Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012-2016) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,[4] mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse Saksamaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

(4) Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[5] milles ei nimetatud Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(6) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

(7) Saksamaa esitas 18. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012−2016 ja 12. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8) Vastavalt 2012. aastal Saksamaa poolt 2008.−2011. aasta eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate kohta esitatud esimesele teatisele ülemäärase eelarve puudujäägi kohaldamiseks, jäi valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodi jooksul veelgi. Selle tulemusena ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega võttis komisjon 30. mail vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega tunnistatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitlev otsus aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel kehtetuks.

(9) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Programmi 2012.–2013. aasta prognoosid on üldiselt kooskõlas komisjoni 2012. aasta kevadprognoosiga nii majanduskasvu tempo ja mustri kui ka tööturu arengu osas. Programmi lõpuaastate majanduskasvuprognoos on üldiselt kooskõlas komisjoni prognoosiga Saksamaa keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu määra kohta. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on täita keskpika perioodi eelarve-eesmärk juba 2012. aastal ja jõuda alates 2014. aastast nominaalselt praktiliselt tasakaalus eelarveni, alustades 2011. aastal nominaalsest puudujäägist 1,0 % SKPst, st allpool aluslepingu kohast kontrollväärtust (3 % SKPst), mis on oluliselt varem tähtajast 2013. aastal. Programmis täpsustatakse eelmist keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk ½ % SKPst, tõlgendatud kitsa vahemikuna 0,5 % ümber SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, viidates puudujäägile, mis ei ületa 0,5 % SKPst. Ohud puudujäägi ja võlaga seonduvatele eesmärkidele võivad suureneda märkimisväärselt, kui vajalikuks osutuvad finantssektori täiendavad stabiliseerimismeetmed. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvepuudujäägile[6] kavatseb Saksamaa terve programmiperioodi jooksul järgida oma keskpika perioodi eesmärki, mis peaks riskihinnangu kohaselt nii ka olema. Programmis esitatud teabe kohaselt ja võttes arvesse ka riskihinnangut, ületaks valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärki 2012. aastal, samas kui 2013. aastal peetaks sellest kinni. Prognoosi kohaselt suureneb koguvõlg 2012. aastal 0,8 protsendipunkti võrra 82,0 %-ni SKPst, langedes seejärel 2013. aastal 80 %-ni SKPst ja jätkates seejärel langustrendi. Pärast ülemäärase puudujäägi korrigeerimist on Saksamaal üleminekuperiood ja ta teeb kavakohaselt piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamisel.

(10) Liiduvalitsus on võtnud meetmeid riiklike tervishoiukulude tõhususe parandamiseks ja on esitanud pikaajalise hoolduse reformi ettepaneku. Selleks et piirata kulude oodatavat edasist kasvu, on vaja täiendavaid jõupingutusi tervishoiu tõhususe parandamiseks. Kulude oodatava tulevase kasvuga toimetulekuks ei piisa ka väljapakutud pikaajalise hoolduse reformist. Maksusüsteemi tõhusust on võimalik parandada. Oma kohustuse täitmisel suurendada majanduskasvu elavdavaid kulusid haridusele ja teadusele on liiduvalitsus graafikus. Samas on endiselt oluline, et ka liidumaad ja kohalikud omavalitsused, mis kannavad lõviosa haridus- ja teaduskuludest, tagaksid neis valdkondades vahendite asjakohase ja tõhusa kasutamise. Uue põhiseaduse kohase võlataseme piirmäära kehtestamine on Saksamaa eelarveraamistikku veelgi tugevdanud. Sellest hoolimata ei ole eelarvet käsitleva nõude rakendamisel liidumaade tasandil erilisi edusamme tehtud.

(11) Suur avaliku sektori toetus finantssektorile koos sektori enda kohanemiseks tehtud jõupingutustega ja Saksamaa majanduse taastumise kasulik mõju on stabiliseerinud tervet sektorit. Üldiselt suhteliselt stabiilsest finantssektorist ja laenuturu kriisi puudumisest hoolimata esineb endiselt nõrkusi, eelkõige mõnede liidumaa pankade (Landesbanken) struktuurseid probleeme, millest nimetamisväärsemad on elujõulise ärimudeli puudumine, nõrgad juhtimisstruktuurid ja haavatavus suure pankadevahelisest finantseerimisest sõltumise tõttu.

(12) Saksa tööturu hea toimimine (suurenev tööhõive ja mõõdukas töötus) ei ole toonud selle kõigile osalistele samaväärset kasu ja töötasu suurenemine ei ole alati olnud kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Maksukiilust tulenevad fiskaalsed demotiveerivad tegurid, mis on eelkõige põhjustatud kõrgetest sotsiaalkindlustusmaksetest, takistavad jätkuvalt eelkõige madalapalgaliste töötajate integratsiooni tööturule. Osalise tööajaga töö ulatuslik kasutamine vähendab omandatavaid pensioniõigusi. Seetõttu on vaja parandada üleminekut osalise tööajaga töölt stabiilsematele lepinguvormidele. Tööturumeetmete hiljutine reform peaks toetama kõigi töövõimalusi. Haridussüsteemi tõhususe ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamine on Saksamaa jaoks suur väljakutse. Keskmises kuni pikas perspektiivis on demograafiliste muutuste poolt potentsiaalsele majanduskasvule avalduva negatiivse mõju leevendamiseks äärmiselt oluline tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus. Muret tekitab naiste madal täisajaga osalemine tööturul. Leibkonna teise palgasaaja maksustiimulite ning täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide puudumine takistavad naiste osalemist tööturul.

(13) Saksamaa on energiasüsteemi kaaluka reformi teel. Energiasüsteemi ümberkorraldamise majanduslik kogukulu tuleks hoida minimaalsena, kiirendades riigisisese ja piiriülese võrgu laiendamist, jätkuvalt suurendades kliima- ja taastuvenergiapoliitika kulutõhusust, tehes otsustavaid samme energiatõhususe edasisel suurendamisel ja suurendades konkurentsi energiaturgudel. Saksamaa keskset geograafilist asendit arvestades on tema raudteesüsteemil märkimisväärne mõju tervele Euroopa raudteesüsteemile. Konkurents reisijate- ja kaubaveoturul on endiselt väga väike, mis tuleneb peamiselt sellest, et taristuhaldaja ja raudtee-ettevõtja ei ole tõhusalt eraldatud. Möödunud aastate edusammudest (muu hulgas teenuste direktiivi rakendamise tulemusel tehtutest) hoolimata on mõnes teenindussektoris (nt ehituses) võimalik konkurentsi ja tootlikkuse kasvu veelgi elavdada.

(14) Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnelaused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

(15) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Saksamaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–4. soovituses.

(16) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Saksamaa 2012. aasta stabiilsusprogrammi ning tema arvamus[7] kajastub eelkõige 1. soovituses,

SOOVITAB Saksamaal võtta ajavahemikus 2012-2013 järgmisi meetmeid:

1. Jätkata konservatiivset eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2012. aastaks. Rakendada sel eesmärgil eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulueesmärgi täitmise ja piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Jätkata majanduskasvusõbralikul konsolideerimiskursil, tehes täiendavaid jõupingutusi avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamiseks ja kasutades seni kasutamata potentsiaali maksusüsteemi tõhususe parandamiseks. Kasutada olemasolevaid võimalusi suuremateks ja tõhusamateks majanduskasvu elavdavateks kuludeks haridusele ja teadusele kõigil valitsustasanditel. Viia lõpule võlataseme piirmäära ühetaoline rakendamine kõigis liidumaades, tagades õigeaegsed ja asjakohased kontrollimenetlused ning korrigeerimismehhanismid.

2. Kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused finantssektoris, muu hulgas jätkates nende liidumaapankade restruktureerimist, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit, vältides seejuures liigset finantsvõimenduse vähendamist.

3. Vähendada eelarveneutraalsel viisil eelkõige madalapalgaliste töötajate suurt maksukiilu ning säilitada eelkõige pikaajalistele töötutele suunatud asjakohased aktiveerimis- ja integreerimismeetmed. Luua tingimused palkade kasvuks kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Võtta meetmeid ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamiseks, eelkõige tagades võrdsed võimalused haridus- ja koolitussüsteemis. Kaotada järk-järgult leibkonna teiste palgasaajate fiskaalsed demotiveerivad tegurid ning parandada täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavust.

4. Jätkata jõupingutusi energiasüsteemi ümberkorraldamise majandusliku kogukulu minimaalsena hoidmiseks, muu hulgas kiirendades riigisiseste ja piiriüleste elektri- ja gaasivõrkude laiendamist. Tagada, et institutsionaalne raamistik kindlustaks tõhusa konkurentsi raudteeturul. Võtta meetmeid konkurentsi täiendavaks stimuleerimiseks teenindussektoris, sealhulgas kutseteenuste ja teatavate oskustööde (eelkõige ehitussektoris) puhul.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2012) 305 final.

[3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.

[4] Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus 2012/238/EL.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

[7] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.