2014. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 5

TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[1] eriti selle artiklit 41,

– nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, EURATOM) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[2] eriti selle artiklit 13,

– Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 20. novembril 2013[3],

– paranduseelarvet nr 1/2014, mis võeti vastu 16. aprillil 2014[4],

– paranduseelarvet nr 2/2014, mis võeti vastu 15. aprillil 2014[5],

– paranduseelarve projekti nr 3/2014, mis võeti vastu 28. mail 2014[6],

– paranduseelarve projekti nr 4/2014, mis võeti vastu 9. juulil 2014[7],

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2014. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 5.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

SISUKORD

1. Sissejuhatus. 3

2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine.. 3

2.1 Itaalia – üleujutused Sardiinias. 3

2.2 Kreeka – Kefalonia maavärin.. 4

2.3 Sloveenia – lumetorm.. 6

2.4 Horvaatia – lumetorm ja üleujutused.. 6

3. Rahastamine.. 7

4. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 9

1. Sissejuhatus

2014. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 5 sisuks on ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 46 998 528 euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Fondi kasutuselevõtmine on seotud 2013. aasta novembri üleujutustega Itaalias (Sardiinia), maavärinaga Kreekas (Kefalonia), lumetormiga Sloveenias ning lumetormi ja sellele järgnenud üleujutustega Horvaatias 2014. aasta jaanuari lõpus ja veebruari alguses.

2. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

Erinevad loodusõnnetused (üleujutused, maavärinad ja lumetormid) on põhjustanud taotluse esitanud liikmesriikidele (Itaalia, Kreeka, Sloveenia ja Horvaatia) arvestatavat kahju. Kui Itaalia ja Kreeka said kannatada erinevat liiki ja omavahel mitteseotud loodusõnnetuste tagajärjel, siis Euroopa ühe raskeima talvetormi tagajärjel sai kannatada mitu riiki, eriti aga Sloveenia ja Horvaatia.

Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 661/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta,[8] jõustus 28. juunil 2014, ei saa materiaalõiguslikke norme kohaldada tagasiulatuvalt. Seepärast on komisjon taotlused põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta) algsete sätetega, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4.

Allpool on esitatud kokkuvõte hinnangute kõige olulisematest osadest.

2.1 Itaalia – üleujutused Sardiinias

(1) Sardiinias toimusid 18. ja 19. novembril 2013 tugevad vihmasajud, mille tagajärjel tõusid paljud jõed üle kallaste, põhjustades ulatuslikke üleujutusi.

(2) Komisjon sai Itaalia taotluse 24. jaanuaril 2014, kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 18. novembril 2013.

(3) Üleujutus on loodusõnnetus ja kuulub seega solidaarsusfondi peamisse rakendusalasse.

(4) Itaalia ametiasutused hindasid kahju suuruseks 652 418 691 eurot, mis on vähem kui 2014. aastal Itaalia suhtes kohaldatav katastroofi kahjukünnis 3,8 miljardit eurot (s.o 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades), seega ei saa kõnealust loodusõnnetust lugeda Euroopa Solidaarsusfondi määruse tähenduses katastroofiks.

(5) Itaalia esitas kahjude üksikasjaliku jaotuse, mille kohaselt on suurimad kahjud maantee- ja transporditaristu (156,5 miljonit eurot), veevarustusvõrkude (224,6 miljonit eurot) ja avalike hoonete (40,6 miljonit eurot) valdkonnas. Erasektori kogukahju ulatus 38,3 miljoni euroni.

(6) Kuna otsese kahju kogusumma on madalam solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest katastroofi korral, käsitletakse taotlust erakorralise piirkondliku suurõnnetuse kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi erandlikel asjaoludel kasutuselevõtu tingimused. Nende kriteeriumide alusel võib fondilt erandkorras abi saada piirkond, mis on kannatanud erakorralise suurõnnetuse, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses kutsutakse üles keskenduma kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, nagu on asutamislepingu artiklis 349 määratletud saared ja äärepoolseimad alad. Sardiinia sellesse kategooriasse ei kuulu. Määrusega nõutakse erakorralise piirkondliku suurõnnetuse sätete kohaselt esitatud taotluste hindamisel suurimat rangust.

(7) Solidaarsusfondi aastaaruandest (2002–2003)[9] võib lugeda, et komisjon on seisukohal, et piirkondlike suurõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet raskete piirkondlike ja kohaliku mõjuga õnnetuste vahel. Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abistamist solidaarsusfondist.

(8) Määruses (EÜ) nr 2012/2002 on muu hulgas sätestatud solidaarsusfondi erakorralise kasutamise tingimus, mille kohaselt katastroof peab olema mõjutanud suurt osa suurõnnetuse piirkonna elanikkonnast. Itaalia taotluses kinnitatakse, et 310 omavalitsuse kõigist 1 288 miljonist elanikust sai 1 031 miljonit loodusõnnetuses otseselt kannatada. Seega võib järeldada, et loodusõnnetuses sai kannatada suurem osa elanikkonnast.

(9) Seoses nõudega näidata loodusõnnetuse tugevat ja kauakestvat mõju elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele piirkonnas, teatas taotluse esitaja, et loodusõnnetuses sai kannatada enamik Sardiinia territooriumist (v.a väike osa saare idaosas). Taotluses juhiti tähelepanu oluliste taristute (transpordi, vee- ja elektrivarustuse valdkonnas) purustustele ja katkestustele, üleujutuse mõju looduskeskkonnale, ettevõtlusele, turismile ja elamumajandusele. Peale selle võib oodata kaevandatavate maavarade ja põllumajandustoodete ekspordi vähenemist. Teatati märkimisväärsetest tammikahjustustest Nuovo provintsis. Maantee- ja transpordivõrkude katkestused ja purustused põhjustasid palju probleeme elanikkonnale, eriti neile, kes kasutavad neid tööle sõitmiseks. Itaalia hinnangutel võtab teede- ja varustusvõrgustike taastamine kaks aastat või kauem. Teatati eraettevõtjate (sageli pereettevõtjate) kahjudest ja kahjudest Sardiinia jaoks olulises põllumajandussektoris.

(10) Itaalia ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 20,9 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Hinnanguliselt suurimad kulusid on oodata kaitseinfrastruktuuri ja kultuuripärandi otsese kaitse valdkonnas.

(11) Mõjutatud piirkonda võib 2014.-2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetada kui üleminekupiirkonda. Itaalia ametiasutused ei ole teavitanud komisjoni kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks Sardiinias.

(12) Itaalia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.2 Kreeka – Kefalonia maavärin

(1) Kefaloniat tabanud 26. jaanuaril 2014 tugeva, Richteri skaala järgi 5,8 pallise maavärina ja sellele järgnenud tugevate järeltõugete tagajärjel saare kirdeosas, mis kestsid 3. veebruarini 2014, jäi peavarjuta 3 000 inimest ja oli mitmeid hukkunuid. Tugevasti sai vigastada märkimisväärne hulk elumaju, mistõttu tuli elanikke majutada mitmel ööl telkides või mereväe laevadel.

(2) Komisjon sai Kreeka taotluse 28. märtsil 2014, kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 26. jaanuaril 2014.

(3) Maavärin on loodusõnnetus ja kuulub seega solidaarsusfondi peamisse rakendusalasse.

(4) Kreeka ametiasutused hindasid kahju suuruseks 147 332 790 eurot, mis on vähem kui 2014. aastal Kreeka suhtes kohaldatav katastroofi kahjukünnis 1,2 miljardit eurot (s.o 0,6 % kogurahvatulust 2012. aasta hindades), seega ei saa kõnealust loodusõnnetust lugeda Euroopa Solidaarsusfondi määruse tähenduses katastroofiks.

(5) Kuna otsese kahju kogusumma on madalam solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest katastroofi korral, käsitletakse taotlust erakorralise piirkondliku suurõnnetuse kriteeriumi alusel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi erandlikel asjaoludel kasutuselevõtu tingimused. Nende kriteeriumide alusel võib fondilt erandkorras abi saada piirkond, mis on kannatanud erakorralise suurõnnetuse, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses kutsutakse üles keskenduma kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, nagu on asutamislepingu artiklis 349 määratletud saared ja äärepoolseimad alad. Taotlusega hõlmatud Kreeka piirkond sellesse kategooriasse ei kuulu. Määrusega nõutakse erakorralise piirkondliku suurõnnetuse sätete kohaselt esitatud taotluste hindamisel suurimat rangust.

(6) Solidaarsusfondi aastaaruandest (2002–2003) võib lugeda, et komisjon on seisukohal, et piirkondlike suurõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet raskete piirkondlike ja kohaliku mõjuga õnnetuste vahel. Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abistamist solidaarsusfondist.

(7) Määruses (EÜ) nr 2012/2002 on muu hulgas sätestatud solidaarsusfondi erakorralise kasutamise tingimus, mille kohaselt suurõnnetus peab olema mõjutanud suurt osa piirkonna elanikkonnast. Kreeka taotluses kinnitatakse, et maavärinas sai kannatada kogu Joonia saarte elanikkond, umbes 208 000 inimest, kusjuures eriti rasked tagajärjed olid sel Kefalonia ja Ithaki saarel, kus kuulutati välja hädaolukord. Joonia saarte muud osad said kannatada vähemal määral. Pärast esimest tõuget pidid tuhanded veetma öid sõjaväe telkides või laevadel. Katkes elektrivarustus. 3. ja 4. veebruaril toimusid järgmised tugevad tõuked, jättes peavarjuta 3 000 inimest. Tõuked jätkusid märtsini. Järeltõugete tõttu ei saanud paljud saareelanikud pikka aega naasta oma kodudesse. Peale selle said märkimisväärset kahju avalikud hooned. Koolid ja lasteaiad suleti kuni veebruari keskpaigani. Varingud ja maalihked muutsid maanteed läbimatuks. Esitatud usutav tõendusmaterjal võimaldab järeldada, et maavärin mõjutas otseselt enamikku piirkonna elanikke.

(8) Seoses nõudega näidata loodusõnnetuse tugevat ja kauakestvat mõju elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele piirkonnas, on taotluses kirjeldatud loodusõnnetuse tagajärgi kogu Joonia saarte piirkonnale; kirjelduse kohaselt said enim kahju Kefalonia ja Ithaki saar, kus ulatuslikku kahju said elumajad, avalikud hooned, taristud ja võrgud, sadama- ja lennujaamarajatised, samuti kultuuri- haridus- ja tervishoiuhooned. Taotluses kirjeldatakse raskeid tagajärgi elanikkonnale ja majandusele, eelkõige turismi- ning põllumajandus- ja kalandussektorile, mis on saare majandust tugevasti kahjustanud. Kuid majanduslikud tagajärjed on palju suuremad ja mõjutavad kogu piirkonda. Erilist kahju on saanud turism kui tähtsaim majandussektor, sest purustatud on taristud ja kultuurimälestised, tühistatud on broneeringuid. Kuna maantee- ja laevaühendused ei toimi ja majanduselu on kahjustatud, on paljud ettevõtjad läinud pankrotti. Peale selle teatas Kreeka, et esimene suur maavärin purustas Kefalonias 100 maja, umbes 1 100 maja sai olulist kahju ja 1 400 maja sai väiksemat kahju ning on ajutiselt elamiskõlbmatud. Elutingimusi teevad halvemaks probleemid veevarustuse ja kanalisatsiooniga.

(9) Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 76,8 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurem osa neist (50 miljonit eurot) on seotud teedevõrgu taastamisega.

(10) Mõjutatud piirkonda võib 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetada kui üleminekupiirkonda. Kreeka ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuurifondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks Joonia saartel.

(11) Kreeka ametiasutused on teatanud, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.3 Sloveenia – lumetorm

(1) Sloveeniat tabasid Euroopa viimaste aastakümnete ühed raskeimad lumetormid, mis mõjutasid mitmeid riike, sh Horvaatiat, Serbiat, Rumeeniat ja Bulgaariat. Sloveenias olid tormid peamiselt 30. jaanuari ja 27. veebruari vahel 2014. Nende käigus sai lumekahjustusi peaaegu pool riigi metsadest, iga neljas kodu jäi elektrita, kui lume raskuse all murdusid elektripostid ja -liinid.

(2) Komisjon sai Sloveenia taotluse 4. aprillil 2014, kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 30. jaanuaril 2014.

(3) Lumetorm on loodusõnnetus ja kuulub seega solidaarsusfondi peamisse rakendusalasse.

(4) Sloveenia ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 428 733 722 eurot. See summa moodustab 1,23 % Sloveenia kogurahvatulust, mis on suurem Sloveenia puhul 2014. aastal kohaldatavast solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (209,6 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2012. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust loodusõnnetust lugeda katastroofiks. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

(5) Sloveenia ametiasutused teatasid seoses loodusõnnetusega suurtest metsakahjustustest, elektriliinide, era- ja avalike hoonete vigastustest, kahjudest ettevõtjaile ning transpordi- ja maanteevõrgule. Loodusõnnetus mõjutas 160 omavalitsust 212st kaheteistkümnes Sloveenia piirkonnas. Jää, lume või üleujutuse tõttu sai kannatada 62 kultuuripärandi objekti. Raskete tingimuste ja elektriliinide vigastuste tõttu jäi elektrita 120 000 kodumajapidamist, mis moodustab üle 15 % Sloveenia elanikkonnast. Sloveeniasse saadeti nii ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu kui ka kahepoolse koostöö raames 11 riigist 172 elektrigeneraatorikomplekti, neist 83 suure jõudlusega. Kokku paigaldati Sloveenia õnnetuspiirkondades 1 400 elektrigeneraatorikomplekti, et tagada mõjutatud elanikkonna kiireloomulise vooluvajaduse rahuldamine ja joogiveepumpade töö. Sündmuste haripunktis oli suletud 40 % algkoolidest, keskkoolidest ja lasteaedadest. Peale selle sai märkimisväärset kahju metsandussektor. Sloveenia hinnangul sai kannatada üle 50 % metsadest (kahjusumma 214 miljonit eurot). Koristus- ja taastamismeetmed kestavad eelduste kohaselt pikka aega. Taotlus näitas, et lumetorm põhjustas märkimisväärset kahju.

(6) Sloveenia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 266,0 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa erakorraliste meetmete kuludest (üle 80 miljoni euro) on seotud taastustöödega taristu ja energeetika valdkonnas.

(7) Mõjutatud piirkonnad kuuluvad osalt 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide „vähemarenenud” ja osalt „arenenumate” piirkondade kategooriasse. Sloveenia ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuurifondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks Sloveenias.

(8) Sloveenia ametiasutused on teatanud, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

2.4 Horvaatia – lumetorm ja üleujutused

(1) Horvaatia sai kannatada samas loodusõnnetuses, mis ajendas Sloveeniat pöörduma ELi Solidaarsusfondi poole. Eriti suurt kahju sai riigi loodeosa ja Aadria mere ranniku põhjaosa. Lisaks sellele tekkis algasid 12. veebruaril jää ja lume sulamise tõttu üleujutused, mis põhjustasid täiendavat kahju olulistele avalikele taristutele ning era- ja avalikule omandile.

(2) Komisjon sai Horvaatia taotluse 9. aprillil 2014, kümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 31. jaanuaril 2014.

(3) Lumetorm ja üleujutus on loodusõnnetused ning kuuluvad seega solidaarsusfondi peamisse rakendusalasse.

(4) Horvaatia ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 291 904 630 eurot. See summa moodustab 0,69 % Horvaatia kogurahvatulust, mis on palju suurem Horvaatia puhul 2014. aastal kohaldatavast tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (254,2 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2012. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust loodusõnnetust lugeda katastroofiks. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

(5) Horvaatia ametiasutuste teatel mõjutas loodusõnnetus 5 piirkonda: Primorje-Gora, Karlovaci, Sisaki-Moslavina, Varaždini ja Zagrebi maakondi. Puudele ja taristule kogunenud jää raskuse tõttu murdus puid, katkesid kuni 10 cm lumega kaetud elektriliinid, muutes maanteed läbimatuks ja olukorra keerulisemaks, jättes paljud asulad elektrita. Elektrikatkestuse tagajärjel katkes avaliku veevärgi tegevus kogu lumetormi perioodiks, mis mõjutas tugevasti elanikkonna igapäevaelu ning avalike asutuste ja ettevõtjate tegevust. Langenud puud muutsid teed läbitamatuks, nii et inimesed ei pääsenud tööle ja osa elanikkonnast lõigati maailmast ära. Aitamaks eakaid inimesi äralõigatud aladel, kutsuti appi eriväed. Langenud puud põhjustasid ka raudteeliikluse viiepäevase seisaku liinil M202 Zagreb–Rijeka. Sarnane olukord valitses ka avalikus maanteevõrgus. Horvaatia teatel sai kahju kogu 35 kV elektrivõrk (93 km), kokku sai kahjustatud 503 km elektriliine ja 98 elektriliini masti. Lumetorm kahjustas rohkem kui 56 000 hektarit metsa, millest hävis täielikult peaaegu 10 000 hektarit. Üle ujutati kokku 1 180 elumaja ja 1 390 põllumajandushoonet, üleujutus mõjutas kokku 3 720 inimest. ÜRO pagulaste ülemvolinik aitas Horvaatia Punasel Ristil kergendada rekordilise üleujutuse ohvrite olukorda Sisaki linnas. Peale selle teatas Horvaatia mitmest maalihkest, mis kahjustasid transporditaristut.

(6) Horvaatia ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 135,2 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa kuludest hädaolukorras vajalikele meetmetele (üle 105,4 miljoni euro) on seotud loodusõnnetusest kahjustatud alade ja looduspiirkondade koristamisega.

(7) Mõjutatud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide „vähemarenenud” piirkondade kategooriasse. Horvaatia ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuurifondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks Horvaatias.

(8) Horvaatia ametiasutused on teatanud, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

3. Rahastamine

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem künnise (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks katastroofidele on 2,5 % kogu otsesele kahjule, mis on fondi kasutuselevõtmise lävest allpool, ning 6 % kahjule, mis läve ületab. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika on esitatud solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika on heaks kiitnud nõukogu ja Euroopa Parlament.

Tehakse ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ja määrata järgmised abisummad:

Loodusõnnetus || Otsene kahju (eurodes) || Künnis (miljonites eurodes) || 2,5 % põhinev summa (eurodes) || 6 % põhinev summa (eurodes) || Kavandatava abi kogusumma (eurodes) ||

Itaalia üleujutused || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 ||

Kreeka maavärin || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 ||

Sloveenia lumetorm || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 ||

Horvaatia lumetorm/üleujutus || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 ||

KOKKU || 46 998 528

Kuna tegemist on solidaarsusfondi esmakordse kasutuselevõtmisotsusega 2014. aastal, on eespool väljapakutud abisumma kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse sätetega 530,6 miljoni euro suuruse (500 miljonit eurot 2011. aasta hindades) ülemmäära kohta. Samuti on tagatud, et nõutav veerand sellest summast tehakse kättesaadavaks 1. oktoobriks 2014, et katta aasta lõpuni tekkivad vajadused.

Kokkuvõtteks tehakse ettepanek võtta Solidaarsusfond kasutusele kõigi kirjeldatud juhtumite suhtes ja kirjendada vastavad assigneeringud 2014. aasta eelarveartiklisse 13 06 01 nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena.

Kuna Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend, tuleks vastavad assigneeringud kanda eelarvesse väljaspool vastavaid mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid.

4. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Rubriik || Eelarve 2014 (sh PE nr 1 ja PEPd nr 2 ja 4) || Paranduseelarve projekt 5/2014 || Eelarve 2014 (sh PE nr 1 ja PEPd nr 2–5)

KA || MA || KA || MA || KA || MA

1. || Arukas ja kaasav majanduskasv || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058

Ülemmäär || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 ||

Varu || 75 989 221 || || || || 75 989 221 ||

1a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326

Ülemmäär || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 ||

Varu || 75 989 221 || || || || 75 989 221 ||

1b || Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732

Ülemmäär || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 ||

Varu || -89 330 000 || || || || -89 330 000 ||

Paindlikkusinstrument || 89 330 000 || || || || 89 330 000 ||

Varu || 0 || || || || 0 ||

2. || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369

Ülemmäär || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 ||

Varu || 35 785 316 || || || || 35 785 316 ||

millest: Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — turuga seotud kulud ja otsetoetused || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403

Vaheülemäär || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 ||

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) vaheliste ümberpaigutuste netosumma || 351 900 000 || || || || 351 900 000 ||

Varu || || || || || ||

3. || Julgeolek ja kodakondsus || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976

Ülemmäär || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 ||

Varu || 7 001 268 || || || || 7 001 268 ||

4. || Globaalne Euroopa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256

Ülemmäär || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 ||

Varu || 10 000 000 || || || || 10 000 000 ||

5. || Haldus || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881

Ülemmäär || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 ||

Varu || 316 482 919 || || || || 316 482 919 ||

millest: institutsioonide halduskulud || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238

Vaheülemäär || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 ||

Varu || 258 607 562 || || || || 258 607 562 ||

6. || Kompensatsioonid || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000

Ülemmäär || 29 000 000 || || || || 29 000 000 ||

Varu || 400 000 || || || || 400 000 ||

Kokku || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540

Ülemmäär || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000

Paindlikkusinstrument || 89 330 000 || || || || 89 330 000 ||

Ettenägemata kulude varu || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000

Varu || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460

|| Erivahendid || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528

Kogusumma || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068

[1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

[2] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

[3] ELT L 51, 20.2.2014, lk 1.

[4] ELT L 204, 11.7.2014, lk 1.

[5] COM(2014) 234, 15.4.2014.

[6] COM(2014) 329, 28.5.2014.

[7] COM(2014) 461, 9.7.2014.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 661/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143).

[9] Aastaaruanne 2002–2003 ja uue vahendi esimesest kasutusaastast saadud kogemuste aruanne (KOM(2004)397 (lõplik), 26.5.2004).