P8_TA(2017)0376

Vastuväide rakendusaktile: teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste määramiseks

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 (edaspidi „määruse eelnõu“),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eelkõige selle artikli 4 lõiget 1, artikli 78 lõike 1 punkti a, II lisa punkti 3.6.5. teist lõiku ja punkti 3.8.2,

— võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu Üldkohtu 16. detsembri 2015. aasta kohtuotsust (2), eelkõige selle punkte 71 ja 72,

— võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate ja olukorra kohta pärast Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2015. aasta otsust (3),

— võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja komisjoni õigusaktide eelnõude kohta, milles sätestatakse selliste kemikaalide kindlakstegemise teaduslikud kriteeriumid taimekaitsevahendeid ja biotsiide käsitlevate ELi õigusaktide raames (COM(2016)0350),

— võttes arvesse alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 28. veebruaril 2017 Brüsselis toimunud koosoleku kokkuvõtvat aruannet,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (4),

— võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 3 punkti b (5),

— võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

— võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c,

A. arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.8.2 kiidetakse toimeaine heaks ainult siis, kui sellel ei leita olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad mitte-sihtorganismidele avaldada kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on mitte-sihtorganismide kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega väheoluline (nn välistamiskriteerium keskkonna suhtes);

B. arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.5 teisele lõigule esitab komisjon alalisele toiduahela ja loomatervishoiu komiteele 14. detsembriks 2013 meetmete projekti seoses konkreetsete teaduslike kriteeriumidega endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määratlemiseks;

C. arvestades, et alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee esitas 4. juulil 2017 määruse eelnõu kohta positiivse arvamuse, kusjuures kolm liikmesriiki hääletasid vastu ja neli liikmesriiki hoidusid hääletamisest;

D. arvestades, et määruse eelnõu viimases lõigus on sätestatud, et „kui hinnatava taimekaitsevahendi toimeaine kavandatud toimemehhanism seisneb muude kui selgroogsete sihtorganismide kontrollimises mõju kaudu endokriinsüsteemile, ei arvestata sihtorganismiga sama hõimkonna organismidele avalduvat mõju aine määratlemisel mittesihtorganismidele endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks“;

E. arvestades, et Üldkohus otsustas kohtuasjas T-521/14 sõnaselgelt, et „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique“ (6) (punkt 71);

F. arvestades, et kavandatud endokriinse toimemehhanismiga aine kõrvalejätmine mittesihtorganismidel endokriinseid häireid põhjustavate ainete liigitamisest ei ole teaduslik teguviis;

G. arvestades, et määruse eelnõu ei saa seetõttu pidada endokriinsüsteemi talitlust käsitlevatel objektiivsetel teaduslikel andmetel põhinevaks, nagu kohus nõudis; arvestades, et seega ületab komisjon oma rakendamisvolitusi;

H. arvestades, et viimati toodud punkti tegelik eesmärk on selgelt välja toodud alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kokkuvõtvas aruandes, mis esitati 28. veebruaril 2017 Brüsselis ja milles öeldakse, et „lisaks selgitati kavandatud endokriinse toimemehhanismiga aineid (edaspidi „kasvuregulaatorid“) käsitleva sätte loogikat. […] Kasvuregulaatoreid käsitlev säte võimaldab seda, et välistamiskriteeriume ei kohaldata ainete suhtes, millel on kavandatud endokriinne toimemehhanism […]“;

I. arvestades, et viimase lõiguga luuakse tegelikult erand määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.8.2 kindlaks määratud välistamiskriteeriumist;

J. arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 põhjendustest 6–10 ja artikli 1 lõikest 3 on ilmne, et toimeainete heakskiitmise reeglite kehtestamise keerulist küsimust lahendades tuli seadusandjal leida optimaalne tasakaal erinevate ja potentsiaalselt vastuoluliste eesmärkide, st ühest küljest põllumajandusliku tootmise ja siseturu ning teisest küljest keskkonna ja tervise kaitsmise vahel;

K. arvestades, et Üldkohus sedastas eespool viidatud otsuses järgmist: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause […]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience.“ (7) (punkt 72);

L. arvestades, et seda seisukohta jagab ka parlament oma 8. juuni 2016. aasta resolutsioonis, milles rõhutatakse, et „Üldkohus otsustas, et teaduslikke kriteeriume saab määrata kindlaks üksnes objektiivsel viisil sisesekretsioonisüsteemi käsitlevate teaduslike andmete põhjal ja sõltumata mis tahes muudest, eeskätt majanduslikest kaalutlustest“, ning et „komisjonil ei ole õigust muuta alusaktis sätestatud regulatiivset tasakaalu talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel delegeeritud volituste kohaldamise raames“;

M. arvestades, et samad volituste piirangud kehtivad komisjoni suhtes ka kontrolliga regulatiivmenetluses vastuvõetava rakendusakti puhul;

N. arvestades, et komisjoni 15. juuni 2016. aasta teatises on märgitud, et „praegusel juhul peab komisjon kehtestama kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, millised kemikaalid on taimekaitsevahendite ja biotsiidide kontekstis endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ja millised mitte – ei keskenduta sellele, kuidas neid aineid reguleerida tuleks. Seadusandja on õiguslikud tagajärjed juba sätestanud taimekaitsevahendeid (2009) ja biotsiide (2012) käsitlevates õigusaktides“;

O. arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.8.2 sätestatud välistamiskriteerium on määruse lahutamatu osa;

P. arvestades, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kuulub teatava küsimuse jaoks oluliste reguleerivate elementide vastuvõtmine liidu seadusandja pädevusse ja seda ei tohi delegeerida komisjonile;

Q. arvestades, et komisjon on määruse (EÜ) nr 1107/2009 olulise reguleeriva elemendi muutmisega oma rakendamisvolitusi ületanud, mis on vastuolus komisjoni volituste piiride tunnistamisega kohtuasja T-521/14 menetluse raames, tema kinnitustega 15. juuni 2016. aasta teatises ja õigusriigi põhimõtet käsitleva liidu aluspõhimõttega;

R. arvestades, et isegi kui teaduse ja tehnika areng annab usaldusväärsed alused erandi kehtestamiseks kavandatud endokriinse toimemehhanismiga kemikaalide heakskiitmise tingimuste suhtes, saab selle erandi kehtestada vaid seadusandliku menetlusega, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1107/2009 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 294;

1. on vastu komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisele;

2. on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud rakendamisvolitusi;

3. palub komisjonil määruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele viivitamata uue eelnõu;

4. palub komisjonil määruse eelnõu muuta, jättes välja selle viimase lõigu;

5. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

(1) ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. detsember 2015, Rootsi Kuningriik vs. Euroopa Komisjon, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0270.

(4) ELT C 36, 29.1.2016, lk 85.

(5) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6) Kuna otsus kohtuasjas T-521/14 on kättesaadav ainult prantsuse ja rootsi keeles, on Euroopa Parlamendi tõlketeenistused tõlkinud teksti inglise keelde: „the specification of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties may only be performed objectively, in the light of scientific data relating to that system, independently of all other considerations, in particular economic ones“ („teaduslikke kriteeriume endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks saab kindlaks määrata üksnes objektiivselt, endokriinsüsteemi käsitlevate teaduslike andmete põhjal, sõltumata mis tahes muudest, eeskätt majanduslikest kaalutlustest“).

(7) Kuna otsus kohtuasjas T-521/14 on kättesaadav ainult prantsuse ja rootsi keeles, on Euroopa Parlamendi tõlketeenistused tõlkinud teksti inglise keelde: „In this context, it is important to note that, when adopting Regulation (EU) No 528/2012, the legislature weighed up the objective of improving the internal market and that of protecting human health, animal health and the environment, arriving at conclusions which the Commission must respect and cannot call into question […]. In the context of the exercise of the powers delegated to it by the legislator, the Commission cannot call that balance into question, a fact which, moreover, that institution has in essence accepted during the hearing.“ („Sellega seoses on oluline märkida, et määruse (EL) nr 528/2012 vastuvõtmisel kaalus seadusandja siseturu parema toimimise ning inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kaitsmise eesmärke, jõudes järeldustele, mida komisjon peab järgima ja ei saa kahtluse alla seada […]. Teostades volitusi, mille seadusandja on talle delegeerinud, ei saa komisjon seda tasakaalu kahtluse alla seada – tõsiasi, millega komisjon kohtuistungi ajal sisuliselt ka nõustus.“)