Liikmesriikide esitatud värskeimad finantsandmed 2020. aasta kohta kinnitavad positiivseid suundumusi nii valiku- kui ka kasutusmääras, mis ulatusid 2020. aasta lõpuks vastavalt 101 % ja 56 %-ni. Kasutamise suurenemine 15 protsendipunkti võrra 2020. aastal ületab suurenemist 2019. aastal. See viitab asjaolule, et COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi erandlikes tingimustes ei ole rakendamise määr aeglustunud.

Pikaajalist investeerimispoliitikat iseloomustab tavaliselt ajaline nihe selle eri etappide – programmitöö, tegevuste valiku, rakendamise ja kulutuste – vahel. Senisest kogemusest nähtub, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahaline rakendamine kipub rakendamise algusaastatel olema aeglane, kuid kiireneb pärast seda märkimisväärselt. Perioodi 2014–2020 puhul ei ole tegemist erandiga. 2016. aasta lõpus oli kasutusmäär kõigest 7 % ja see hakkas 2017. aastal märkimisväärselt kiiremini kasvama, küündides 2019. aasta lõpuks 41 %-ni (ja EAFRD puhul koguni 53 %-ni). Järgmistel aastatel peaks kasutusmäära kasvutempo veelgi kiirenema.

Liikmesriikide poolt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2019. aasta lõpuni toetamiseks valitud projektide rahaline maht on 570,6 miljardit eurot ja see moodustab 89 % kogueraldisest. See on märkimisväärne 17 protsendipunkti suurune kasv võrreldes 2018. aasta lõpu seisuga ja kinnitab, et 2016. aastal alanud projektide valimise kiirenemine jätkus ka 2019. aastal. Kuigi fondide lõikes esineb erinevusi, on üldine suundumus julgustav ja näitab, et liikmesriigid teevad projektide valimisel suuri edusamme, liikudes programmitöö perioodil 2014–2020 saadaoleva eraldise täieliku ärakasutamise suunas.

Aastateks 2014–2020 on eraldatud 461 miljardi euro ulatuses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, kuid projektide toetusesaajate kantud kulud on fondidest kaasrahastamiseks kõlblikud kuni 2023. aasta lõpuni (EAFRD puhul kuni 2025. aasta lõpuni). Seega on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel kümneaastane rakendusperiood, millest 2019. aasta oli kuues. Fondide toel, mida täiendab riikidepoolne kaasrahastamine, investeeritakse programmitöö perioodil 2014–2020 kokku üle 643 miljardi euro.

2020. aasta koondaruandes antakse ülevaade rahalise rakendamise kiirenemisest, mis jätkus 2019. aastal kõigis teemavaldkondades. See näitab, et rahalise rakendamise määr on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavate poliitikameetmete mitmeaastase laadiga. Enne 2019. aasta lõppu oli kasutatud üle 260 miljardi euro, mis moodustab kogueraldisest 41 %. Rahalise rakendamise edenemine oli valdkondade lõikes erinev, seejuures on andnud kõige paremaid tulemusi VKEde konkurentsivõime, kliimamuutustega kohanemise ja riskiennetuse ning transpordi- ja energiavõrkude taristute toetamine. 2019. aasta tulemused ületasid paljudel juhtudel oluliselt 2014.–2018. aasta kumulatiivseid tulemusi, mida mõõdeti näitajate abil. Varasemad kogemused näitavad, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate kaasrahastatud meetmete tulemused järgivad suuresti rahalise rakendamise määra liikmesriikides.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisest aastatel 2014–2019. Aruandes esitatakse füüsiliste väljundite ja tulemuste lõikes teavet selle kohta, kuidas on edenenud rahaline rakendamine ning mida suudeti fondidega 2019. aasta lõpuks saavutada. See põhineb seireandmetel, mis on esitatud 2019. aasta rakendamisaruannetes, mille liikmesriigid esitasid komisjonile oma investeerimisprogrammide kohta. Kooskõlas koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatusega (CRII) seotud ühissätete määruse muutmisega pikendati programmide rakendamise aastaaruannete esitamise tähtaega 30. juunist 30. septembrini 2020. Seepärast lükati käesoleva aruande avaldamine vastavalt edasi, võimaldades komisjonil juba esitada mõningast teavet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalise rakendamise kohta 2020. aastal ja nende kasutuselevõtmise kohta COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks.

Liikmesriikide investeeringud keskenduvad järgmisele: tervishoiusektor, et tagada isikukaitsevahendid, rahastada testimist ja toetada haiglaid täiendavate meditsiiniseadmete ostmise kaudu; ettevõtlussektor, et pakkuda VKEdele käibekapitali, hõlbustada digiüleminekut ning luua rahastamisvahendeid või kavandada neid ümber; ning inimeste toetamine, et rakendada töökohtade säilitamise kavasid ja aidata haavatavaid rühmi.

2020. aasta märtsis ja aprillis käivitas komisjon kaks meetmepaketti: koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII) ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+), et rakendada kriisiga toimetulemiseks ELi ühtekuuluvuspoliitikat. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu võtsid need kaks ettepanekut kiiresti vastu. Kuigi CRII paketid ei paku uusi ELi rahalisi vahendeid, võimaldavad need likviidsust ja paindlikkust, et suunata kasutamata ressursid sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse.

COVID-19 kriis on kogu Euroopa Liidu jaoks suur probleem. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud kogukonnad on haiguse vastu võitlemisel ja selle sotsiaal-majandusliku mõjuga tegelemisel eesliinil.

Kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jõulisema tulemuslikkusele keskendumisega programmitöö perioodil 2014–2020 moodustati neist fondidest 6 % suurune tulemusreserv ja selle lõplik eraldamine muudeti sõltuvaks programmitöö perioodi alguses kokku lepitud 2018. aastaks seatud tulemuslikkuse vahe-eesmärkide saavutamisest. Komisjon hindas 2019. aastal Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatud programmide tulemuslikkust. Hindamise käigus võrreldi programmidega 2018. aasta lõpuks saavutatud tulemusi tulemuslikkuse vahe-eesmärkidega. Seejärel eraldati tulemusreserv prioriteetidele, mille tulemuslikkuse vahe-eesmärgid olid saavutatud. Kokkuvõttes leiti, et valdav enamik prioriteetidest, mille arvele langes 84 % tulemusreservi eraldistest, on tulemuslik. See vastas 22 miljardile eurole tulemusreservi 26,1 miljardi euro suurusest kogusummast. Ülejäänud prioriteetide puhul, mille vahe-eesmärgid olid jäänud saavutamata, pidid liikmesriigid tegema ettepaneku jagada vastav tulemusreserv (4,1 miljardit eurot) ümber prioriteetidele, mis andsid tulemusi. Prioriteetide puhul, mille vahe-eesmärke ei suudetud saavutada, oli see tingitud peamiselt rakendamisega seotud raskustest ja nõrkustest, nagu oodatust väiksem rahastamisvajadus, aeglased haldusmenetlused, mis tekitasid projektide elluviimisel viivitusi, soodsamate riiklike vahendite loomine, millega tõrjuti välja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, ning välised tegurid, mis ei olnud programmiasutuste kontrolli all.

·seni on antud toetust 1,5 miljonile projektile, et parandada põllumajandussektori ja maapiirkondade äriettevõtete konkurentsivõimet ning luua ja hoida maapiirkondades töökohti; elurikkuse paremale kaitsele suunatud maa majandamise toetused hõlmavad 31 miljonit hektarit põllumajandusmaad ehk 18 % kasutatavast põllumajandusmaast;

2020. aasta koondaruande avaldamine langeb kokku Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide avatud andmeplatvormi ajakohastamisega; selles tuuakse välja projektide valimise rahaline maht ja kulutused, ning ühisnäitajatega seotud prognoosid ja tulemused, mille programmiasutused on esitanud 2019. aasta kohta. Platvormil on näha kõige värskemaid esitatud väärtusi, mis võivad erineda käesoleva teksti koostamise ajal kättesaadavatest andmetest.

•Gävleborgi (Rootsi) VKEsid mõjutavate COVIDiga seotud probleemide lahendamiseks pakutakse projektiga „Muudame!“ neile VKEdele tuge ja nõustamist üleminekul, mille eesmärk on muutuda innovaatilisemaks, digiteeritumaks, kestlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks. Projektiga luuakse ka õppeplatvorm, et vahetada kogemusi ja analüüsida COVIDi kriisi mõju Norra Mellansverige piirkonnas laiemalt. Pool projekti kuludest kaetakse ERFist 2,7 miljoni euro suuruse toetusega.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks on peamine viis, kuidas aidata liikmesriikidel ja piirkondadel luua kohapeal innovatsiooniks ning teadus- ja arendustegevuseks vajalikud tingimused. Innovatsiooni toetamine aruka spetsialiseerumise strateegiate kaudu on paljude komisjoni prioriteetide, eelkõige Euroopa rohelise kokkuleppe, inimeste hüvanguks toimiva majanduse ja Euroopa digiajastule vastavaks muutmise seisukohalt väga oluline.

2019. aasta lõpuks registreeriti teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas olulised tulemused. Näiteks tegi ERFi toetuse tulemusel rohkem kui 34 000 ettevõtet koostööd teadusasutustega (53 % eesmärgist) ning rohkem kui 17 000 ettevõtet tõi turule uusi tooteid (59 % eesmärgist ja 20 protsendipunkti rohkem kui 2018. aastal).

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa majanduse digipöördele, parandades IKT taristut ning võimestades inimesi, ettevõtteid ja avaliku sektori asutusi uue põlvkonna tehnoloogiate ja oskustega. Projektide valimine suurenes 2019. aastal oluliselt (3 miljardi euro võrra), ulatudes 83 %-ni kogueraldisest. Maksed, mis on teistest poliitikavaldkondadest maha jäänud (27 % kogueraldisest), on 2019. aasta 12 protsendipunktise kasvuga neile kiiresti järele jõudmas. Suure osa investeeringutega, mis peaksid teostuma 2020. aastal ja pärast seda, aitavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid muuta Euroopa digiajastule vastavaks.

Tänu ERFist toetatud projektidele on rohkem kui 4,5 miljonil kodumajapidamisel juba parem lairibajuurdepääs. Programmitöö perioodi lõpuks peaks see olema ligikaudu 12 miljonil kodumajapidamisel. Maapiirkondades aidati kokku üle 830 miljoni euro suuruse EAFRD toetusega rohkem kui 1 400 investeerimistoimingut eesmärgiga parandada IKT kättesaadavust, kasutamist ja kvaliteeti. Täiustatud IT-taristust või -teenustest on kasu saanud rohkem kui 5 miljonit maapiirkondade elanikku.

Kuna 16 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kogueraldisest on suunatud VKEdele, on ERF, EAFRD ja EMKF VKEde jaoks suurim ELi rahastuse allikas, mis aitab saavutada komisjoni prioriteeti edendada inimeste hüvanguks toimivat majandust. Fondid pakuvad olulist toetust, mis aitab ettevõtetel kasvada ja muutuda tootlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks ning ettevõtjatel võtta kasutusele innovaatilisi lahendusi.

Kuna 90 % kavandatud summast on juba projektidele eraldatud ja peaaegu 50 % on kasutatud, on see 2019. aasta lõpuks üks kõige paremate tulemustega toetusvaldkondi. Samal ajavahemikul oli välja valitud 1,1 miljonit ettevõtet, mida toetatakse ERFist toetuste, rahastamisvahendite või mitterahalise toetuse vormis. Neist enam kui 600 000 olid juba toetust saanud ja oma projektid ellu viinud; see tähendab märkimisväärset kasvu (42 protsendipunkti) võrreldes 2018. aasta lõpu tulemustega. Tänu ERFi toetusele on toetust saavates ettevõtetes juba loodud 184 000 töökohta (46 % eesmärgist) ja juba välja valitud projektide kaudu luuakse eeldatavasti veel 190 000 töökohta. Peaaegu 45 % EMKFi toetusest on suunatud VKEde (millest enamik tegutseb äärealade kogukondades) konkurentsivõime suurendamiseks.

Tekstikast 2. Näited arukale majanduskasvule kaasa aitavatest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest •Sloveenia toetab mitmeid innovaatilisi ning teadus- ja arendusprojekte, et aidata ettevõtetel töötada välja uusi või täiustatud tooteid, protsesse või teenuseid, millel on suur lisaväärtus ja turupotentsiaal. Üks selline näide on koduautomaatika seadmete ja tarkvara süsteem HIQ Home. Selle peamine ülesanne on juhtida koduseadmeid (valgustid, aknakatted, küte ja jahutus), kuid see võib hõlmata ka keerukamaid funktsioone, nagu energiajuhtimine. HIQ Home’i projektile eraldatakse ERFist 400 000 eurot. •Valencia autonoomses piirkonnas (Hispaania) tehti tänu meetmele „GVA-Salut: digitaalsete avalike teenuste edendamine e-tervise valdkonnas“ kasutajatele kättesaadavaks mobiilirakendus tervishoiuteenuste spetsialistidega suhtlemiseks, arstiaegade haldamiseks ja järjekordades seismise vältimiseks. Rakendus on suurendanud kogu piirkonnas tervishoiuteenuste tõhusust, kättesaadavust ja kvaliteeti. COVID-19 puhangust tingituna lisati uus funktsioon, et jagada kõigile kasutajatele meetmete ja soovituste kohta teavet. 2019. aasta aprilliks ületas kasutajate arv 400 000 piiri, samal ajal oli arstiaegade arv kasvanud ligikaudu 200 000-ni. Selle projekti koguinvesteering on 34 miljonit eurot ning ERFi toetus moodustab sellest 17 miljonit eurot. •Regadio de Precisão – täppiskastmine (Portugal): EAFRD toetusel loodi EIP-AGRI töörühm, et töötada välja uued agronoomilised vahendid, mis võimaldavad põllumajandustootjatel kasutada keskliigendiga kastmissüsteemi tõhusamalt. Projekt võimaldab põllumajandustootjatel teavet ja kohandatud nõuandeid rakendades kasta ja väetada tõhusamalt, võttes arvesse mulla omadusi, mulla veevarusid ja asjaomast põllumajanduskultuuri. •Väikesemahuliste kalandus- ja vesiviljelusettevõtete arendamine Leedu lääneosa kalanduse kohalike algatusrühmade piirkonnas on oluline osa selliste piirkondade nagu Klaipeda ja Priekulė majandusarengust. Väikese kohaliku ettevõtte elluviidava projekti eesmärk on parandada mitmete EMKFist rahastatavate strateegiliste investeeringute kaudu kohalike kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist.

3.2.Kestlik majanduskasv: vähese CO2 heitega majandus, kliimamuutused, keskkond ning transpordi- ja energiavõrgud

Toetades investeeringuid kliimaneutraalsesse ja rohelisse majandusse ja ringmajandusse ning investeeringuid keskkonda ja kliimamuutustega kohanemisse, annavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (eelkõige EAFRD, ERF ja Ühtekuuluvusfond) Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse olulise panuse. Programmides on kestliku majanduskasvu jaoks ette nähtud 250,6 miljardit eurot, mis moodustab 39 % kogueraldisest. 2019. aasta lõpuks oli projektidele eraldatud 208,6 miljardit eurot (92 % sihtotstarbelisest rahastusest) ja kasutusmäär ulatus 101,4 miljardi euroni (45 % kavandatud kogusummast).

Projektidele eraldatud Projektides kasutatud

Rahaline rakendamine (protsent kavandatud kogusummast)

Kavandatud kogusumma (EL + riigid, miljardites eurodes)

Vähese CO2 heitega majandus Kliimamuutustega kohanemine ja riskiennetus Keskkonnakaitse ja ressursitõhusus Transpordi- ja energiavõrkude taristud

Aastatel 2014–2020 kulutati 25 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kliimameetmeid toetavatele projektidele. Need hõlmavad mitmesuguseid meetmeid vähese CO2 heitega majanduse, ringmajanduse, riskiennetuse, keskkonnakaitse, rohelise linnaliikuvuse ning sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkondades. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osakaal ulatub EAFRD kogueelarve 57 %-st, mis on eraldatud kliimaeesmärkidele, kuni 27 %-ni Ühtekuuluvusfondi kogueraldisest, 19 %-ni EMKFi kogueraldisest ja 17 %-ni ERFi kogueraldisest. Kliimamuutuste leevendamise eesmärkidega projektidele eraldatud ja nende kasutatud summad kasvasid 2019. aastal programmi rakendamise kiirenedes märkimisväärselt, isegi kui nende osakaal kogusummadest jääb Ühtekuuluvusfondi, ERFi ja EMKFi puhul kavandatud mahust endiselt väiksemaks. EAFRD ja ESFi tulemused ületavad kliimaeesmärkide jaoks kavandatud eraldisi. Lisas 3 on esitatud üksikasjad fondide kliimaalaste eraldiste ja kasutusmäärade kohta.

Finantsareng on valdkondade lõikes väga erinev. Kliimamuutustega kohanemine ja riskiennetus on toetusesaajate poolt juba kasutatud summade seisukohalt üks kiiremini edenevaid valdkondlikke eesmärke. Teiselt poolt on investeeringud vähese CO2 heitega majandusse jäänud programmiperioodi algusaastate väga aeglase tempo tõttu plaanitust maha ning kiirenemine viimasel kolmel aastal ei ole seda veel tasa teinud. See on tingitud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide suurest osast, millega toetatakse taristuinvesteeringuid (nt hoonete energiatõhusus, taastuvenergia, arukad jaotusvõrgud või säästlik linnatransport), mille puhul projekti rakendamise tsükkel kipub kestma kauem.

Enne 2019. aasta lõppu registreeriti järgmised konkreetsed tulemused:

· taastuvenergia tootmisvõimsust suurendatakse 5 800 megavati võrra (81 % eesmärgist), millest 2 100 megavatti on juba paigaldatud. See on peaaegu kaks korda rohkem kui 2018. aasta lõpuks paigaldatud tootmisvõimsus;

·energiatõhusus paraneb 598 000 kodumajapidamises (96 % eesmärgist); 2019. aasta lõpuks oli parematest tingimustest võitnud juba 285 000 kodumajapidamist, mis on 100 000 võrra rohkem kui 2018. aasta lõpuks;

·üldkasutatavate hoonete energiatarbimist vähendatakse aastas 6,1 teravatt-tunni võrra (92 % eesmärgist), millest 1,2 teravatt-tundi aastas on juba säästetud. See on 2018. aasta lõpuga võrreldes kaks korda suurem tulemus;