SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•A. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa rohelise kokkuleppe täitmisel edu saavutamiseks ja püsivate muutuste esilekutsumiseks peavad ELi institutsioonid kaasama üldsuse. Üldsus on ja peab jääma ülemineku liikumapanevaks jõuks ning tal peaksid olema vahendid, et osaleda aktiivselt uute poliitikameetmete väljatöötamises ja rakendamises.

Üldsuse kaasamine ei tähenda üksnes üksikisikute, vaid ka kodanikuühiskonna kaasamist. Kogu Euroopas on keskkonnaküsimustes oluline toetav roll keskkonna valdkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel. See tähendab, et teatavatel asjaoludel peaks neil olema õigus taotleda ametiasutuste tehtud otsuste läbivaatamist, kui leitakse, et need on vastuolus keskkonnaõigusega.

Kohtujurist Sharpston on öelnud: „Looduskeskkond kuulub meile kõigile ja selle kaitsmine on meie kollektiivne kohus. Euroopa Kohus on tõdenud, et enamasti käsitlevad liidu keskkonnaõiguse normid avalikku huvi, mitte ainult isikute kui selliste huvide kaitset. Vesi ega selles ujuvad kalad ei saa kohtusse minna. Kaebeõigust ei ole ka puudel.“

Kui otsuse vaatab läbi haldusasutus, on tegemist vaidemenetlusega. Kui seda teeb kohus, on tegemist kohtuliku kontrolliga.

Ettepaneku eesmärk on vaadata läbi ELi institutsioonide ja organite haldusaktide ja haldusliku tegevusetuse vaidemenetluse mehhanism, mis loodi valitsusväliste organisatsioonide tarbeks 2006. aastal. Mehhanism nähti ette määrusega (EÜ) nr 1367/2006, mida nimetatakse Århusi määruseks (edaspidi „määrus“).

Ettepaneku eesmärk on parandada Århusi konventsiooni rakendamist Lissaboni lepingu vastuvõtmise järel ning lahendada Århusi konventsiooni vastavuskomitee (edaspidi „komitee“) tõstatatud küsimused seoses sellega, kuidas EL täidab oma rahvusvahelisi kohustusi konventsiooni alusel. Selle eesmärgi täitmisel tuleb järgida ELi õiguskorra aluspõhimõtteid ja kohtuliku kontrolli süsteemi. Määruse muutmist taotlevad Euroopa Parlament ja nõukogu ning komisjon prognoosis seda Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises, nagu on kirjeldatud allpool punktis 1.A.II.

Ettepanekuga suurendatakse valitsusvälistele organisatsioonidele praegu kättesaadavaid võimalusi vaide esitamiseks. Kui praegu saab vaide esitada üksnes üksikaktide (aktid, mis on vahetult suunatud konkreetsele isikule või mille puhul on võimalik mõjutatud isikut individuaalselt eristada) suhtes, siis tulevikus saavad valitsusvälised organisatsioonid taotleda ka üldkohaldatavate haldusaktide läbivaatamist.

Samuti on ettepaneku eesmärk muuta viiteid keskkonnaõigusele – kui praegu saab vaide esitada üksnes selliste haldusaktide kohta, mis aitavad kaasa keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele, siis edaspidi peaks ettepaneku kohaselt olema võimalik esitada vaie kõikide haldusaktide kohta, mis on vastuolus ELi keskkonnaõigusega, olenemata poliitikaeesmärkidest.

Samuti tehakse ettepanek pikendada vaiete ja vastuste esitamise tähtaega, et parandada vaidemenetluse kvaliteeti.

Euroopa Liidu Kohus on põhimõttelise tähtsusega kohtuotsustes, mis käsitlevad Århusi konventsiooni asjakohasust ELi õiguskorras, tuletanud meelde, et kohtu- ja haldusmenetlusi seoses keskkonnaõiguse küsimustes õiguskaitse kättesaadavusega reguleeritakse peamiselt liikmesriikide õigusega. Seega täiendab igasugune ELi tasandi vaidemenetlusele ja kohtulikule kontrollile juurdepääsu paranemine keskkonnaasjades liikmesriikide kohtute poole pöördumise võimalusi.

Liikmesriikide kohtute kohustus tagada keskkonnaasjades ning ka seoses ELi keskkonnaõiguse rakendamisega kohtu poole pöördumise võimalus põhineb eeskätt konventsiooni artikli 9 lõigetel 2 ja 3.

Kui liikmesriigi tasandil kohaldatakse ELi institutsiooni või organi vastuvõetud haldusakti rakendusmeetmeid, peaksid asjaomased valitsusvälised organisatsioonid esmalt pöörduma meetme vastu võtnud liikmesriigi pädeva kohtu poole. Seejärel saavad nad ELi toimimise lepingu artikli 267 kohase eelotsusetaotluse menetluse alusel pöörduda Euroopa Liidu Kohtu poole. See menetlus võib olla seotud ka ELi institutsioonide aktide kehtivusega.

Seepärast esitab komisjon käesoleva seadusandliku ettepaneku osana ulatuslikumatest jõupingutustest, mille eesmärk on parandada õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaasjades. Liikmesriikide ja liikmesriikide kohtute rolli kirjeldatakse lisatud teatises.