ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 2.3.2011 
SEK(2011) 243 lõplik 
  
KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE 
kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse (E uratom) ja Austraalia valitsuse vaheline 
tuumaenergia rahuotstarbelist kasu tamist käsitlev koostööleping 
ET 2   ET KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE 
kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse (E uratom) ja Austraalia valitsuse vaheline 
tuumaenergia rahuotstarbelist kasu tamist käsitlev koostööleping 
A. SELETUSKIRI 
1. S ISSEJUHATUS  
Praegu kehtiva Euratomi-Austraalia lepingu kehtivus lõpeb 2012. aas ta alguses. Kuna 
Austraalia on üks põhilistest ELi tuumaelektrijaamade käitajaid uraaniga varustajatest, on vaja kõnealune leping säilitada, et  tagada kõnealuse valdkonna su hete püsiv õigusraamistik. 
Praegu kehtiva lepingu reguleerimisala hõlmab üksnes tuumamaterjalide vedu Austraaliast 
Euroopa Aatomienergiaühendusel e. Seepärast on komisjon va stavalt nõukoguga läbiräägitud 
suunistele laiendanud lepingu reguleerimisala nii, et  see hõlmaks ka materjalide, seadmete ja 
tehnoloogia üleandmist. 
Kuigi teatavatel ELi liikmesriikidel on ka hepoolsed lepingud Austraaliaga, tagatakse 
käesoleva lepinguga kõikide liikmesriikide ja nende ettevõtjate võrdne kohtlemine ning 
vähendatakse vajadust Austraalia ja üksikute liikmesriikide vaheliste  arvukate kahepoolsete 
lepingute järele. 
Lepinguga tagatakse ulatuslik tuumaenergia ra huotstarbelise kasutamise alane koostöö ning 
luuakse poliitika-, tehnika- ja tööstusa lase koostöö üldraamistik. Sellega luuakse 
õigusraamistik lepinguosaliste, s.o Austraalia valitsuse ja ühenduse ni ng nende tööstussektori 
ettevõtjate jaoks ning hõlbustatakse koostööd kõ nealuses valdkonnas. 
2. L
EPINGU TÄHTSUS  
Euratomi huvi käesoleva lepingu sõlmimise va stu põhineb asjaolul, et  Austraalia on üks 
peamisi loodusliku uraani tarnijaid. Tuumaen ergiaalase kauplemise hõlbustamisega 
edendatakse ühenduse energiavarustuskindluse polii tikat ja energiaallikate mitmekesistamist. 
Käesoleva lepingu sõlmimise tähtsus põhineb peamis elt ärivajadustel. Austraalia on maailma 
suuruselt kolmas uraanitootja ja ta toodab aastas ligikaudu 8 000 tonni  uraani (mis on 19 % 
kogu maailma uraanitoodangust). Austraalias on maailma suurimad uraanivarud, s.o 23 % 
koguvarudest.  Keskmiselt toodetakse ja ekspordi takse aastas ligikaudu 10 000 tonni 
uraanoksiidi (8 500 tonni uraani). 
Austraalia müüb uraani üksnes elektrienergia t ootmiseks ja selle tagamiseks on kehtestatud 
kaitsemeetmed . Austraalia on tuumarelva leviku tõke stamise lepingu osaline, kellel ei ole 
tuumarelva. Tuumarelva leviku tõkestamise lepingust tulenevad kaitsemeetmed jõustusid 
1974. aastal ning tegemist oli maailma esimese r iigiga, kes jõustas se llekohase lisaprotokolli 
(1998. aastal). Lisaks kõnealustele rahvusvahe listele lepingutele nõuab Austraalia oma 
tarbijariikidelt, et need peavad sõlmima temaga tuumaenergialase koostöö lepingu.  
ET 3   ET Peale selle kinnitaks käesoleva lepingu sõlmim ine veelkord Austraalia , ühenduse ja Euroopa 
Liidu liikmesriikide valitsuste kohustusi seoses kaitsemeetmete, ekspordi kontrolli ja tuumamaterjali füüsilise kaitse eeskirjad e tugevdamise ja range kohaldamisega. 
3. L
EPINGU ÜLDINE ÜLESEHITUS  
Lepingu eesmärk on Euratomi ja Austraal ia koostöö tuumaenergia rahuotstarbelise 
kasutamise valdkonnas. Koostöö hõlmab (III artikkel) põhiliselt tuumaohutust, tuumamaterjali tarnimist, tehnoloogia ja seadmete  üleandmist, kiirguskait set, kaitsemeetmeid 
ja radioaktiivsete isotoopide  kasutamist. Praegu kehtiv leping põhineb 1981. aasta lepingul, 
mis hõlmas üksnes tuumamaterjali vedu Austraal iast Euratomile. Läbivaadatud leping on oma 
olemuselt kahesuunaline. 
Ajakohastamise eesmärgil vaadatakse läbi ae gunud sätted ja konsolidee ritakse põhiteksti nii 
palju kui võimalik lisade ning vahetatud nootide lisamisega. Säilitatud on kehtivad sätted, milles käsitletakse tuumarelva leviku tõkestamis t, kaitsemeetmeid, füüsilist kaitset, üle- ja 
edasiandmist, konsultatsioone, halduskorraldust, konfidentsiaalsust ja vaidluste lahendamist, 
nagu on sätestatud kehtivas lepingus ni ng Austraalia valitsuse ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse vahel vahetatud nootides. 
Selleks et võtta arvesse mõle ma lepinguosalise soovi laiendad a lepingu reguleerimisala ja 
kooskõlas uusimate arengusuundade ga, nagu ELi laienemine, sisaldab uus leping ka 
täiendavaid sätteid, mida asjaomased Euratomi liikmesriigid ja Austraalia valitsus peavad 
oluliseks. 
Leping on üles ehitatud nii, et IV artik lis määratakse täpsemalt kindlaks lepingu 
reguleerimisalasse kuuluvad küsimused, s.o tuuma- ja mittetuumamaterjalide eri vormid, ning VI artiklis kirjeldatakse üksikasjalikult tuumamaterjaliga ja mittetuumamaterjaliga ning seadmetega kauplemise korda. Leping sisaldab mitmeid sätteid, milles määratakse kindlaks tuumamaterjalide üleandmise tingimused ni ng konfliktide lahendamise kord. Rõhutatakse 
asjaolu, et tuumamaterjali kasutatakse üksne s rahuotstarbeliselt ja kooskõlas asjakohaste 
kaitsemeetmetega (ühenduse kaitsemeetmed, Euratomi asutamiselepingust tulenevad 
Euratomi kaitsemeetmed ning IAEA kaitsemeet mete lepingust ja selle lisaprotokollist
1 
tulenevad kaitsemeetmed). Tuumamaterjale tule ks vedada kooskõlas tuumamaterjali füüsilise 
kaitse rahvusvahel ise konventsiooni2 sätetega.  
Lisaks kinnitatakse lepinguga veelkord põhimõtte id, mis on seotud tuumamaterjalide vaba 
liikumisega ühenduses. Üksikasjalikult käsitl etakse intellektuaalomandi küsimusi (IX 
artikkel) ning teabevahetuse korda (X artikke l). Lepingu sujuvaks rakendamiseks lisatakse 
konkreetne artikkel konsulteerimise ja vahekoh tumenetluse kohta (XV artikkel) juhuks, kui 
peaksid tekkima küsimused seoses lepingu nõ uetekohase kohaldamisega. Lepingu esialgne 
kehtivusaeg on 30 aastat analoogselt 1981. aasta lepinguga (XVIII artikkel). 
                                                 
1 INFCIRC/540. 
2 INFCIRC/274/Rev.1 
ET 4   ET B. SOOVITUS 
Komisjon on seisukohal, et tuumaen ergia rahuotstarbelist kasutami st käsitlev vastuvõtmiseks 
esitatav Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Au straalia valitsuse va heline koostööleping: 
– on kooskõlas läbirääkimissuunisteg a, mis nõukogu andis 9. juunil 2010; 
– vastab eesmärkidele lihtsustada  ja ajakohastada praegu kehtiv at lepingut ning laiendada 
selle reguleerimisala; 
– kinnitab mõlema lepinguosalise selget soovi tõ kestada tuumarelva levikut ja saavutada 
kõrge tuumaohutustase, et tagada tuumaener gia rahuotstarbeline ja ohutu kasutamine; 
– on kooskõlas ühenduse energiavarustuskindluse poliitikaga; 
– tugevdab veelgi ELi ja Austraal ia vahelisi väga häid suhtei d energiapoliitikaalase koostöö 
valdkonnas. 
Seetõttu soovitab komisjon nõukogul vast avalt Euroopa Aatomienergiaühenduse 
asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule heak s kiita Euroopa Aatomienergiaühenduse ja 
Austraalia valitsuse vaheline tuumaenergia rahu otstarbelist kasutamist  käsitlev koostööleping, 
mis on esitatud lisas. 
ET 5   ET LISA  
AUSTRAALIA VALITSUSE JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE 
(EURATOM) VAHELINE TUUMAE NERGIA RAHUOTSTARBELIST 
KASUTAMIST KÄSIT LEV KOOSTÖÖLEPING 
Austraalia valitsus ja Euroopa Aatomiener giaühendus (Euratom), edaspidi „ühendus”, 
SOOVIDES edendada omavahelist koostööd tuum aenergia rahuotstarbelise kasutamise alal; 
PIDADES SILMAS, et Austraalia valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt 21. 
septembril 1981 Brüsselis sõlmitud leping tuumamaterjali veo kohta Austraaliast Euroopa 
Aatomienergiaühendusse on oma reguleerimisala  poolest piiratud ja et kõnealuse lepingu 
kehtivus lõpeb 2012. aastal; 
KINNITADES, et Austraalia va litsus, ühendus ja selle liikme sriikide valitsus ed toetavad 
kindlalt tuumarelva leviku tõkestamist, se alhulgas Austraalia ja ühenduse vahelist 
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise  alast koostööd hõlmavate asjaomaste 
kaitsemeetmete ja ekspordikontrollisüsteemid e tugevdamist ning tõhusat ellurakendamist; 
KINNITADES Austraalia valitsuse, ühenduse ja  selle liikmesriikide valitsuste toetust 
Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (edaspidi „IAEA”) eesmärkidele ja 
kaitsemeetmesüsteemile; 
KINNITADES Austraalia valitsuse, ühenduse ja selle liikmesriikide kindlat toetust 
tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioonile , mis sõlmiti 3. märtsil 1980 New Yorgis ja 
Viinis ning mis üldiselt jõustus 8. veebruar il 1987 ja Austraalia jaoks 22. oktoobril 1987; 
VÕTTES ARVESSE, et Austraalia  ja kõik ühenduse liikmesriig id on osalised tuumarelva 
leviku tõkestamise lepingus, mis sõlmiti 1. j uulil 1968 Washingtonis, Londonis ja Moskvas 
ning mis jõustus 5. märtsil 1970; 
MÄRKIDES, et ühenduse kõikides liikme sriikides kohaldatakse nii Euroopa 
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edasp idi „Euratomi asutamisleping”) kui ka 
ühenduse, selle liikmesriikide ja IAEA vahel sõlmitud kaitselepingute kohaseid 
tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid; 
MÄRKIDES, et Austraalia ja  ühenduse kõikide liikmesriik ide valitsused osalevad 
tuumatarneriikide grupi töös; 
MÄRKIDES, et arvesse tuleks võtta kohustusi, mis Austraalia valitsus ja ühenduse kõikide 
liikmesriikide valitsused on endale tuumatarneriikide grupi raames võtnud; 
TUNNUSTADES põhimõtet, mille kohaselt tuumam aterjal, seadmed, mittetuumamaterjal ja 
tehnoloogia võivad ühenduses vabalt liikuda; 
ET 6   ET NÕUSTUDES, et leping peaks olema kooskõlas kohus tustega, mis Euroopa Liit ja Austraalia 
valitsus on võtnud Maailma Kaubandusorga nisatsiooni lepingutest tulenevalt; 
RÕHUTADES Austraalia valits use ja ühenduse liikmesriiki de valitsuste kohustusi, mis 
tulenevad nende kahepoolsetest lepingutest tuumaenergia rahuot starbelise kasutamise kohta, 
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 
I artikkel 
Mõisted 
Kui ei ole täpsustatud teisiti, kasutataks e käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: 
1. „kõrvaltoode” – lõhustuv erimaterjal, mi s on saadud käesoleva lepingu kohaselt 
transporditud tuumamaterjalist ühe või mitme järjestikuse või mittejärjestikuse 
protsessi tulemusena; 
2. „pädev asutus” – 
– Austraalia valitsuse puhul  Austraalia tuumamaterjali kaitsemeetmete ja 
tuumarelvade leviku tõkestamise am et (Australian Safeguards and Non-
Proliferation Office); 
– ühenduse puhul Euroopa Komisjon  
või muu asutus, millest asjaomane le pinguosaline võib igal  ajal teisele 
lepinguosalisele kirj alikult teatada; 
3. „seadmed” – dokumendi IAEA INFCIRC/254/ Rev.9/Part 1 B lisa 1., 3., 4., 5., 6. ja 
7. jaos loetletud kaubad;  
4. „intellektuaalomand” – 14. juulil 1967 Stockholmis sõlmitud Ülemaailmse 
Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamiskonventsiooni (muudetud 28. 
septembril 1979) artiklis 2 kindlaksmäärat ud omand, mis vastavalt lepinguosaliste 
vastastikusele kokkuleppele võib hõlmata muud sisu;  
5. „sõjaline eesmärk” – hõlmab muu hulgas tuumaenergia otsest sõjaotstarbelist 
kasutamist näiteks tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmetena (sh 
tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadme tega seotud teadus- ja arendustegevus 
ning triitiumi tootmine kõnealuste relvade või seadmete jaoks), sõjaotstarbeliste 
tuumajõuseadmetena, laskemoonana, sh vaes ustatud uraani sisaldava laskemoonana, 
sõjaotstarbeliste tuumarakettmootorite või sõjaotstarbeliste tuumareaktoritena, kuid 
ei hõlma sellise energia kaudset kasutamist näiteks tsiviilelektrivõrgust sõjaväebaasidele antava energiana või sõja väehaiglas diagnoosimiseks kasutatavate 
radioaktiivsete is otoopide tootmist; 
6. „mittetuumamaterjal”: 
– deuteerium, raske vesi (deuteerium oksiid) ning muud deuteeriumiühendid, 
milles deuteeriumiaatomite arvu suhe vesinikuaatomite arvusse on suurem kui 1:5000 ning mis on ette nähtud kasutamiseks dokumendi IAEA 
ET 7   ET INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (tuumamater jali veo suunised) B lisa punktis 1.1 
määratletud tuumareaktoris; 
– tuumatehnoloogilise puhtuseastmega graf iit: grafiit, mis on ette nähtud 
kasutamiseks dokumendi IAEA INFCI RC/254/Rev.9/Part 1 (tuumamaterjali 
veo suunised) B lisa punktis 1.1 määr atletud tuumareaktoris ja mille 
booriekvivalent on väiksem kui 5 mi ljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm3; 
7. „tuumamaterjal” – mis tahes lähtematerja l või lõhustuv erimaterjal ÜRO peakorteris 
23. oktoobril 1956 koostatud ja 29. juulil 1957 jõustunud IAEA põhikirja (edaspidi 
„IAEA põhikiri”) XX artiklis määratlet ud tähenduses. Kõik IAEA põhikirja XX 
artikli põhjal tehtud IAEA juhatajate nõukogu otsused, millega muudetakse lähtematerjalina või lõhustuva erimaterjalina käsitatavate ainete loetelu, jõustuvad käesoleva lepingu kohaselt ainult ju hul, kui lepinguosalised on  teineteisele kirjalikult 
teatanud, et nad kiidavad sellised otsused heaks;  
8. „lepinguosalised” – ühelt poolt Austraalia  valitsus ja teiselt poolt ühendus;  
„ühendus”: – Euratomi asutamislepinguga loodud juriidi line isik ja 
– territoorium, mille suhtes kohaldat akse Euratomi asutamislepingut; 
9. „isikud” – mis tahes füüsiline isik, ettevõtja  või muu üksus, kelle suhtes kohaldatakse 
lepinguosaliste jurisdiktsiooni  all oleval territo oriumil kehtivaid õigusakte, välja 
arvatud käesoleva lepi ngu osalised ise; 
10. „tehnoloogia” – dokumendi IA EA INFCIRC/254/Rev.9/Part  1 (tuumamaterjali veo 
suunised) A lisas määratletud tehnoloogia. 
II artikkel 
Eesmärk 
Käesoleva lepingu eesmärk on l uua raamistik, mille kohaselt lepinguosalised teevad koostööd 
vastastikuse kasu ja vastastikkus e põhimõtte alusel tuumaenergi a rahuotstarbelise kasutamise 
valdkonnas, ilma et see piiraks kummagi  lepinguosalise vast avat pädevust. 
III artikkel 
Koostöö ulatus 
1. Tuumamaterjali, seadmeid, mittetuumamaterjali ja kõrvaltootena toodetud 
tuumamaterjali kasutatakse üksnes rahuotstarbe liselt; neid ei kasutata mitte mingil 
sõjalisel eesmärgil. 
2. Käesoleva lepingu alusel kavandatav lepinguosaliste koostöö võib muu hulgas 
hõlmata järgmist: 
a) tuuma- ja mittetuumamaterjali ning seadmete tarnimine; 
ET 8   ET b) tehnoloogia üleandmine, sh käesol eva artikli seisukohalt asjakohase teabe 
edastamine, tingimusel et ühenduse üksi kud liikmesriigid on väljendanud oma 
soovi teostada selliseid ülea ndmisi käesoleva lepingu raames; 
c) selliste seadmete üleandmine, mille lepinguosalised on kindlaks määranud 
seadmetena, mis on projekteeritud ja kons trueeritud ning mida käitatakse teiselt 
lepinguosaliselt saadud teabe alusel või  abil ning mis kindlaksmääramise ajal 
kuuluvad ühe lepinguosalise ju risdiktsiooni alla;  
d) seadmete ja vahendite hankimine; e) juurdepääs seadmetele ja ra jatistele ning nende kasutamine; 
f) kasutatud tuumkütuse ja radioa ktiivsete jäätmete käitlemine; 
g) tuumaohutus ja kiirguskaitse; h) kaitsemeetmed ning tuumamaterjali ja -rajatiste füüsiline kaitse; i) radioaktiivsete isotoopid e ja kiirguse kasutamine põllumajanduses, tööstuses ja 
meditsiinis; 
j) uraanivarude geoloogiline  ja geofüüsikaline uurimine, arendamine, tootmine, 
edasine töötlemine ja kasutamine; 
k) tuumaalane kohtuekspertiis; l) tuumaenergia rahuotstarbelise ka sutamise õiguslikud aspektid ning 
m) muud käesoleva lepingu sisuga se otud valdkonnad, kui need on hõlmatud 
lepinguosaliste asjakohaste programmidega. 
3. Koostööd laiendatakse lepinguosa listele vastastikku huvi pakkuvale 
tuumaenergiaalasele teadus- ja arenduste gevusele kooskõlas täiendavate sätetega, 
milles lepinguosalised kokku lepivad. 
4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud k oostöö võib toimuda järgmises vormis: 
a) sümpoosionide ja seminaride korraldamine; b) ühisprojektide korraldamine ja ühisettevõtete loomine; 
c) kahepoolsete töörühmade loomine ühisprojektide rakendamiseks; 
d) tuumkütusetsükliga seotud tee nuste, sh uraani konversiooni ja 
isotooprikastamise teenuste osutamine; 
e) tuumkütusetsükliga seotud kauplem ine ja sellekohane äriline koostöö; 
f) tööstusseadmete ja -tehnoloogia üleandmine ning g) muud koostöövormid, mille lepinguosalised võivad kirjalikult kindlaks 
määrata. 
ET 9   ET 5. Käesoleva artikli lõikes 2 esitatud konkreetsetes valdkondades rakendatava koostöö 
aluseks võivad vajaduse korral olla Austraalia juriidilise isiku ja ühenduse juriidilise 
isiku vahelised kokkulepped, mille puhul asja kohane pädev asutus teatab teisele 
pädevale asutusele, et kõnealuse koostöö rakendamiseks on antud nõuetekohane 
volitus. Kõik sellised kokkulepped sisa ldavad sätteid, milles käsitletakse 
intellektuaalomandi kaitset juhuks, kui se llised õigused on olemas või tekivad. 
IV artikkel 
Lepingu reguleerimisalasse kuuluvad kaubad 
1. Käesolevat lepingut kohaldataks e järgmiste kaupade suhtes: 
a) tuumamaterjal, mittetuumamaterjal või seadmed, mille lepinguosalised või 
nende asjakohased isikud annavad üle otse või kolmanda riigi kaudu. 
 Käesolevat lepingut kohaldatak se nimetatud tuumamaterjali, 
mittetuumamaterjali ja seadmete suhtes siis, kui need jõuavad vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsi ooni alla kuuluvale territooriumile. Tarniv 
lepinguosaline teatab vastuvõtvale lepi nguosalisele kirjalik ult kavandatavast 
üleandmisest ja vastuvõttev lepinguosalin e kinnitab kirjalikult, et kõneluse 
kauba suhtes kohaldatakse käesolev at lepingut. Kavandatav kaubasaaja on 
vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval terr itooriumil volitatud 
isik, kui tegemist ei ole vastuvõtva lepinguosalisega; 
b) kõik keemilise või füüsikalise protsessi abil või isotoopide eraldamise teel 
valmistatud tuumamaterjalid, tingimusel et sel viisil valmistatud tuumamaterjali kogust käsitatakse k äesoleva lepingu reguleerimisalasse 
kuuluvana ainult sedavõrd, kuivõrd selle  valmistamiseks kasutatud ja 
käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluv tuumamaterjal on osa kogu selle 
valmistamiseks kulunud tuumamaterjalist;  
c) kõik neutronkiirgusega toodetud tuumamaterjalipõlvkonnad, tingimusel et sel 
viisil toodetud tuumamaterjali kogust käsitatakse käesoleva lepingu 
reguleerimisalasse kuuluvana ainult sedavõrd, kuivõrd selle tootmisel 
kasutatud ja käesoleva lepingu reguleer imisalasse kuuluv tuumamaterjal aitab 
kaasa selle tootmisele;  
d) tuumamaterjal, mis on toodetud ni ng mida töödeldakse ja kasutatakse 
seadmetes, kui: 
 i) kõnealuse tuumamaterjali tootmine , töötlemine või kasutamine põhineb 
peamiselt või üksnes sellisel mittetuumamaterjalil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut; 
 ii) kõnealust tuumamaterjali toodetakse,  töödeldakse või kasutatakse üksnes 
selliste seadmetega,
3 mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut; 
                                                 
3 Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse seadmetena üksnes neid kaupu, mis on loetletud dokumendi 
INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 B lisa punktides 1.1, 3, 4, 5, 6 ja 7, ning nende hulka ei kuulu kõnealuste 
seadmete osad. 
ET 10   ET  iii) tarniv lepinguosaline on pärast va stuvõtva lepinguosalisega konsulteerimist 
kindlaks määranud, et seadmed3 on projekteeritud, konstrueeritud ja 
valmistatud ning neid käitatakse käesol eva lepingu reguleerimisalasse kuuluva 
tehnoloogia alusel või abil; 
e) tuumamaterjal, mille suhtes kohald ati tuumamaterjali vedu Austraaliast 
Euroopa Aatomienergiaühendusse käsitlev at lepingut, mis sõlmiti Brüsselis 21. 
septembril 1981; 
f) tuumamaterjal, mis on veetud ühe nduse liikmesriikides t Austraaliasse 
kahepoolsete lepingute alusel ja m illest on komisjonile käesoleva lepingu 
jõustumise ajal teada antud; 
g) tuumamaterjal, mis tuumaenergia kasutamise otstarbel on taastatud maakidest 
või kontsentraatidest (v.a uraanimaagi kontsentraadid), mi da lepinguosalised 
annavad üle otse või kolmanda riigi kaudu, kusjuures üleandev lepinguosaline 
on teatanud kõnealuse materj ali taastamisest kui lepingu seisukohast olulisest 
küsimusest4.  
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tuumamaterjali, mittetuumamaterjali ja seadmete 
suhtes kohaldatakse käesoleva lepi ngu sätteid seni, kuni halduskokkuleppes 
sätestatud korra kohaselt tehakse kindlaks, et: 
a) kõnealune kaup on viidud vastuvõtva l iikmesriigi jurisdik tsiooni alt välja 
kooskõlas käesoleva lepingu VII artikli lõigetega 5 ja 6; 
b) tuumamaterjali ei ole enam võimalik ka sutada VII artikli lõikes 1 osutatud 
kaitsemeetmete seisukohast oluliseks t uumategevuseks või et see on muutunud 
taaskasutamiseks praktiliselt kõlbmatuks. Selleks et otsustada, millal käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluv tuumam aterjal ei ole enam kasutatav või 
millal seda ei ole võimalik töödelda sell isel viisil, et seda saaks kasutada 
kaitsemeetmete seisukohast oluliseks tuumategevuseks, kiidavad mõlemad 
lepinguosalised heaks IAEA otsuse, mis on tehtud asjaomases kaitsemeetmete 
lepingus, mille osaline IAEA on, ette nähtud kaitsemeetmete lõpetamist 
käsitlevate sätete kohaselt; 
c) mittetuumamaterjal ja seadmed ei ole tuumategevuseks enam kasutatavad; või d) lepinguosalised määravad vastastikku ki ndlaks, et käesolevat  lepingut ei peaks 
sellise kauba suhtes enam kohaldama. 
3. Käesolevat lepingut kohaldatakse te hnoloogia üleandmise suhtes nende ühenduse 
liikmesriikide puhul, kes on väljendanud soovi korraldada selliseid üleandmisi käesoleva lepingu raames ning teatanud se llest kirjalikult Eu roopa Komisjonile. 
Enne iga üleandmist peavad asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ja Euroopa Komisjon ühelt poolt ning Austraalia  valitsus teiselt poolt andma teisele 
osalisele sellekohase eelteate. 
                                                
 
4 Kui selline tuumamaterjal ei vasta kõikidele VII artiklis sätestatud tingimustele, ei kasutata kõnealust 
materjali seni, kuni lepinguosalised on omavahel konsulteerinud ning teinud otsuse kohaldatavate 
kaitsemeetmete ja füüsilise kaitse kohta. 
ET 11   ET V artikkel 
Rikastamine  
Enne seda, kui käesoleva lepingu reguleerimisa lasse kuuluvat tuumamaterjali rikastatakse 
kuni kakskümmend (20) protsent i või rohkem uraaniisotoobi U 235 suhtes, saadakse selleks 
mõlema lepinguosalise kirjalik nõu solek ja teatatakse sellest IA EA-le. Sellises nõusolekus 
kirjeldatakse kahekümne (20) protsendi võrra  või rohkem rikastatud uraani kasutamise 
tingimusi. Lepinguosalised võivad kehtestada kä esoleva sätte rakendamise lihtsustatud korra. 
VI artikkel 
Tuumamaterjali, mittetuumamater jali ja seadmetega kauplemine  
1. Tuumamaterjali, mittetuumamaterjali või seadmete üleandmine koostöö raames 
toimub vastavalt ühenduse, selle liikmesriikide ja Austraalia rahvusvahelistele kohustustele, mis on seotud tuumaenergia rahuot starbelise kasutamisega ja loetletud 
VII artiklis. 
2. Lepinguosalised abistavad teineteist võimaluse piires tuumamaterjali, 
mittetuumamaterjali või seadmete hankimisel, mida teevad kumbki lepinguosaline või ühenduses asuv või Austraalia valits use jurisdiktsiooni alla kuuluv isik. 
3. Käesoleva lepinguga kavandatud koostöö jätk amine sõltub sellest, kas kaitsemeetme- 
ja kontrollisüsteemi, mille ühendus on Euratomi asutamislepingu kohaselt kehtestanud, ning tuumamaterjali, mittetuum amaterjali ja seadmeid käsitlevat 
kaitsemeetme- ja kontrollisüsteemi, mille  Austraalia valitsus on kehtestanud, 
kohaldatakse vastastikku rahuldaval tasemel. 
4. Käesoleva lepingu sätetega ei takistat a tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, 
seadmete ja tehnoloogia vaba li ikumist ühenduse territooriumil. 
5. Tuumamaterjal antakse üle ja asjakohase id teenuseid osutatakse õiglastel 
kaubandustingimustel. Käesoleva lõik e kohaldamine ei piira Euratomi 
asutamislepingu ja sellest tulenevate õi gusaktide ega Austraalia õigusnormide 
kohaldamist. 
6. Lisaks VII artikli lõigetes 5 ja 6 sätestat ule võib käesoleva lepingu reguleerimisalasse 
kuuluvaid kaupu või tehnoloogiat viia lepinguosaliste jurisd iktsiooni alt välja üksnes 
selliste kohustuste raames, mis ühenduse üksikute liikmesriikide valitsused ja 
Austraalia valitsus on võtnud tuumamat erjali tarnivate riikide grupis e 
tuumatarneriikide grupis. Eelkõige kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu 
reguleerimisalasse kuuluvate kaupade edas iandmisel tuumamaterjali veo suuniseid, 
nagu on sätestatud IAEA dokumendi s INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1. 
VII artikkel 
Käesoleva lepingu reguleerimisal asse kuuluv tuumamaterjal  
1. Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluv a tuumamaterjali suhtes kohaldatakse 
järgmisi nõudeid: 
ET 12   ET a) ühenduses Euratomi kaitsemeetmeid vastavalt Euratomi asutamislepingule 
ning IAEA kaitsemeetmeid vastavalt järg mistele kaitsemeetmete lepingutele, 
võttes arvesse nende võimalikku muutmist ja asendamist, ning kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga: 
i) ühenduse tuumarelvavabade  liikmesriikide, Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ja Rahvusva helise Aatomienergiaagentuuri 
vaheline leping, mis sõlmiti 5. aprillil 1973 Brüsselis ja jõustus 21. veebruaril 1977 (avaldatud IAEA  dokumendis INFCIRC/193); 
ii) Prantsusmaa, Euroopa Aatomien ergiaühenduse ja Rahvusvahelise 
Aatomienergiaagentuuri vaheline leping, mis sõlmiti juulis 1978 ja jõustus 12. septembril 1981 (avaldatud IAEA dokumendis 
INFCIRC/290); 
iii) Suurbritannia ja Põhja- Iiri Ühendkuningriigi, Euroopa 
aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahe lise Aatomienergiaagentuuri 
vaheline leping, mis käsitleb kaitsem eetmete kohaldamist Suurbritannia 
ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis seos es tuumarelva leviku tõkestamise 
lepinguga ning mis sõlmiti 6. septembril 1976 Viinis ja jõustus 14. augustil 1978 (avaldatud IA EA dokumendis INFCIRC/263);  
iv) lisaprotokollid, mis sõlmiti 22. septembril 1998 IAEA dokumendi 
INFCIRC/540 (parandatud) (Karmimate  kaitsemeetmete süsteem, II osa) 
ning mis jõustusid 30. aprillil 2004; 
b) Austraalias IAEA kaitsemeetmeid kooskõlas Austraalia ja Rahvusvahelise 
Aatomienergiaagentuuri vahel sõlmitud le pinguga, mis käsitleb kaitsemeetmete 
kohaldamist seoses tuumarelva leviku t õkestamise lepinguga ja mis jõustus 10. 
juulil 1974 (avaldatud IAEA dokumendi s INFCIRC/217); kõnealust Austraalia 
ja Aatomienergiaühenduse vahelist le pingut, mis käsitleb kaitsemeetmete 
kohaldamist seoses tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga, on täiendatud 
lisaprotokolliga, mis sõlmiti 23. septembril 1997 Viinis ja mis jõustus 12. detsembril 1998 (avaldatud IAEA dokumendis INFC IRC/217/Add.1). 
2. Kui ühenduses või Austraalias peatatakse või lõpetatakse mingil põhjusel mõne 
käesoleva artikli lõikes 1 osutatud, IAEAga sõlmitud lepingu kohaldamine, sõlmib 
asjaomane lepinguosaline IAEAga lepingu, milles sätestatakse samasugune tõhusus ja reguleerimisala, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõ ike 1 punkti a või b 
kohases kaitsemeetmete lepingus, või kui see ei ole võimalik, 
a) kohaldab ühendus, niivõrd kui see ühendust puudutab, Euratomi 
kaitsemeetmesüsteemil põhinevaid kaitsemeetmeid, mis tagavad samasuguse tõhususe ja reguleerimisal a, nagu on ette nähtud kä esoleva artikli lõike 1 
punktis a osutatud kaitsemeetmelepingut es, või kui see ei ole võimalik, 
b) lepivad lepinguosalised kokku mene tluses selliste kaitsemeetmete 
kohaldamiseks, millega tagatakse samasugune tõhusus ja reguleerimisala, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõike 1 punktis a või b osutatud 
kaitsemeetmelepingutes. 
ET 13   ET 3. Füüsilise kaitse meetmeid peab igal ajal kohaldama tasemetel, mis vastavad vähemalt 
IAEA dokumendis INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (tuumamaterjali transpordi suunised) 
C lisas sätestatud kriteeriumidele; lisak s kõnealusele dokumendile lähtuvad ühenduse 
liikmesriigid, Euroopa Komisjon ning Austraalia füüsilise kaitse meetmete kohaldamise korral oma kohustustest, mis tule nevad tuumamaterjali füüsilise kaitse 
konventsioonist, mis sõlmiti 3. märtsil 1980, se alhulgas selle muudatustest, mis kõigi 
lepinguosaliste jaoks kehtivad, ja  IAEA dokumendis INFCIRC/225/Rev.4 
(parandatud) (tuumamaterjali füüsiline ka itse) esitatud soovitustest. Transpordi 
suhtes kohaldatakse 3. märtsi 1980. aastal sõ lmitud tuumamaterjali füüsilise kaitse 
rahvusvahelise konventsiooni sätteid, se alhulgas selle muudatusi, mis kõigi 
lepinguosaliste jaoks kehtiva d, ning IAEA eeskirju radioa ktiivsete materjalide ohutu 
veo kohta ((IAEA ohutusstandard ite seeria nr TS-R-1). 
4. Tuumaohutuse ja jäätmekäitluse suhtes kohaldatakse tuumaohut use konventsiooni, 
mis sõlmiti 17. juunil 1994 Viinis ja mis jõustus 24. oktoobril 1996 (IAEA 
INFCIRC/449), kasutatud tuumkütuse käitlemi se ohutust ja radioaktiivsete jäätmete 
käitlemise ohutust käsitlevat ühiskonventsiooni, mis sõlmiti 5. septembril 1997 Viinis ja mis jõustus 18. juunil 2001 (IAEA INFCIRC/546), tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni, mis sõlmiti 26. 
septembril 1986 Viinis ja mis jõustus 26. veebruaril 1987 (IAEA INFCIRC/336), 
ning tuumaavariist operatiiv se teatamise konventsiooni, mis sõlmiti 26. septembril 
1986 Viinis ja mis jõustus 27. oktoobril 1986 (IAEA INFCIRC/335). 
5. Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuul uvat tuumamaterjali ei  viida vastuvõtva 
lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuul uvalt territooriumilt välja ilma tarniva 
lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta,  v.a kooskõlas käesol eva artikli lõikega 
6. 
6. Käesoleva lepingu jõustumisel vahetavad le pinguosalised nende kolmandate riikide 
loetelud, kuhu teine lepinguosaline võib tuumam aterjali vedada vastavalt käesoleva 
artikli lõikele 5. Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kõnealuse 
kolmandate riikide loet elu muudatustest.  
ET 14   ET VIII artikkel 
Ümbertöötamine 
Lepinguosalised annavad oma nõusoleku käesol eva lepingu reguleerimisalasse kuuluvaid 
tuumamaterjale sisaldava tuumkütuse ümbertöötamiseks, tingimusel et ümbertöötamine toimub A lisas sätestatud tingimustel.  
IX artikkel 
Intellektuaalomand 
Lepinguosalised tagavad käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodud 
intellektuaalomandi ning üleantud tehnoloogia nõuetekohase ja tõhusa kaitse vastavalt 
lepinguosaliste vahel dokumenteeritud korrale ni ng Austraalias ja Euroopa Liidus, ühenduses 
või nende liikmesriikides  kehtivate õigusaktidele.  
X artikkel 
Teabevahetus 
1. a) Lepinguosalised teevad teineteisele ning ühenduses asuvatele või Austraalia 
valitsuse jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele kättesaadavaks nende käsutuses 
oleva teabe käesoleva le pingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste kohta. 
b) Käesoleva lepingu reguleerimisalasse ei  kuulu sellise teabe edastamine, mis on 
saadud kolmandatelt isikutelt tingimustel, mis välistavad sellise teabeedastuse. 
c) Teavet, millel tarniva lepinguosalise arvates on kaubanduslik väärtus, 
edastatakse üksnes tingimustel, mille lepinguosalised on täpselt kindlaks määranud. 
2. a) Lepinguosalised soodustavad ja lihtsust avad teabevahetust Au straalia valitsuse 
jurisdiktsiooni alla kuuluvate isikute ja ühenduses asuvate isi kute vahel käesoleva 
lepingu reguleerimisalasse  kuuluvates küsimustes. 
b) Kõnealuste isikute valduses olevat teavet edastatakse üksnes nende isikute 
nõusolekul ja nende kindla ksmääratud tingimustel. 
3. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud ette vaatusabinõud käesoleva lepingu alusel 
saadud teabe konfidentsiaal suse säilitamiseks. 
XI artikkel 
Lepingu rakendamine 
1. Käesoleva lepingu sätteid rakendatakse heas  usus, vältides Austraalia ja ühenduse 
tuumaalase tegevuse takistamist, viivitam ist või sellesse põhjendamatult sekkumist 
ning tegutsedes kooskõlas aruka juhtimis e tavadega, mis on vajalikud tuumaalase 
tegevuse majanduslikku tasuvust ja ohutust silmas pidades. 
ET 15   ET 2. Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata kaubandusliku või t ööstusliku eelise 
taotlemiseks, kummagi lepinguosalise või volitatud isikute siseriiklikesse või 
rahvusvahelistesse kaubandus- või tööstu shuvidesse sekkumiseks, sekkumiseks 
kummagi lepinguosalise või ühenduse liikmesriikide valitsuste tuumapoliitikasse, tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutuse edendamise takistamiseks ega käesoleva lepingu alla kuu luvate kaupade liikumise takistamiseks 
(või selliste kaupade liikumise takistamiseks, mille kohta on teatatud, et nende suhtes hakatakse käesolevat lepi ngut kohaldama) lepinguosalis te jurisdiktsiooni alla 
kuuluval territooriumil või Austraalia ja ühenduse vahel. 
3. Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva  tuumamaterjali arvestuses lähtutakse 
tuumamaterjalide vahetatavuse ning proportsi onaalsuse ja samaväärsuse põhimõttest, 
nagu on sätestatud käesoleva lepingu X II artikli kohastes halduskokkulepetes. 
4. Kõik muudatused käesoleva lepingu I, IV , VI ja VII artiklis nimetatud IAEA 
teabealastes ringikirjades  jõustuvad käesoleva lepi ngu alusel alles siis, kui 
lepinguosalised on teineteisele diplomaa tiliste kanalite kaudu teatanud selliste 
muudatuste heakskiitmisest. 
XII artikkel 
Halduskokkulepped 
1. Mõlema lepinguosalise pädevad asutused  sõlmivad käesoleva lepingu sätete 
tulemusliku täitmise tagamiseks halduskokkulepped. 
2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt sõ lmitud halduskokkulepet võib muuta, kui 
pädevad asutused on koos teinud sellekohase kirjaliku otsuse.  
XIII artikkel 
Kohaldatav õigus 
1. Käesoleva lepingu alusel teht av koostöö on kooskõlas Austraalias ja Euroopa Liidus 
kehtivate õigusnormidega ning lepinguosaliste  sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega. 
Ühenduse puhul hõlmab kohaldatav õigus Euratomi asutamislepingut ning sellel 
põhinevaid õigusakte. 
2. Lepinguosalised vastutavad teineteise ees selle  tagamise eest, et Austraalias kiidavad 
käesoleva lepingu sätted heaks ja järgivad  neid kõik sealsed valitsusasutused ja 
Austraalia jurisdiktsiooni alla kuuluva d isikud ning ühendus es kõik seal asuvad 
isikud, keda on volitatud k äesoleva lepingu alusel. 
ET 16   ET XIV artikkel 
Nõuete rikkumine 
1. Kui üks lepinguosaline või mõni ühendus e liikmesriik rikub mõnda käesoleva 
lepingu olulist sätet, võib teine lepinguos aline käesoleva lepingu alusel tehtava 
koostöö täielikult või osa liselt peatada või lõpetada, teatad es sellest kirjalikult ette.  
2. Enne kui lepinguosalised võtavad nime tatud meetmeid, konsulteerivad nad 
üksteisega, et jõuda otsu sele parandusmeetmete vajaduses ning, kui kõnealused 
meetmed on vajalikud, siis võetavate parandusmeetmete ning ajavahemiku osas, 
mille jooksul need meetmed võetakse.  
3. Käesoleva artikli lõike 1 kohaseid meetmeid võetakse üksnes juhul, kui 
lepinguosaliste kindlaksmääratud aja j ooksul ei ole õnnestunud rakendada 
kokkulepitud meetmeid või kui pärast mõ istliku ajavahemiku möödumist ei ole 
suudetud lahendust leida. Sel juhul on tarn ival lepinguosalisel õigus nõuda käesoleva 
lepingu reguleerimisalasse kuuluva tuumamaterjali tagastamist. 
4. Kui tuumalõhkeseadme lõhkab ühenduse tuumar elvavaba liikmesriik  või Austraalia, 
kohaldatakse eespool nimetatud sätteid. 
XV artikkel 
Konsulteerimine ja vahekohtumenetlus 
1. Kummagi lepinguosalise taotlu sel kohtuvad lepin guosaliste esindajad vajaduse korral 
selleks, et konsulteerida üksteisega käesoleva lepingu kohaldamisega seotud 
küsimustes, jälgida lepingu toimimist ja arutada käesolevas lepingus sätestatud koostöökokkuleppeid täiendavate  kokkulepete üle. Sellis ed konsultatsioonid võivad 
toimuda ka kirjavahetuse teel. Konkreetse malt konsulteerivad le pinguosalised enne 
käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva tuumamaterjaliga seotud uute 
rikastamis- või ümbertöötamisprojektide käivitamist. 
2. Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisel või  kohaldamisel tekkivad vaidlused, mida 
lepinguosalised ei lahenda läbirääkimiste teel  või muul viisil, esitatakse ühe või teise 
lepinguosalise taotlusel vahekohtule, mis koosneb kolmest vahekohtunikust. Kumbki 
lepinguosaline määrab ühe vahekohtuniku ja  kaks sel viisil määratud vahekohtunikku 
valivad kolmanda, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanik ja kellest saab vahekohtu esimees. Kui kolmekümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise 
avalduse esitamist ei ole üks lepinguosa listest vahekohtunikku ametisse nimetanud, 
võib teine vaidlusosaline nõuda, et vahe kohtuniku nimetamata jätnud lepinguosalise 
vahekohtuniku nimetaks ametisse Rahvusvahe lise Kohtu president. Kui kolmekümne 
päeva jooksul pärast mõlema lepinguosalis e vahekohtuniku ametisse nimetamist ei 
ole valitud kolmandat vahekohtunikku, võib kumbki lepinguosaline nõuda, et 
kõnealuse kolmanda vahekohtuniku nimeta ks ametisse Rahvusvahelise Kohtu 
president. Vahekohtu liikmete enamus moodustab kvoorumi ja kõik otsused võetakse 
vastu kõigi vahekohtu liikmete häälteen amusega. Vahekohtumenetluse määrab 
kindlaks vahekohus. Vahekohtu otsused on mõ lema lepinguosalise jaoks siduvad ja 
nad peavad neid otsuseid täitma. Va hekohtunike töötasu määratakse kindlaks 
samadel alustel kui Rahvusvahelise Kohtu ad hoc  kohtunike töötasu. 
ET 17   ET 3. Vaidluste lahendamisel kasutatakse käes oleva lepingu inglis keelset versiooni. 
XVI artikkel 
Täiendavad sätted 
Austraalia ja ühenduse liikmesriikide vahel sõ lmitud kõikide kahepoolsete tuumaenergiaalaste 
koostöölepingute sätteid käsitata kse käesoleva lepingu sätteid tä iendavana ja vajaduse korral 
asendatakse kõnealused sätted käesoleva lepingu sätetega. 
XVII artikkel 
Muudatused  
1. Lepinguosalised võivad teise lepinguosalise taotluse kor ral pidada nõu käesoleva 
lepingu võimalike muudatuste üle eel kõige selleks, et võtta arvesse 
tuumaenergiaalaste kaitsemeetme te rahvusvahelist arengut. 
2. Lepinguosaliste nõusolekul võib kä esolevat lepingut muuta. 
3. Mis tahes muudatus jõustub kuupäeval, m ille lepinguosalised m ääravad kindlaks 
omavahel diplomaatiliste nootide vahetamise teel. 
4. Käesoleva lepingu lisa on lepingu lahutam atu osa ja seda võib muuta kooskõlas 
käesoleva artikliga. 
XVIII artikkel 
Jõustumine ja kehtivusaeg 
1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil viimane lepinguosaline on kirjalikult 
teatanud, et lepingu jõustamiseks vajali kud siseriiklikud menetlused on lõpetatud. 
2. Leping sõlmitakse esialgu kolmekümnek s aastaks. Seejärel pikeneb lepingu 
kehtivusaeg automaatselt järgmiseks kü mneks aastaks, v.a juhul, kui vähemalt kuus 
kuud enne kõnealuse täiendava kehtivusperi oodi lõppemist teatab  üks lepinguosaline 
teisele lepinguosalisele oma kavatsusest leping lõpetada. 
3. Olenemata käesoleva lepingu või selle põh jal toimuva koostöö mis tahes põhjusel 
peatamisest, lõpetamisest või kehtivusaja m öödumisest, kehtivad I II, IV, V, VI, VII, 
VIII, IX, X, XI, XII ja X III artiklis sätestatud kohustused seni, kuni kõnealuste 
artiklite reguleerimisalasse kuuluv tuumam aterjal, mittetuumam aterjal või seadmed 
on teise lepinguosalise territooriumil või te ma jurisdiktsiooni all või kusagil tema 
kontrolli all või kuni IV artikli sätete koha selt lepivad lepinguosalised vastastikku 
kokku, et sellist tuumamaterjali ei saa enam kasutada või et seda ei ole võimalik 
ümber töötada nii, et seda saaks kasu tada kaitsemeetmete seisukohast oluliseks 
tuumategevuseks. 
4. Käesoleva lepinguga asendata kse järgmised dokumendid: 
a) Austraalia valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline leping, mis 
käsitleb tuumamaterjali vedu Austraaliast Euroopa Aatomienergiaühendusse ja mis sõlmiti 21. septembril 1981 Brüsselis; 
ET 18   ET b) 8. septembril 1993 Brüsselis nootide vahe tamise teel koostatud rahvusvaheliste 
kohustuste vahetamist käsitlev rakendus kokkulepe seoses Austraalia valitsuse 
ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (E URATOM) vahelise lepinguga, mis 
käsitleb tuumamaterjali vedu ja mis sõlmiti 21. septembril 1981; 
c) 8. septembril 1993 Brüsselis nootide vahetamise teel sõlmitud 
rakenduskokkulepe plutooniumi veo kohta se oses Austraalia valitsuse ja 
Euroopa Aatomienergiaühenduse (E URATOM) vahelise lepinguga, mis 
käsitleb tuumamaterjali vedu ja mis sõlmiti 21. septembril 1981; ning 
d) nootide vahetamise teel sõlmitud rakenduskokkulepe plutooniumi veo kohta 
vastavalt Austraalia valitsuse ja EURATO Mi vahelisele lepin gule, mis käsitleb 
tuumamaterjali vedu Austraaliast EURATOMi ja mis sõlmiti 21. septembril 1981, ning vastavalt kõnealusele lepingule li satud kaaskirjale nr 2 ja vastavalt 
plutooniumi vedu käsitlevale rakendus kokkuleppele, mis koostati 8. septembril 
1993.  
KOOSTATUD …. (koht) … (kuupäev) kahes ekse mplaris bulgaaria, eesti, hispaania, 
hollandi, inglise, itaal ia, kreeka, leedu, läti, malta, pool a, portugali, prantsuse, rootsi, 
rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, t aani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik 
tekstid on võrdselt autentsed. 
SELLE TÕENDUSEKS on allakirj utanud selleks täielikul t volitatuna käesolevale 
kokkuleppele alla kirjutanud. 
Euroopa Aatomienergiaühenduse nime l Austraalia valitsuse nimel 
[allkiri] [allkiri] 
ET 19   ET A LISA 
ÜMBERTÖÖTAMINE 
Lepingu VIII artiklis on sätestatud, et käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluv 
tuumamaterjal töötatakse ümber ainult vastaval t käesolevas lisas sä testatud tingimustele.  
Käesoleva lepingu osalised, olles teadlikud, et plutooniumi eraldamine, ladustamine, vedu ja kasutamine eeldavad 
erimeetmeid, mis vähendaksid tuumarelvade leviku ohtu; 
tunnustades ümbertöötamise tähtsust seoses  energia tõhusa kasutamise, kasutatud 
tuumkütuses sisalduvate ainete käitlemise või  muu rahuotstarbelise ka sutamisega ja mitte 
lõhkeainena, kaasa arvatud teadusuuringud; 
soovides, et käesolevas li sas sätestatud kokkulepitud ti ngimuste rakendamine oleks 
prognoositav ja et see tegelikult toimuks, võtte s arvesse nii nende ki ndlat otsust tagada 
tuumarelva leviku tõkestamise eesmärg i lähendamine kui ka lepinguosaliste 
tuumakütusetsükli programmide pikaajalisi vajadusi; 
olles otsustanud jätkuvalt toetada rahvusvaheli ste kaitsemeetmete ning muude töötlemise ja 
plutooniumiga seotud meetmete väljatöötamist,  sealhulgas tuumarelva leviku tõkestamist 
soodustavate ja tõhusa füüsilise kaitse meetmete väljatöötamist, 
on kokku leppinud järgmises: 
Artikkel 1 
Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvat tuum amaterjali võib ümber töötada järgmistel 
tingimustel: 
a) materjal töötatakse ümber energia kasutamiseks või kasutatud tuumkütuses 
sisalduvate ainete käitlemiseks vastav alt tuumkütusetsükli programmile, mis on 
pädevate asutustega konsulteerid es omavahel kindlaks määratud; 
b) lepinguosaline, kes kavatseb tuumamat erjali ümber töötada, esitab kirjelduse 
tuumkütusetsükli kavandatava programmi  kohta, sealhulgas ümbertöötamisega 
ning plutooniumi ladustamise, kasutamise ja veoga seotud poliitilise, õigusliku 
ja reguleeriva raamistiku üksikasjad; 
c) taastatud plutoonium ladustatakse ja se da kasutatakse vastav alt eespool punktis 
a osutatud tuumkütusetsükli programmile, ning 
d) taastatud plutooniumi töötatak se ümber ja kasutatakse muudel 
rahuotstarbelistel ja lõhkeainetega mitte seotud eesmärkidel, sealhulgas teadusuuringuteks, üksnes tingimustel, mille lepinguosalised määravad omavahel kirjalikult kindlaks pärast käesoleva lisa artik lis 2 sätestatud 
konsultatsioone. 
ET 20   ET Artikkel 2 
Lepinguosalised alustavad konsultatsioone 40 päeva jooksul pärast ükskõik kumma 
lepinguosalise taotluse saamist, et: 
a) kontrollida käesoleva lisa sätete toimimist; 
b) kaaluda muudatuste tegemist käesolev a lisa artikli 1 kohases tuumkütusetsükli 
programmis; 
c) kaaluda rahvusvaheliste kaitsem eetmete ja muude kontrollimeetodite 
täiustamist, sealhulgas ümbertöötamis t ja plutooniumi käsitlevate uute 
üldtunnustatud rahvusvaheliste süsteemide kehtestamist; või 
d) kaaluda selliste ettepanekute tegemist , mis käsitlevad eraldatud plutooniumi 
ümbertöötamist, kasutamist, ladustamist  ja vedu muudel rahuotstarbelistel ja 
lõhkeainetega mitte seotud eesmärkidel, sealhulgas teadusuuringuteks.