Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 252/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Carne Barrosã“

ELi nr: PDO-PT-0239-AM01 – 1.3.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Taotlejate rühm

Õigustatud huvi

CAPOLIB on algse registreerimistaotluse esitanud rühm.

Rühma nimi CAPOLIB – Cooperativa Agrícola de Boticas, CRL Rühma liik mitu isikut Liikmed Tootja(d) Aadress Avenida do Eiró no19 5460-320 Boticas Riik Portugal Tel. 00351276418170 E-post: geral@capolib.pt

2. Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☒ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistamine

☒ Muu

4. Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatus(ed)

Toote nimetus

Muudatus

Muudatus 1

Põhjus

Toote kirjeldamiseks kasutatud väljendit („Carne de Bovino Barrosão“) ajakohastatakse, võttes arvesse lõpuks tegelikult registreeritud nimetust („Carne Barrosã“).

Varasem sõnastus: „Carne de Bovino Barrosão“

Uus sõnastus: „Carne Barrosã“

Toote kirjeldus

Muudatus

Muudatus 2

Põhjus

Tootekirjeldust täiustatakse, koondades olemasolevas spetsifikaadis hajutatult esitatud teabe ühte lõiku. Sõna „külmutatud“ jäetakse välja, kuna kavas on lubada edaspidist külmutamist. Ajakohastatakse viidet zootehnilisele registrile, kuna nüüd on selle nimetus „asutamisregister“. Toote kirjeldusest jäetakse välja viited kaubandusliku esitamise vormidele, sest selle kohta on lisatud eraldi peatükk.

Varasem sõnastus:

„Termin „Carne de Bovino Barrosão“ tähistab rümpasid või pakendatud ja külmutatud jaotustükke, mis on saadud tõu zootehnilisse registrisse või tõuraamatusse kantud barrosã tõugu loomadelt, kes on sündinud BARROSÃ veisetõu zootehnilisse registrisse või tõuraamatusse kantud isas- ja emasloomadele“.

Päritolunimetust „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ võib kasutada üksnes lihal, mis on saadud loomadelt, kes on kasvatatud ja sertifitseeritud käesolevas tootespetsifikaadis kindlaks määratud protsesside kohaselt.

„Päritolunimetust „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ võib kanda ainult liha, mis on toodetud tootespetsifikaadi punktis 3.4 määratletud sobivates põllumajandusettevõtetes, mis asuvad spetsifikaadi punktis 2.5 määratletud geograafilises tootmispiirkonnas ja täidavad loomade identifitseerimist käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud spetsifikaadi punktis 3.3, ning mida on transporditud, laagerdatud ja töödeldud spetsifikaadi punktides 4 ja 5 sätestatud tingimustel.“.

Uus sõnastus: „Termin „CARNE BARROSÃ“ tähistab liha, mis on saadud tõu asutamisregistrisse või tõuraamatusse kantud barrosã tõugu loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud käesolevas spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas.“.

Muudatus

Muudatus 3

Põhjus

Toote kontrollimise lihtsustamiseks jäetakse välja „vitela“ (vasikaliha) vanuserühma maksimaalse kaalu piirang, pidades silmas asjaolu, et nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 700/2007 kohaselt näib tapaloomade kaalul olevat liha omaduste kujunemisel väiksem tähtsus.

Varasem sõnastus:

„Vasikaliha – (...) minimaalne kaal 70 kg ja maksimaalne kaal 130 kg“.

Uus sõnastus:

„Kategooria „VITELA“ liha on saadud vähemalt 70 kg kaaluvatelt loomadelt (…)“.

Muudatus

Muudatus 4

Põhjus

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisale luuakse eraldi vanuserühm „vitelão“ („mullikas“) (mis kuulub praegu vanuserühma „novilho“ („noorveis“)).

Varasem sõnastus:

„Noorveise liha – liha, mis on saadud üheksa kuu kuni kolme aasta vanusest isas- või emasloomast (…)“.

„Vanuserühma „novilho“ kuuluvate loomade rümpade omadused varieeruvad ülejäänud kahe vanuserühma jaoks kindlaks määratud piirides.“.

Uus sõnastus:

„„VITELÃO“ kategooriasse kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 9–12 kuud ja minimaalne kaal 130 kg. Liha värvus varieerub roosast punaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani. Liha maitseomadused varieeruvad kategooriate „vitela“ ja „novilho“ omaduste vahel. „Vitelão“ lihakategooriale vastavas vanuses loomade toitumine muutub, kui nad võõrutatakse järk-järgult ning nad lähevad üle karjamaa- ja loomasöödale ning muudele põllumajandusettevõttest pärit toodetele, nagu teravili. Arvestades, et need loomad, kellelt selle kategooria liha saadakse, võõrutatakse emapiimast, on liha veidi intensiivsema maitsega võrreldes kategooria „vitela“ lihaga, vähem magus ja sellel on rohkem rohumaitset. Samal ajal on liha mäluma hakates veidi vähem mahlane, kuna loomade toitumise tõttu on selle veesisaldus väiksem. Kui aga süljevool on juba käivitunud, annab kogunenud veidi tumedam rasv lihale uue värskuse ja mahlakuse, mille tulemusel on liha ühtaegu õrn ja mahlane. Kategooriasse „NOVILHO“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 12 kuud kuni kolm aastat ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus varieerub roosast tumepunaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani ja mõnikord kollakani. Liha maitseomadused varieeruvad kategooriate „vitela“ ja „vaca“ omaduste vahel. Selles lihas on ülekaalus komplekssemad ja intensiivsemad maitsed. Lihaskiudude väiksema veesisalduse tõttu on selle tekstuur tugevam ja vähem vedelikku eritav kui kategooria „vitelão“ lihal. Rasv on tumedam ja intensiivsema värvusega kui kategooriate „vitela“ ja „vitelão“ lihal, mõnikord kergelt kollakas. Seda põhjustab teravili, mis moodustab mõõduka osa loomade söödast ning soodustab nende kasvu ja täidab rümba rasvakihti.“.

Vt muudatuse 3 põhjendus.

Muudatus

Muudatus 5

Põhjus

Kategoorias „vaca“ („veis“) jäetakse välja vanuserühma nelja aasta ülempiir, mis võimaldab rahuldada uusi eelistusi turul, kus suureneb nõudlus vanemate loomade liha järele. Märgistusel on alati kirjas liha kategooria, mis praegusel juhul on „veis“. Liha organoleptilised omadused muutuvad aastatega paremaks. Eelmises tootespetsifikaadis määrati selle kategooria nelja aasta vanusepiir kindlaks empiiriliselt, ilma tehnilise põhjenduseta, aga ka seetõttu, et uute loomadega asendamise määr karjades oli väga madal. Tegelikult oli barrosã tõugu veiste arv ohtlikult väike ja tõug isegi kadumise äärel. Samal põhjusel olid zootehniline väärtus ja rümpade kvaliteet 1990. aastatel keskmiselt väga kesised.

Loomadel tehtud täiustuste tulemusel, eriti tänu kunstliku viljastamise kasutamisele, paranesid loomade zootehniline väärtus ja rümpade lihakus märkimisväärselt. See tähendab, et vanemate loomade liha väärtus on nüüd palju suurem.

Need tegurid on toonud kaasa palju suurema rotatsiooni karjades, kuna keskmine produktiivne eluiga on lühem ja suurepärases seisukorras lihaga loomade tapmine palju sagedasem.

Samal ajal on olnud märkimisväärne ka tarbijate nõudlus nende loomade liha järele, kuna selle organoleptilised omadused on suurepärased ja kõrgelt hinnatud. Selle stsenaariumi puhul ei oleks mõttekas piirata „vaca“ kategoorias turustatavate loomade vanust nelja aastaga. Lihal, mis saadakse üle kolmeaastastelt loomadelt, kes enam ei kasva ja kelle organsüsteemid (närvisüsteem, luustik, lihased ja nahk) on täielikult küpsed, on loomade vanusest hoolimata identsed omadused. Nagu varem selgitatud, on selline liha tumedam ja rasv on tumedamat kollakat värvi. Liha on vähem mahlakas ja õrn, kuid tugevama ja intensiivsema maitse ja aroomiga. Arvestades eespool kirjeldatud toitumist ja loomakasvatusmeetodeid, ei ole varieeruvus (mis esineb loomulikult ja suureneb vanuse kasvades veidi) nii märkimisväärne, et see õigustaks edasist segmenteerimist täiendavateks tarbimiskategooriateks, mis eksitaksid turustajaid ja tarbijaid, kuna turu kontekstis on kindlalt välja kujunenud arusaam, et „vaca“ kategooria liha saadakse üle kolmeaastastelt loomadelt.

Samuti on kooskõlas koonddokumendiga vaja parandada „vaca“ kategooria liha eristavate omaduste kirjeldust.

Varasem sõnastus: „Eelmise punkti asjakohases lõigus määratletud kategooriasse kuuluvate, kolme- kuni nelja-aastaste ja vähemalt 130 kg kaaluvate loomade rümbad. Liha värvus on tumepunane ja rasv on valkjas. Kuigi liha ei ole nii õrn, on see samavõrra mahlane ja maitsev.“.

Uus sõnastus: „Kategooriasse „VACA“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on üle kolme aasta ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus on tumepunane. Rasv on valkjas ja vanematel loomadel sageli kollakat tooni. Kategooria „novilho“ liha omadused tulevad veelgi tugevamalt esile „vaca“ kategooria lihas. See on veidi vähem õrn ja mahlane, kuid sellel on intensiivsem ja kauakestev rohttaimede maitse. Arvestades lihaskiududes olevat rasva, on mahlakus palju intensiivsem mälumisfaasi lõpus. Rasva maitse on tugevam ja kreemjas.“.

Muudatus

Muudatus 6

Põhjus

Viited lihakus- ja rasvasusklassidele jäetakse välja. Selle muudatuse eesmärk on viia rümpade nõuetekohasuse näitaja kooskõlla uute tarbimissuundumuste ja -eelistustega, võttes arvesse praegu olemasolevaid tehnoloogilisi protsesse, mis võimaldavad sellist liha diferentseeritult kasutada ja täiustada.

Varasem sõnastus:

„Rümbad klassifitseeritakse vastavalt määruses (EMÜ) nr 1026/91 sätestatud ühenduse liigitusskaalale. Punktis 2.3 määratletud kategooriate kohaselt liigitatakse rümbad järgmiselt: – vasikaliha: kategooriad U, R, O ja P; – noorveise liha: kategooriad S, E, U, R ja O; – veiseliha: kategooriad E, U, R, O ja P“.

„Rasvasuse seisukohast saab 4. kategooria rümpasid sertifitseerida ainult siis, kui loomad viiakse tapale. 5. kategooria rümbad jäetakse välja.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

See tegur aitab tagada paremat kvaliteeti ja suurendab tarbijate usaldust.

P-kategooria liha, mille rasvasisaldus on 5, kasutatakse ainult hamburgerite, lihapallide, hakkliha, pasteetide jms toodete valmistamiseks.

See omakorda võimaldab rangemalt valida liha, mida müüakse naturaalsel või töötlemata kujul.

Muudatus

Muudatus 7

Põhjus

Viide liha jaotustükkide klassifikatsioonile jäetakse välja, kuna see on üldteave, mis ei sisalda nimetusega „CARNE BARROSÃ“ seotud eriomadusi.

Varasem sõnastus: „Kõigis eespool nimetatud kategooriates kasutatakse liha jaotustükkide järgmist klassifikatsiooni: – ekstra: karbonaad, välisfilee; – 1. kategooria: praelõik ristluutükist, esiribitükk, ristluutükk, sisetükk, pähkeltükk, hõbetükk, abaosa (jaotustükid); – 2. kategooria: muud abatükid, abatüki keskmine osa, rinnatüki rasvane osa; õlavarretükk, turjatükk koos abaluuga, abatüki koodiots, esikoot ja tagakoot; – 3. kategooria: rinnatükk, abatüki alumine osa, lühikesed ribid, saba.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Geograafiline piirkond

Muudatus

Muudatus 8

Põhjus

Geograafilise piirkonna haldusjaotust ajakohastatakse, tegemata muudatusi geograafilises piirkonnas endas. Arvestades, et suur osa praegusest Vizela omavalitsusüksusest (mis loodi 1998. aastal 1. septembri 1998. aasta seaduse nr 93/98 vastuvõtmisega) on eraldatud Guimarãesi ja Felgueirasi omavalitsusest, ajakohastatakse geograafilisse piirkonda kuuluvate omavalitsuste loetelu ja see sisaldab nüüd Vizela omavalitsust (välja arvatud Santa Eulália vald, kuna see on eraldatud Lousada omavalitsusest, mis ei kuulu geograafilisse piirkonda).

Varasem sõnastus: „Geograafiline piirkond (...) on piiratud (...) omavalitsustega Guimarães, (...) Felgueiras (...)“

Uus sõnastus: „Geograafiline piirkond (...) on piiratud (...) omavalitsustega Guimarães, Vizela (välja arvatud Santa Eulália vald), (...) Felgueiras (...)“

Päritolutõend

Muudatus

Muudatus 9

Põhjus

Võttes arvesse loomade identifitseerimise kehtivaid rangeid nõudeid, selle jälgimise võimalusi ja vajaliku jälgitavuse tagatisi, mille olemasolu veisefarmides peab olema tõendatud, ei ole põhjendatud hoida nõuet alles ainult igas tootmisüksuses olevate barrosã tõugu loomade jaoks. Seetõttu see piirang tühistatakse, kuigi kogu karja jälgimise nõue jääb kehtima.

Varasem sõnastus: „Tootmisüksuses, kus barrosã tõugu veised on registreeritud, ei tohi pidada muid veiseid peale barrosã tõugu veiste.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus 10

Põhjus

Võttes arvesse loomade heaolu käsitlevate õigusaktide rangust, eelkõige seoses veoaegsete ja tapaeelsete kohustuslike puhkeaegadega, ei ole põhjendatud jätta alles nõue tappa loomad samal päeval, kui nad tapamajja saabuvad. Seetõttu jäetakse see säte välja, et tagada loomade heaolu säilimine ning anda ettevõtjatele transpordi ja tapmiste kavandamisel suurem vabadus.

Varasem sõnastus: „Sertifitseerimiskõlblikud loomad tuleb tappa täielikus ja katkematus jadas samal päeval.“.

Uus sõnastus: „Loomad tuleb tappa täielikus ja katkematus jadas.“.

Muudatus

Muudatus 11 (4 päritolutõend)

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetust „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ võivad kasutada ainult tootjad a) kes on saanud sõnaselge loa organisatsioonilt, kellele päritolunimetus kuulub, b) kelle põllumajandusettevõte asub geograafilises tootmispiirkonnas, c) kes järgivad kõiki käesolevas spetsifikaadis esitatud tootmiseeskirju, d) kes võtavad kirjalikult kohustuse mitte müüa nimetuse „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ all muudest allikatest pärit ja/või muude omadustega liha, e) kes nõustuvad inspekteerimis- ja sertifitseerimisasutuse kehtestatud kontrollikorraga“.

„Loomad tuleb tappa kindlates tapamajades, mille sertifitseerimisasutus on akrediteerinud ja millele on loa andnud rühm, kellel on õigus kasutada päritolunimetust (...)“.

„Tükeldamine ja pakendamine võib toimuda ainult ruumides, mida sertifitseerimisasutus on inspekteerinud ja millele on loa andnud rühm, kellel on õigus päritolunimetust kasutada. Ainult sellistes ruumides võib rümpasid tükeldada ja saadud jaotustükke lõigata ning sertifitseerimismärgistusega turule saata.“.

Uus sõnastus:

„Ettevõtjad, kes kavatsevad tegeleda lihaga „CARNE BARROSÃ“ seotud tootmise, tapmise, tükeldamise, töötlemise ja pakendamisega, peavad võtma kirjalikult kohustuse järgida käesoleva spetsifikaadi sätteid“.

Lihaga „CARNE BARROSÃ“ seotud tootmine, tapmine, tükeldamine, töötlemine ja pakendamine peavad vastama käesoleva spetsifikaadi sätetele ja sellise tegevuse suhtes tuleb kohaldada vastavat kontrollikorda.

„Ettevõtjad peavad tagama, et liha „CARNE BARROSÃ“ spetsiifiline jälgitavus toimib kogu tootmisetapi vältel kuni turule laskmiseni.“.

Muudatus

Muudatus 12 (4 päritolutõend)

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetust võib kanda ainult barrosã tõu zootehnilisse registrisse / tõuraamatusse kantud loomade liha. Ainult loomi, keda sertifitseerimisasutus jälgib sünnist saadik, võib päritolunimetuse andmiseks sertifitseerida. Kõik päritolunimetuse registritesse kantud põllumajandusettevõttele kuuluvad veised tuleb individuaalselt identifitseerida, kasutades kahte kõrvamärki – üks loomade identifitseerimissüsteemi kõrvamärk ja teine kõrvamärk, mis vastab zootehnilisele registrile / tõuraamatule. Loomad tuleb märgistada esimese kolme elukuu jooksul“.

„Tootmisüksused võib kanda päritolunimetuse põllumajandusettevõtete registrisse ainult siis, kui nad: (...) registreerivad kogu oma veisekarja; kohustuvad järgima käesolevas spetsifikaadis sätestatud käitlemis-, aretamis- ja tervishoiueeskirju ning muid reegleid, mis võidakse vastu võtta; pöörduvad selle staatuse saamiseks vabatahtlikult tootjarühma poole“.

„Päritolunimetuse kandmise õigusega loomi võib kasvatada ainult põllumajandusettevõtete registrisse kantud põllumajandusettevõtetes, mida peavad tõuaretajate ühendused ja kes kohustuvad täitma samaaegselt kõiki eespool sätestatud tingimusi“.

„Iga põllumajandusettevõte peaks säilitama järgmised andmed: põlvnemistunnistus, kuhu on kantud looma vanemate andmed, ja iga looma terviseandmed; laudaregister, mis peab sisaldama eelkõige laudas olevate loomade loendit kategooriate kaupa või vastava identifitseeriva kõrvamärgi numbriga, erinevate tervishoiualaste sekkumiste, ostu ja müügi, surmade ja asendamise kuupäeva.“.

Uus sõnastus:

„Liha „CARNE BARROSÃ“ võib toota ainult geograafilises piirkonnas asuvates tootmisüksustes, mille veisekarju jälgitakse. Liha „CARNE BARROSÃ“ võib saada ainult loomadelt, keda jälgitakse sünnist peale“.

„Iga põllumajandusettevõte peab pidama registreid, mis võimaldavad tuvastada kõiki ettevõttes viibivaid loomi, nende kõrvamärke ja elektroonilisi identimisvahendeid (vajaduse korral), nende vanust, sugu ja terviseandmeid.“.

Muudatus

Muudatus 13 (4 päritolutõend)

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Igas tapamajas peavad olema olemas järgmised andmed: loomade tapanumbrid ja nende vastavus kõrvamärkide identifitseerimisnumbritele“.

„(...) sertifitseerimisasutuse kohalviibimise tagamiseks tuleb tapmise ajakava ette paika panna. Päritolunimetuste registrisse kantud tapamajade aedikutes tuleb registreeritud loomi hoida tapaeelsel puhkeajal registreerimata loomadest täiesti eraldi. (...) Tükeldamis- ja turustamisruumidesse ning registreeritud müügikohtadesse võib saata ainult päritolunimetuse sertifikaadiga rümpasid, poolrümpasid ja veerandrümpasid. Sertifitseerimisasutuse määratud esindaja peab käima kõikides tapamajades, et jälgida tapatoiminguid ja teha käesolevas tootespetsifikaadis kirjeldatud kontrolle ja kõiki muid kontrolle, mida sertifitseerimisasutus peab vajalikuks“.

„Toodete vastuvõtmise ja väljastamise arvestust tuleb pidada igas tükeldamis- ja pakendamisruumis, samuti peavad seal olema saadud ja välja antud sertifitseerimismärkide vahelised vastavusandmed.“.

Uus sõnastus:

„Iga tapamaja peab pidama loomade tapanumbrite arvestust ja andmeid selle kohta, kuidas need vastavad kõrvamärkide identifitseerimisnumbritele“.

Igas tükeldamis- ja pakendamisruumis tuleb pidada arvestust liha „CARNE BARROSÃ“ vastuvõtmise ja väljastamise kohta.

„Tapamajja, puhkealadele ja tapamaja aedikutesse transportimise ajal tuleb loomi hoida sertifitseerimiskõlbmatutest loomadest eraldi.“.

Muudatus

Muudatus 14 (4 päritolutõend)

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Iga müügikoht peab pidama iga päev ajakohastatavat arvestust järgmise kohta: sertifitseeritud liha saabumine ja väljasaatmine; hoitavad ja tarbijatele välja antud sertifitseerimismärgid“.

„Sertifitseerimisasutuse ruumides tuleb hoida järgmisi registreid ja dokumente: põllumajandusettevõtete register; tõend, et tootja on päritolunimetuste süsteemi liige; tapamajade register; tükeldamis- ja pakendamisruumide register; müügikohtade register; välja antud sertifitseerimismärkide loetelu (milles on sertifitseerimismärgi väljaandmise kuupäev, number ja selle saanud organisatsioon); tarneandmed eelnummerdatud väljastamise arvestuse raamatutes (mis peavad võimaldama rümba taastamist), mis peavad sisaldama väljastatud saadetiste ja välja antud sertifitseerimismärkide vahelisi vastavusandmeid; sertifitseerimismärgid lisatakse identifitseerimiseks rümpadele, poolrümpadele või veerandrümpadele nende saatmisel tapamajast tükeldamis- ja pakendamisruumi või lihuniku juurde. Nendes arvestusraamatutes peetavad andmed tsentraliseeritakse kord kuus; sertifitseerimisasutuse volitatud esindaja iga kuu saadetud tapanimekirjad (milles on loomade identifitseerimisnumbrid ja vastavad järjekorranumbrid tapamajas); vastavus sertifitseerimismärkide vahel, mida tootmissektori iga organisatsioon kasutab; iga tapamaja kohta tapetud loomade päritoluettevõtete koodid, tõuaretajate nimed, aadressid ja numbrid“.

„Sertifitseerimisasutus peab kontrollima kõiki avalikke müügikohti (lihapoed, kauplused, supermarketid või restoranid) ja neil peab olema päritolunimetuse kasutamise õigust omava rühma luba. Loa võib anda ainult nendele müügikohtadele, mille tervishoiu- ja sanitaartingimused on vastavuses kehtivate õigusaktidega. Kui liha müüakse jaemüügis ja see on pakendamata, tuleb see eraldi välja panna ja/või seda tuleb müüa eraldi kindlatel päevadel. Sertifitseerimisasutus peab igal juhul tagama jaotustükkide ja/või portsjonite identifitseerimise ja päritolu tõendamise ning püüdma vältida tarbijate eksitamist. Teabelehed, mis sisaldavad samu andmeid nagu pakendile kinnitatud päritolunimetuse märgistus, peavad olema tarbijatele müügikohas kättesaadavad. Kõigis müügikohtades tuleb müüki lubav identifitseerimistahvel paigutada tarbijatele selgelt nähtavasse kohta. See tuleb eemaldada, kui ettevõtte müügiluba tühistatakse.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Tootmismeetod

Muudatus

Muudatus 15

Põhjus

Söötmiskorraldust kirjeldavasse teksti tehakse väike muudatus, et parandada selle sobivust noorloomade kohtlemisele. Tavapärase süsteemi alus on täiskasvanud loomade igapäevane karjatamine karjamaal, välja arvatud halva ilma korral. Täiskasvanud kariloomad on üle 12 kuu vanused veised, s.o noorte pullide ja lehmade kategooriasse kuuluvad loomad, kes toituvad mägipiirkondade ülesharimata aladel.

Noorloomad jäävad aga põllumajandusettevõttesse, oodates piimast toitumist, kui emasloomad karjamaalt naasevad. Eraldi kohtlemise põhjus on see, et noorloomadel on raske õues talviseid tingimusi taluda ja rännata koos täiskasvanud loomade karjaga pikkadel igapäevastel teekondadel märgaladele ja ühismaadele, millest paljud on raskesti ligipääsetavad ning asuvad künklikul ja ebatasasel maastikul. Tuleb märkida, et loomad võivad läbida põllumajandusettevõttest karjamaadele ja ühismaadele ja tagasi liikudes mitu kilomeetrit päevas. Kui noorloomad peaksid nendel teekondadel oma vanematega kaasas käima, halveneks nende liha kvaliteet märkimisväärselt, eriti mis puudutab selle iseloomulikku ja hinnatud õrnust.

Varasem sõnastus: „Kariloomi hoitakse pidevalt laudas ainult mõnel päeval talveperioodil, kui halb ilm takistab nende karjamaale viimist.“.

Uus sõnastus: „Täiskasvanud kariloomi hoitakse pidevalt laudas ainult mõnel päeval talveperioodil, kui halb ilm takistab nende karjamaale viimist.“.

Muudatus

Muudatus 16

Põhjus

Tõuaretust käsitlev tekst jäetakse välja, kuna praegu on ideaalse hetke kindlaksmääramise kõige olulisem kriteerium kaal ja kehaline areng, mitte vanus. Pealegi piirdub see tekst tavapraktika kirjeldamisega ning selle järgimata jätmine ei mõjuta emaslooma või poegade liha sertifitseerimist.

Varasem sõnastus: „Noori mullikaid paaritatakse esmakordselt 18–24 kuu vanuses.“

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus 17

Põhjus

Soovituslik loend toodetest, mis võivad häirida loomade normaalset kasvurütmi, jäetakse välja, et nende kasutamise keelu ulatust laiendada.

Varasem sõnastus: „Selliste toodete kasutamine, mis võivad häirida loomade normaalset kasvu ja arengut, näiteks müügilolevad kontsentraadid, hormoonid, antibiootikumid ja sulfamiidid, ei ole mingil juhul lubatud.“.

Uus sõnastus: „Selliste toodete kasutamine, mis võivad häirida loomade normaalset kasvu ja arengut, ei ole mingil juhul lubatud.“.

Muudatus

Muudatus 18

Põhjus

Söödavähesuse korral, eelkõige kui see on tingitud kliimamuutustest ja põllumajandusliku tegevuse vähenemisest piirkonnas, võib osutuda vajalikuks kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 ning seda muutva Euroopa Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 sätetele, tingimusel et liha „Carne Barrosã“ omadused ei muutu.

See muudatus võimaldab reageerida söödavähesusele ka geograafilises söödapiirkonnas, mis vastab mõne muu kvaliteedikava (näiteks mahepõllumajanduslik tootmine) või sertifitseerimissüsteemi spetsifikaadile.

Varasem sõnastus: (puudub)

Uus sõnastus: „Söödavähesuse korral võib kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit loomasööta, tingimusel, et selle aastane kogus ei ületa 50 % kuivainest ja et nendelt loomadelt saadud lihal säilivad käesolevas spetsifikaadis nõutud omadused. Sellise sööda kasutamisest tuleb kontrolliasutusele teatada, et oleks võimalik kontrollida kasutatud või kasutamiseks plaanitavaid allikaid, nende omadusi ja koguseid.“.

Muudatus

Muudatus 19

Põhjus

Külmutamine on lubatud piiranguteta. Esiteks on liha külmutamine tõestatud säilitusprotsess ning liha õige külmutamine ja sulatamine ei halvenda selle kvaliteeti ühelgi tajutaval viisil. Teiseks on see säilitusprotsess esmatähtis liha „CARNE BARROSÃ“ müümisel kaugematele turgudele, kuhu piiratud säilivusaja tõttu ei ole võimalik värsket liha saata. Viimaks tähendab vajadus reageerida praegustele tarbimisharjumustele, et tarbijatele on oluline külmutamise teel säilitatava liha „CARNE BARROSÃ“ kättesaadavus.

Varasem sõnastus: „Rümpade, kintsude või nende osade külmutamine on igas töötlemisetapis selgelt keelatud, välja arvatud sertifitseerimisasutuse määratletud olukordades.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus 20

Põhjus

Sektori suhtes kohaldatavate õigusaktide arengut silmas pidades on teatavad sätted muutunud tarbetuks, vananenuks, liigseks või nende õigusaktidega lausa vastuolus olevaks ning seetõttu tuleb need välja jätta.

Varasem sõnastus:

„Tervishoid. Tõuaretajad peavad järgima tervisekaitse kava, mille on määranud kindlaks ametiasutused vastavalt kehtivatele õigusaktidele, ja võimaldama kõiki vajalikuks peetud ravitoiminguid ja/või vaktsineerimisi. Kõik veterinaarravimid peab välja kirjutama veterinaararst ja need tuleb märkida looma terviseandmetesse. Tapmisel tuleb järgida veterinaararsti kindlaks määratud minimaalset ohutusintervalli“.

„Transporditingimused ja puhkeaeg enne tapmist. Loomi ei tohi mitte mingil juhul üle koormata. Teekond põllumajandusettevõttest lähimasse volitatud tapamajja peab olema võimalikult lühike. Laadimine, mahalaadimine ja ümberlaadimine mis tahes muule marsruudile, mida loomad peavad läbima, peab toimuma rahulikult ning igal tapamajal peavad olema vajalikud vahendid, et vältida loomade traumeerimist. Ootetsoonides tuleb loomi hoida eraldi boksides. Allapanu peab nendes tsoonides olema põhk ja loomi tuleb vajadust mööda veega varustada“.

„Tapatingimused. Tappa tohib ainult loomi, kes vastavad kehtivates tapmist käsitlevates asjakohastes õigusaktides sätestatud eeskirjadele. (...) Tapamajad peavad tagama õiged tehnilised ja tervishoiutingimused, eelkõige seoses hoiu-, puhtus- ja hügieenitingimustega, tapmise eest vastutava personali tehnilise väljaõppe ja rümba ettevalmistamise ning külmatingimused (nii tapetud loomade rümpadest saadud liha laagerdamisel kui ka nende ladustamisel)“.

„Tükeldamis- ja pakendamisruumid peavad vastama kehtivates õigusaktides sätestatud tervishoiu- ja hügieeninõuetele.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Seos piirkonnaga

Muudatus

Muudatus 21 (tekst)

Põhjus

Välja jäetakse mittevajalik tekst, regulatiivse sisuta tekst või tekst, mis on üleliigne, pidades silmas ELi tasandil kehtivaid päritolunimetusi reguleerivaid eeskirju.

Varasem sõnastus:

„Barrosã tõugu veiseid kasvatatakse mõnes Põhja-Portugali üsna ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas, nimelt Barrosos ja Entre Douro e Minho mägipiirkonnas. Need piirkonnad vastavad teise ja kolmanda tavalise arenguprobleemi kirjeldusele, mis on esitatud Euroopa Ühenduste Komisjoni 29. juuli 1988. aasta teatises „Maaelu tulevik“: piirkonnad, kus esineb looduslikke, taristu ja struktuurilisi puudusi ning mis on üldiselt raskesti ligipääsetavad ja kus esineb rahvastikukadu, sest põliselanikud hülgavad oma maa“.

„Nagu seda tüüpi põllumajanduspiirkondadele omane, on tootmissüsteemide eesmärk perekondade omavarustatus. Seda tausta arvestades on barrosã veised ülimalt olulised nii nende süsteemide taastekitamise kui ka väikeste põllumajandusettevõtete peremajanduse jaoks.“.

Uus sõnastus: „Nimetuse „CARNE BARROSÃ“ geograafiline piirkond asub Põhja-Portugali osades (Barroso ja Entre Douro e Minho provintsi mägipiirkonnad), kus looduslike, taristu- ja struktuuriliste tingimuste tõttu on tekkinud tootmissüsteemid, mille peamine eesmärk on perekondade omavarustatus. Barrosã tõugu veised on nii nende süsteemide taastekitamise kui ka väikeste põllumajandusettevõtete peremajanduse jaoks ülimalt olulised.“.

Muudatus

Muudatus 22 (tekst)

Põhjus

Varasem sõnastus:

„Sellistes olukordades peavad maaelu arengustrateegiad põhinema kvaliteetsel ekstensiivse põllumajanduse vormil, mille eesmärk on aidata inimesi, kelle põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetulek on ebapiisav, kasutada ära piirkonna sisemist potentsiaali, kaitsta keskkonda ja piirkonna kultuuripärandit. Neid tootmissüsteeme iseloomustab see, et need põhinevad olemasolevate loodusvarade kasutamisel, on äärmiselt ohustatud raskustest, mis tulenevad stabiilset sissetulekut tagavate turumehhanismide rakendamisraamistiku puudumisest ja sellise sihipärase arendamiskorra puudumisest, mis tagaks põllumajandustootjate elamistingimuste paranemise nendes piirkondades. Eespool öeldut silmas pidades on barrosã tõugu veiste liha populariseerimine ja väärtuse suurendamine oluline ja tõhus viis nimetatud eesmärkide saavutamiseks“.

„Käesolevat spetsifikaati levitatakse piisavalt laialdaselt, tagamaks et kõik huvitatud isikud, nii tootjad kui ka kaubandusorganisatsioonid, saaksid teada käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjade järgimise kohustuslikkusest, et oleks võimalik toota või müüa liha, mille puhul võib kasutada päritolunimetust „Carne de Bovino Barrosão“. Samuti tagatakse, et tarbijatele antakse teavet toote omaduste ja tagasinõudeõiguste kohta.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Märgistamine

Muudatus

Muudatus 23

Põhjus

Märgistamise erieeskirju lihtsustatakse ja välja jäetakse sätted, mis on kehtivaid õigusakte – eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011 – arvestades üleliigsed või ebavajalikud. Selle muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele toote turu järgi kohandamisel suurem vabadus.

Varasem sõnastus:

„Tootjarühm peab vastu võtma ja registreerima embleemi päritolunimetuse graafilise sümbolina ja teavitama sellest pädevaid asutusi. Embleem peab olema kujutatud tapamajadest väljastatud rümpadele, poolrümpadele ja veerandrümpadele löödavatel templijäljenditel ja pitseritel ning tükeldamis- ja pakendamisruumidest väljastatud jaotustükkide ja/või nende osade pakenditele kinnitatud märgistel. Kui liha väljastatakse pakendatult, tuleb tükeldamis- ja pakendamisruumides kinnitada pakendile toodet identifitseeriv märgis. Seda märgist ei tohi korduskasutada ja see tuleb asetada läbipaistvale pakendile“.

„Kõigile sertifitseeritud liha portsjonitele tuleb kinnitada vastav identifitseerimismärgis, mille kavand on esitatud I LISAS“.

„Jaotustükid või nende osad peavad olema pakendatud ning pakenditele peavad olema õigesti kinnitatud päritolunimetust ja sertifitseerimisasutust identifitseerivad märgised. Jaemüügi korral tuleb liha müüa eraldi, nõuetekohase tähistusega, mis tehakse päritolunimetust identifitseeriva templi abil kus iganes võimalik. Päritolunimetust tähistav tempel tuleb lüüa rümpadele, poolrümpadele ja nende veeranditele, kui neid müüakse ühes tükis.“.

Uus sõnastus: „Olenemata esitamise vormist peab liha „CARNE BARROSÃ“ tähistus – sisaldama ühte järgmistest väljenditest: „CARNE BARROSÃ – DENOMINAÇÃO DE ORIGEM PROTEGIDA“ või „CARNE BARROSÃ DOP“; – selgelt identifitseerima kontrolliasutuse.“.

Muu

Muudatus

Muudatus 24 (esitusviis)

Põhjus

Lubatud esitusviise – millele viidatakse spetsifikaadi eri punktides – selgitatakse ja täpsustatakse, et hõlbustada nende vastavusse viimist uute tehnoloogiliste lahendustega, eesmärgiga pidada sammu tarbimiseelistuste muutumisega.

Varasem sõnastus (katkendid): „(...) rümbad, poolrümbad ja nende veerandid (...); nende jaotustükid või portsjonid (...)“

Uus sõnastus:

„Liha „CARNE BARROSÃ“ võib müügile panna rümpade, poolrümpade või veerandrümpadena või jaotustükkidena või pakendatud portsjonitena (viilutatult, tükkidena, ribadena, kuubikutena, hakklihana jne).“.

Muudatus

Muudatus 25 (kontroll)

Põhjus

Kontrolliasutust käsitlevat teavet on ajakohastatud. Kuna see teave, millel ei ole selles valdkonnas kehtivaid raameeskirju arvestades ametlike kontrollide kontekstis regulatiivset sisu, vananeb kiiresti, peetakse paremaks lisada viide kohale, kust võib leida kontrolliasutuse nime ja aadressi, kuna see võimaldab järgida määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 tingimusi ning hoida samal ajal ajakohasena kontrollistruktuuri käsitlevat teavet.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetuse „Carne de Bovino Barrosão“ registreerimist peab taotlema Cooperativa Agrícola de Boticas. Selle kinnitamise eest rümpadele ja pakenditele vastutab päritolunimetuse kasutamise õigust omav organisatsioon. Sertifitseerimistasu maksab päritolunimetust omav organisatsioon pädevale asutusele, st sertifitseerimisasutusele“.

„Päritolunimetust „Carne de Bovino Barrosão“ kandva liha kontrolli- ja sertifitseerimisasutus on Norte e Qualidade – Instituto de Certificação de Produtos Agro-alimentares (Põhi ja kvaliteet – põllumajandustoodete sertifitseerimise asutus).“.

Uus sõnastus: „Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 lõikega 3 kontrollib tootespetsifikaadile vastavust kontrolliasutus, kelle nimi ja aadress on avalikult kättesaadavad Euroopa Komisjoni andmebaasis.“.

Muudatus

Muudatus 26 (kontroll)

Põhjus

Välja jäetakse teatavad kontrollisätted, mis on kehtivate õigusaktide seisukohast aegunud või ülearused või mis peaksid olema järelevalvemenetluse, mitte spetsifikaadi osa.

Varasem sõnastus:

„Sertifitseerimisasutus peab välja andma sertifitseerimismärgistused. Sertifitseerimismärgistusega peab kaasas olema dokument, mille täidab sertifitseerimisasutuse selleks volitatud ametnik, kui ahel on teada“.

„Iga sertifitseerimismärgistus peab olema seotud dokumendiga, mis peab sisaldama järgmist teavet: märgistuse number, looma päritoluettevõtte kood, tapamaja identifitseerimisandmed, rümba järjekorranumber tapamajas, rümba kaal ja tapmise kuupäev, tükeldamis- ja pakkimisruumi identifitseerimisandmed, rümpade, poolrümpade, veerandrümpade või nende jaotustükkide järjekorranumber tükeldamis- ja pakendamisruumis, pakendatud või jaemüügis müüdavate jaotustükkide vastuvõtjate ja sertifitseeriva ametniku andmed, sertifitseerimismärgistuse väljaandmise kuupäev ning toote kättesaamise ja väljastamise kuupäev tootmisahela igas lülis“.

„Tükeldamisruumidest väljastatud jaotustükkidele ja nende osadele vastavale sertifitseerimismärgistusele lisatud dokumentidel peab olema märgitud kõnealuste jaotustükkide päritolu“.

„Üldreeglina peavad kõik kontrollimehhanismid olema välja töötatud nii, et tootmisahela igas etapis oleks võimalik hõlpsasti kindlaks teha toote päritolu ja seega hõlpsasti jõuda tootmisahela kõikide eelnevate lülideni“.

„Sertifitseerimisasutus võib loomad, jaotustükid ja nende osad vastavalt käesoleva spetsifikaadi sätetele ja nimetatud asutuse otsusele tootmisprotsessi mis tahes etapis liigitusest ilma jätta“.

„Igasse põllumajandusettevõttesse tuleb teha nii mitu kontrollkäiku, kui vajalikuks peetakse. Kontrollkäigu aja peab määrama sertifitseerimisasutus ja kontrollkäigud tuleb teha ette teatamata. Kontrollkäike tuleb kohandada olemasolevate loomapidamissüsteemide toimimise järgi“.

„Iga kontrollkäigu ajal peab sertifitseerimisasutuse nimel tegutsev ametnik märkima tehtud tähelepanekud iga looma identifitseerimislehele ja osutama kõigile käesoleva spetsifikaadi ja nimetatud asutuse kehtestatud sätete rikkumistele“.

„Sertifitseerimisasutuse tehtud kontrollide käigus tuleb eelkõige kontrollida loomade söötmist ja identifitseerimist ning muid asutusele huvipakkuvaid aspekte. Loomi ja eelkõige nende sööta kontrollitakse ka analüüsidega, mille jaoks võetakse igal aastal väljaheite-, uriini- ja vereproovid“.

Päritolunimetust „Carne de Bovino Barrosão“ kanda võivate loomade tapmist peab jälgima sertifitseerimisasutuse esindaja, kes peab kontrollima iga looma identifitseerimisandmeid (identifitseerivate kõrvamärkide olemasolu), kategooriat, rümba identifitseerimisandmeid ja märgistust, sertifitseerimismärgistuses sisalduva teabe täpsust, tapanumbri ja identifitseerimisnumbri vastavust, rümba käitlemise ja kasutatava tehnoloogia vastavust sertifitseerimisasutuse kehtestatud eeskirjadele ja mis tahes liigitamisest ilmajätmise põhjuseid.

„Tapmise järelevalve eest vastutava ametniku vastutusalas on seegi, et iga kuu antakse välja sertifitseerimisasutuselt saadud eelnummerdatud väljastamise arvestuse raamatud, mille alusel peetakse arvet igale volitatud esindajale turustatud rümpade osade või jaotustükkide üle“.

„Eelkõige tuleb tapamajas kontrollida ka järgmisi parameetreid: tapatingimusi käsitlevate sise-eeskirjade järgimine, tapmise tehnilisi ja tervishoiutingimusi käsitlevate õigusaktide sätete järgimine ning kõigi muude eeskirjade järgimine, mida sertifitseerimisasutus kavatseb kehtestada“.

„Tükeldamis- ja pakendamisruumid võivad väljastada liha tervete jaotustükkidena või nende osadena. Väljastada tohib ainult templiga identifitseeritud või nõuetekohaselt pakendatud ja märgistatud jaotustükke. Kui väljastatakse jaotustükkide osi, peab toode olema ka õigesti pakendatud ja märgistatud“.

„Tükeldamis- ja pakendamisruume tuleb kontrollida sertifitseerimisasutuse määratud ajavahemike tagant tehtavate kontrollkäikude abil. Kontrollid peavad toimuma eelkõige tervishoiu- ja sanitaartingimuste, kohaloleva liha identifitseerimise (vastu võetud ja väljastatavate jaotustükkide ja/või nende osade identifitseerimisandmed ja päritolu, eesmärgiga vältida mis tahes hilisemat tarbijate eksitamist) ning sertifitseerimisasutuse kehtestatud tükeldamiseeskirjade järgimise tõendamisena“.

„Kontrollide eesmärk peab olema tuvastada võimalikud pettused toote esitlemisel tarbijale. Sertifitseerimisasutus peab tagama jaotustükkide ja nende osade kohta sätestatud identifitseerimistingimuste järgimise ning tarbijate mis tahes eksitamise ärahoidmise“.

„Lepingutingimuste järgimist peab sertifitseerimisasutus kontrollima müügikohtade kontrollkäikude ajal, mille sageduse määrab kindlaks asutus. Kontrollimine peab toimuma eelkõige järgmises vormis: nende organisatsioonide peetavate kohustuslike arvestusdokumentide kontroll, nende dokumentide ja sertifitseerimismärgistuse võrdlemine, laagerdamisperioodide kontroll ning ja rümpade inspekteerimine külmhoones“.

„Kõik liha müügikohad (pakendatud või muul viisil müük) tuleb nõuetekohaselt identifitseerida.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus 27 (karistused)

Põhjus

Rikkumisi ja karistusi käsitlevad sätted jäetakse välja, arvestades ametlike kontrollide raames selle kohta kehtestatud sätteid.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetuse registritesse kantud isikute toime pandud rikkumised liigitatakse asjakohase sanktsiooni kohaldamisel järgmiselt: a) haldusrikkumised; b) tootmiseeskirjades tootmise ja valmistamise kohta sätestatud reeglite rikkumised; c) rikkumised, mis on põhjustatud päritolunimetuse ebaõigest kasutamisest, või toimingud, mis seda kahjustavad või võivad kahjustada selle mainet“.

„Haldusrikkumised on kõik õigusrikkumised, mis tulenevad ebatäpsusest, tegevusetusest või võltsimisest arvamuste, deklaratsioonide, arvestus- või muude dokumentide koostamisel ning selles määruses sätestatud tähtaegade eiramisest. Haldusrikkumisena käsitatakse ka seda, kui ei järgita kõiki päritolunimetuse kasutamise õigust omava organisatsiooni ja/või sertifitseerimisasutuse otsuseid. Selliste õigusrikkumiste eest karistatakse rahatrahviga, mille suurus on 1–10 % kauba väärtusest või elusloomade baasväärtusest. Kui õiguserikkumine on väike, lahendatakse juhtum noomitusega“.

„Tootespetsifikaadi sätete rikkumisi seoses kasvatamise ja tootmisega määratletakse samamoodi nagu kõiki õigusrikkumisi, mis puudutavad loomakasvatussüsteeme, lubamatute söödalisandite kasutamist, võõrutus- ja tapavanuse mittejärgimist, looma kohtlemist ja rümba käitlemist tapamajas ning rümba tükeldamist tükeldamis- ja pakendamisruumis. Sellist liiki õigusrikkumiseks peetakse ka seda, kui ei järgita kõiki päritolunimetuse kasutamise õigust omava organisatsiooni ja/või Euroopa komisjoni selles valdkonnas tehtud otsuseid. Selliste õigusrikkumiste eest karistatakse rahatrahviga, mille suurus on 2–0 % kauba väärtusest või elusloomade baasväärtusest. Kui juhtum puudutab loomi, kaasneb karistusega nende põllumajandusettevõtete päritolunimetuse kasutamise õigusest ilmajätmine, kust loomad pärinevad“.

Rikkumised, mis tulenevad päritolunimetuse mittenõuetekohasest kasutamisest või toimingutest, mis võivad päritolunimetust kahjustada või selle maine hävitada, on määratletud järgmiselt. 1. Käesoleva tootespetsifikaadi 10. jao osades „Tapamajade kontrollimine“ ning „Tükeldamis- ja pakendamisruumide kontrollimine“ kehtestatud sätete rikkumine. 2. Dokumentide, märkide, pitserite, templite, märgiste või mis tahes muu päritolunimetuse juurde kuuluva identifitseeriva elemendi ebaõige kasutamine ja võltsimine. 3. Nimetatud omadusteta liha saatmine müügikohtadesse. 4. Tükeldamis- ja pakendamisruumidest selliste jaotustükkide ja nende osade väljastamine, mis ei vasta osa „Tükeldamis- ja pakendamisruumide kontrollimine“ sätetele. 5. Kõnealuste määruste, nende lisasätete ja Euroopa Komisjoni käesolevas punktis viidatud küsimustes tehtud otsuste eiramine.

„Nende õiguserikkumiste eest karistatakse rahatrahviga, mille suurus jääb kaupade või elusloomade väärtuse ja selle kahekordse summa vahele. Karistusega kaasneb päritolunimetuse kasutamise õigusest ilmajätmine“.

„Kui sertifitseerimisasutusel on teavet käesoleva tootespetsifikaadi rikkumise kohta, tuleb asjaomast ettevõtjat sellest viivitamatult teavitada vastuvõtuteatisega tähitud kirja teel. Kõigile teadetele järgneb täiendav kontroll, mille kulud peab kandma ettevõtja“.

„Olenemata eespool esitatud sätetest on rikkumised, mille on toime pannud nii päritolunimetuse registrisse kantud kui ka sellesse registrisse kandmata isikud, karistatavad kehtiva karistusseadustiku kohaselt (Lei do Código Penal)“.

„Raskete rikkumiste korral võidakse lisaks käesolevas jaos kindlaks määratud karistustele peatada ajutiselt õigusrikkuja õigus päritolunimetust kasutada või eemaldada ta registritest. Päritolunimetuse kasutamise õiguse ajutise peatamisega kaasneb päritolunimetuse juurde kuuluvate sertifikaatide, märgiste või märkide, pitserite, templite ja muude dokumentide ning identifitseerimisandmete saamise õiguse peatamine. Eemaldamisega kaasneb õigusrikkuja väljajätmine päritolunimetuse registritest ja sellest tulenevalt ilmajätmine kõigist päritolunimetusega seotud õigustest“.

„Kui rikkumised hõlmavad ekspordiks mõeldud tooteid, suurendatakse karistusi 50 % selles määruses osutatud maksimummäärast. Õigusrikkumise kordumise korral suurendatakse majanduslikke karistusi 50 % selles määruses osutatud maksimummäärast, mis edasisel kordumisel suurenevad kolm korda. Korduvaks õigusrikkujaks peetakse õigusrikkujat, keda on karistatud selle määruse sätete rikkumise eest viimase viie aasta jooksul.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

KOONDDOKUMENT

„Carne Barrosã“

ELi nr: PDO-PT-0239-AM01 – 1.3.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Carne Barrosã“

2. Taotlejariik või -riigid

Portugal

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Termin „Carne Barrosã“ osutab lihale, mis on saadud tõu asutamisregistrisse või tõuraamatusse kantud barrosã tõugu loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud käesolevas spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas.

Määratletud on neli tootekategooriat: „vitela“ (vasikaliha), „vitelão“ (mullikaliha), „novilho“ (noorveiseliha) ja „vaca“ (veiseliha).

„VITELA“ kategooriasse kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 5–9 kuud ja minimaalne kaal 70 kg. Liha värvus varieerub roosast kahvatupunaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani. Kategooria „vitela“ liha on väga õrn ja mahlane tänu müofibrillides sisalduva vee kogusele (võrreldes vanemate loomade lihaga) ja mõjule, mida lihasesisene rasv avaldab degusteerija süljenäärmetele, ergutades süljeeritust, mis tugevdab nende omaduste tajumist.

„VITELÃO“ kategooriasse kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 9–12 kuud ja minimaalne kaal 130 kg. Liha värvus varieerub roosast punaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani. Liha maitseomadused varieeruvad kategooriate „vitela“ ja „vaca“ omaduste vahel.

„Vitelão“ lihakategooriale vastavas vanuses loomade toitumine muutub, kui nad võõrutatakse järk-järgult ning nad lähevad üle karjamaa- ja loomasöödale ning muudele põllumajandusettevõttest pärit toodetele, nagu teravili. Arvestades, et need loomad, kellelt selle kategooria liha saadakse, võõrutatakse emapiimast, on liha veidi intensiivsema maitsega võrreldes kategooria „vitela“ lihaga, vähem magus ja sellel on rohkem rohumaitset. Samal ajal on liha mäluma hakates veidi vähem mahlane, kuna loomade toitumise tõttu on selle veesisaldus väiksem.

Kui aga süljevool on juba käivitunud, annab kogunenud veidi tumedam rasv lihale uue värskuse ja mahlakuse, mille tulemusel on liha nii õrn kui ka mahlakas.

Kategooriasse „NOVILHO“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 12 kuud kuni kolm aastat ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus varieerub roosast tumepunaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani ja mõnikord kollakani. Kategooria „novilho“ liha maitse on intensiivsem ja rauasem kui „vitela“ lihal ning sellel on ka rohkem rohumaitset.

Selles lihas on ülekaalus komplekssemad ja intensiivsemad maitsed. Lihaskiudude väiksema veesisalduse tõttu on selle tekstuur tugevam ja vähem vedelikku eritav kui kategooria „vitelão“ lihal.

Rasv on tumedam ja intensiivsema värvusega kui kategooriate „vitela“ ja „vitelão“ lihal, mõnikord kergelt kollakas. Seda põhjustab teravili, mis moodustab mõõduka osa loomade söödast ning soodustab nende kasvu ja täidab rümba rasvakihti.

„Kategooriasse „VACA“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on üle kolme aasta ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus on tumepunane. Rasv on valkjas ja vanematel loomadel sageli kollakat tooni. Kategooria „novilho“ liha omadused tulevad veelgi tugevamalt esile „vaca“ kategooria lihas. See on veidi vähem õrn ja mahlane, kuid sellel on intensiivsem ja kauakestev rohttaimede maitse. Arvestades lihaskiududes olevat rasva, on mahlakus palju intensiivsem mälumisfaasi lõpus. Rasva maitse on tugevam ja kreemjas.

Liha „CARNE BARROSÃ“ võib müügile panna rümpade, poolrümpade või veerandrümpadena või jaotustükkidena või pakendatud portsjonitena (viilutatult, tükkidena, ribadena, kuubikutena, hakklihana jne). Külmutamine on lubatud.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Veiseid, kellelt võib saada liha „Carne Barrosã“, kasvatatakse ekstensiivses loomapidamissüsteemis, mis põhimõtteliselt seisneb selles, et suurema osa aastast karjatatakse loomi ülesharimata alade looduslikel karjamaadel ja neile antakse teatavate põllumajanduslike taimekasvatussaaduste (kartul, mais, rukis, kapsas jne) looduslikke kõrvalsaadusi ja põllumajandusettevõttes toodetud sööta. Täiskasvanud kariloomi tuleb hoida pidevalt laudas ainult mõnel päeval talveperioodil, kui halb ilm takistab nende karjamaale viimist.

Loomade söötmiseks võib kasutada ainult looduslikke saadusi. Selliste toodete kasutamine, mis võivad häirida loomade normaalset kasvu ja arengut, ei ole mingil juhul lubatud.

Kategooriatesse „novilho“ ja „vaca“ liigitatud loomi karjatatakse mägipiirkondade looduslikel karjamaadel. Nende toitumist täiendatakse kindlaksmääratud geograafilisest piirkonnast pärit sööda, teravilja ja muude kõrvalsaadustega, mis ei häiri nende normaalset kasvurütmi.

Kategooriasse „vitelão“ kuuluvaid loomi söödetakse põllumajandusettevõttes emapiimaga (lühikese aja jooksul enne võõrutamist), samuti niidetud rohu ja konserveeritud söödaga, nagu hein, mais, rukis, jahvatatud teravili ja muud piirkonnast pärit saadused, mis ei häiri nende normaalset kasvurütmi.

Söödavähesuse korral võib kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööta, tingimusel et selle aastane kogus ei ületa 50 % kuivainest ja tagades seega, et nendelt loomadelt saadud lihal säilivad nõutavad omadused.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Sündimine, kasvatamine ja tapmine

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Olenemata esitamise vormist peab liha „CARNE BARROSÃ“ tähistus

— sisaldama ühte järgmistest väljenditest: „Carne Barrosã – Denominação de Origem Protegida“ või „Carne Barrosã DOP“;

— esitatud peavad olema ka kontrolliasutuse identifitseerimisandmed.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Liha „CARNE BARROSÃ“ tootmise geograafiline piirkond (sündimine, kasvatamine ja tapmine) piirneb Amarese, Braga, Cabeceiras de Basto, Celorico de Basto, Fafe, Guimarãese, Vizela (välja arvatud Santa Eulália vald), Póvoa de Lanhoso, Terras de Bouro, Vieira do Minho ja Vila Verde omavalitsusega Braga piirkonnas; Felgueirase ja Paços de Ferreira omavalitsusega Porto piirkonnas; Arcos de Valdevezi, Melgaço, Monção, Ponte da Barca, Ponte de Lima, Paredes de Coura ja Valença omavalitsusega Viana do Castelo piirkonnas ning Boticase ja Montalegre omavalitsusega Vila Reali piirkonnas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Nimetuse „CARNE BARROSÃ“ geograafiline piirkond asub Põhja-Portugali osades (Barroso ja Entre Douro e Minho provintsi mägipiirkonnad), kus looduslike, taristu ja struktuuriliste tingimuste tõttu on tekkinud tootmissüsteemid, mille peamine eesmärk on perekondade omavarustatus. Barrosã veised on nii nende süsteemide taastekitamise kui ka väikeste põllumajandusettevõtete peremajanduse jaoks ülimalt olulised.

Liha „Carne Barrosã“ maitse on tihedalt seotud loomade geneetilise pärandiga ja nende traditsioonilise toitumise eripäraga. Vanusekategooriatesse „vitelo“ ja „vitelão“ kuuluvate loomade toitumise alus on emapiim ja karjakasvatusettevõtete põllumajandusliku tootmise saadused, st hein, mais, rukis ja muud põllumajanduslikud kõrvalsaadused. Vanusekategooriatesse „novilho“ ja „vaca“ kuuluvad loomad toituvad looduslikel karjamaadel, heinast, maisist ja rukkist, aga ka muudest põllumajanduslikest kõrvalsaadustest, nagu see on kogu tootmispiirkonnas alati olnud.

Igal juhul mõjutavad loomade toitumist alati mägipiirkondade kliima ja reljeef ning piirkonna taimestiku liigid, sealhulgas looduslikud karjamaad või ülesharimata alad ja künkad, mis on selle tõu toitmisel nii olulised.

Mõned geograafilises tootmispiirkonnas asuvatel karjamaadel (tuntud kui lameiros) domineerivatest liikidest on valge ristik, punane ristik, lilla ristik, maaristik, harilik nõiahammas, vikk, lõikehein, raihein ja kerahein. Ülesharimata aladel on valdavad liigid kanarbik, astelhernes, salveilehine kiviroosik, lõikehein ja leetpõõsas.

Just need taimeliigid loomade peatoidus koos barrosã tõu geneetiliste tunnustega annavad iga kategooria lihale olenevalt toitumisest maitse (liha biokeemiline koostis, mis määrab ta maitse- ja lõhnaomadused, tugineb geenidele ja toitumisele), nagu on üksikasjalikult selgitatud kõigis asjakohastes dokumentides. Kategoorias „vitelo“ on toitumise alus emapiim. Kategoorias „vitelão“ võõrutatakse loomad emapiimast ning jätkatakse toitmisega, mis põhineb karjatamisel, söödal ja teraviljal. Kategooriate „novilho“ ja „vaca“ loomade toitumise alus on karjatamine karjamaadel ja ülesharimata maal, sööt ja söödalisandina teravili. Kõikide kategooriate loomi toidetakse ka põllumajandusettevõtte hooajaliste põllumajanduslike kõrvalsaadustega.

Tegelikult on barrosã veisetõu ja mägipiirkondade omavaheline keskkonnaalane seotus bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonna kestlikkuse säilitamisel ülioluline, sest neid loomi karjatatakse piirkondades, mis on teistele, valivamatele loomadele ebasobivad ja karmid. Seetõttu on need veised nende piirkondade maastiku kujundamisel hädavajalikud, kuna nad toituvad koredamatest ja vähem ligitõmbavatest ressurssidest, annavad neile territooriumidele orgaanilist väetist ja aitavad hallata olemasolevat taimestikku.

Nendele mägipiirkondadele iseloomulik taimkate, mis on pärast võõrutamist barrosã tõugu loomade toitumise alus, jätab jälje liha keemilisse koostisse ja on määrav selle ainulaadse, iseloomuliku maitse kujunemisel (põhineb eespool loetletud geograafilise piirkonna karjamaade ja ülesharimata alade taimeliikidel). Loomade tihe kontakt põllumajandustootjaga kujundab nende iseloomu ja annab neile rahuliku temperamendi, mis on õrna ja mahlaka liha saamisel ülioluline tegur.

Igapäevane kontakt ja lähedus barrosã veiste ja põllumajandustootjate vahel võimaldavad sellist seotust, sest kooseksisteerimise tulemusena on loomad rahulikumad, taltsamad, vaiksemad ja rohkem lõõgastunud. Selline temperament soodustab harmoonilist arengut ning võimaldab saada õrnemat ja mahlasemat liha (nagu eespool kirjeldatud), erinevalt vintskemast, kiulisemast lihast, mida saadakse loomadelt, kelle vastu ei väljendata sellist kiindumust ja kellel ei ole lähedast inimkontakti ning kes on seetõttu närvilisemad, stressis ja isegi agressiivsed.

Mitu uuringut on näidanud inimese ja looma suhte tähtsust (Gibbons et al., 2009) ja selle mõju loomade heaolule. Igapäevane kontakt ja positiivne suhtlemine loomadega mõjutab positiivselt loomakasvataja ohutust ja heaolu, aga ka loomade produktiivsust (Grignard et al. 2001; Kilgour et al. 2006; Gibbons et al. 2011). Stressi puudumine aitab parandada loomade kasvutingimusi ja sellel on positiivne mõju nende liha kvaliteedile.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/carne/docs/CE_Carne_Barrosa_1.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.