. 6.Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Cabo Verdele Andmed Kood Kohustuslik (K) /Vabatahtlik (V) Sisu Teate algus SR K Süsteemielement, mis märgib registreerimise algust Saaja AD K Sõnumiga seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) Saatja FR K Sõnumiga seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) Lipuriik FS K Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) Sõnumi liik TM K Sõnumiga seotud andmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI, MAN) Raadiokutsung (IRCS) RC K Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber IR V Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) Pardatähis XR K Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) Laiuskraad LT K Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) Pikkuskraad LG K Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) Kurss CO K Laeva sõidusuund 360° skaalal Kiirus SP K Laeva kiirus kümnendiksõlmedes Kuupäev DA K Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) Kellaaeg TI K Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) Teate lõpp ER K Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu Edastamise ajal tuleb esitada järgmine teave, et Cabo Verde püügiseirekeskus saaks teadet saatva kalapüügiseirekeskuse identifitseerida. Püügiseirekeskuse serveri IP-aadress ja/või DNS viide SSL sertifikaat (sertifitseerimisasutuse täielik andmekanal) Andmeedastuse struktuur on järgmine: Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad sõnumi algust. Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest. Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

Kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.

5. liide Püügitegevuste elektroonilise süsteemi (ERS) rakendamine Püügiandmete registreerimine ja aruannete edastamine püügitegevuste elektroonilise süsteemi (ERS) kaudu 1.Käesoleva protokolli alusel välja antud püügiluba omava liidu laeva kapten peab püügipiirkonnas viibides: (a)registreerima iga püügipiirkonda sisenemise ja sealt väljumise eraldi sõnumis, milles on esitatud püügipiirkonda sisenemisel või sealt lahkumisel pardal oleva liigi kogused ning sisenemise või väljumise kuupäev, kellaaeg ja koht. See sõnum edastatakse elektroonilise süsteemi (ERS) või muu teabeedastussüsteemi kaudu Cabo Verde püügiseirekeskusele hiljemalt kaks tundi enne sisenemist või väljumist; (b)registreerima iga päev laeva asukoha keskpäeval, juhul kui saaki ei saadud; (c)registreerima iga püügitegevuse puhul tegevuse asukoha, püügivahendi, iga püütud liigi koguse, tuues eraldi välja pardale jäetud saagi ja tagasilastud saagi. Iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; kogused peavad olema esitatud eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; (d)edastama iga päev oma lipuriigile hiljemalt kell 24:00:00 elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmed; edastamine toimub iga püügipiirkonnas viibitud päeva kohta, kaasa arvatud juhud, kui saaki ei saada. Seda tehakse ka enne püügipiirkonnast lahkumist. 2.Registreeritud ja edastatud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 3.Käesoleva protokolli lisa IV peatüki sätete kohaselt annab lipuriik ERSi andmed Cabo Verde püügiseirekeskuse käsutusse. Vormingus UN/CEFACT olevad andmed edastatakse Euroopa komisjoni poolt kättesaadavaks tehtava võrgustiku FLUX kaudu. Selle puudumisel edastatakse andmeid kuni üleminekuperioodi lõpuni süsteemi DEH (Data Exchange Highway) kaudu vormingus EU-ERS (v 3.1). Lipuriigi püügiseirekeskus edastab laevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele. Muud sõnumid edastatakse samuti automaatselt kord päevas alates kuupäevast, millal saab hakata vormingut UN/CEFACT kasutama; kuni selle ajani edastatakse sõnumid viivitamata Cabo Verde püügiseirekeskusele lipuriigi püügiseirekeskuse automaatsel nõudmisel Euroopa Komisjoni kesksõlme kaudu. Pärast uue vormingu tegelikku töölehakkamist kasutatakse viimatimainitud edastamisviisi üksnes vanu andmeid käsitlevate eritaotluste puhul. 4.Cabo Verde püügiseirekeskus kinnitab talle edastatud ERSi andmete kättesaamist samal hetkel kättesaamist kinnitava automaatvastusena, mis kinnitab saadud sõnumi kehtivust. Selliste andmete puhul, mille Cabo Verde saab vastuseks tema enda esitatud küsimusele, kättesaamist kinnitavat vastust ei saadeta. Cabo Verde käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. Laeva pardal oleva elektroonilise edastussüsteemi või teavitussüsteemi rike 5.Lipuriigi püügiseirekeskus ja Cabo Verde püügiseirekeskus teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist. 6.Kui Cabo Verde püügiseirekeskus ei saa andmeid, mida laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete puudumise põhjused ning teavitab uurimise tulemustest Cabo Verde püügiseirekeskust.