1.Sissejuhatus

Ajavahemikus 2017. aasta detsembrist kuni 2018. aasta märtsini pidas komisjon ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega, sealhulgas üldsusega, looduskaitse ja põllumajandusega tegelevate ametiasutuste, teadusringkondade, valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide, mesindussektori ning põllumajandus- ja teiste maamajandussektoritega. Käesolevas aruandes tehakse kokkuvõte teabest, mis saadi järgmise raames: i) avalik konsultatsioon, millele saadi üle 66 000 vastuse; ii) kahepäevane ekspertide seminar; iii) konsulteerimine mitmete komisjoni eksperdirühmade ja komiteedega. Aruande ülesehitus põhineb algatuse kolmel eelisvaldkonnal, mis on esitatud tegevuskavas.

2.Konsultatsiooni eri komponentide tulemused

2.1.I eelisvaldkond: teadmiste parandamine tolmeldajate kohta

Peaaegu kõik (üle 95 %) avalikul konsultatsioonil vastanutest pidasid oluliseks parandada teadmisi tolmeldajate ning nende vähenemise põhjuste ja tagajärgede kohta. Vähemalt kaks kolmandikku kõigi gruppide sidusrühmadest leidsid tolmeldajate arvukuse vähenemise olevat murettekitava ning pidasid oluliseks kõrvaldada teadmistes esinevad lüngad, mille tõttu probleemi ulatus võib jääda ebaselgeks.

Üks peamine ekspertide seminaril tuvastatud puudujääk oli andmete puudumine looduslike tolmeldajate arvukuse ja populatsioonide suundumuste kohta. Eksperdid rõhutasid vajadust ELi ülese seire järele, et täita andmelüngad. Nad soovitasid välja töötada eri vahendeid ja lähenemisviise seireprotsessi hõlbustamiseks, näiteks DNA triipkoodi ja masinõppe kasutamine. Teine võimalus selle saavutamiseks on kaasata teadusesse rohkem avalikkust.

Peaaegu kõik avalikul konsultatsioonil vastanud arvasid, et on oluline uurida tolmeldajaid mõjutavaid ohte ning nende ohtude mõju tolmeldajate arvukuse vähenemisele looduslikes ökosüsteemides ja inimühiskonnas. Seminaril rõhutasid eksperdid, et on vaja täiendavaid uuringuid eri ohtude kombineeritud mõju kohta tolmeldajate populatsioonide vastupanuvõimele ning tolmeldajate ja tolmeldatavate taimede vahelistele funktsionaalsetele seostele. Samuti toonitati vajadust parandada andmete kättesaadavust, eriti tolmeldajate elupaikade seisundi, põllumajandusmaa kasutamise ja majandamise ning pestitsiidide kasutamise kohta.

Üldiselt rõhutasid teadusringkonnad vajadust suurendada teadussuutlikkust, eriti ELi vähem uuritud piirkondades. Kuigi eri rahastamisvahendeid peeti asjakohaseks, oldi siiski seisukohalt, et määrav tähtsus on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammil.

2.2.II eelisvaldkond: tolmeldajate arvukuse vähenemise põhjuste vastu võitlemine

Valdav enamus avalikul konsultatsioonil vastanutest (75 % põllumajandus- ja toiduainesektorist ning üle 90 % muude organisatsioonide grupist) hindasid intensiivpõllumajandust ja pestitsiidide kasutamist tolmeldajatele kõige olulisemaks ohuks. Kolmveerand põllumajandus- ja toiduainesektori vastanutest leidis, et need on olulised arvukuse vähenemise põhjustajad. Teistes sidusrühmade gruppides oli sellel seisukohal olijate osakaal märkimisväärselt suurem (95 % või rohkem). Muid ohte, näiteks linnastumist, reostust, invasiivseid võõrliike, haigusi ja kliimamuutust pidasid igas sidusrühmade grupis oluliseks vähemalt pooled vastanud. Üksikisikud omistasid kliimamuutusele ja haigustele suuremat tähtsust kui teised sidusrühmade grupid.

Avalikul konsultatsioonil vastanud pidasid tolmeldajate arvukuse vähendamise tõkestamisel kõige olulisemateks meetmeteks: i) pestitsiidide kasutamisest tolmeldajatele tulenevate riskide hindamist ja ii) tolmeldajate elupaikade hoidmist, eriti maapiirkondades nii Natura 2000 aladel kui ka nendest väljaspool. Kuid valdav enamus vastanutest (vähemalt pool igas sidusrühmade grupis) leidis, et oluline on vähendada ka teisi tolmeldajatele avalduvaid ohte, kaasates tegevusse erasektori ja kohalikud kogukonnad.

Seminaril osalenud eksperdid keskendusid tolmeldajate elupaikade taastamisele ja säilitamisele maa- ja linnamaastikel ning pestitsiidide kasutamisest tolmeldajatele tulenevate ohtude vähendamisele. Enamik eksperte pidas tolmeldajate elupaikade kaitsmise ja hoidmise põhivahenditeks elupaikade direktiivi ja ELi ühist põllumajanduspoliitikat. Üldiselt olid eksperdid nõus sellega, et põllumajandustootjate kaasamine on määrava tähtsusega maapiirkondades tolmeldajatele soodsa keskkonna loomiseks. Samuti rõhutasid nad linnapiirkondade olulisust ja suurte taristute, näiteks transpordi- ja energiataristute potentsiaali elupaikade pakkumisel ning nende ja laiema maastiku vahelise ühenduse tagamisel.

Pestitsiididest tulenevate ohtude vähendamise juures rõhutasid eksperdid vajadust parandada riskihindamist ja vähendada tolmeldajate kokkupuudet pestitsiididega. Samuti leidsid eksperdid, et oluline on hõlmata hinnanguga looduslike tolmeldajate liigid ning võtta pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva ELi direktiivi raames konkreetseid meetmeid pestitsiididest tolmeldajatele tulenevate mõjude vähendamiseks.

2.3.III eelisvaldkond: teadlikkuse suurendamine, koostöö parandamine ja teadmiste jagamine

Üle 90 % avalikul konsultatsioonil vastanutest rõhutas, et oluline on teadlikkuse suurendamine, avalikkuse kaasamine lahenduste leidmisse ning koostöö ja teadmiste vahetamise hõlbustamine. Vastajad toonitasid vajadust ELi algatuse järele, mis toetaks tegevust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Kuigi ettepanekud selle kohta, kuidas teadmisi laialdaselt kättesaadavaks teha, varieerusid, olid sidusrühmad üldiselt nõus, et vaja on keskset avatud juurdepääsuga teadmusplatvormi.

Eksperdid toetasid laialdaselt avalikkuse kaasamist teadusesse ja tunnustasid haridusasutuste, näiteks koolide ja muuseumide võimalikku kiirendavat rolli selles. Kuigi on olemas mitmeid platvorme, mis toetavad sidusrühmade koostööd, leidsid eksperdid, et koostöösuutlikkust tuleks veelgi tugevdada.

3.Kokkuvõte

Kõiki konsultatsiooni raames esitatud vastuseid võeti arvesse, kuid erinevate arvamuste paljususe tõttu ei pruugi lõplik poliitikadokument neid kõiki kajastada. Algatus käsitleb teadmistega seotud kindlakstehtud vajadusi, soovitades meetmeid, mis koondavad juba olemasolevad selle valdkonna teadmised ja teevad need laialt kättesaadavaks, otsides ühtlasi uusi teadmisi lünkade täitmiseks. Samuti tõkestatakse algatusega väljakujunenud ohte, mis avalduvad tolmeldajatele kas otseselt (intensiivpõllumajandus ja pestitsiidide kasutamine, invasiivsed võõrliigid) või kaudselt (kliimamuutus, haigused ja reostus). Algatusega toetatakse koostööd ja meetmeid kõigil tasanditel, et probleemile oleks võimalik ELi tasandil koordineeritult reageerida. Samuti püütakse kaasata ühiskonda laiemalt, edendades ja toetades üldsuse ja erasektori tegevust.