ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 15.12.2021  
SWD(2021) 456 final  
 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT  
 
MÕJU HINDAMISE ARUANDE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
Lisatud dokumendile:  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb taastuvatest 
energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturgude ühiseeskirju   
(uuesti sõnastatud)  
 
 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taastuvatest energiaa llikatest 
toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta (uuesti sõnastatud)    
 
{COM(2021)  803 final}  - {COM(2021)  804 final}  - {SEC(2021)  431 final}  -
 {SWD(2021)  455 final}  - {SWD(2021)  457 final}  - {SWD(2021)  458 final}   
 
1 
 Kommenteeritud kokkuvõte (kuni 2  lk) 
Vesiniku - ja vähese CO 2 heitega gaasituru paketi mõjuhinnang  
A. Vajadus meetmete järele  
Milles probleem seisneb ja miks see on ELi tasandi probleem?  
Euroopa roheline kokkulepe suunab ELi 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise poole, mis nõuab 
märkimisväärselt suuremat taastuvate energiaallikate osakaalu integreeritud energiasüsteemis.  Maagaas moodustab 
praegu ELis tarbitavatest gaaskütustest 95  % ja moodustab 25  % ELi kogu energiatarbimisest. Kuigi maagaasi 
osakaal väheneb järk -järgult, muutuvad biometaan, sünteetiline metaan ja vesinik eeldatavasti asjakohasemaks. 
Need maagaasi altern atiivid seisavad siiski silmitsi mitme regulatiivse tõkkega ja praegune energiajulgeoleku kord 
neid ei hõlma. See takistab nende kasutuselevõttu ning mõjutab nende kulutõhusust praegustes turutingimustes ja 
praeguste eeskirjade järgi. Praegune regulatiivne  ülesehitus ei hõlbusta taastuvatest energiaallikatest toodetud ja 
vähese CO 2 heitega gaaside piiriülest kaubandust ja taristu arendamist ning nende takistamatut juurdepääsu 
gaasiturgudele kogu ELis. Seega jääb taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vä hese CO 2 heitega gaasidega 
vähimate kuludega ja turvalisel viisil varustamise täielik potentsiaal kasutamata. Gaasitarbijatel ei ole ka vajalikke 
õigusi ja vahendeid, et valida turul kõige kulutõhusamad CO 2 heite vähendamise võimalused.   
Mida tuleks saav utada?  
Üldeesmärk on hõlbustada CO 2 heite kulutõhusat vähendamist Euroopa vesinikuturu loomise ja gaaskütuste turgude 
järkjärgulise CO 2 heite vähendamise kaudu, tagades samal ajal energiajulgeoleku. Erieesmärgid on 1) hõlbustada 
avatud ja konkurentsivõimelise ELi vesinikuturu tekkimist, 2) tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside 
juurdepääs olemasolevatele metaanivõrkudele j a -turgudele ning nende varustuskindlus, 3) tagada läbipaistev ja 
kaasav taristuplaneerimine ning 4) anda tarbijatele õigused ja vahendid kõige odavamate CO 2 heite vähendamise 
võimaluste valimiseks.  
Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaars us)?  
Algatuse eesmärk on muuta kehtivaid ELi õigusakte ja luua vesiniku siseturu uus raamistik, et saavutada kulutõhus 
saastevaba vesinikumajandus. Taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside tõhusamate ja integreeritumate ELi 
turgude edendamiseks on  vaja ühtlustatud ja kooskõlastatud regulatiivset lähenemisviisi kogu ELis ning seda ei ole 
võimalik saavutada üksnes liikmesriigi tasandil. Algatuse eesmärk on ka vältida kooskõlastamata ja killustatud 
poliitiliste algatuste moonutavat mõju, kui paljud li ikmesriigid töötavad välja üksnes riiklikke lahendusi. See algatus 
aitab kaasa ka siduvate ELi tasandi eesmärkide saavutamisele. Gaaskütuste roll energiaallikate jaotuses 
lähikümnenditel nõuab gaasisektori CO 2 heite vähendamist tulevikku suunatud kavandami se kaudu, et luua 
konkurentsivõimelised vähese CO 2 heitega gaasiturud, mis suudavad võimestada ja piisavalt kaitsta kõiki ELi 
tarbijaid. Spetsiaalse vesinikutaristu ja -turgude õigusraamistiku loomine ELi tasandil edendaks riikide 
vesinikuturgude lõimimist  ja omavahelist ühendamist.  
B. Lahendused  
Millised on eri poliitikavariandid nende eesmärkide saavutamiseks?  Kas on olemas eelistatud variant? Kui 
ei, siis miks?  
I probleemse valdkonna puhul kaalutakse järgmisi poliitikavariante: korraldada hange võrgu käitamise õiguste kohta 
(1. variant); võtta kasutusele peamised regulatiivsed põhimõtted, mille puhul on eeskuju võetud praegu 
maagaasiturul kohaldatavatest põhimõtetest, kuid mis on kohandatud vesinikuturgude arenguetapile (2.  variant), 
ning kehtestada ve siniku jaoks täielikult välja töötatud regulatiivne kord (sarnane praegu maagaasisektoris 
kohaldatava korraga), ilma et oleks vaja üle minna arenenumale vesinikuturule (3.  variant).  
I probleemses valdkonnas on eelistatud variant kehtestada peamised regulat iivsed põhimõtted, andes samal ajal 
suuniseid edaspidiseks regulatiivseks arenguks. ( Variant 2b „Peamised regulatiivsed põhimõtted koos visiooniga“ ). 
See variant on kõige paremini kohandatud vesinikusektori eripäraga ja selles on esitatud mõned eelised, mi da teised 
variandid oleksid võinud anda, vältides samal ajal nende negatiivseid külgi. Suuniste andmisega tehakse 
 
2 
 ettevalmistusi arenenuma vesinikuturu jaoks.  
II probleemne valdkond sisaldab variante, millega edendatakse taastuvatest energiaallikatest tood etud ja vähese CO 2 
heitega gaaside juurdepääsu olemasolevale gaasiturule ja -taristule. Kõik variandid hõlmavad ka järkjärgulist 
sekkumist energiajulgeolekuga seotud probleemide lahendamiseks, eelkõige olemasolevate vahendite, standardite ja 
menetluste lai endamist taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 heitega gaasidele, ning gaasisektori 
küberturvalisusega seotud riskide käsitlemist. 3. variant „Taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 
heitega gaaside täieliku turulepääsu võimal damine ja edendamine ning pikaajaliste maagaasilepingute küsimuse 
lahendamine“  on eelistatud variant II probleemses valdkonnas. See variant sisaldab meetmeid, millega toetatakse 
taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 heitega gaaside juurdepä äsu hulgiturule, veeldatud maagaasi 
terminalidele ja ülekandevõrgule (olenemata ühenduskohast), sealhulgas tariifide soodustusi võrku suunamise ja 
piiriülese transpordi korral. Sellega keelatakse alates 2050. aastast pikaajalised lepingud sellise fossiilga asi 
tarnimiseks, mida kasutatakse ilma kasvuhoonegaase oluliselt vähendava tehnoloogiata. Gaasi kvaliteeti reguleeriks 
ELi ühtlustatud lähenemisviis piiriülestele ühenduspunktidele, jättes samas liikmesriikidele paindlikkuse. 
Vesinikusegude lubatud ülempii riks on kõigis piiriülestes punktides kehtestatud 5  % – see on kliimamuutustega 
kohanemise ja heitkoguste vähendamise kulude seisukohalt kulutõhus tase.  
III probleemses valdkonnas kaalutakse integreeritud võrgu planeerimise variante. III probleemse valdko nna puhul 
on eelistatud 2. variant „Euroopa stsenaariumidel põhinev riiklik planeerimine“.  See variant võimaldab riiklikku 
planeerimist, kuid eeldab, et see põhineb gaasi ja elektri ühistel stsenaariumidel, mis on kooskõlas kümneaastase 
võrgu arengukavaga ning seotud asjaomase riikliku energia - ja kliimakavaga. See hõlmab kõiki asjaomaseid 
osalejaid (jaotussüsteemi haldureid) ja võimaldab kindlaks teha torujuhtmed, mille kasutusotstarvet saab muuta 
metaanilt vesinikule, sellise üksikasjalikkusega, mida ei oleks Euroopa tasandil lihtne saavutada.   
IV probleemne valdkond sisaldab variante, mis vi itavad mitteregulatiivsele lähenemisviisile konkurentsi ja tarbijate 
kaasamisega tegelemisel või nõuab selle asemel probleemi põhjustega tegelemist uute õigusaktide abil, mis 
kajastavad peamiselt elektrisektoris juba kehtestatud lähenemisviisi. Analüüsi põ hjal on eelistatud 2. variant 
„Paindlikud õigusaktid“ , mis kajastab elektrituru tarbijakaitset ja vajaduse korral ka mõjuvõimu suurendamise 
sätteid. Üldiselt on see variant tõenäoliselt kõige tulemuslikum, tõhusam ja kooskõlas teiste probleemsete 
valdkonda dega.  
Millised on eri sidusrühmade seisukohad? Kes millist varianti toetab?  
I probleemses valdkonnas  toetab suurem osa vastajatest määruse kehtestamist varases etapis, et edendada hästi 
toimivat ja konkurentsivõimelist vesinikuturgu ja -taristut. Vastajad pooldasid kindlalt ELi õigusraamistikku, milles 
määratletakse peamised reguleerimispõhimõtted ja kas utatakse järkjärgulist lähenemisviisi. Suurem osa toetab 
näiteks reguleeritud kolmandate isikute juurdepääsu, imporditerminalidele juurdepääsu ja vesiniku hoiustamist 
käsitlevaid eeskirju ning pooldab võrgutegevuse lahti sidumist. Enamik vastajaid pidas ol uliseks määratleda 
varakult eraõiguslike isikute roll vesinikutaristu arendamisel. Suurem osa vastajatest leiab ka, et olemasolevad ja 
tulevased eravõrgud võivad olla (ajutiselt) vabastatud teatavatest regulatiivsetest nõuetest, kuid tagada tuleb 
ühtlustam ine ühtse reguleeriva raamistikuga. Enamik vastajatest on seisukohal, et uue vesinikutaristu õigused ja 
loanõuded peaksid olema sarnased nendega, mida praegu kohaldatakse metaanigaasi torujuhtmete suhtes.  
II probleemse valdkonna  puhul nõustuvad sidusrühma d vajadusega vaadata läbi kehtiv õigusraamistik, et aidata 
saavutada CO 2 heite vähendamise eesmärke. Enamik sidusrühmi peab oluliseks tagada täielik turulepääs ning 
hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 heitega gaaside suunamist gaasivõrku. Paljud 
vastajad pooldavad võrguoperaatorite kohustust ühendada taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 
heitega gaaside tootjad ning kehtestada võrku suunamise maksu vähendamine. Enamik vastajaid toetab ka veeldatud 
maagaasi termin alide läbipaistvusraamistiku parandamist. Samuti on tugev toetus gaasi kvaliteedistandardite 
ühtlustatud kohaldamisele kogu ELis, tugevdatud piiriülesele koordineerimisele ja suuremale läbipaistvusele. 
Vastajad on vesiniku segamise küsimuses rohkem eriarva musel, kuid enamik nõustub, et see võib olla kulutõhus ja 
kiire esimene samm energiasüsteemi CO 2 heite vähendamiseks hoolimata suurtest tehnilistest kuludest. Vähesed 
sidusrühmad toetavad ELi -siseste piiriüleste tariifide kaotamist. Enamik vastajatest peab  gaasiga seotud 
julgeolekuohte ja küberjulgeoleku meetmeid oluliseks.  
III probleemses valdkonnas  toetab enamik sidusrühmi riiklike võrguarengukavade arengukava ajakava vastavusse 
 
3 
 viimist kümneaastase võrgu arengukavaga ning ühtset gaasikava, olenemata vali tud lahtisidumismudelist. Enamik 
vastajatest väljendas veelgi suuremat toetust ühisele elektri - ja gaasistsenaariumile. Suur hulk sidusrühmi soovib 
vesinikuprojektide lisamist võrgu arengukavasse. Enamik sidusrühmi nõustub jaotussüsteemi haldurite rolliga teabe 
esitamisel ja jagamisel, kusjuures mitu vastajat toetasid ka seda, et jaotussüsteemi haldurid esitavad oma kava, mis 
hõlmab süsteemi optimeerimist eri sektorites. Vastajad eelistasid veidi ka ühist gaasi - ja elektrikava eraldi kavadega 
ühistele stsen aariumidele. Mitu sidusrühma juhtis tähelepanu sellele, et eelistatud variant oleks ühine metaani - ja 
vesinikukava koos eraldi elektrikavaga.  
IV probleemses valdkonnas  kutsus enamik sidusrühmi üles seadma kodanike ja tarbijatega seotud sätetes suuremaid 
eesmärke, peegeldades elektrituru omasid. Samuti peaksid energiaostuvõimetust käsitlevad sätted aitama tagada, et 
saastevabale gaasile ülemineku kulusid ei maksa tarbijad. Erasektori esindajad toetavad kava kaotada järk -järgult 
reguleeritud hinnad, samas kui  mõned tarbijaorganisatsioonid otsustavad need säilitada, et kaitsta 
energiaostuvõimetuid ja haavatavaid tarbijaid. Peaaegu pooled kõigist vastajatest soovivad tugevdada sätteid, mis 
käsitlevad pakkumiste võrreldavust ja andmete kättesaadavust, läbipaistvu st, arukaid arvestisüsteeme ja üleminekut. 
Ükski vastaja ei toetanud sõnaselgelt mitteregulatiivset lähenemisviisi.  
C. Eelistatud poliitikavariandi mõju  
Millised on eelistatud  poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) 
eelised?   
I probleemne valdkond. Variandi kohaldada peamisi regulatiivseid põhimõtteid koos visiooniga vesinikutaristust ja -
turgudest peamine kasu on, et see soodustab turgude integreerimist, loob selgust (taristu)investoritele, väld ib 
konkurentsivabade turustruktuuride tekkimist ja vesiniku kvaliteediprobleemidest tulenevaid turuintegratsiooni 
tõkkeid. Vesinikusektori käivitusetapi ajal pakub see investoritele paindlikkust, samas kui selgusega tulevase 
regulatiivse korra osas väldita kse turu küpsemisel vaja minevate järelkohanduste kulusid.  
II probleemne valdkond. Taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 heitega gaaside täieliku turulepääsu 
võimaldamine ja edendamine ning maagaasi pikaajaliste tarnelepingute probleemiga tegelemine. Peamine kasu 
seisneb selles, et meetmed vähendavad taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 heitega gaaside tootjate 
tootmiskulusid, suurendavad konkurentsi, likviidsust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasidega kauplemi st. 
Nii saavad tarbijad ja maksumaksjad kasu, sest toetust saaks vähendada. Samuti vähendab see energiajulgeolekuga 
seotud riske ning säästab aega ja ressursse, vähendab ebakindlust, parandab kiireloomuliste meetmete tõhusust ning 
tugevdab gaasiettevõtjate le esitatavaid julgeolekunõudeid.  
III probleemne valdkond. Euroopa stsenaariumidel põhineva riikliku planeerimise loomine: peamine kasu seisneb 
selles, et sellega kõrvaldatakse riskid, et elektri - ja gaasi ülekandesüsteemi haldurid kavandavad oma süsteemid e 
arendamist kokkusobimatute eelduste alusel. See võimaldab sektorite integreerimist ja kontseptuaalset 
süsteemikava, säilitades samas üksikasjalikumate sektoripõhiste võrgu arengukavade eelised. Sellega tagatakse eri 
sidusrühmade ühine visioon, mis tähend ab, et võrgu planeerimisel võetakse riiklikul ja ELi tasandil arvesse 
CO 2 heite vähendamise strateegiaid, tänu millele vähendatakse võimaliku sõltuvuse või varade kasutuskõlbmatuks 
muutumise riski.  
IV probleemne valdkond. Rakendada paindlikke õigusakte, mis käsitlevad kõiki probleeme põhjustavaid tegureid. 
Peamine kasu seisneb selles, et see pakub märkimisväärset säästupotentsiaali, aitab uutel tarnijatel ja 
teenuseosutajatel turule siseneda, arendada uuenduslikke tooteid, mis suurendab konkurentsi, tarbi jate kaasatust ja 
majanduslikku kasu. Samuti võimaldaks see kodanikel ja kogukondadel suurendada ühiskondlikku heakskiitu, 
kaasata erakapitali ning hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO 2 heitega gaaside 
kasutuselevõttu. Üleinveste erimise riski vähendamisel on positiivne keskkonnamõju.  
Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) 
kulud?   
I probleemse valdkonna rakendusmeetmed tähendavad liikmesriikide ametiasutustele, reguleerivatele asutustele ja 
võrguoperaatoritele majanduslikke ja halduskulusid, kuna tuleb kehtestada peamised põhimõtted ning nende üle 
tuleb teha järelevalvet. Eelistatud  variandi majanduslik kasu kaalub aga need kulud kergesti üles.  
 
4 
 II probleemse valdkonna rakendusmeetmetega kaasnevad majanduslikud ja halduskulud, kuna see tõstab maagaasi 
turuhinda ning nõuab jaotussüsteemi haldurite ja ülekandesüsteemi haldurite tihedam at koostööd. Meetmete 
rakendamisse tuleb kaasata riiklikud asutused, eelkõige reguleerivad asutused. Samuti võib küberturvalisuse 
reguleeritud lähenemisviisi väljatöötamine tuua kaasa suuremad vastavusega seotud kulud.  
III probleemses valdkonnas ei ole ku lude avalikku kvantifitseerimist tehtud, kuid kasu (suurem sünergia, mis 
vähendab ühiskondlikke kulusid) kaalub eeldatavasti üles koordineerimise lisakulud.  
IV probleemses valdkonnas ei ole kulude avalikku kvantifitseerimist tehtud. Peamised kulud on majan duslikud ja 
sotsiaalsed, sest tarbijate kasu võib olla väiksem kui nutiarvestite maksumus, et tagada mittediskrimineeriv 
juurdepääs tarbijaandmetele.  
Milline on mõju VKEdele ja konkurentsivõimele?  
Eri poliitikavaldkondade eelistatud variandid suurendavad konkurentsi taastuvatest energiaallikatest toodetud ja 
vähese CO 2 heitega gaaside puhul. Parem jaemüügikonkurents koos parema tarbijakaitsega toob kaasa suuremad 
teenuseosutaja vahetamise määrad väiksemate tarbijate, sealhulgas VKEde hulgas. Su urem konkurents võib 
tuleneda ka mittediskrimineerivast juurdepääsust tarbijaandmetele ja ratsionaalselt ühtlustatud korrast ning samuti 
meetmetest, mis hõlbustavad koostalitlusvõimet ELis. Turu homogeniseerimise nõuete laiendamine tagab suurema 
konkurents i küberturvalisuse teenuste osutajate vahel ja vähendab tänu mastaabisäästule kulusid.  
Kas on ette näha märkimisväärset mõju  riigieelarvetele ja ametiasutustele?   
Enamikul eri poliitikavaldkondade eelistatud variantidel on liikmesriikidele olemasolev ja piiratud negatiivne mõju 
ning need hõlmavad peamiselt piiratud halduskoormust. IV probleemses valdkonnas (jaeturge käsitlevad paindlikud 
õigusaktid) piiraks tarbijakaitse ja kaasamine sellist haldusasutuste koormust. Üldiselt ei täheldatud ulatuslike 
avali ke konsultatsioonide, sealhulgas liikmesriikide ametiasutustega peetud konsultatsioonide käigus 
liikmesriikidele avalduva mõju märkimisväärset suurenemist.  
Kas on oodata muud olulist mõju?   
Jah, IV probleemses valdkonnas eelistatud variandis määratletakse mõju põhiõigustele seoses andmekaitsega ning 
tagatakse laialdane juurdepääs digitehnoloogiale ja andmepõhistele teenustele ning nende kasutamine, tagades 
samal ajal kõrgetasemelise õiguse eraelule ja isikuandmete kaitse.  
Proportsionaalsus?   
Eelistatud variantide kogumit peetakse proportsionaalseks ja see põhineb võimaluste piires olemasolevatel 
lähenemisviisidel. Arvestades vajadust saavutada kliimaneutraalsus, peetakse asjakohaseks tasakaalu kohustuste 
ning liikmesriikide ja erasektori üksu ste erineva tegutsemisvõime vahel.  
D. Järelmeetmed  
Millal poliitika läbi vaadatakse?  
Komisjon hindab täielikult kavandatud algatuste mõju, sealhulgas ettepanekute mõjusust, tõhusust, jätkuvat sidusust 
ja asjakohasust, ettenähtud aja jooksul pärast vastuvõetud meetmete jõustumist (soovituslikult viis aastat). Praegu ei 
ole ettepanekus ette nähtud poliitika läbivaatamist.