6)

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 29c Rockalli kilttursa ala ICES VI alapiirkonnas 1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga: — 57o00' N, 15o00' W — 57o00' N, 14o00' W — 56o30' N, 14o00' W — 56o30' N, 15o00' W — 57o00' N, 15o00' W Artikkel 29d Tursa-, kilttursa- ja merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas 1. Igasugune tursa-, kilttursa- ja merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud koordinaatidega loksodroomidest: — 54o30' N, 10o35' W — 55o20' N, 09o50' W — 55o30' N, 09o20' W — 56o40' N, 08o55' W — 57o00' N, 09o00' W — 57o20' N, 09o20' W — 57o50' N, 09o20' W — 58o10' N, 09o00' W — 58o40' N, 07o40' W — 59o00' N, 07o30' W — 59o20' N, 06o30' W — 59o40' N, 06o05' W — 59o40' N, 05o30' W — 60o00' N, 04o50' W — 60o15' N, 04o00' W 2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (8) artiklile 47. 3. Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes nimetatud piirkonnas tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et: a) pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning b) peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala. 4. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 mm, tingimusel et: a) pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle, ning b) pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala. 4a. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 120mm, tingimusel et: a) neid kasutatakse ainult lõuna pool 59oN; b) kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 20 km laeva kohta; c) püünis võib vees olla kuni 24 tundi; ning d) merlang ja tursk moodustab saagist kuni 5 %. 4b. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 90 mm, tingimusel et: a) neid kasutatakse ainult lähemal kui kolm meremiili rannajoonest ja maksimaalselt 10 päeval kalendrikuus; b) kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 1000 m; c) püünis võib vees olla kuni 24 tundi; ning d) vähemalt 70 % saagist moodustab koerhai. 5. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud püüda norra salehomaari, tingimusel et: a) kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas XIVa lisa punktidega 2–5 või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken; või muu sama kõrge selektiivsusega püügivahend; b) püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 mm; c) norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %. ▌ Komisjon võtab STECFi pooldava arvamuse alusel vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks püügivahendid, millel on sama kõrge selektiivsus punkti a tähenduses. 6. Lõiget 5 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 59o05' N, 06o45' W — 59o30' N, 06o00' W — 59o40' N, 05o00' W — 60o00' N, 04o00' W — 59o30' N, 04o00' W — 59o05' N, 06o45' W 7. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud kala püüda traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et: a) kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 mm ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 mm; ▌ c) kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning d) kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning olenemata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken. 7a. Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECFi teaduslike nõuannete alusel lõikes 7 nimetatud püügivahendite omadusi ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku lõike 7 muutmiseks. 8. Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 59o05' N, 06o45' W — 59o30' N, 06o00' W — 59o40' N, 05o00' W — 60o00' N, 04o00' W — 59o30' N, 04o00' W — 59o05' N, 06o45' W 8a. Iga aasta 1. jaanuarist 31. märtsini ja 1. oktoobrist 31. detsembrini on keelatud igasugune kalapüük nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (9) I lisas kirjeldatud püügivahenditega ICES VIa piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel : — 7o07 läänepikkust, 55o25 põhjalaiust, — 7o00 läänepikkust, 55o25 põhjalaiust, — 6o50 läänepikkust, 55o18 põhjalaiust, — 6o50 läänepikkust, 55o17 põhjalaiust, — 6o52 läänepikkust, 55o17 põhjalaiust, — 7o07 läänepikkust, 55o25 põhjalaiust. Kalalaeva kapten ega keegi teine laeval viibijatest ei tohi käskida ega lubada ühelgi pardal viibijal üritada püüda, lossida, ümber laadida või pardal hoida nimetatud piirkonnas püütud kala. 9. Iga asjaomane liikmesriik rakendab igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad lõigetes 4a, 4b, 5 ja 7 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa, kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega . 10. Asjaomased liikmesriigid koostavad ▌ iga kalendriaasta kohta aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja tagasiheite koguste kohta ning esitavad selle komisjonile hiljemalt kalendriaastale järgneva aasta ▌1. veebruaril. 10a. Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECFi teaduslike nõuannete alusel tursa, kilttursa ja merlangi varusid lõikes 1 määratletud piirkonnas ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva artikli muutmiseks. Artikkel 29e Tursapüügi piirangud ICES VII alapiirkonnas 1. Iga aasta 1. veebruarist kuni 31. märtsini on keelatud igasugune tursapüük ICES VII alapiirkonnas, kus asuvad ICESi statistilised ruudud 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili ulatuses lähtejoonest. 2. Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes osutatud nimetatud piirkonnas ja ajavahemikul tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et: a) pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning b) peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei lossita, ei hoita pardal, ega tooda maale muud kala. 3. Erandina lõikest 1 on selles lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 mm, tingimusel et: a) pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle, ning b) pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala. Artikkel 29f Erieeskirjad sinise molva kaitseks 1. Iga aasta 1. märtsist kuni 31. maini ei tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: a) Šoti mandrilava serv — 59o58' N, 07o00' W — 59o55' N, 06o47' W — 59o51' N, 06o28' W — 59o45' N, 06o38' W — 59o27' N, 06o42' W — 59o22' N, 06o47' W — 59o15' N, 07o15' W — 59o07' N, 07o31' W — 58o52' N, 07o44' W — 58o44' N, 08o11' W — 58o43' N, 08o27' W — 58o28' N, 09o16' W — 58o15' N, 09o32' W — 58o15' N, 09o45' W — 58o30' N, 09o45' W — 59o30' N, 07o00' W — 59o58' N, 07o00' W b) Rosemary madaliku serv — 60o00' N, 11o00' W — 59o00' N, 11o00' W — 59o00' N, 09o00' W — 59o30' N, 09o00' W — 59o30' N, 10o00' W — 60o00' N, 10o00' W — 60o00' N, 11o00' W V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 59o15' N, 10o24' W — 59o10' N, 10o22' W — 59o08' N, 10o07' W — 59o11' N, 09o59' W — 59o15' N, 09o58' W — 59o22' N, 10o02' W — 59o23' N, 10o11' W — 59o20' N, 10o19' W — 59o15' N, 10o24' W 2. Lõikes 1 osutatud piirkonda sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha. 3. Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab kummaski lõikes 1 osutatud piirkonnas kuue tonnini: a) lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib; b) ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist; c) ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi heita. 4. Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõudedja nendega seotud tingimused) (10) artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli lõikes 4 osutatud ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECFi nõuande põhjal üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra. 5. Iga aasta 15. veebruarist kuni 15. aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 60o58.76' N, 27o27.32' W — 60o56.02' N, 27o31.16' W — 60o59.76' N, 27o43.48' W — 61o03.00' N, 27o39.41' W — 60o58.76' N, 27o27.32' W. Artikkel 29 g Meetmed seoses meriahvena püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes 1. Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud iga aasta 15. augustist kuni 30. novembrini üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFCi reguleeritavas piirkonnas, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1236/2010 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem) (11) artikli 3 lõikes 3. 2. Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist. 3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70. 4. Erandina määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktist b esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev. 5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3. 6. Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile. 7. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates kõnealusest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi. Artikkel 29h Meetmed seoses meriahvena püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes 1. Meriahvena ▌püük on keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud iga aasta 11. maist kuni 31. detsembrini, ja ainult piirkonnas , mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel (edaspidi „meriahvena kaitseala”): — 64o45' N, 28o30' W — 62o50' N, 25o45' W — 61o55' N, 26o45' W — 61o00' N, 26o30' W — 59o00' N, 30o00' W — 59o00' N, 34o00' W — 61o30' N, 34o00' W — 62o50' N, 36o00' W — 64o45' N, 28o30' W 1a. Olenemata lõikest 1, võib liidu õigusaktiga lubada meriahvena püüki väljaspool meriahvena kaitseala Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes iga aasta 11. maist kuni 31. detsembrini teaduslike nõuannete põhjal ja tingimusel, et asjaomases geograafilises piirkonnas on NEAFC kehtestanud meriahvena varude taastamise kava. Kõnealusel püügil võivad osaleda ainult liidu laevad, millel on nende vastava liikmesriigi nõuetekohane luba ja millest on teavitatud komisjoni määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 kohaselt. 2. Keelatud on kasutada traalnootasid, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm. 3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70. 4. Väljaspool meriahvena kaitseala kala püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast viimast püügiandmete edastamist. 5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3. 6. Lõikes 5 osutatud aruanne koostatakse vastavalt asjaomastele eeskirjadele. (8) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1." (9) ELT L 348, 24.12.2008, lk 20." (10) EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6." (11) ELT L 348, 31.12.2010, lk 17.”"