ET Euroopa Liidu Teataja C 21/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Vajadus rakendada terviklikku lähenemisviisi linnade taaselustamisel” (ettevalmistav arvamus)

2011/C 21/01

Raportöör: Angelo GRASSO

2. detsembril 2009. aastal esitas Hispaania elamumajanduse minister vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 304 eesistujariigi Hispaania nimel Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Vajadus rakendada terviklikku lähenemisviisi linnade taaselustamisel”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 4. mail 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 463. istungjärgul 26.-27. mail 2010 (26. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 87, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 2.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Linn on muutunud energiat raiskavaks süsteemiks, kuid ta on ka üks peamiseid keskkonnamuutuste põhjustajaid. Seetõttu on kooskõlastatud tegevus Euroopa tasandil linnade taaselustamise poliitika otsustuskindlamaks muutmiseks oluline vahend kahjuliku CO2-heite ja kliimamuutuste vastu võitlemisel.

1.2 Komitee soovib meetmete strateegiat linnade ja suurlinnade tasandil, et taaselustada allakäinud linnaosad elamumajanduse, linnaplaneerimise ning sotsiaalsetest ja keskkonnaalastest aspektidest.

1.3 Kahjuks ei ole tavapärased maakorralduslikud vahendid veel sobivad seda tüüpi lähenemisviisi jaoks, osaliselt seetõttu, et linnad on nii asukoha kui ka linnas pakutavate teenuste poolest erinevad ning seega ei saa pakkuda ühesuguseid lahendusi. Komitee teeb seega ettepaneku, et Euroopa Liit töötaks välja poliitikavahendid, mis kasutaksid linna elukvaliteedi näitajate süsteeme, mis põhinevad linna sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemide piirväärtustel. Samuti peaks EL töötama välja linnade taaselustamise näitajad, mille abil oleks võimalik mõõta haldussuutlikkust, meetmete edukust ja elanike rahulolu.

1.4 Sellega seoses võiks korrata mõningaid ettepanekuid, mida komitee on teinud varasemates arvamustes, ja loota, et Euroopa säästvaid linnu käsitleva arutelu laiendamiseks nõustutakse ideega moodustada ELi tasandil kõrgetasemeline töörühm „Linnade areng ja säästvus” (1).

1.5 „Uue linnade taassünni” algatamiseks, mille puhul seataks prioriteediks linnade taaselustamise integreeritud mudel ja tähelepanu keskmesse elanikkonna demograafilised muudatused, sotsiaalne ühtekuuluvus, linnade majandusliku aluse läbivaatamine, looduspärandi ümberhindamine, dematerialiseerimine, energiatõhus linn ja bioloogiline mitmekesisus, peab komitee vajalikuks eri valitsustasandite (komisjon, valitsused, piirkonnad, kohalikud omavalitsused) tugevat koostööd, kuid subsidiaarsusele peaks lähenema paindlikumalt ja mitte ainult pädevuste hierarhia raamistikus. Selleks kutsub komitee üles linnade temaatiliste võrgustike edendamisele, millega toetatakse linnade säästvat taaselustamist.

1.6 Hoonete ja infrastruktuuri energiatõhususe parandamine peaks olema ELi linnade taaselustamise poliitilise kohustuse strateegiline tegur, kuna see on kasulik nii väheneva energianõudluse kui ka Euroopas loodavate uute töökohtade seisukohast. Komitee loodab, et EL püüdleb nende eesmärkide poole tänu järjest suuremale integratsioonile ettevalmistamisel olevate valdkondlike programmidega: ELi innovatsioonipoliitika, ELi transpordipoliitika 2010–2020 ja SET-kava (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava). Lisaks sellele kutsub ta üles investeerima Euroopa Investeerimispanga kaudu rohkem tema kasutuses olevatesse finantsvahenditesse (JESSICA, JASPERS jne) ning tõhusate avaliku ja erasektori partnerluste edendamisse.

1.7 Komitee avaldab soovi, et säästvate transpordi- ja energiasüsteemide integreerimine muutuks linnade taaselustamise poliitika alustalaks. Lisaks tuleks seda integratsioonipoliitikat toetada ELi rahastamisvahenditest säästvate transpordivõrgustike ja alternatiivse energia poliitikate toetuseks, mis on linnade taaselustamiseks hädavajalikud.

1.8 Samuti avaldab komitee soovi, et liikmesriigid võtaksid kasutusele maksusoodustused, et innustada kodanikke aitama saavutada eesmärki muuta kõik hooned linnas energiat tootvateks.

1.9 Komitee kutsub üles edendama kultuurilist arengut ja ettevõtlikke meetmeid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete sektoris, kes suudavad leida uuenduslikke lahendusi linnade taaselustamiseks ning keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks.

1.10 Komitee usub ka, et elanike vastutustundlikuma osalemise edendamiseks linnade taaselustamise integreeritud programmide kohaldamisel tuleks pidada dialoogi ja korraldada konsultatsioone linnakeskuste kogukondadega, sh naiste, noorte ja nendega, kes on kõige suuremas väljatõrjutuse ohus. Koostöös kodanike ja tööstussektorite esindusvõrgustikega tuleks algatada üleeuroopaline reklaamikampaania puhtast energiatootmisest tulenevate konkreetsete kokkuhoiuvõimaluste kohta. Käimasolev kampaania ei ole piisavalt sihtmärgipärane ja sellele ei ole eraldatud piisavalt vahendeid.

1.11 Selleks, et olla konkurentsivõimeline võrreldes Aasia suurlinnadega, peavad Euroopa linnade taaselustamise poliitikad suutma ühendada traditsioonilise füüsiliste ruumide ümberkorraldamise dematerialiseerimisega, mida telekommunikatsioonitehnoloogiad võimaldavad, sest nii on võimalik hoida keskkonda ja vältida, et linnad võtaksid enda alla veelgi rohkem haljasala.

1.12 Peale selle peab komitee strateegiliselt oluliseks viia läbi oluline protsess juhtide harimiseks, et arendada vastutustunnet ja loovust ning parandada kvaliteeti. Eesmärk on parandada nende suutlikkust teha valikuid selliste linnade elustamise ja arendamise poliitikate kohaldamisel, mis on kooskõlas ELi säästva arengu eesmärkidega. Samal ajal kordab komitee, kui kasulik on koostöö regionaalpoliitika peadirektoraadiga, ja kutsub üles koostööd tugevdama. Kuid komitee peab ka asjakohaseks ja vajalikuks tugevdada linnade poliitikate eest vastutavat tuumikut regionaalpoliitika peadirektoraadis, et kiirendada arenguprogrammide ajakohastamist, mida komisjon kavatseb läbi viia.

2. Sissejuhatus

2.1 Viimasel kümnendil on Euroopa säästvate linnade Leipzigi harta (2007. aasta mai) üks olulisemaid tõendusi liikmesriikide soovi kohta jõuda kokkuleppele linnade arengu ühistes strateegiates ja põhimõtetes. Linnapoliitika arutelu on ELi tasandil märkimisväärselt intensiivistunud. Selle jätkuks on ELi eesistujariik Hispaania pööranud kõnealusele teemale suurt tähelepanu ning palunud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ning Regioonide Komiteel pidada kõnealusel teemal mõttevahetus ja anda oma panus Euroopa ministrite mitteametlikul kohtumisel toimuvasse arutellu.

2.2 Mõtteid peaks vahetama mõnede oluliste küsimuste üle, mida tuleb linnades linnade taaselustamise poliitikatega lahendada, et saavutada integreeritud lähenemisviisi abil linnade jätkusuutlikkuse selline tase, mis vastab vajadusele

— parandada Euroopa hoonestuse energiatõhusust, sest vananenud hooned põhjustavad kahjulikku heidet, mis tekitavad tõsist kahju elukvaliteedile linnades, ning tõsta sellega tööhõivet, innustada uuendustegevust ja tehnoloogilist arengut;

— suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust tänu mahajäänud linnaosade taaselustamise integreeritud programmile, et toetada sotsiaalset integratsiooni ja haridust, võidelda tõrjutusega jne;

— anda oma panus keskkonnaalasesse jätkusuutlikkusse, mh tänu mahajäänud linnaosade taaselustamisele, hoonete kohandamisele energiatõhususe, ohutuse ja juurdepääsetavuse eesmärkidega, et vältida täiendava haljasala hõivamist.

3. Integreeritud linnaplaneerimine

3.1 Keskkonna kaitsmine linna eri valitsustasanditel ja inimeste elukvaliteedi parandamine on üks liikmesriikide ja ELi regionaalpoliitika peamistest tegevuslikest eesmärkidest.

3.2 Kõnealuse arvamusega soovib komitee kinnitada oma nõusolekut vajadusega arendada linnade taaselustamise integreeritud poliitikaid, mis on määratletud ELi 2020. aasta kavandamise strateegia dokumendis ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania programmis (2).

3.2.1 Komitee nõustub ELi 2020. aasta strateegia sisuga ja ühineb selles väljendatud tegevussuunistega, kus on sätestatud, et taaselustamispoliitikates tuleb võtta arvesse mõningaid uuenduslikke põhimõtteid:

— inimressursi parandamine, eelkõige seoses eakate vajaduste, uute immigrantide integreerimise, vaesuse, eelkõige laste vaesusega võitlemise ning põlvkondadevahelise solidaarsuse suurendamisega;

— teadmistepõhine majanduskasv;

— loova osalusühiskonna arendamine;

— konkurentsivõimelise ja omavahel ühendatud majanduse arendamine, kus pööratakse tähelepanu sotsiaalsele ja keskkonnahoidlikule turule.

3.2.2 Komitee arvates on eesistujariigi Hispaania programm kõnealuste põhimõtetega selles osas kooskõlas, et selle eesmärk on kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagada kõigile kodanikuõigused ja kaitsta põhiõigusi.

3.2.3 Need eesmärgid toetavad sellist linnade taaselustamist, kus omavahel on tugevalt seotud avaliku ruumi ja inimeste vastuvõtu kvaliteet, s.t taaselustamine, mis on avatud kõikidele elanikele, sõltumata nende keelest, päritolust või usust.

4. Mõned linnade probleemid

4.1 Taaselustamise idee puhul tuleb eelpoolnimetatud dokumentide põhimõtetega kooskõlas arvestada ka paljude oluliste muudatustega linnade vormis ja olemuses (3):

— järjest suurenev valglinnastumine, mis kasutab palju maad ja tekitab mastaabikulu;

— linnade funktsionaalse sidususe vähenemine ning ajalooliste keskuste, mahajäänud äärelinnade ja tootmispiirkondade kriis;

— põhiolemuselt konservatiivsete kriisilahenduste levimine, s.t lahendused, mille puhul on puudu kujutlusvõimest ja loovusest, kuid eelkõige ei võta nad arvesse maailma globaliseerumist;

— ülesannetepõhise süsteemi asendumine korpustepõhise süsteemiga, kus korpusteks on keerulised ja väga kergesti probleeme tekitavad kohad ühesugustel suurlinnaaladel;

— linnapiiride mõtte kadumine, mille puhul linnapiirid on küll säilitanud oma haldusliku eesmärgi, kuid kaotanud oma geograafilise, sümboolse ja poliitilise tähenduse;

— linnu ümbritsevate haljasalade vähenemine, mis põhjustab suuri kadusid biootilisele tootmisele;

— elu- ja töökoha vahel sõitmiseks kulutatava aja suurenemine, mis halvendab elukvaliteeti;

— linnaalad, isegi traditsioonilised linnaalad on muutumas suletud ja spetsialiseerunud aladeks: elamupiirkond (ja ei midagi muud), temaatilised lõbustuspargid, koolide või ülikoolilinnakutega piirduvad haridusele spetsialiseerunud alad, kultuurile spetsialiseerunud alad muuseumite, teatrite jms näol. Suletud alad tulenevad eraomandi ülimuslikkusest (nii elustiilina kui ka juriidilise mõiste ja tavana) kogukonna vajaduste suhtes.

4.2 Suletud alade loogika vastandub piiramata ala loogikale, mida esindavad mittemateriaalsed suhted ning mille puhul aja mõiste kipub asendama füüsilise kauguse mõistet.

4.3 Linnaalade taaselustamine peab ühendama traditsioonilise füüsiliste ruumide ümberkorraldamise dematerialiseerimisega, mis väljendub kõige paremini telekommunikatsioonitehnoloogiates. Probleem, millele tuleb lahedus leida, seisneb hinge ja keha vahelises konfliktis. Hing võib viibida kõikjal, kuid keha ei saa olla pidevas liikuvuses ja juurteta, vaid soovib asuda kvaliteetsetes kohtades ja piirkondades.

4.4 Linnade taaselustamise protsess on seega linnade kolme mõõtme sünergia ja integratsiooni tulemus:

— agoraa tüüpi linn: inimestele keskenduv linn, kus valitseb täielik harmoonia elu- ja linnakeskkonna ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majandusarengu vahel;

— nn glokaalne (globaalne/lokaalne) linn: globaliseerumisprotsesside ja kohalike ressursside, eripärade ja hoiakute väärtustamise võime parema tasakaalu tulemus;

— jätkusuutlik linn: peaks suutma lahendada oma probleeme ise, ilma et ta neid teistele või tulevastele põlvkondadele edasi kannaks.

5. Terviklik lähenemisviis linnade taaselustamisel

5.1 Komitee pooldab „uut linnade taassündi” (4), mida iseloomustab:

— suurem sotsiaalne ühtekuuluvus;

— kultuuriline uuenemine;

— linnade majanduskeskkonna ülevaatamine, et seista vastu praegusele sügavale majanduslangusele;

— looduspärandi taasväärtustamine tänu dematerialiseerumisele ja suuremale bioloogilisele mitmekesisusele.

5.2 „Uuel linnade taassünnil” põhinev poliitika laiendab uuringu „Euroopa majanduse elavdamise kava piirkondades ja linnades” (5) tähendust, pidades kohalike omavalitsuste olulist rolli kriisi ületamisel struktuuriliseks faktiks, mis ei mõjuta ainult majanduskriisi, vaid ka meie kogukondade kõikide ressursside ümberhindamist.

5.3 Nii kujuneks linnade taaselustamise integreeritud mudel – „uue rohelise kursi” (green new deal) (6) ruumiline väljendus, kus inim-, loodus- ja füüsilisi ressursse puudutavate meetmete terviklik süsteem peaks ammutama inspiratsiooni rikkuse uuest määratlusest, mis ei põhine ainult ressursside kuhjamisel, vaid eelkõige nende hoidmisel ning kodanike heaolu parandamisel (7).

Kõnealune mudel eeldab, et kohalikud omavalitsused võtavad juhtiva rolli, millega nad toetavad kodanike aktiivset osalust ja oma piirkonna majandust turgude ja puhta tehnoloogia arengu kiirendamiseks. Kavandatav säästva arengu kõrgetasemeline rühm võib nende eesmärkide saavutamiseks aidata edendada ja arendada linnadevahelisi temaatilisi võrgustikke (isegi keskmise suurusega või väikeseid võrgustikke).

6. Linnade taaselustamise meetmete tervikliku süsteemi koostisosad

6.1 Inimressursid

6.1.1 Lissaboni strateegia eesmärki kujundada konkurentsivõimelisem teadmistepõhine ja loov ühiskond tuleb harmooniliselt ühendada ELi 2020. aasta kavandamise dokumendi eesmärgiga, kus rõhutatakse, kui oluline on edendada ühtekuuluvust poliitikameetmetega kõige nõrgema ühiskonnakihi, eelkõige eakate toetuseks, integratsiooni parandamiseks, eelkõige uute immigrantide puhul, vaesusega võitlemiseks ja põlvkondadevahelise solidaarsuse suurendamiseks.

6.1.2 EL on andnud kultuurilist ja praktilist ruumi

— kogukonna arengule, et anda linnaplaneerimises juurdepääs igat tüüpi sidusrühmadele: tehnilis-ametialastele (linnaplaneerijad, arhitektid, insenerid jne), ettevõtete ja eluasemega tegelevatele organisatsioonidele;

— uute teadmiste arendamisele ja loovuse põhimõttele tänu uut tüüpi teadusuuringute ja õppemeetodite edendamisele koostöös ülikoolidega ning loova linnaplaneerimise mudelite toetamisele (8). Parim viis nende võimaluste tõhusamaks muutmiseks on avaliku- ja erasektori partnerluse edendamine.

6.1.3 Kõnealused poliitikad tuleb üle vaadata, et

— edendada linnade, sh äärelinnade ja maapiirkondade hea valitsemise tavasid, et suurendada lisaks majanduslikule heaolule ka psühholoogilist, vaimset ja sotsiaalset heaolu;

— luua uusi töökohti, eelkõige noortele ja immigrantidele ning koolitada ümber praeguses kriisis palju kannatada saanud traditsioonilised nn sini- ja valgekraed. Selleks teeb komitee ettepaneku edendada algatust „carbon army”, mis on seotud linnade säästva ümberkujundamisega.

6.1.4 Demograafiliste suundumuste järgi on aastaks 2060 üle poole elanikkonnast üle 48 aastased, suurenevad uued rändevood, eelkõige noorte ränne linnadesse, ja jätkub ebasoodsas olukorras olevate maapiirkondade allakäik. Selle stsenaariumi korral tuleks kohalikul tasandil arvesse võtta järgmisi meetmeid:

— arendada edasi sellist lähenemisviisi, mis looks avaliku ja erasektori ettevõtete vahel koostoimet väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete edendamiseks ning annaks stiimuli loovale osalusühiskonnale linnades;

— arendada dialoogi ja konsultatsioone parandavaid mehhanisme kogukondadega linnades, sh naiste, noorte ja nendega, kes on kõige suuremas väljatõrjutuse ohus;

— parandada elatustaset tänu uuenduslikele lahendustele sellistele küsimustele nagu jätkusuutlik eluase, tervishoiuteenused ja haridussüsteem.

6.1.5 Tänu uuele rohelisele kursile ja heidete vähenemisele loodavad uued töökohad nõuavad koolitus- ja teabe jagamise poliitikameetmeid. Tuleb teha jõupingutusi, et

— tagada lihtsam juurdepääs ELi teabeplatvormidele (järgmistel teemadel: keskkond, energiatõhusus, transport, majandus jne);

— ühineda Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondade programmiga, et tagada uute tehnoloogiate kiire edastamine kohalikule tasandile;

— arendada heade tavade tutvustamise tugev strateegia keskkonnahoidlike tehnoloogiate integreerimisel linnakogukondadesse.

6.2 Loodusvarad

6.2.1 Loodusvarade rohkuse tõttu võrreldes füüsiliste ressurssidega, tuleks eelkõige uurida linnade aine- ja energiaringlust, et käivitada tooraine kokkuhoiul ja jäätmekäitlusel põhinev uuendusprotsess.

6.2.2 Linnade aine- ja energiaringluse tundmine on oluline vahend, mille abil saavutada linnakeskkonna kvaliteedi parandamise eesmärke, mis on määratletud rahvusvaheliste konventsioonidega keskkonnakaitse valdkonnas (Kyoto, bioloogiline mitmekesisus, vesi, jms), et võidelda kliimamuutuste vastu (9).

6.3 Füüsilised ressursid

6.3.1 Käimasolevate muutumisprotsesside taustal peaks linnakeskkonna uuendamist üha vähem iseloomustama konkreetsed, määratletud ja piiritletud sekkumised, ning uuendamine peaks olema üha enam suunatud mitmeotstarbeliste tingimuste arendamise protsessile, mida iseloomustab alade kvaliteet ja mitmekülgsus ning paljude erinevate elementide koostoime, sealhulgas elastsus, paindlikkus ja vastuvõtuvõime.

6.3.2 Komitee on arvamusel, et hoonete ja infrastruktuuride saneerimisel ei saa unustada keskkonnaalaseid piiranguid, integratsiooniprotsessi ja vastastikuse koosmõju osatähtsuse kasvavat mõju.

6.4 Mittemateriaalsed ressursid

6.4.1 Euroopa Ülemkogu on seisukohal, et e-ühiskond on e-Euroopa 1999. aasta programmi, Lissaboni lepingu (2000) ja rakenduskavade i-2010 kaudu ELi arengu peamine tegur. Seega on Euroopa Liidu Nõukogul kavas tõhustada projekte, mille eesmärk on kiirendada sellise ühiskonna arengut, mis on võimeline haarama elektroonika ja vastastikuse koostoime pakutavatest võimalustest. Sel eesmärgil on määratletud vahendid, mis võimaldavad kõigil Euroopa kodanikel siseneda digitaalajastusse ja kasutada internetiühendust, mille eesmärk on luua koostööl rajanev avatud ja kõiki kaasav ühiskond.

6.4.2 Ta usaldab seega linnadele ülesande meelitada ligi teadmisi, uuendada avaliku halduse ja kodanike suhete süsteemi ning stimuleerida tootmise uuendamist (10).

6.4.3 Puudub igasugune kahtlus, et investeeringud linnakeskkonna tehnoloogiauuendustesse peavad olema kiired ja põhjalikud, kuna konkurents Aasiast on väga tugev (11).

7. „Uus roheline kurss” linnade jaoks

7.1 Linnade taaselustamise küsimus on keeruline, kuid seda tuleb tõhususe eesmärgil käsitleda strateegiana.

7.2 Kõige kiireloomulisem küsimus puudutab tõenäoliselt tihedat seost linna ja selle ümbruse taaselustamise ning majanduskriisi problemaatika vahel. Euroopa- Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks linnade taaselustamise protsessi vaadelda keskkonnahoidliku majanduse põhimõtte valguses ning ühtlasi võimalusena rakendada Euroopa uut rohelist kurssi, (12) mille eesmärk võiks olla eri liiki linnade (sh biootiline linn, materiaalne linn ja e-linn) kaasamine, eesmärgiga tugevdada solidaarset linna.

Sellest seisukohast tuleks ümber hinnata loodusliku keskkonna osatähtsust inimeste jaoks esmatähtsate kaupade ja teenuste pakkujana.

8. Biootiline linn

8.1 Keskkonnavõrgustiku tugevdamine

8.1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omistab erilist tähtsust linna kui ökosüsteemi tundmaõppimisele ja looduslike infrastruktuuride kultuurilise väärtuse kaardistamisele (kuna tegemist on puhta vee ja õhu, tuulekaitse, mulla viljakuse ja tolmeldamise allikaga), mida on raske asendada tehnoloogiliste lahendustega või kui, siis väga kõrge hinnaga ning biootiliste süsteemidega võrreldes väiksema tõhususega.

8.1.2 Hinnanguliselt on Euroopas 2050. aastaks loodusvarusid 11 % vähem kui 2003. aastal (13). Seega on vaja, et riiklikud asutused pööraksid erilist tähelepanu kõnealuse nähtuse tagajärgedele ja suurendaksid investeeringuid ökosüsteemide kaitsesse, arvestades ühtlasi linnade ökosüsteeme.

8.2 Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest

8.2.1 Linn on strateegiline vahend taastuvenergia arendamisel. Nende kütte- ja jahutusseadmete parandamine ning tehnoloogiline uuendamine, mis moodustavad 40–50 % kogu maailma energianõudlusest, on Euroopa nn „20-20-20” poliitika keskmes, mille eesmärk on energiatõhususe parandamine (kasvuhoonegaaside vähendamine 20 % võrra, energiatarbimise vähendamine 20 % võrra ja taastuvenergia kasutamise suurendamine 20 % ulatuses).

8.2.2 Taastuvallikatest toodetud energia osakaalu suurendamine, vastavalt Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas kavandatule on väga oluline, kuna see mõjutab tööhõivet. Seega tuleks linnapiirkondade jaoks esimesena tagada uus tehnoloogia, mistõttu on selle eesmärgi saavutamisel nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsused energiatehnoloogia strateegilise kava rahastamisel väga olulised.

9. Materiaalne linn

9.1 Hoonete energiatõhususe suurendamine

9.1.1 Hoonete ja infrastruktuuride energiatõhususe suurendamine on ELi linnakeskkonna taaselustamise strateegiline tegur. Tänu uutele tehnoloogiatele on energiatõhususe kasvupotentsiaal suur. Aastaks 2050 võiks nõudlus primaarenergia järele olla vähenenud ligikaudu 300 eksadžauli võrra, tingimusel et CO2 väheneb igal aastal 20–25 gigatonni võrra. ELi iga-aastane investeering energiatõhususe parandamise tehnoloogiatesse on praegu ligikaudu 60 triljonit eurot aastas.

9.1.2 Euroopa Komisjoni 2005. aastal avaldatud uuringu hinnangul oleks 20 % energiasäästu jaoks vajalike investeeringute abil võimalik luua miljon töökohta (nii otseselt kui ka kaudselt). Sektorid, millele kõnealune energiasääst keskenduks, on hoonete valgustamine, tööruumide tehnilised seadmed, elektrilised kodumasinad, elektri koostootmine.

9.1.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib, et eesmärk ei oleks üksnes energia säästmine, vaid iga hoone muutmine energiageneraatoriks (every building a power station).

9.1.4 See tähendab järgnevatel aastatel olulist investeerimist teadusuuringutesse, et muuta linnaehitust nii, et tagataks linnade maksimaalne aine- ja energiaringlus tänu uuenduslike materjalide kasutamisele ja üha enam arenenud logistiliste süsteemide rakendamisele ehitustel.

9.1.5 Hoonete uuendamine nõuab koostööd finantstasandil ja poliitilist koostööd maailma tasandil järgmistel põhjustel:

— konkurentsivõime kadumine mõjutaks negatiivselt tööhõivet;

— vaja on tulla toime rahvusvaheliste, eelkõige jõudsalt arenevate Aasia süsteemide konkurentsiga. Seega tuleb taastamismeetmeid vaadelda kui ekspordi jaoks vajalikku baasi;

— sellesse protsessi tuleks kaasata madalamate sissetulekutega Euroopa riigid;

— kõnealust küsimust ei tohiks vaadelda eraldi sotsiaalkorterite problemaatikast, mis mõjutab miljoneid eurooplasi.

9.2 Integreeritud infrastruktuurisüsteem

9.2.1 ELi dokumentides sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta rõhutatakse kõigi infrastruktuuri liikide kaasamise olulisust. See kontseptsioon ulatub kaugemale hea piirkondadevahelise ühenduse tagamisest. Euroopas on ette nähtud investeerida enne 2020. aastat 600 miljonit eurot, millest 90 miljonit eurot on mõeldud arukate infrastruktuuride jaoks.

9.2.2 Integreeritud infrastruktuurid peaksid olema ka linnakeskkonna taaselustamise oluline eesmärk ning peaksid hõlmama juurdepääsu

— sellistele teenustele nagu tervishoid, haridus ja säästev energia, mis on muutumas interaktiivseteks tänu infovõrkudele, sealhulgas näiteks telemeditsiin ja kaugõpe;

— transpordisüsteemidele, mille jätkusuutlik integratsioon eeldab raudtee-, laevaühenduse ja lennuväljadele juurdepääsu tõhustamist, intermodaalsete transpordiahelate ja liiklusjuhtimise keerukate süsteemide arendamist ning kõnniteede ja rattateede väljaehitamist. Integreeritud transpordisüsteem toetab linnapoliitikat, mille eesmärk on vältida valglinnastumist, et vähendada energiakulu ja sotsiaalset kulu elu- ja töökoha vahel sõitmisele ning äritehingutele. Jätkusuutlik transpordisüsteem koos tõhusa energiasüsteemiga on ELi linnauuendusstrateegia nurgakivi. Eelkõige tuleks eraldada vahendeid linnalähedaste piirkondade jätkusuutlike transpordivõrkude ja toimivate energiasüsteemide uuendamiseks;

— energiavõrk. Elektrienergia suurem kasutamine transpordisektoris (vt taastuvenergia direktiiv), telekommunikatsioonivõrgud ja arvutid suurendavad oluliselt energiatarbimist. Sel eesmärgil on vaja arukat jaotusvõrku, mis vähendaks kaotusi, suurendaks tõhusust ning mida oleks võimalik kohandada vastavalt vajaduste muutumisele ja mis võiks neelata päikeseenergia ülejäägi. Lisaks sellele tuleks innustada sellise linnavõrgu loomist, kus on võimalused kohalikest taastuvenergiaallikatest toodetud elektri ja vesiniku laadimiseks;

— telemaatikavõrgud, eelkõige lairibaühendus on praegu vajalikud nii ettevõtetele kui ka perekondadele.

10. Digitaalne linn

10.1 Praegu uue põlvkonna sidetehnoloogia abil rakendatavate kõrge interaktiivsuse tasemega linnaplatvormide eesmärk on kiirendada linnauuendusprotsessi ja võtta kasutusele uuenduslikke meetmeid, mille arengusuunad on järgmised:

— anda maanteevõrgustiku keskne roll teede, GPS-ide ja arvutite koostoimele, ning luua seejuures võrgustik, mis võimaldab rakendada interaktiivseid logistilisi süsteeme, ühendada kodusid kogu maailmaga, suurendada nende osatähtsust ja muuta need võrguühenduse kaudu töökohtadeks, vaba aja veetmise ja tervise taastamise paikadeks;

— ühendada avalike teenuste valik erateenustega. Selle tulemuseks on protsessid, mis võimaldavad avaliku halduse platvormidele (ehitusload, kinnisturegister, maksuamet) interaktiivse juurdepääsu ettevõtetele, majapidamistele või kodanike mobiiltelefonidele jms;

— teha tervishoiuteenustele juurdepääsu valdkonnas radikaalseid edusamme, millega kaasnevad suured kulukärped. Uus võrgutehnoloogia, väikesed ja kaasaskantavad aparaadid võimaldavad kodus jälgida olulisemat elutegevust ja tervisprotseduure Interneti teel;

— vähendada spetsialistide ja avalikkuse suhte tasakaalustamatust (tehnikud, meditsiiniline personal, poliitikud jms), mis toob endaga kaasa tavapäraste ülalt-alla struktuuride arengu uuteks koostöövormideks;

— kogu linna elutsükli aktiivne seire, eesmärgiga saavutada olulist säästu linna ressursside haldamisel.

11. Solidaarne linn

11.1 Ülapool arutusel olnud tegurid on olulised, kuid neid tuleb vaadelda üksnes kui linnauuendusprotsessi vahendit, mille põhieesmärk on suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust, järgides Euroopa ühiskonna põhiprintsiipi, mida sageli korratakse.

11.2 Suurem sotsiaalne ühtekuuluvus nõuab kõigi tasandite haldussüsteemide uuendamist ELi tasandist kuni kohaliku tasandini, et tulla toime meie ühiskonda iseloomustavate suhete keerukuse ja mitmekesisusega. Ühenduslülide uuendamisel kasutatavat lähenemisviisi iseloomustab koostöö, vähendatud asümmeetria ja juhtimise kontseptsiooni areng.

11.3 Koostöö lähenemisviis on sellise jätkusuutliku halduse põhimeetod, mille eesmärk on tagada kõigile sidusrühmadele valikuvõimalus. Esmalt loodi kodanikufoorum. Võimalused on kasvanud tänu interaktiivse tehnilise toetuse arengule. See töömeetod võetakse kokku USA National Academy of Public Administration’i loosungis: „Ärge küsige, mida võime teha teie jaoks. Küsigem pigem, mida võime teha üheskoos” (14).

11.4 Asümmeetria vähendamine: võimalus saada juurdepääs üha tõhusamale teadmiste süsteemile ja võimalus suhelda reaalajas vähendavad vahemaad ekspertide ja nende vahel, kes varem olid lihtsalt passiivsed kasutajad. See muudab inimestevahelisi suhteid ja ka linnakeskkonna tähtsust, saades uute suhete katalüsaatoriks (nt polikliinikuteenused, kiirabi, mis suundub haiglatest metroojaamadesse, kaubamajadesse jm).

11.5 Juhtimise kontseptsiooni areng: suhete süsteemi destruktureerimine ja suuremad koostöövõimalused nõuavad uut rolli avalikkuse esindajatele, kelle ülesanne on juhtida ja inimeste elu lihtsustada.

11.6 Suured muutused suhete süsteemis avavad võimalused põhjalike muutuste jaoks organisatsioonivormides, eelkõige kohalike omavalitsuste jaoks, trendi raames, mida iseloomustab üleminek tavapäraselt strateegia valdkonda kuuluvatelt meetmetelt ühiste platvormide aktiveerimisele, mida tavaliselt iseloomustab jätkusuutlik haldus. Platvormimudeleid, mis on Euroopa Liidus juba järele proovitud tootmis- ja teadmistesektori korraldamisel, tuleks sagedamini rakendada, eesmärgiga luua suhtevõrgustik, et kaasata linnade sidusrühmad ning edendada subsidiaarsuse poliitikat tugevate ja nõrkade rahvastikurühmade vahel, sealhulgas

— platvorm ühtekuuluvuse arendamiseks lähiümbruskonnas (community building), eesmärgiga kaasata võimalikult palju erinevaid sidusrühmi ja kohaliku tasandi ühendusi;

— teadmiste platvorm, mille eesmärk on arendada uuenduslikku teadmiste- ja teaduspoliitikat ning stimuleerida loomingulist linnauuendusprotsessi;

— tehniline platvorm, mille eesmärk on erinevate oluliste teadmiste kogumine, mis on vajalikud uuenduslike protsesside aktiveerimiseks ja haldamiseks;

— ressursside platvormid: — uuenduslike rahastamisvahendite arendamiseks koostöös avaliku ja erasektoriga programmide JESSICA ja JASPERS eeskujul; — sellise majanduspoliitika arendamiseks, mis mõjutab positiivselt võrdõiguslikkust, on soosiv madala sissetulekuga inimeste suhtes, ning kaasab nad linnauuenduse üldstrateegiatesse; — sellise raamatupidamisstrateegia arendamine, mille abil määratakse kindlaks kaupade ja teenuste majanduslik väärtus, mille puhul võetakse arvesse loodusvarade kasutamise ja jäätmekäitluse kulusid. Eesmärk on luua maksupoliitika, mis mõjutab positiivselt tooraine kokkuhoidu. Sellest saadud tulu tuleks kasutada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade toetamiseks.

Brüssel, 26. mai 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 77, 31.3.2009, lk 123.

(2) Komisjoni töödokument „Konsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia üle”, Brüssel, 2009 ning välis- ja koostööministeeriumi Euroopa Liidu asjade riigisekretariaat, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania programm 1. jaanuar – 30. juuni 2010„Euroopa innovatiivsus”, Imprenta Nacional Boletín Oficial del Estado, Madrid, 2010.

(3) Linnade muutumisega seotud peamiseid probleeme on suurepäraselt analüüsinud Massimo Cacciari oma teoses „La città”, Pazzini Stampatore Editore, Villa Verucchio (RN), 2004.

(4) Richard Rogers, „Toward an Urban Renaissance”, Urban Task Force, London, 2005, mis on kättesaadav aadressil www.urbantaskforce.org.

(5) Euroopa Liit – Regioonide Komitee „Euroopa majanduse elavdamise kava piirkondades ja linnades”, Brüssel, 2008, mis on kättesaadav aadressil http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/Library.aspx.

(6) Vt järgmisi dokumente: Wuppertali instituut, „A green new deal for Europe”; ÜRO Keskkonnaprogramm, „Rethinking the Economic Recovery: A Global Green New Deal”; Ühendkuningriigi organisatsioon „New economic foundation”, „A green new-deal”; instituut Worldwatch Institute for the Heinrich Böll Foundation, „Toward a Transatlantic Green New Deal: Tackling the Climate and Economic Crises”.

(7) Sellega viidaks kohalikul tasandil täielikult ellu komisjoni teatises tehtud soovitused nõukogule ja Euroopa Parlamendile „SKP täiendamine. Edu mõõtmine muutuvas maailmas” (KOM(2009) 433 lõplik), mis on kättesaadav aadressil http://www.beyond-gdp.eu. Soovitused põhinevad ELi egiidi all ja Prantsusmaa valitsuse palvel koostatud Stiglitzi, Fitoussi ja Seni aruandel, mis on kättesaadav aadressil http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/en/index.htm.

(8) Jan Jacob Trip „Creative city development in the Lisbon strategy”, TU Delft, 2009. Xavier Vives, Lluķs Torrens „The strategies of European metropolitan areas in the context of the European Union enlargement”, Pla Estratčgic Metropolitą de Barcelona, 2005.

(9) Rudolf de Groot, „Function-analysis and valuation as a tool to assess land use conflicts in planning for sustainable, multi-functional landscapes, Landscape and Urban Planning 75” (2006), lk 175-186.

(10) World economic forum, The Lisbon review 2002–2006, kättesaadav aadressil www.weforum.org/pdf/gcr/lisbonreview/report2006.pdf;

Euroopa Komisjon, „i2010: infoühiskond ja meedia majanduskasvu ja tööhõive teenistuses”, kättesaadav aadressil http://europa.eu/legislation_summaries/employment_and_social_policy/job_creation_measures/c11328_it.htm

Fondazione Ugo Bordoni, Dossier EU i 2010, kättesaadav aadressil http://www.fub.it/osservatorio/dossieruei2010/liniziativai2010.

(11) U-city alaseid kogemusi võib leida järgmistel veebilehtedel:

MIT: http://web.mit.edu/cre/research/ncc/casestudies.html;

Milla digital: http://www.milladigital.org/ingles/home.php;

Tokyo: http://www.tokyo-ubinavi.jp/en/about.html;

Singapur: http://www.itu.int/ubiquitous;

Hongkong: http://www.info.gov.hk/digital21/eng/strategy/2008/Foreword.htm;

Arabianranta (Helsinki): https://www.taik.fi/en/about_taik/arabianranta_.html.

(12) Pärineb dokumendist „New economic foundation „A green new-deal””, London, 2009, kättesaadav aadressil www.neweconomics.org/projects/green-new-deal

(13) Euroopa Komisjoni ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise majanduslikke aspekte käsitlev uuring (TEEB-uuring), kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/economics/.

(14) Kättesaadav aadressil http://www.collaborationproject.org/display/home/Home