Kus on inimlikkus, kui romasid meie ühiskonnas päevast päeva tõrjutakse ja teistele saab takistuseks nende nahavärv või usulised veendumused? President von der Leyeni 2020. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus Euroopal on kohustus kaitsta oma vähemusi rassismi ja diskrimineerimise eest. Peame asendama romavastasuse avatuse ja tunnustamisega, vaenukõne ja vihakuriteod sallivuse ja inimväärikuse austamisega ning kiusamise teadmiste andmisega holokausti kohta. Eelkõige peame edendama mitmekesisust kui imelist kingitust, mis teeb Euroopa tugevaks ja vastupanuvõimeliseks. Seepärast kutsub komisjon liikmesriike üles võtma ühise kohustuse lõpetada rassism ja diskrimineerimine, mis mõjutavad ilmselgelt meie suuri etnilisi roma vähemusi. Innustame liikmesriike pühenduma uuele romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlevale ELi strateegilisele raamistikule, et tuua kaasa sotsiaalne õiglus ja suurem võrdsus selle sõna kõigis tähendustes. President von der Leyeni, asepresident Jourová ja volinik Dalli kõne enne romade holokausti 2020. aasta mälestuspäeva

I. Sissejuhatus

Võrdõiguslikkuse liidu loomine on üks komisjoni kõige tähtsamatest ülesannetest. ELil on tõelise võrdõiguslikkuse liidu loomiseks olemas vajalikud õigusaktid ja terviklik poliitika. Nagu aga rõhutatud ELi rassismivastases tegevuskavas 2020–2025, tuleb diskrimineerimist rassilise või etnilise päritolu alusel endiselt ette. Eelkõige kehtib see romade puhul, kes on sageli ikka veel tõrjutud. Paljud meie maailmajao hinnanguliselt 10–12 miljonist romast kogevad oma igapäevaelus jätkuvalt diskrimineerimist, romavastasust ja sotsiaal-majanduslikku tõrjutust.

2011. aastal võttis komisjon vastu romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku aastani 2020 . Selle peamine eesmärk oli võidelda romade sotsiaal-majandusliku tõrjutuse vastu ELis ja laienemisprotsessis osalevates riikides, edendades võrdset juurdepääsu haridusele, tööhõivele, tervishoiule ja eluasemele. Selles kutsuti liikmesriike üles töötama välja romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad, määrama riiklikud romade kontaktpunktid ja seadma riiklikud eesmärgid. Kaks aastat hiljem võttis nõukogu vastu soovituse, milles käsitleti romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavaid meetmeid ja anti liikmesriikidele suuniseid oma riiklike strateegiate rakendamise tõhustamise kohta . Lääne-Balkani piirkonnas tagati vabatahtlikult kooskõla romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikuga aastani 2020.

Need kaks dokumenti olid olulised, et seada romade kaasamine ELi ja liikmesriikide tegevuskavades tähtsale kohale ning võtta kasutusele ELi poliitika-, õiguslikud ja rahastamisvahendid. Sellest hoolimata on viimase 10 aasta jooksul olnud üldised edusammud romade integreerimisel piiratud, kuigi poliitikavaldkondade ja riikide vahel esineb märkimisväärseid erinevusi . Suurimaid edusamme on tehtud hariduse valdkonnas, eelkõige vähendades haridussüsteemist varakult lahkumist ning parandades alushariduses ja kohustuslikus koolihariduses osalemist. Roma õpilaste segregatsioon on hariduses aga suurenenud. Romade vaesusrisk on vähenenud ja nende enda hinnang oma tervislikule seisundile paranenud, kuid ravikindlustuse kättesaadavus on endiselt piiratud. Juurdepääs tööhõivele pole paranenud ning mittetöötavate ja mitteõppivate roma noorte osakaal on isegi suurenenud. Eelkõige puudulike ja eraldatud eluasemete tõttu on eluasemetega seotud olukord endiselt keeruline. On tõendeid, et romade kokkupuude diskrimineerimisega on mõnevõrra vähenenud ja romade aktsepteerimine üldise elanikkonna hulgas suurenenud. Jätkuvalt tekitavad aga suurt muret romavastasus, vihakuriteod ning romadega, eelkõige naiste ja lastega, kaubitsemine .

Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku lõppemine pakub võimalust tõhustada meetmeid jätkuvate puuduste kõrvaldamiseks. See on eriti oluline, kuna COVID-19 pandeemia on toonud ilmsiks tõrjutud ja marginaliseeritud roma kogukondade äärmise haavatavuse negatiivse tervise- ja sotsiaal-majandusliku mõju suhtes.

Et saavutada suuremad ja kiiremad edusammud, sätestatakse käesolevas teatises uus romasid käsitlev ELi strateegiline raamistik, millega edendatakse romade tegelikku võrdõiguslikkust, sotsiaal-majanduslikku kaasamist ja sisulist osalemist. Kuigi liikmesriigid on romade jaoks tõeliste muutuste saavutamisel eesliinil, mis eeldab tugevdatud poliitilist pühendumist, saab EL aidata neil töötada välja tõhusa lähenemisviisi ja anda neile õiged vahendid. See strateegiline raamistik tugineb eelmise raamistiku hindamise tulemustele, ulatuslikele konsultatsioonidele, riiklike strateegiate rakendamise iga-aastastele hindamistele ja varasemate meetmete piiratud tõhususe põhjuste analüüsile . Sellega reageeritakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kodanikuühiskonna üleskutsetele tugevdada 2020. aasta järgset ELi algatust . Selles tunnistatakse, et mitte kõik romad ei ole sotsiaalselt tõrjutud, kuid nad kõik võivad kogeda diskrimineerimist ja mõjuvõimu vähenemist. Raamistikus kasutatakse intersektsionaalset lähenemisviisi, milles võetakse arvesse seda, kuidas etniline päritolu on põimunud identiteedi muude aspektidega, ning kuidas selline põimumine mõjutab ainulaadseid diskrimineerimiskogemusi.

Romasid käsitleva ELi strateegilise raamistikuga antakse panus ka mitmesse muusse algatusse. Raamistik aitab otseselt kaasa ELi rassismivastase tegevuskava, Euroopa sotsiaalõiguste samba ning ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisele ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisele.

Võrdõiguslikkuse ja kaasatuse saavutamine eeldab vahendite ulatuslikumat kasutamist ja paremat suunamist ning roma kogukondade, kõigi valitsustasandite, sektorite ja sidusrühmade (riikide valitsused, ELi institutsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, kodanikuühiskond, samuti tööstus ja akadeemilised ringkonnad) kaasamist ja partnerlust. Eriti oluline on tihe koostöö Euroopa ja riigi tasandi vahel. ELi tasandil seatakse selles strateegilises raamistikus kaugeleulatuvad ühised eesmärgid ja sihid. Riigi tasandil peaksid valitsused välja töötama tugevad romasid käsitlevad riiklikud strateegilised raamistikud, et võtta pikaajalisi kohustusi ning teha romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise valdkonnas koostööd ELi institutsioonidega. Nagu välja pakutud nõukogu 2016. aasta järeldustes, võtab komisjon vastu ettepaneku nõukogu 2013. aasta soovituse läbivaatamiseks ja asendamiseks.

II. Ühised eesmärgid romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise valdkonnas

Praeguse raamistiku hindamine ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja mitme üleeuroopalise ja riikliku kodanikuühiskonna organisatsiooni järeldused näitavad, et romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise edendamise kohustust on vaja nii Euroopa kui ka riigi tasandil uuendada ja tugevdada. Tugevdatud kohustust on vaja, et võidelda püsiva diskrimineerimisega, sealhulgas romavastasusega, ning parandada romade kaasamist hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluasemete valdkonnas . Romad peaksid olema kaasatud kõigis etappides alates meetmete väljatöötamisest kuni nende rakendamiseni. Samal ajal tuleks meetmete puhul arvestada roma elanikkonna konkreetsete rühmade mitmekesisuse ja vajadustega.

Seega seab komisjon ELi tasandil ajavahemikuks kuni 2030. aastani seitse eesmärki. Kolm neist eesmärkidest on võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise valdkonna horisontaalsed eesmärgid. Teised neli on haridust, tööhõivet, eluaset ja tervishoidu käsitlevad valdkondlikud eesmärgid. Et neid eesmärke tõhusalt rakendada, peab olema võimalik edusamme mõõta. Sel põhjusel teeb komisjon esimest korda ettepaneku kvantitatiivsete ELi tasandi peamiste eesmärkide kohta, et jälgida eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Kuigi need eesmärgid eeldavad minimaalsete edusammude saavutamist 2030. aastaks, jääb pikaajaliseks eesmärgiks tagada tegelik võrdõiguslikkus ning kaotada lõhe romade ja üldise elanikkonna vahel. Nende eesmärkide sõnastamisel on tuginetud roma kogukondades ellu viidud uuringutest saadud kogemustele ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, liikmesriikide ning romade ja nende huve kaitsvate kodanikuühiskonna organisatsioonidega toimunud põhjalikele aruteludele. Alltoodud skeemil on esitatud seitse eesmärki, ELi tasandi eesmärgid, soovitud tulemused ja praegune olukord.