KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE, EUROOPA LIIDU NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Schengeni olukorda käsitlev aruanne (2022)

Sisepiirikontrollita Schengeni ala (edaspidi „Schengeni ala“) on Euroopa integratsiooni ajalooline saavutus. Alates selle aluste sätestamisest 1985. aastal on see muutnud miljonite inimeste igapäevaelu. Schengeni projekt on kõrvaldanud tõkkeid, toonud inimesi üksteisele lähemale ja tugevdanud Euroopa majandust. Inimeste, kaupade ja teenuste ELis ringlemise kiirus aitab edendada Euroopa konkurentsivõimet ning luua töökohti ja majanduskasvu.

Schengeni ala loomine on ühendanud ka maailmajao ja tekkinud on piirideta ala, mis on kõigi eurooplaste jaoks märgilise tähendusega. Seda toetatakse ülekaalukalt. Idee, et ELi sisepiiridel kohaldatakse piirikontrolli, on terve eurooplaste põlvkonna jaoks praktiliselt ettekujutamatu. Tänu Schengeni alale saavad kodanikud sujuvalt reisida ühest liikmesriigist teise, et nendega tutvuda või seal õppida või töötada. Peale selle oleksid Schengeni ala puudumise kulud äärmiselt suured, nagu nähtus ilmekalt ka hiljutisest COVID-19 pandeemiast.

Mitmed viimaste aastate kriisid on näidanud, et seda saavutust ei saa pidada iseenesestmõistetavaks. Schengeni ala esimene suur proovikivi oli 2015. aastal rändekriis ja ilmnesid mitmed suured julgeolekuohud. Hiljuti kerkisid esile uued probleemid seoses pandeemia ja Ukraina sõja tõttu saabujate suure arvuga.

Tänu ELi ja liikmesriikide otsusekindlusele ja viimastel aastatel tehtud edusammudele on Schengeni ala tõestanud oma vastupanuvõimet ja väljunud nendest katsumustest tugevamana. Kuigi probleemid püsivad, toimib Schengeni ala üldiselt hästi. Seda kinnitavad korrapäraste Schengeni hindamiste tulemused, millest ilmnevad vaid vähesed süsteemsed puudused, ning muud vahendid, mis on kehtestatud Schengeni ala toimimise ja liikmesriikide piirikontrollialase suutlikkuse hindamiseks.

Viimastel aastatel on Schengeni süsteemi proovile pannud mitmed kriisid, mis on viinud erakorraliste poliitiliste aruteludeni Schengeni ala teemal. See, et Schengeni saavutusi ei tohiks pidada enesestmõistetavaks, on selgem kui kunagi varem. Kõik hiljutised probleemid on juhtinud tähelepanu vajadusele võtta otsustavaid meetmeid Schengeni ala juhtimisstruktuuri parandamiseks, et tagada selle hea toimimine. Komisjon asutas 2020. aasta novembris iga-aastase Schengeni foorumi, mis on esimene samm kaasava poliitilise arutelu edendamiseks, mille eesmärk on luua tugevam vastastikusel usaldusel põhinev Schengeni ala. Kõrgetasemelised poliitilised mõttevahetused kinnitasid vajadust Schengeni ala tugevama juhtimise järele, mida rõhutati ka 2021. aasta mais toimunud teisel Schengeni foorumil.

Sellega seoses on komisjon välja töötanud Schengeni ala uue juhtimismudeli nn Schengeni tsükli kujul, mis tagab Schengeni olukorra korrapärase hindamise. Pärast justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel Lille’is toimunud arutelusid on need ideed hakanud teoks saama ja 3. märtsil 2022 toimus esimene Schengeni nõukogu istung. Schengeni ala, mis on ühine projekt, vajab ühiseid lahendusi praegustele ja tulevastele probleemidele ning liikmesriikide, ELi institutsioonide ja asjaomaste asutuste pühendumust. Uus määrus, millega reformitakse Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi, peaks selle eesmärgi saavutamisele veelgi kaasa aitama, tagades puuduste kiire tuvastamise ja tõhusad järelmeetmed.

Tugevdatud juhtimine on äärmiselt oluline, et järgida komisjoni poolt 2021. aasta juunis esitatud Schengeni strateegias tutvustatud ambitsioonikat tegevuskava. Et muuta Schengeni ala tugevamaks ja vastupidavamaks, on vaja kiiresti vastu võtta tugevdatud õigusraamistik ja see rakendada.

Käesolevas Schengeni olukorda käsitlevas aruandes määratakse kindlaks Schengeni ala uue juhtimismudeli põhielemendid, tehakse kokkuvõte Schengeni strateegia üldisest ja selle üksikute osade rakendamisest ning sätestatakse Schengeni ala prioriteedid aastateks 2022–2023. Samuti käsitletakse selles komisjoni juriidilist kohustust anda aru sisepiiridel piirikontrolli puudumisega seotud olukorrast, Schengeni hindamiste tulemustest ja soovituste rakendamise seisust. Käesolev aruanne on eeskuju tulevikuks: iga-aastase Schengeni tsükli esimese sammuna peaks iga tulevane Schengeni olukorda käsitlev aruanne käivitama iga-aastase aruandluse Schengeni olukorra kohta, millega määratakse kindlaks eelseisva aasta prioriteedid ja mille eesmärk on tagada asjaomase aasta lõpus arutelud edusammude üle. Schengeni olukorda käsitlev aruanne peaks olema alus tihedamale poliitilisele dialoogile, järelevalvele ja Schengeni acquis’ täitmise tagamisele.

1.Schengeni ala juhtimise tugevdamine

Valdkond, mis sõltub liikmesriikide vastastikusest usaldusest ning lõppkokkuvõttes Schengeni õigusraamistiku nõuetekohasest ja tõhusast rakendamisest, nõuab tugevat ja struktureeritud juhtimist. Pärast esimesel ja teisel Schengeni foorumil peetud arutelusid ning Schengeni ala tõeliseks pikaajaliseks tugevdamiseks on loodud uus Schengeni juhtimise mudel. 2022. aasta märtsis toimunud esimesel Schengeni nõukogu istungil kinnitasid liikmesriigid seda vajadust ja toetasid komisjoni esitletud Schengeni tsüklit. Selle tsükliga nähakse ette Schengeni olukorra korrapärane hindamine, mis võimaldab varakult kindlaks teha probleemid, et tagada jagatud vastutus ja edendada asjakohaste meetmete kasutuselevõttu.

Iga-aastase Schengeni tsükli alguspunkt on iga-aastane Schengeni olukorda käsitlev aruanne, millega komisjon algatab juhtimisprotsessi, määrates kindlaks Schengeni ala põhiprobleemid ja prioriteetsed meetmed, millega tuleb tegeleda nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Schengeni tsükli osana esitab komisjon korrapäraselt Schengeni baromeetri, et anda ajakohastatud teavet Schengeni olukorra kohta.

Institutsioonidevahelised arutelud Schengeni foorumil ja poliitilised arutelud juunis toimuval Schengeni nõukogu istungil annavad vajaliku poliitilise tõuke strateegilistele põhiküsimustele. Prioriteetsete meetmete rakendamine nõuab kõigi osalejate kaasamist. Schengeni juhtimismudel loob raamistiku nõuetekohaste järelmeetmete tagamiseks, mis hõlmab korrapärast teabevahetust ühiste probleemide üle, kooskõlastatud lahendusi ja heade tavade jagamist, et sillutada teed vajalike meetmete tõhusale ja õigeaegsele rakendamisele. Viimastel etappidel aasta lõpus keskendutakse aruteludes selle jälgimisele, kuidas on käsitletud Schengeni ala peamisi probleeme, sealhulgas suunistele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) operatsioonide kohta. Sellega tagatakse tugevam poliitiline pühendumine Schengeni ala ühisele Euroopa valitsemistavale ja nähakse ette vajalikud sammud järgmiseks iga-aastaseks tsükliks.

Uus Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanism, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2021. aasta juunis ja mille nõukogu hiljuti vastu võttis, on selles uues Schengeni juhtimismudelis olulise tähtsusega. Sellest saab peamine mehhanism liikmesriikide ees seisvate probleemide kindlakstegemiseks ja kiirete parandusmeetmete tagamiseks. See aitab vältida olukorda, kus rakendamisega seotud probleemid, eelkõige tõsised puudused, avaldavad ülekanduvat mõju kogu Schengeni alal. Reformi kiire rakendamine tagab, et Schengeni ala on varustatud tõhusama, strateegilisema ja paindlikuma vahendiga, et tulla toime uute väljakutsetega, reageerida muutunud olukordadele ja kohaneda uute oludega. Komisjon on juba astumas vajalikke samme, et tagada selle õigeaegne ja tõhus kohaldamine.

Komisjoni Schengeni koordinaator juhib ja koordineerib Schengeni tsüklit koostöös liikmesriikidega.