SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

COVID-19 pandeemia on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on märkimisväärne negatiivne mõju Euroopa Liidus ja kogu maailmas. Tagajärgede tõsidus sõltub nii pandeemia kestusest kui ka geograafilisest levikust. Konkreetsemalt avaldab see enneolematut mõju transpordile üldiselt ja eelkõige raudteesektorile. Pandeemia võib raudteesektoris kaasa tuua palju maksejõuetuse ja likviidsuspuudujäägi juhtumeid. See mõjutab kogu tarneahelat ning raudteeveo-ettevõtjaid, kaubasaatjaid ja logistikaettevõtteid. Selle finantstagajärjed mõjutavad ka taristuettevõtjaid ja teenindusrajatiste käitajaid. Kui meetmeid ei võeta, mõjutab pandeemia rängalt rahvusvahelist liiklust, kaubaveo mahtu ja reisijate arvu, digiteerimise edenemist, turu avamist ja turustruktuure ning see mõju avaldub pikema aja jooksul.

Raudteesektor on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega. See sektor on ELi majandusele ja tööhõivele erakordselt oluline, kuna annab otseselt tööd rohkem kui miljonile inimesele, kellest umbes 600 000 töötab raudteeveo-ettevõtjate ja 440 000 taristuettevõtjate heaks (2016. aasta lõpu seisuga).

Raudteetransport on väga oluline ELi strateegia jaoks, mille eesmärk on parandada transpordisektori kestlikkust, majanduslikku ja sotsiaalset sidusust ning ühendada eurooplasi liikmesriikide sees ja nende vahel. Raudtee rikastab oluliselt ELi transpordiliike, on keskkonnasäästlik ja tõhus. Seepärast on raudteetransport väga oluline rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, kuna see on kõige säästvam ja keskkonnahoidlikum transpordiliik.

Igal aastal liigub Euroopa raudteedel ligikaudu 1,6 miljardit tonni kaupa ja 9 miljardit reisijat. 2016. aastaks ulatus ELi reisijateveo maht 450 miljardi reisijakilomeetrini kokku ligikaudu 6 triljonist maismaatranspordi reisijakilomeetrist. Reisijatevedu raudteel toimub enamjaolt liikmesriigi piires, piiriülene vedu moodustas 2016. aastal vaid 6 %.

2016. aastaks ulatus ELi kaubaveo maht 419 miljardi tonnkilomeetrini kokku ligikaudu 2,5 triljonist maismaatranspordi tonnkilomeetrist. Ligikaudu pool raudtee-kaubaveo kogumahust on piiriülene. See annab raudtee-kaubaveole tugeva Euroopa mõõtme, mistõttu see on veelgi tundlikum koostalitluse ja riiklike raudteevõrkude koostöö puudumise suhtes, mis võib mõjutada selle konkurentsivõimet.

Praeguse haiguspuhangu järel on raudtee-reisijatevedu ja raudtee-kaubavedu piirangute ja väiksema nõudluse tõttu märkimisväärselt vähenenud. ELi liikmesriikide vaheliste reisiühenduste ajutised piirangud on jätnud tugeva jälje: enamikku rahvusvahelisi reisironge enam ei teenindata, riigisisese raudteetranspordi maht on eelmise aastaga võrreldes vähenenud kuni 90 %. Paljud uued turule sisenejad pidid oma tegevuse lõpetama ning kõigi raudteeveo-ettevõtjate transporditeenused vähenesid oluliselt.

Raudteel kaupu vedavad ettevõtjad osutasid piiriüleseid ja riigisiseseid teenuseid, kuid teatasid veomahtude vähenemisest. Üks peamisi põhjusi oli see, et teatavate tootmisharude nõudlus kadus, sest tootmine peatus, kuna enamik liikmesriike kehtestas liikumispiirangud, mis põhjustasid nõudluse järsu vähenemise. Liikumispiirangute järgsetel kuudel on nõudlus hakanud aeglaselt kasvama, kuid raudteetranspordi nõudluse arengu osas ei ole veel täielikku ülevaadet.

Prognooside kohaselt jääb reisijate nõudlus 2020. aastal märgatavalt allapoole 2019. aasta taset ning ka kaubaveo nõudlus jääb märkimisväärselt allapoole eelneva aasta taset.

Pandeemia mõju leevendamiseks võetakse paljudes valdkondades ulatuslikke poliitilisi meetmeid. Sellega seoses on käesoleva määruse eesmärk täiendada olemasolevat raudteealast raamistikku, et liikmesriikide ametiasutustel ja raudteesektori sidusrühmadel oleks kergem tulla toime COVID-19 pandeemia paljude negatiivsete tagajärgedega ning et rahuldada raudteesektori pakilisi vajadusi seni, kuni need tagajärjed püsivad. Sellised meetmed hõlmavad eelkõige raudteekasutustasudest loobumist, nende vähendamist või edasilükkamist, samuti reserveerimistasudest loobumist. Erandina direktiivi 2012/34/EL artiklist 27 kohaldatakse meetmeid 1. märtsi 2020 ja 31. detsembri 2020 vahelisel vaatlusperioodil, mille puhul võib tasusid muuta, kusjuures võrgustiku teadaanne (milles on esitatud kõik kohaldatavad tasud) avaldatakse hiljemalt neli kuud enne taristu läbilaskevõime taotluste esitamise tähtpäeva.