Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta“

(COM(2020) 274 final)

ja „Ettepanek: nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta“

(COM(2020) 275 final)

(2021/C 10/07)

Raportöör: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 12.8.2020 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 9.9.2020 Vastuvõtmine täiskogus 29.10.2020 Täiskogu istungjärk nr 555 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 218/0/5

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu sellele, et oskustega ja kvalifitseeritud tööjõud on Euroopa sotsiaalse ja majandusliku mudeli üks põhiväärtus ning et noorte ja täiskasvanute koolitamise toetamist tuleb kasutada hoovana pikaajalise ja kestliku majanduskasvu edendamiseks, kuna see aitab suurendada innovatsioonivõimet, tootlikkust ja konkurentsivõimet ning toetab töötajaid õiglasel üleminekul ning karjääri- ja palgaredelil edasiliikumisel.

1.2. Komitee tunnustab tõsiasja, et oskuste tegevuskava ja soovituse ettepanek kutsehariduse ja -õppe kohta töötati välja Euroopa sotsiaalõiguste samba raames ning et oskuste tegevuskava moto on Euroopa sotsiaalõiguste samba esimene põhimõte.

1.3. Komitee usub, et kutsehariduse tipptaseme keskuste projektid ja lisavahendina riikide kutseoskusvõistlustel EuroSkills osalemise rahastamine tõhustavad tervet kutsehariduse ja -õppe süsteemi, parandades kutsehariduse ja -õppe kvaliteeti, atraktiivsust ja kaasavust kõigi jaoks. See tuleks saavutada koostöös asjaomaste sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega , sealhulgas perede, lapsevanemate ja õppuritega.

1.4. õigete oskuste “ pakkumisse lisada võtmepädevused ja STEAM-valdkonna ( 1 ) oskused . Komitee märgib, et selleks, et vastata noorte ja täiskasvanute esmavajadustele, mis võimaldaks neil ühiskonnas edukalt elada, ja selleks, et rahuldada tööturu vajadused rohe- ja digiüleminekul, tuleb „“ pakkumisse lisadaja

1.5. keskendumist sotsiaalsetele ja kodanikupädevustele , mis on iga demokraatliku kodaniku jaoks äärmiselt tähtsad. Kodanikuharidus peaks olema kättesaadav kõigile, eriti ebasoodsas olukorras rühmadele kutsehariduse ja -õppe ja täiskasvanuhariduse sektorites Euroopa väärtuste ja identiteedi õpetamist. Komitee rõhutab, mis on iga demokraatliku kodaniku jaoks äärmiselt tähtsad. Kodanikuharidus peaks olema kättesaadav kõigile, eriti ebasoodsas olukorras rühmadele ( 2 ) . Komitee julgustab liikmesriike rakendama nõukogu soovitust ühiste väärtuste edendamise kohta, ( 3 ) ning tugevdamaõpetamist.

1.6. Komitee kiidab heaks töötajate ümber- ja täiendusõppes vajalike oskuste pakti ettepaneku ning nõuab saavutatavate eesmärkide ja kokkulepitud ühiste kvaliteedipõhimõtete väljatöötamist, kaasates sellesse asjaomased sotsiaalpartnerid , kodanikuühiskonna organisatsioonid ja teised olulised sidusrühmad, et pakkuda tõhusaid lahendusi kõigile .

1.7. Komitee nõuab suurema tähelepanu pööramist juhendamis- ja nõustamismeetmetele seoses tööturul toimuva rohe- ja digiüleminekuga, laiendades toetusmehhanisme, mida pakuvad erinevad teabepakkujad, nt ametiühingute koolitussaadikute süsteemid, ettevõtete personalitöö toetamine, ja kodanikuühiskonna töö täiskasvanute ja töötajate ümber- ja täiendusõppes osalemise motiveerimisel . Komitee juhib tähelepanu sellele, et inimeste toetamine koolituse kaudu õiglase rohe- ja digiülemineku raames algab mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimisest ning koolituskursuste tunnustamisest ja sertifitseerimisest , et need saaksid moodustada osa täielikust kvalifikatsioonist.

1.8. ELi fonde (nt ESF+, õiglase ülemineku fond) tuleb haridus- ja koolituspoliitika tulemuslikuks toetamiseks tõhusalt ja järjepidevalt kasutada. Komitee viitab oma arvamusele „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ ( 4 ) ning märgib, et majanduse taastekava, taasterahastut „NextGenerationEU“ ja teisi(nt ESF+, õiglase ülemineku fond) tuleb haridus- ja koolituspoliitika tulemuslikuks toetamiseks tõhusalt ja järjepidevalt kasutada.

1.9. Komitee kutsub üles uurima ELi tasandil ideed käivitada individuaalsete õppekontode Euroopa algatus koondalgatusena või eritoetusena liikmesriikide vajadustele vastamiseks. Komitee kutsub komisjoni üles algatama sotsiaaldialoogi individuaalsete õppekontode käsitlemiseks ning kutsehariduse ja -õppe Euroopa põhiprofiilide väljatöötamiseks, et võtta arvesse sektorite vajadusi, riiklikke nõudeid kutsehariduse või -õppe erialadele vastavalt kollektiivlepingutele, muutuvaid kutseprofiile ja ettevõtete vajadusi, ning konsulteerima asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

1.10. Komitee ärgitab näitajaid ja võrdlusaluseid veel kord läbi vaatama ja ajakohastama nii pea, kui andmed COVID-19 kriisi mõju kohta on kättesaadavad. Kutsehariduse ja -õppe, oskuste ja tööturu vajadustega seotud andmeid ja teavet tuleb seoses ELi hariduse ja koolituse eesmärkidega parandada ning uued näitajad peaksid kindlustama ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa poolaasta rakendamise. Selleks, et saavutada 2025. aastaks kavandatud näitajad, on seire sageduse osas vaja iga-aastaselt ajakohastada mitmesuguseid andmeid, et paremini jälgida parendusi kutsehariduses ja -õppes , samuti ümber- ja täiendusõppe pakkumist.

1.11. kvaliteetsele ja kaasavale kutseharidusele ja -õppele ning õpipoisiõppele , võttes nõuetekohaselt arvesse kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistikku koostööpõhist õpipoisiõpet . Komitee nõuab, et kõigile kutsehariduse ja -koolituse omandajatele tagataks õigus ja juurdepääs, võttes nõuetekohaselt arvesse kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistikku ( 5 ) . Lisaks kutseharidust ja -õpet käsitleva soovituse ettepanekus kirjeldatud töölõppes osalemise näitajale võiks määratleda ka ettevõttepõhise õppimise näitaja ja julgustada ettevõtetevahelist

1.12. keskkonnahoidlike oskuste vajadusi käsitleva pädevusraamistiku näitajad, kaasates sellesse valitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid . Komitee viitab oma arvamusele „ELi strateegia keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste edendamiseks kõigi jaoks“ ( 6 ) ning kutsub komisjoni üles töötama kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega välja ELi tasandi keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste strateegia ning kehtestamanäitajad, kaasates sellesse

1.13. Komitee kutsub üles töötama välja meetmed kutseõpetajate ja koolitajate elukutse atraktiivsuse suurendamiseks , ajakohastades strateegiliselt nende ametialast alg- ja täiendusõpet, et nad oleksid kutsehariduse ja -õppe digi- ja roheüleminekuks hästi ette valmistatud, parandades nende staatust, töötervishoidu ja -ohutust ning töötingimusi ja kaasates nad tõelise sotsiaaldialoogi raames kutsekoolide ja haridusasutuste jaoks digi- ja roheüleminekut puudutavate õppekavade väljatöötamisse.

1.14. digiõppe tegevuskava koolikogukondadele praktilist tuge , et parandada nende digitaalseid oskusi, suurendada investeeringuid digitaalsetesse vahenditesse ja laiendada internetile juurdepääsu, ning aitaks kaasa sellele, et nii pehmed (sotsiaalseks ja eraeluks vajalikud) kui ka kõvad (tehnilised ja tööalased) digioskused jõuaksid kõigini . Komitee kutsub komisjoni üles esitama SELFIE-vahendi kontekstis asjakohaseid andmeid digivahenditele ja internetile juurdepääsu kohta koolides Komitee sooviks, et ( 7 ) pakuks, et parandada nende digitaalseid oskusi, suurendada investeeringuid digitaalsetesse vahenditesse ja laiendada internetile juurdepääsu, ning aitaks kaasa sellele, et. Komitee kutsub komisjoni üles esitama SELFIE-vahendi kontekstis asjakohaseid andmeid digivahenditele ja internetile juurdepääsu kohta koolides ( 8 ) . Oluline on tagada töötajate ümber- ja täiendusõpe vajalike digioskuste vallas.

1.15. Komitee soovitab erinevate pakkujate kasutatavate mikrokvalifikatsioonitunnistuste kaardistamiseks läbi viia ELi tasandi uuringu , et teha kindlaks Euroopa ettevõtete, tööandjate, töötajate ja tööotsijate tegelikud vajadused mikrokvalifikatsioonitunnistuste järele ning nende mõju kvalifikatsioonidele ja kollektiivlepingutele.

1.16. Komitee soovitab täiendada Europassi platvormi usaldusväärse teabega tööotsijatele, õppuritele, tööandjatele ja poliitikakujundajatele ning teha teave kättesaadavaks ka puuetega inimestele ja esitada see erinevates keeltes, sealhulgas rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate enim kasutatavates keeltes.

1.17. Komitee nõuab, et riiklikes oskuste arendamise meetmetes asetataks rõhk naisõpilaste, naistöötajate ja naissoost töötute toetamisele spetsiaalselt nende jaoks välja töötatud koolitustega, keskendudes seejuures ka COVID-19 kriisi tõttu tõsistesse raskustesse sattunud perekondade tõhusale toetamisele.

1.18. Komitee julgustab komisjoni töötama välja meetmed, millega tagatakse, et iga pagulane ja varjupaigataotleja saab võimaluse oma oskused ja pädevused valideerida ning talle pakutakse tööturule integreerimiseks Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt õpipoisiõppe ning ümber- ja täiendusõppe võimalusi.

1.19. Komitee teeb ettepaneku, et oskuste tegevuskava kõrghariduse ja teadustööga seotud algatuste aluseks olevaid ideid ja muid poliitikameetmeid tuleks valitsuste, asjaomaste sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega lähemalt arutada. Ettevõtete ja kõrgkoolide partnerlused peaksid olema mõlemale poolele võrdselt kasulikud ega tohiks kaasa tuua avalik-õiguslike kõrgkoolide eelarve kärpimist.

1.20. Komitee nõuab Euroopa poolaasta raames kestlikke riiklikke investeeringuid kõrgharidusse ja teadustöösse ja selle toetamist ELi vahenditest, et muuta kõrgharidus ja teadustöö täielikult kaasavaks ning õpilastele ja tulevastele teadlastele ligipääsetavaks ning kindlustada akadeemilistele ringkondadele ja teadlastele toetav töökeskkond. Komitee kutsub üles arutama teadlaste oskuste ja pädevuse arendamise ettepanekuid lähemalt algatuste kavandatud kasusaajatega.

1.21. akadeemilist vabadust ja terviklikkust, institutsioonilist autonoomiat, üliõpilaste ja töötajate osalemist kõrghariduse juhtimises ja riiklikku vastutust kõrghariduse eest. Komitee kutsub liikmesriike üles austama Bologna protsessi põhiväärtusi ning rakendama sotsiaalse mõõtme ja kvaliteetse õppimise ja õpetamise põhimõtteid, ja palub Bologna järelmeetmete rühmal tagada ühiselt kokkulepitud Bologna eesmärkide edasise elluviimise. Komitee rõhutab ka ÜRO 1997. aasta õppejõudude staatust käsitleva soovituse rakendamise olulisust Komitee kutsub liikmesriike üles rakendama Pariisi kommünikeed (2018) ja eelseisvat Rooma kommünikeed (2020) ning tagama, et Euroopa kõrgharidusruumi alusena austataksja riiklikku vastutust kõrghariduse eest. Komitee kutsub liikmesriike üles austama Bologna protsessi põhiväärtusi ning rakendama sotsiaalse mõõtme ja kvaliteetse õppimise ja õpetamise põhimõtteid, ja palub Bologna järelmeetmete rühmal tagada ühiselt kokkulepitud Bologna eesmärkide edasise elluviimise. Komitee rõhutab ka ÜRO 1997. aasta õppejõudude staatust käsitleva soovituse rakendamise olulisust ( 9 )

2. Taustteave

2.1. Teatises jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta tuuakse välja poliitilised prioriteedid ja meetmed, mille eesmärk on koolitada rohkem inimesi ja sagedamini ning õpetada neile konkreetsel töökohal vajalikke oskusi , pidades eelkõige silmas rohe- ja digiüleminekut .

2.2. 12 algatust ja neli kvantitatiivset eesmärki, mis tuleks saavutada 2025. aastaks . Nõukogu soovituse ettepanekus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta pakutakse välja täiendavad eesmärgid kutsehariduses ja -õppes osalejatele. Käesolevas arvamuses keskendutakse mõlemale algatusele. Uue ettepaneku aluseks on teatis „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (2016) ( 10 ) . Ajakohastatud oskuste tegevuskavas (2020) pakutakse väljaja. Nõukogu soovituse ettepanekus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta pakutakse väljakutsehariduses ja -õppes osalejatele. Käesolevas arvamuses keskendutakse mõlemale algatusele.

3. Üldised märkused

3.1. töötuse määr 27 ELi liikmesriigis tõuseb 2019. aasta 6,7 %lt 9 %ni 2020. aastal digiüleminekut hariduses, töös ja igapäevaelus . Seega tuleb komisjoni meetmepakett õigel hetkel , et käivitada arutelu tõhusate haridus- ja koolitusmeetmete üle . COVID-19 pandeemia on surunud Euroopa majanduse sügavasse langusesse ja suurendanud töötuse määra. Ehkki Eurostati hinnangul on hiljutine töötuse kasv olnud majandustegevuse langusega võrreldes väike, prognoositakse, et27 ELi liikmesriigis tõuseb 2019. aasta 6,7 %lt 9 %ni 2020. aastal ( 11 ) . Teisalt on COVID-19 kriis kiirendanud. Seega tuleb komisjoni meetmepakett, et käivitada arutelu

3.2. Komitee tunnustab asjaolu, et oskuste tegevuskava ja soovituse ettepanek kutsehariduse ja -õppe kohta töötati välja Euroopa sotsiaalõiguste samba raames, et panustada selle esimesse põhimõttesse, mis puudutab õigust kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele. Kõigil eurooplastel peaks õiglase ülemineku raames ja demograafilisi muutusi silmas pidades olema õigus pääseda ligi kvaliteetsele ja kaasvale koolitusele ja elukestvale õppele . Komitee rõhutab vajadust käsitleda haridusvaesust , mis on COVID-19 kriisi ajal haridusele ja koolitusele ebavõrdse ligipääsu tulemusel süvenenud.

3.3. võtmepädevused hõlmavad sotsiaalset ja kodanikupädevust , mis on inimesele kui demokraatlikule kodanikule äärmiselt olulised, eriti juhul, kui suurem sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus võib põhjustada radikalismi ja populismi ning suurendada kuritegevust. Oskuste tegevuskavas tuleks pöörata rohkem tähelepanu põhipädevuste arendamisele kohustuslikes haridustasemetes/õppekavades, samuti noorte ja täiskasvanute õppele. Oskuste tegevuskava rõhuasetus STEM-õpingutel ( 12 ) ja ettevõtluspädevusel on väga tervitatav, nagu ka arusaam ühiskonnas ja tööturul vajalikest laiaulatuslikest pädevustest, eeldusel, et tähelepanu jagub ka sotsiaalsetele ja valdkonnaülestele oskustele. STEAM-valdkonna Komitee on seisukohal, et võtmepädevused ja pehmed oskused on sama olulised kui tööturul vajalikud „õiged oskused“. Needhõlmavad, mis on inimesele kui demokraatlikule kodanikule äärmiselt olulised, eriti juhul, kui suuremvõib põhjustada radikalismi ja populismi ning suurendada kuritegevust. Oskuste tegevuskavas tuleks pöörata rohkem tähelepanu põhipädevuste arendamisele kohustuslikes haridustasemetes/õppekavades, samuti noorte ja täiskasvanute õppele. Oskuste tegevuskava rõhuasetuson väga tervitatav, nagu ka arusaam ühiskonnas ja tööturul vajalikest laiaulatuslikest pädevustest, eeldusel, et tähelepanu jagub ka sotsiaalsetele ja valdkonnaülestele oskustele. STEAM-valdkonna ( 13 ) oskusi tuleb edasi arendada, kuna kunst, humanitaarteadused ja sotsiaalteadused ning nende valdkondade kutsealad annavad olulise panuse riigi SKPsse.

3.4. Euroopa haridusruumi kohta (2018) ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmadele Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisest. Väga oluline on julgustada liikmesriike rakendama nõukogu soovitust ühiste väärtuste edendamise kohta ühiste Euroopa väärtuste ja ELi identiteedi tugevdamisele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ta tunnustas arvamuseskohta (2018) ( 14 ) tõsiasja, et haridusruumi algatuses nähti ette suurem kaasatus tulevastes haridussüsteemides ja rõhutati, et ELi, demokraatlike väärtuste, sallivuse ja kodanikuks olemise kohta õppimist tuleb terviklikus hariduskäsituses pidada kõigi õiguseks, keskendudes iseäranis ( 15 ) ja käsitledes seda osanarakendamisest. Väga oluline on julgustada liikmesriike rakendama nõukogu soovitust ühiste väärtuste edendamise kohta ( 16 ) . ELi teemal harimist käsitlevale arvamusele ( 17 ) tuginedes juhib komitee tähelepanu sellele, et kutsehariduses ja -õppes ning täiskasvanuhariduses tuleks samuti keskendudatugevdamisele.

4. Konkreetsed märkused

4.1. Komitee kiidab heaks töötajate ümber- ja täiendusõppes vajalike oskuste pakti ettepaneku. Väga oluline on kaasata pakti väljatöötamisse asjaomased sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja teised tähtsad sidusrühmad , et määratleda selle sihtrühmadele seatavad eesmärgid ja tagada nende eesmärkide täitmine. Pakt peaks pakkuma noortele ja täiskasvanutele , töötutele, madala kvalifikatsiooniga inimestele ja töötajatele tõhusaid lahendusi , pöörates erilist tähelepanu sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade juurdepääsule kvaliteetsele ja kaasavale kutseharidusele ja -õppele, täiskasvanuharidusele ja täiendus- ja ümberõppele, mida pakuvad erinevad teenusepakkujad, nagu riiklikud tööturuasutused, ettevõtted ja kutseharidusasutused.

4.2. mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimisega enne mis tahes koolitust. Koolitust tuleks tunnustada ja sellele väljastada vastav sertifikaat, millel on selgelt välja toodud kvalifikatsiooni tase või kvalifikatsiooni osa, mille kohta sertifikaat on väljastatud. See nõue tugevdaks nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ Üks nende koolituspakkumiste kvaliteedikriteeriumitest peaks olema seotudenne mis tahes koolitust. Koolitust tuleks tunnustada ja sellele väljastada vastav sertifikaat, millel on selgelt välja toodud kvalifikatsiooni tase või kvalifikatsiooni osa, mille kohta sertifikaat on väljastatud. See nõue tugevdaks nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ ( 18 ) ja mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta antud soovituse ( 19 ) rakendamist.

4.3. ELi fonde (nt ESF+, õiglase ülemineku fond) kasutataks tõhusalt ja järjepidevalt tagamaks, et äriettevõtted ja sotsiaalsed ettevõtted elavad kriisi üle, et nad suudavad pakkuda ja hoida kvaliteetseid töökohti ning et töötajad ja töötud saavad kvaliteetsete oskuste omandamisel tõhusat tuge. Euroopa Sotsiaalfond+ täiendav kasutamine aitab ellu viia Euroopa poolaasta protsessis määratletud haridus- ja koolitusreformid ja peaks toetama kestliku Euroopa tööstusstrateegia ja VKEde poliitika oskuste arendamise eesmärke. Kooskõlas oma varasema arvamusega „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ ( 20 ) nõuab komitee, et majanduse taastekava, taasterahastut „NextGenerationEU“ ja teisi(nt ESF+, õiglase ülemineku fond) kasutataks tõhusalt ja järjepidevalt tagamaks, et äriettevõtted ja sotsiaalsed ettevõtted elavad kriisi üle, et nad suudavad pakkuda ja hoida kvaliteetseid töökohti ning et töötajad ja töötud saavad kvaliteetsete oskuste omandamisel tõhusat tuge. Euroopa Sotsiaalfond+ täiendav kasutamine aitab ellu viia Euroopa poolaasta protsessis määratletud haridus- ja koolitusreformid ja peaks toetama kestliku Euroopa tööstusstrateegia ja VKEde poliitika oskuste arendamise eesmärke.

4.4. Komitee märgib, et komisjon tunnistab oma ettepanekus liikmesriikide erinevaid lähenemisviise, mis annavad inimestele võimaluse arendada oma oskusi kogu elu vältel, rääkides „kontodest“, mitte ühest „kontost“. Siiski tuleb täiendavalt ja nõuetekohaselt uurida ideed käivitada Euroopa individuaalsete õppekontode algatus koondalgatusena või liikmesriikidele pakutava eritoetusena, veendumaks, et see pakub tõepoolest tõhusa lahenduse täiendus- ja ümberõppe toetamiseks ja et see põhineb mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimisel, et pakkuda individuaalseid õppimisvõimalusi. Seega tuleks otsused edasiste poliitikameetmete kohta langetada koostöös asjaomaste, sealhulgas valdkondlike sotsiaalpartneritega.

4.5. tööstussektoritele , kus toetatakse täiendus- ja ümberõpet ning motiveeritakse praktiliste juhiste ja nõustamise kaudu töötajaid osalema koolitustel, mis toetavad nende erialast ja karjääriarengut ning vastavad ettevõtte huvidele. Seoses koostöökava ( 21 ) algatuse ja kutsehariduse ja -õppe Euroopa põhiprofiilide väljatöötamise ideega tasub märkida, et teatud elukutsete valdkondlike oskuste profiilide potentsiaalset vastasmõju tuleb lähemalt arutada asjaomaste valdkondlike sotsiaalpartneritega. Arvesse tuleb võtta terviklikke lähenemisviise, sh konkurentsivõimet, ettevõtete teadus- ja innovatsioonistrateegiaid ning ärisaladusi. Oskuste pakt võiks keskenduda, kus toetatakse täiendus- ja ümberõpet ning motiveeritakse praktiliste juhiste ja nõustamise kaudu töötajaid osalema koolitustel, mis toetavad nende erialast ja karjääriarengut ning vastavad ettevõtte huvidele. Seosesjaväljatöötamise ideega tasub märkida, et teatud elukutsete valdkondlike oskuste profiilide potentsiaalset vastasmõju tuleb lähemalt arutada asjaomaste valdkondlike sotsiaalpartneritega. Arvesse tuleb võtta terviklikke lähenemisviise, sh konkurentsivõimet, ettevõtete teadus- ja innovatsioonistrateegiaid ning ärisaladusi.

4.6. kvaliteetsele ja kaasavale kutseharidusele ja -õppele ja õpipoisiõppele . Kutsehariduse omandanute või kutseõppe läbinute tööalase konkurentsivõime näitajate puhul tuleks arvesse võtta COVID-19 kriisi mõju sektoritele ning hariduse omandanute või õppe läbinute nõudmisi õiglasele ja kvaliteetsele tööle. Jätkuvalt võiks edendada ettevõtetevahelist koostööpõhist õpipoisiõpet. Kutsehariduse tipptaseme keskuste projektides võiks rohkem keskenduda sotsiaalsele kaasamisele ja võrdsele ligipääsule kvaliteetsele ja atraktiivsele koolitusele. Tähtis on arvestada kutsehariduse ja -õppe pakkujate rolli riiklikus kontekstis ja nende koostoimet sotsiaalpartneritega õppekavade kohandamisel vajalikele oskustele. Ka ettepanek rahastada riikide osalemist kutseoskusvõistlustel EuroSkills võib suurendada kutsehariduse ja -õppe atraktiivsust. Valitud kutseõppurite suurepärane ettevalmistus oleks aga valitsustele näide sellest, kuidas parandada tõhusate meetmete abil kutsekoolide üldist kvaliteeti. Kõigil kutseõppuritel peab vastavalt nõukogu 2018. aasta soovitusele kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta ( 22 ) olema õigus. Kutsehariduse omandanute või kutseõppe läbinute tööalase konkurentsivõime näitajate puhul tuleks arvesse võtta COVID-19 kriisi mõju sektoritele ning hariduse omandanute või õppe läbinute nõudmisi õiglasele ja kvaliteetsele tööle. Jätkuvalt võiks edendada ettevõtetevahelist koostööpõhist õpipoisiõpet.projektides võiks rohkem keskenduda sotsiaalsele kaasamisele ja võrdsele ligipääsule kvaliteetsele ja atraktiivsele koolitusele. Tähtis on arvestada kutsehariduse ja -õppe pakkujate rolli riiklikus kontekstis ja nende koostoimet sotsiaalpartneritega õppekavade kohandamisel vajalikele oskustele. Ka ettepanek rahastada riikide osalemist kutseoskusvõistlustel EuroSkills võib suurendada kutsehariduse ja -õppe atraktiivsust. Valitud kutseõppurite suurepärane ettevalmistus oleks aga valitsustele näide sellest, kuidas parandada tõhusate meetmete abil kutsekoolide üldist kvaliteeti.

4.7. Komitee viitab Riia järeldustele kutsehariduse ja -õppe strateegia kohta aastateks 2015–2020, milles lepiti kokku, et töölõpe hõlmab praktilist õpet koolides ja ettevõtetes ( 23 ) . Kuna ligipääs mõnele töölõppe vormile peaks olema norm kõigi kutseõppurite jaoks, ei ole töölõppes osalemise näitajad kindlasti piisavalt ambitsioonikad ja neid on õpipoisiõppe pakkumise parandamiseks raske kohaldada.

4.8. oskuste prognoosimise tõhustamine väga oluline ka selleks, et määratleda liikmesriikide edusammud seoses täiskasvanuhariduse ja kutsehariduse ja -õppe näitajatega ning neid jälgida. Vajalike oskuste prognoosimine seoses sotsiaalsete ja tööturul toimuvate muutustega on oluline, et tagada oskuste strateegiate parem juhtimine tõhusa sotsiaaldialoogi ning asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sidusrühmadega – sealhulgas ettevõtted – peetavate konsultatsioonide raames. Oleks tervitatav, kui oskuste tegevuskavas ning kutsehariduse ja -õppe kohta esitatud soovituse ettepanekus välja pakutud näitajad vaadataks läbi ja neid ajakohastataks, pidades silmas uuringuid COVID-19 kriisi mõju kohta haridusele, koolitusele ja tööturule. Cedefopi hiljutisele tööle tuginedes ( 24 ) ontõhustamine väga oluline ka selleks, et määratleda liikmesriikide edusammud seoses täiskasvanuhariduse ja kutsehariduse ja -õppe näitajatega ning neid jälgida.seoses sotsiaalsete ja tööturul toimuvate muutustega on oluline, et tagada oskuste strateegiate parem juhtimine tõhusa sotsiaaldialoogi ning asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sidusrühmadega – sealhulgas ettevõtted – peetavate konsultatsioonide raames. Oleks tervitatav, kui oskuste tegevuskavas ning kutsehariduse ja -õppe kohta esitatud soovituse ettepanekus välja pakutud näitajad vaadataks läbi ja neid ajakohastataks, pidades silmas uuringuid COVID-19 kriisi mõju kohta haridusele, koolitusele ja tööturule.

4.9. Üldisemalt tuleb parandada andmeid ja teavet kutsehariduse ja -õppe, oskuste ja tööturu kohta, pidades silmas ELi eesmärke hariduse ja koolituse valdkonnas ning uusi näitajaid, mis on kavandatud selleks, et tagada ÜRO kestliku arengu eesmärkide , iseäranis 4. eesmärgi (haridus), 5. eesmärgi (võrdsus), 8. eesmärgi (inimväärne töö) ja 13. eesmärgi (kliimamuutused) ning Euroopa poolaasta rakendamine. Selleks, et saavutada 2025. aastaks kavandatud näitajad, oleks Eurostati ja teiste agentuuride (Cedefop ja Eurofound) seire sageduse osas vajalik iga-aastane ajakohastamine. Täiendavad näitajad võiksid aidata ettevõtetel ja töötajatel paremini määratleda oma investeeringuid, pakkumist ja vajaminevaid oskusi, keskendudes „ koolitust pakkuvate ettevõtete osakaalule koolitusliikide kaupa“ ja „koolituskulude osakaalule ettevõtte tööjõu kogukuludest“. Eurostat juba kogub neid andmeid iga viie aasta järel, ent see ajavahemik ei toeta sotsiaalpartnerite aktiivset osalemist oskuste prognoosimisel ega vajalike koolituste pakkumist – mõlemat tuleks oskuste tegevuskavas tugevdada. Kollektiivlepingute läbirääkimiste raames kokkulepitud tasustatud õppepuhkus võib olla üks näitajate hulka lisatavatest vahenditest, lisaks tuleks mõõta töötajatele teabe ja juhiste andmise ulatust.

4.10. vastutus keskkonnaküsimuste eest lasub meist igaühel . Ennetav täiendus- ja ümberõpe keskkonnahoidlikule majandusele õiglase ülemineku lihtsustamiseks peaks olema kättesaadav kõigile, eriti hääbuvates sektorites töötavatele inimestele. Vaja on jälgida pehmeid (igapäevaeluga seotud ja sotsiaalsed oskused) ja kõvasid (tehnilised ja tööalased oskused) keskkonnahoidlikke oskusi ja pädevusi puudutava koolituse pakkumist selge näitaja alusel, mis on oluline mitte ainult täiskasvanutele, vaid igaühele Euroopas. See näitaja ning ELi strateegia keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste kohta peaksid põhinema põhjalikul keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste riiklike strateegiate üleeuroopalisel uuringul ja hindamisel . Keskkonnahoidlike oskuste näitajate ja pädevusraamistiku loomine peab põhinema avatud koostöömeetodil. Kutseõpetajatele ja -koolitajatele tuleks ka ettevõtetes tagada kvaliteetne pidev kutsealane areng Komitee arvamuses „ELi strateegia keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste edendamiseks kõigi jaoks“ ( 25 ) märgitakse, etkeskkonnahoidlikule majandusele õiglase ülemineku lihtsustamiseks peaks olema kättesaadav kõigile, eriti hääbuvates sektorites töötavatele inimestele. Vaja on jälgida pehmeid (igapäevaeluga seotud ja sotsiaalsed oskused) ja kõvasid (tehnilised ja tööalased oskused)puudutava koolituse pakkumist selge näitaja alusel, mis on oluline mitte ainult täiskasvanutele, vaid igaühele Euroopas. See näitaja ning ELi strateegia keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuste kohta peaksid põhinema põhjalikulnäitajate jaloomine peab põhinema avatud koostöömeetodil.tuleks ka ettevõtetes tagada kvaliteetne pidev kutsealane areng ( 26 ) ja nad tuleb kaasata rohe- ja digiülemineku alaste õppekavade väljatöötamisse.

4.11. koolidel on ühiskonnas oluline roll ja õpetamismeetodeid tuleks toetada digiüleminekuga, nähes viimati nimetatus vahendit, mitte eesmärki. Äärmiselt oluline on tõhusalt toetada koole, õpilasi, õpetajaid, lapsevanemaid ja peresid digitaalsete oskuste parandamisel ja seadmetesse investeerimisel ning nende küsimustega tuleks tegeleda Euroopa poolaasta ja digiõppe tegevuskava raames. Tööstuse ja majanduse jätkuva digiülemineku kontekstis on oluline tagada töötajatele sotsiaaldialoogi abil ümber- ja täiendusõpe vajalike digioskuste vallas. Komitee kutsub komisjoni üles esitama SELFIE-vahendi kontekstis andmeid digivahenditele ja internetile juurdepääsu kohta koolides Komitee rõhutab, etja õpetamismeetodeid tuleks toetada digiüleminekuga, nähes viimati nimetatus vahendit, mitte eesmärki. Äärmiselt oluline on tõhusalt toetada koole, õpilasi, õpetajaid, lapsevanemaid ja peresid digitaalsete oskuste parandamisel ja seadmetesse investeerimisel ning nende küsimustega tuleks tegeleda Euroopa poolaasta jaraames. Tööstuse ja majanduse jätkuva digiülemineku kontekstis on oluline tagada töötajatele sotsiaaldialoogi abil ümber- ja täiendusõpe vajalike digioskuste vallas. Komitee kutsub komisjoni üles esitama SELFIE-vahendi kontekstis andmeid digivahenditele ja internetile juurdepääsu kohta koolides ( 27 )

4.12. Sotsiaalpartneritega konsulteerides on vaja leida mikrokvalifikatsioonitunnistuste ühtne Euroopa määratlus ja arusaam neist. Komitee soovitab läbi viia ELi tasandi uuringu, et kaardistada eri sektorite ettevõtete, koolituspakkujate ja haridusasutuste (kutseharidus ja -õpe ning kõrgharidus) kasutatavad olemasolevad mikrokvalifikatsioonitunnistused ning selgitada välja Euroopa ettevõtete, tööandjate, töötajate ja tööotsijate vajadused ja huvid seoses nende tunnistuste saamise ja taotlemisega. Mikrokvalifikatsioonitunnistusi võib pidada üheks, kuid mitte ainsaks tunnustamismenetluse ning täiendus- ja ümberõppe lahenduseks ja tulemiks. Nendes tuleks selgelt määratleda sertifikaadi seos täieliku kvalifikatsiooniga. Sotsiaalpartneritega tuleb arutada ELi tasandil mikrokvalifikatsioonitunnistusi puudutavate standardite määratlemist ja täiendavaid poliitikameetmeid, tagades kindlasti kvaliteedi ja läbipaistvuse ja kaaludes selle kohta ELi tasandi uuringut ja põhjalikku mõjuhinnangut, sh mõju kvalifikatsioonidele ja kollektiivlepingutele.

4.13. Seoses uue Europassi platvormi käivitamisega saab sertifitseerimiste ja kvalifikatsioonide usaldusväärsuse küsimuse lahendada digitaalsete kvalifikatsioonitunnistustega, pidades samas kinni tunnustamise ja valideerimise korrast. Teave peaks olema kättesaadav ka puuetega inimestele ning seda tuleks esitada erinevates keeltes, sealhulgas rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate enim kasutatavates keeltes. Kiirkorras tunnustamiseks kasutatavate avatud tunnistuste ideed tuleks põhjalikumalt uurida.

4.14. kaasavusele ja soolisele võrdõiguslikkusele . ÜRO, tabanud peredega naisi . Naised on seisnud silmitsi suurema kodu-, seksuaal- ja soolise vägivallaga. Lisaks tuleks tähelepanu pöörata ka pandeemia võimalikule pikaajalisele mõjule töö- ja eraelu tasakaalule ja naiste majanduslikule sõltumatusele, kuna see võib sundida paljusid neist tegema raskeid valikuid ja suunduma tasustamata tööle Komitee tunnustab komisjoni soovitusi toetada riiklikke oskuste strateegiaid, keskendudes kutsehariduses ja -õppes. ÜRO, ( 28 ) Euroopa Nõukogu ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ( 29 ) hiljutiste aruannete kohaselt on COVID-19 kriis iseäranis. Naised on seisnud silmitsi suurema kodu-, seksuaal- ja soolise vägivallaga. Lisaks tuleks tähelepanu pöörata ka pandeemia võimalikule pikaajalisele mõjule töö- ja eraelu tasakaalule ja naiste majanduslikule sõltumatusele, kuna see võib sundida paljusid neist tegema raskeid valikuid ja suunduma tasustamata tööle ( 30 ) . Komitee pakub seepärast välja, et riiklikes oskuste arendamise meetmetes asetataks rõhk naisõpilaste, naistöötajate ja naissoost töötute toetamisele spetsiaalselt nende jaoks välja töötatud koolitustega. Need meetmed peaksid keskenduma ka COVID-19 kriisi tõttu tõsistesse raskustesse sattunud perede tõhusale toetamisele.

4.15. Komitee juhib tähelepanu sellele, et pagulasi tuleb kohelda võrdselt sõltumata nende oskuste tasemest ja et igale pagulasele ja varjupaigataotlejale tuleks anda võimalus oma oskused ja pädevused valideerida ning pakkuda talle tööturule integreerimiseks Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt õpipoisiõppe ning ümber- ja täiendusõppe võimalusi. Rände- ja varjupaigapaktis tuleks tunnistada, et pagulastel on oskused ja teistsugused kvalifikatsioonitasemed, millel võib olla neid vastuvõtvale riigi ja kohaliku tööturu ja ettevõtete vajaduste seisukohalt lisaväärtus.

4.16. Oluline on luua Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa teadusruumi vahel täiendavaid sidemeid, et parandada kõrghariduse ja teadustöö kvaliteeti ja kaasavust kõigi üliõpilaste jaoks sõltumata nende vanusest või sotsiaal-majanduslikust taustast. Euroopa ülikoolide algatuse oluline raskuspunkt peab olema õpingute kvaliteedi ja õpingute ülikoolidevahelise tunnustamise tõhustamine. Ehkki kõrgharidus on riikide pädevuses, näivad Euroopa kraadiõpet, Euroopa ülikoolide põhikirja ja Euroopa tunnustamise ning kvaliteeditagamise süsteemi puudutavad komisjoni ettepanekud olevat samm kõrghariduse õpingute ühtlustamise suunas. Seega nõuab komitee nende algatuste taga olevate ideede ja edasiste poliitikameetmete täiendavat arutamist valitsuste, asjaomaste sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

4.17. Komitee märgib, et COVID-19 kriisil on olnud äärmiselt negatiivne mõju ülikoolide vastuvõtule, õppetöös osalemisele, sotsiaalsele rollile ja investeeringutele. Tagada tuleb kestlikud riiklikud investeeringud kõrgharidusse ja teadustöösse ning ELi rahalisi vahendeid tuleb tõhustada, et muuta kõrgharidus ja teadustöö täielikult kaasavaks ning üliõpilastele ja tulevastele teadlastele ligipääsetavaks ning kindlustada akadeemilistele ringkondadele ja teadlastele toetav töökeskkond.

4.18. akadeemiline vabadus ja terviklikkus, institutsioonide autonoomia, üliõpilaste ja töötajate osalemine kõrghariduse juhtimises ja riiklik vastutus kõrghariduse eest moodustavad Euroopa kõrgharidusruumi selgroo. Komitee viitab ka ÜRO soovitusele õppejõudude staatuse kohta (1997) Ettevõtete ja kõrgkoolide partnerlused peaksid olema mõlemale poolele võrdselt kasulikud, ilma välise surveta ja tasakaalustatud, et tagada ettevõtete iseseisev teadus- ja innovatsioonitegevus ning eraldi riiklikud kõrghariduse ja teadustöö eesmärgid. Seoses oskuste tegevuskava ettepanekutega tuleb arvesse võtta 48 Bologna protsessi riigi ministrite antud lubadusi:kõrghariduse eest moodustavad Euroopa kõrgharidusruumi selgroo. Komitee viitab ka ÜRO soovitusele õppejõudude staatuse kohta (1997) ( 31 )

4.19. Teadlaste jaoks Euroopa pädevusraamistiku väljatöötamise, teadlaste oskuste taksonoomia kindlaksmääramise ja teadlastele avatud teadus- ja teadusjuhtimise õppekavade väljatöötamise ettepanekud on ambitsioonikad ideed, ent seavad küsimuse alla kõrgharidusasutuste akadeemilise vabaduse tulevaste akadeemiliste ringkondade ja teadlaste ettevalmistamisel teadmiste ja teadustöö vabaduse suurendamiseks. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 13 kohaselt: „Kunsti ja teadusuuringuid ei piirata. Akadeemilist vabadust austatakse“ ( 32 ) jaoks Euroopa pädevusraamistiku väljatöötamise, teadlaste oskuste taksonoomia kindlaksmääramise ja teadlastele avatud teadus- ja teadusjuhtimise õppekavade väljatöötamise ettepanekud on ambitsioonikad ideed, ent seavad küsimuse alla kõrgharidusasutuste akadeemilise vabaduse tulevaste akadeemiliste ringkondade ja teadlaste ettevalmistamisel teadmiste ja teadustöö vabaduse suurendamiseks.

Brüssel, 29. oktoober 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) Teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunst ja matemaatika.

(2) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE).

(3) Nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1).

(4) ELT C 232, 14.7.2020, lk 8.

(5) Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta.

(6) Arvamus SOC/636 (koostamisel), pealkiri muutmisel.

(7) Komisjoni veebileht uue digiõppe tegevuskava kohta.

(8) SELFIE-vahend.

(9) Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel („Soovitus õppejõudude staatuse kohta“).

(10) COM(2016) 381 final.

(11) Eurostati pressiteade „Euro area unemployment at 7,8 %“ („Töötus euroalal 7,8 %“), juuli 2020.

(12) Teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika.

(13) Teadus, tehnoloogia, inseneeria, KUNST ja matemaatika.

(14) ELT C 62, 15.2.2019, lk 136.

(15) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE).

(16) Nõukogu soovitus (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1).

(17) ELT C 228, 5.7.2019, lk 68.

(18) ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(19) Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta.

(20) Vt joonealune märkus 4.

(21) Oskustealase valdkondliku koostöö kava.

(22) Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta.

(23) Vt töölõppe määratlus 2015. aasta Riia järelduste joonealuses märkuses 6.

(24) Cedefopi veebileht oskuste prognoosimise kohta.

(25) Vt joonealune märkus 6.

(26) Cedefop, „Guiding principles for professional development of trainers in VET“ („Kutseõpetajate ja -koolitajate kutsealase arendamise juhtpõhimõtted“), 2014, ja ETUCE Policy Paper on VET in Europe („Euroopa Ametiühingute Hariduskomitee poliitikadokument Euroopa kutsehariduse ja -õppe kohta“), 2012.

(27) SELFIE-vahend.

(28) UN Policy Brief: The Impact of COVID-19 on Women („ÜRO poliitikaülevaade: COVID-19 mõju naistele“) (2020).

(29) Vt EIGE vastav veebileht.

(30) https://www.coe.int/en/web/genderequality/women-s-rights-and-covid-19

(31) UN Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel („ÜRO soovitus õppejõudude staatuse kohta“), 1997.

(32) Euroopa Liidu põhiõiguste harta.