ET Euroopa Liidu Teataja C 353/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 353/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CARNE DE BRAVO DO RIBATEJO”

EÜ nr: PT-PDO-0005-0789-08.10.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Carne de Bravo do Ribatejo”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Portugal

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Brava de Lide tõugu veiste rümpadest lõigatud liha. Liha võidakse turustada jahutatud poolrümpade või ees- ja tagaveeranditena või lihast „Carne de Bravo do Ribatejo” lõigatud jahutatud või kiiresti sügavkülmutatud tükkidena, mis on pakendatud vaakumpakendisse või muudesse sobivast materjalist pakenditesse. Sügavkülmutamise käigus ei tohi kahjustada lihaskude ja tuleb tagada toote pehmuse, toiteväärtuse ning liha omaduste säilimine.

Registreeritud nimetust „Carne de Bravo do Ribatejo” võidakse mainida märgisel kas müüginimetusena või toiduainete koostisosade loetelus, juhul kui nimetatud toote osakaal lõpptoote kogumassis jääb vahemikku 95–100 % (võttes arvesse toidu märgistamist käsitlevat direktiivi 2000/13/EÜ).

Lisaks märgistele peab rümpade, veerandike, tükkide, nendest lõigatud osade ja lõikudega olema transportimisel ja turustamisel kaasas sertifitseerimisasutuse väljaantud päritolutunnistus, milles sisalduvad andmed tõendavad, et toode vastab kõikidele spetsifikaadi erinõuetele.

Loomade tapavanus ja rümpade kaal:

Tapavanus Rümba kaal „Carne de Novilha Brava de Lide” 18–30 kuud 100–200 kg „Carne de Novilho Bravo de Lide” 18–30 kuud 150–250 kg „Carne de Vaca Brava de Lide” 31–60 kuud 100–250 kg „Carne de Toiro Bravo de Lide” 31–60 kuud vähem kui 200 kg

Rümpade liigitamisel kasutatakse SEUROPi liigitusskaalat ja liigitatakse järgmiste parameetrite, rümba lihakuse ja rasvasisalduse kohaselt:

„Carne de Novilha Brava de Lide” – 18–30 kuu vanusena tapetud emasloomade rümbad, mille kaal jääb vahemikku 100–200 kg. Vastuvõetavaks tunnistatakse SEUROPi liigitusskaala lihakusklassidele E, U, R, O ja P ning rasvasusklassidele 2, 3 ja 4 vastavad rümbad;

„Carne de Novilho Bravo de Lide” – 18–30 kuu vanusena tapetud isasloomade rümbad, mille kaal jääb vahemikku 150–250 kg. Vastuvõetavaks tunnistatakse SEUROPi liigitusskaala lihakusklassidele E, U, R ja O ning rasvasusklassidele 2, 3 ja 4 vastavad rümbad;

„Carne de Vaca Brava de Lide” – 31–60 kuu vanusena tapetud emasloomade rümbad, mille kaal jääb vahemikku 100–250 kg. Vastuvõetavaks tunnistatakse SEUROPi liigitusskaala lihakusklassidele E, U, R, O ja P ning rasvasusklassidele 2, 3 ja 4 vastavad rümbad;

„Carne de Toiro Bravo de Lide” – 31–60 kuu vanusena tapetud isasloomade rümbad, mille kaal on alla 200 kg. Vastuvõetavaks tunnistatakse SEUROPi liigitusskaala lihakusklassidele E, U, R ja O ning rasvasusklassidele 2, 3 ja 4 vastavad rümbad.

On oluline rõhutada, et sõltuvalt Brava de Lide tõu iseloomulikest omadustest ja loomade pidamisviisist ning võttes eelkõige arvesse sugu, tapavanust ja -kaalu, on põhjendatud tunnistada vastuvõetavaks SEUROPi liigitusskaala klassi P kuuluvad rümbad, kuid üksnes klasside Novilha ja Vaca (mullikad ja lehmad) puhul, nagu on osutatud käesoleva dokumendi punktis 5.3.

Rasva omadused: tihke, mittevõietav, valge kuni kollaka värvusega, läikiv, peeneteraline, mahlane ja aromaatne, meeldiva maitsega, kompaktne ja kvaliteetne. Nimetatud rümpadele on omane lihasisene rasv, mis annab lihale marmorja välisilme (lihaskoes jagunenud väga peened rasvakiud) ning mahlasuse, tihkuse ja maitse.

Organoleptilised omadused: üldiselt pehme, tihke konsistentsiga, sisaldab mõningal määral lihasisest rasva, väga mahlane ja õrn.

Liha eripära ilmneb järgmistes organoleptilistes omadustes.

Värvus: tume kirsipunane ja läikiv

pH: alla 6

Tekstuur: tekstuur on ühtaegu pehme, tihke, mahlane ja kergesti mälutav.

Lõhn ja maitse: väga meeldiv ja intensiivne, ilmneb tüüpilise tugeva veiseliha maitsena.

Rümpasid laagerdatakse enne tükeldamist külmikus vähemalt 12 tundi 7 °C-lise sisetemperatuuri juures; liha suhteline niiskusesisaldus püsib kuni selle väljasaatmiseni 85–90 % juures.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Loomade sööt põhineb geograafilises piirkonnas toodetud söödal, rohul ja õlgedel ning vilja töötlemisel tekkivatel traditsioonilistel jääkidel (kliid ja aganad, millega on segatud mõningal määral teri). Talvel ja suvel, kui rohumaadel ei ole loomade tarbeks piisavalt rohtu, antakse neile lisaks konserveeritud sööta (hein ja/või silo), mis on toodetud geograafilises piirkonnas. Lisaks võib kasutada selleks otstarbeks valmistatud söödalisandeid (looduslikest seemnetest saadud kontsentraadid pelletite või graanulitena), mis ei pea pärinema nimetatud piirkonnast. Sellised söödalisandid moodustavad 1–2 kg veiste päevasest söödaratsioonist ega ületa ühelgi juhul 2 % looma eluskaalust.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Loomade sündimine, kasvatamine ja tapmine.

Oma tavapärastes elamistingimustes on Brava de Lide tõugu loomad psüühiliste ja füsioloogiliste omaduste poolest loomult rahulikud, tasased ja leplikud.

Brava de Lide tõugu veiste transporditingimused peavad vastama loomade transporti ja tapmist käsitlevatele kehtivatele eeskirjadele.

Brava de Lide tõugu veised tuleb kuust ja päevast olenemata kindlasti tappa tapamajja saabumise päeval.

Tapmine võib aset leida üksnes Euroopa Ühenduse tunnustatud tapamajades, mis asuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Lõikamine, tükeldamine, ettevalmistamine ja pakendamine.

Võttes arvesse kõnealuste loomade erilisi etoloogilisi omadusi ja stressi kahjulikku mõju rümpade kvaliteedile, on kindlasti vaja erioskusi, tagamaks, et rümbad on lõigatavad, tükeldatavad, ettevalmistatavad ja viilutatavad.

Mikrobioloogiliste ohtude vältimiseks tuleb kõik tükeldatud, viilutatud või ettevalmistatud lihatükid viivitamata pakendada.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kaubanduslikust esitusviisist olenemata peab lisaks õigusaktidega ettenähtud andmetele olema märgisel esitatud järgmine teave:

„Carne de Bravo do Ribatejo — Denominação de Origem Protegida” (kaitstud päritolunimetus) ja Euroopa logo;

toote „Carne de Bravo do Ribatejo” logo:

toodet turustava tootja või tootjate rühma andmed;

sertifitseerimis- või vastavusmärk.

Müüginimetusele „Carne de Bravo do Ribatejo DOP” ei tohi lisada ühtki muud viidet ega märget, samuti mitte hulgimüügifirma ega muude ettevõtjate kaubamärke.

Mitte mingil juhul ei tohi tootja või toodet turustava tootjate rühma nime ja aadressi asendada mis tahes muu organisatsiooni nimega isegi juhul, kui see vastutab toote eest või müüb seda.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Ringkondade Beja, Évora, Portalegre ja Santarém kõik omavalitsusüksused, Setúbali ringkonna omavalitsusüksused Alcácer do Sal, Alcochete, Grândola, Montijo, Palmela, Santiago do Cacém ja Sines, Lissaboni ringkonna omavalitsusüksused Alenquer, Arruda dos Vinhos, Azambuja ja Vila Franca de Xira, Castelo Branco ringkonna Idanha-a-Nova omavalitsusüksus ning Coimbra ringkonna Montemor-o-Velho omavalitsusüksuses asuv Arazede vald.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Brava de Lide tõugu veiste kasvatus on seotud geograafilise ümbruskonnaga ja nimetatud loomade rolliga määratletud geograafilise piirkonna põllumajandusettevõtete tegevuses. Tootmine on tihedalt seotud piirkonna tammikute (korgitamm, iilekstamm ja harilik tamm), looduslike rohumaade, geograafilises piirkonnas tavapärase isekülvanud taimestiku ja tammikute kuivalembusega ning sõltub nendest. Ka piirkonnas kasvavatel puudel ja põõsastel on nimetatud veiste kasvatamisel väga oluline roll, kuna need pakuvad loomadele inimestest ja tsivilisatsioonist eemalasuva rahuliku elukeskkonna ning varju halva ilma korral. Seega on tegemist piirkonnale iseloomulike teguritega, mis on määrava tähtsusega nimetatud tõugu veiste kasvatamisel.

Geograafilises piirkonnas esineb eelkõige korgi-, iileks- ja hariliku tamme metsi, looduslikke rohumaid ja nimetatud metsadele isloomulikku isekülvanud, kuivalembest taimestikku. Sellised isekülvanud taimed on näiteks leetpõõsas, karvane kiviroosik, kanarbik ja takjas, mis moodustavad eelkõige talvel äärmiselt olulise osa loomade söödast ja mida kutsutakse rahvakeeles invernadouro. Piirkonnas on eripärane ökosüsteem (suured aastased temperatuurikõikumised, väga soojad ja kuivad suved ning väga külmad talved). Brava de Lide tõugu veiste kasvatuseks on vajalik oskusteave, kuna loomade temperamendi ja füüsilise jõu tõttu tuleb abiks kasutada hobuseid. Ka ulatuslik rändkarjatamine on määratletud geograafilisele piirkonnale iseloomulik, sest nii on võimalik ära kasutada parimaid rohumaid ja aidata kaasa loomade heaolule.

Brava de Lide tõugu veiste kasvatust jälgitakse igas põllumajandusettevõttes individuaalselt vastavalt tootmisprotsessi kontrollisüsteemi järgmistele nõuetele:

1) Portugali Brava de Lide tõu tõuraamatu olemasolu;

2) veised kasvatatakse puhtatõulistena;

3) Brava de Lide tõugu veiseid peetakse põllumajandusettevõtetes muudest sama liiki loomadest tarade abil täielikult eraldatuna;

4) kõik loomad, nende vanemad ja järeltulijad ning morfoloogilised ja funktsionaalsed omadused peavad olema identifitseeritud Brava de Lide tõu tõuraamatut käsitlevate eeskirjade kohaselt;

5) tõule ainuomane ainulaadne tootmissüsteem;

6) tootjate rakendatav kontrollisüsteem, millega on võimalik tagada iga looma, kõigi lõigatud tükkide ja töödeldud pakendatud toodete jälgitavus sellise skeemi abil, milles on esitatud varasema ja hilisema etapi jälgitavus tootmisest turustamiseni ja lõpptootest põllumajandusettevõtteni.

5.2. Toote eripära:

Liha „Carne de Bravo do Ribatejo” on tumepunast kirsivärvi, iseloomulikult läikiv, tekstuurilt pehme, tihke, mahlane ja kergesti mälutav. Maitse on tugev ja püsiv, iseloomulikult marmorjas liha sisaldab lihasisest rasva, mis mõjutab selle mahlasust, maitset ja mälutavust.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Liha „Carne de Bravo do Ribatejo” omadused tulenevad peamiselt a) loomade sünnipaiga mullastiku- ja kliimatingimustest; b) tõu morfoloogilistest ja funktsionaalsetest omadustest; c) loomade pidamisviisist, millega seoses on eriti olulised loomakasvatusega seotud järgmised iseloomulikud tegurid:

— praegust Brava de Lide tõugu tunti selle päritolupiirkonna asupaiga tõttu varem nime all „Ribatejana” ning tõug põlvneb metsikutest veistest, kes elasid tõenäoliselt juba ammustel aegadel Tejo ja Sado jõgede orgudes ja neid ümbritsevatel nõmmedel;

— brava de Lide tõug on omamaine veisetõug, mis on pärit Tejo ja Mondego jõgesid ümbritsevatelt märgaladelt;

— brava de Lide tõugu veiste kasvatus sai alguse 1840. aastal, mil asutati Portugali vanim karjakasvatusettevõte, kus kasvatati metsikuid veiseid, kes pärinesid Vagosi markiilt ostetud Portugali päritolu lehmakarjast ja sama päritolu aretusloomadest (Assunção, 1988);

— loomad läbivad hooajaliselt palju kilomeetreid põllumajandusettevõtte eri osade vahel toitu otsides ning nende ühest paigast teise viimisel võetakse appi hobused ja vagurad, kergesti juhitavad härjad (cabrestos);

— tavapäraselt veetsid loomad talve Alentejo põllumajandusettevõtetes ja siirdusid kevadel Golegã niitudele Ribatejos;

— metsiku karja kasvatus Ribatejos, Alentejos ja Beira teatavates piirkondades oli traditsiooniliselt seotud vajadusega kasutada veiseid maatöödel veoloomadena, kuna oma füüsiliste ja etoloogiliste omaduste poolest sobisid nad selleks suurepäraselt. Tegemist on vaprate, hästi liikuvate, energiliste ja teraste loomadega;

— selline erakordselt vähenõudlik ja vastupidav kari oli Ribatejo ja Alentejo keerulistes viljelustingimustes asendamatu;

— ilmastikule vastupidavad loomad elasid nii enne kodustamist kui ka pärast seda karjakaupa;

— sellesse tõugu kuuluvad loomad on loomu poolest rahulikud, tasased ja leplikud, mistõttu asetatakse nende sööda- ja joogikünad üldjuhul üksteisest kaugele, et loomad peaksid liikuma. See on nende füüsilise heaolu jaoks väga oluline ja mõjutab nendelt saadava liha eriomadusi. Põllumajandusettevõtetes on tavaks lasta loomadel päevas tund aega liikuda.

Põllumajandusettevõtte suurus on sellise kasvatussüsteemi puhul määrava tähtsusega. See on nimetatud tõugu veiste kasvatamisel oluline, kuna üksnes piisavalt suurtes ettevõtetes saavad võimsa kehaehitusega loomad anda oma iseloomulikule lihaskonnale piisavalt tööd.

Veiste kasvatussüsteem on tihedalt seotud piirkonna tammikute (korgitamm, iilekstamm ja harilik tamm), looduslike rohumaade, isekülvanud taimestiku ja tammikute kuivalembusega ning sõltub nendest. Sellised isekülvanud taimed on rahvasuus tuntud näiteks leetpõõsa, karvase kiviroosiku, kanarbiku ja takjana, mis moodustavad eelkõige talvel äärmiselt olulise osa nimetatud tõugu loomade söödast ja mida kutsutakse rahvakeeles invernadouro.

Selle põhjal võib tõdeda, et Brava de Lide tõugu veiseid kasvatatakse alati ekstensiivselt (karjamaadel) ja loomkoormus on vähem kui 1,4 veist hektari kohta. Selline kasvatusviis on loomulikult seotud määratletud tootmispiirkonnaga, kus on pindalalt suured põllumajandusettevõtted. Piirkonna erilised mullastiku- ja kliimatingimused võimaldavad nimetatud tõugu loomadele sobiva sööda, mis põhineb looduslikul rohul ja rändkarjatamisel Ribatejo ja Alentejo geograafilistes piirkondades.

Üks olulisimaid tegureid, mis võimaldab ainulaadsete omadustega liha tootmist, on kahtlemata loomade sööt, milleks on alguses emapiim ja seejärel looduslik rohi, kusjuures eriti oluline on kõikjal määratletud geograafilises piirkonnas leiduvate, suuruselt ja tiheduselt erinevate korgi-, iileks- ja hariliku tamme metsade alustaimestik.

Brava de Lida tõugu veiste kasvatamine on tihedasti seotud nimetatud piirkonnaga, mida kinnitab tuhandeaastaste traditsiooniliste meetodite kohane ja tänase päevani säilinud praktika. Liha „Carne de Bravo do Ribatejo” on üks piirkonna traditsioonilistest toiduainetest.

Veiseliha „Carne de Bravo do Ribatejo” on Ribatejo toidukultuuri lahutamatu osa. Tuntuimad road on cozido de carnes bravas (pajaroog), rabinhos de toiro bravo (härjasabad) ja espetadinhas de carnes bravas (lihavardad).

Liha „Carne de Bravo do Ribatejo” kasutatakse väga mitmesuguste piirkonna traditsiooniliste roogade valmistamiseks ning see on ka hinnatud suupiste ja toode, mida tunnevad tarbijad nii päritolupiirkonnas kui ka kaugemal.

Piirkonnas on asutatud Toiro Bravo gild, mille eesmärk on edendada Ribatejo piirkonnas aastatuhandeid püsinud, antiikkreeklastelt, roomlastelt või muudest antiikmütoloogiatest pärinevaid kulinaarseid oskusi ning alal hoida iidseid, tänaseni säilinud teadmisi, mis on ilmselge osa piirkonna kultuuripärandist.

Kõik need tegurid aitavad kaasa nimetatud liha ainulaadse kvaliteedi saavutamisele. Liha iseloomulikud omadused on eelkõige värvus, tüüpiline lihasisene rasv, mida on näha Brava de Lide tõugu veiste lihast lõigatud tükkide marmorjal pinnal, mida rahvasuus nimetatakse „gordura marmoreada”, ning tihke ja samas mahlane tekstuur.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.gpp.pt/Valor/doc/CE_Carne_Bravo_Ribatejo.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.