SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

25. veebruaril 2015 teatas komisjon oma raamstrateegias vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika kohta energiamärgistuse direktiivi läbivaatamisest, et täiendavalt ära kasutada energiatõhususe potentsiaali energianõudluse vähendamiseks ja sellest tulenevalt vähendada Euroopa Liidu energiasõltuvust.

Energiamärgistus kaitseb keskkonda, sest tarbijad üle kogu liidu saavad energiamõjuga toodete energiatõhususe ja -tarbimise kohta täpset, asjakohast ja võrreldavat teavet – see võimaldab neil teha teadlikke, kulutõhusaid ja keskkonnasõbralikke ostuotsuseid, mis on nii keskkonna jaoks kasulikud kui ka hoiavad kokku raha.

1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

2014. aasta oktoobris seadis Euroopa Ülemkogu esialgseks eesmärgiks parandada 2030. aastaks ELi tasandil energiatõhusust vähemalt 27 %; see eesmärk vaadatakse läbi 2020. aastaks, pidades silmas ELi tasandi 30 % eesmärki. Samuti seadis Euroopa Ülemkogu eesmärgi vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 40 % võrra.

Käesolev ettepanek on jätk energialiidu raamstrateegiale ja sellega kavatsetakse asendada direktiiv 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses. Käesolev ettepanek esitatakse pärast direktiivi hindamist. Direktiivi alusel kehtestatud eeskirjad konkreetsete toodete kohta jäävad jõusse, kuid need vaadatakse läbi.

Käesolev algatus on kooskõlas liidu energia- ja kliimapoliitikaga, kuna sellega ajakohastatakse ja tõhustatakse energiamärgistust käsitlevat kehtivat õigustikku.

1.3.Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

Energiamärgistus parandab toodete vaba liikumist, tagades, et liikmesriikides ei kehtestataks oma eraldi energiamärgiseid. See aitab parandada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet, edendades nende innovaatilisust, andes neile teerajaja eelise, tagades neile ulatuslikuma turujärelevalve kaudu võrdsed võimalused kolmandate riikide tootjatega ja pakkudes suuremaid kasumimarginaale energiatõhusate toodete puhul, mille ostuhind on küll kõrgem, kuid mis võimaldavad oma olelusringi jooksul lõpptarbijal kokkuvõttes säästa.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

2.1.Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikel 2, mis on energiavaldkonna meetmete õiguslik alus. Kuigi energiamärgistuse õigusliku alusena tundub olevat võimalik käsitada artiklit 114 (see oli 1992. aasta energiamärgistuse direktiivi õiguslik alus, kuna aluslepingus puudus energiavaldkonda käsitlev säte), on oht, et see võiks tahtmatult piirata liikmesriikide võimalust anda välja õigusakte selliste energiamõjuga tooteid käsitlevate teabematerjalide esitamise kohta, mis võivad energiamärgist täiendada. Energiamärgistus piirdub energia ja ressurssidega toote kasutusetapis. Kuna alusleping sisaldab konkreetset energiavaldkonna õiguslikku alust, on asjakohane seda kasutada.

2.2.Subsidiaarsus

ELi tasandil vastu võetud energiatõhususalased õigusaktid peegeldavad energiavaldkonna üha suuremat poliitilist ja majanduslikku olulisust ning selle tihedat seost selliste poliitikavaldkondadega nagu energiavarustuse kindlus, kliimamuutused, säästev areng, keskkond, siseturg ja majandusareng. Liikmesriigid üksi ei ole seni suutnud energiatõhususe eesmärke piisaval määral saavutada ja seega on vaja liidu tasandi meetmeid, et soodustada ja toetada meetmete võtmist riikide tasandil.

Äärmiselt oluline on tagada tootjatele ja edasimüüjatele võrdsed võimalused tarbijatele energiatarbimist käsitleva teabe esitamisel konkreetse toote kohta, mis on ette nähtud müügiks kogu ELi siseturul. Sel põhjusel on vajalikud kogu ELi hõlmavad õiguslikult siduvad eeskirjad.

Mis puutub turujärelevalvesse, siis selle eest vastutavad Euroopa Liidu liikmesriikide asutused. Tõhususe tagamiseks peab turujärelevalvega seotud tegevus olema kogu liidus ühtne, vastasel korral kahjustatakse siseturgu ning vähendatakse energiatõhusate toodete kavandamisse, valmistamisse ja müüki ressursse investeerivate ettevõtjate motivatsiooni. Turujärelevalvet aitab tõhustada toodete andmebaasi loomine.

2.3.Proportsionaalsus