Sissejuhatus

Kreeklastel on olnud väga rasked ajad alates sellest, kui finants- ja majanduskriis kuus aastat tagasi puhkes. Kriisi põhjused kujunesid välja mitme aasta jooksul, enne kui need ilmsiks tulid. Nõrk konkurentsivõime, madal tootlikkus, jäik töö- ja tooteturg ning väga suur valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg viisid Kreeka majanduse 2010. aastal maksejõuetuse äärele.

Neil rasketel aegadel on EL seisnud Kreeka kõrval ja toetanud teda kui liikmesriikide pere liiget. Lisaks finantsabile, mida EL on andnud väga soodsatel laenutingimustel, on ELi vahendid Kreeka välismaiste otseinvesteeringute suurim allikas ja väljendavad väga konkreetselt Euroopa solidaarsust ja toetust. Toetus ja rahaline abi, mida Kreeka on viimastel aastatel saanud ja mida ta saab ka eelolevatel aastatel ELilt, tema liikmesriikidelt, teistelt rahvusvahelistelt osalistelt ja erainvestoritelt, hõlmab üle 400 miljardi euro. See on rohkem kui 230 % Kreeka 2014. aasta SKPst või ligikaudu 38 000 eurot Kreeka kodaniku kohta. Summa, mille Kreeka on ELilt ja rahvusvahelistelt fondidelt saanud, ületab juba praegu pärast teist maailmasõda kogu Euroopa abistamiseks koostatud USA Marshalli plaani mahtu.

Riigi moderniseerimiseks ja reformimiseks ning Kreeka prioriteete toetavate ELi vahendite maksimaalseks ärakasutamiseks on tehtud palju jõupingutusi. Need jõupingutused on kandnud vilja: riigi rahandus ja pangandussektor on stabiliseerunud ja oluliselt on reformitud selliseid valdkondi nagu sotsiaalkindlustus, pensionid, tervishoid ja tööturupoliitika. Kreeka majandus pöördus uuesti kasvu teele, nii et SKP reaalkasv oli 2014. aastal 0,8 %. Eeldati, et see suundumus tugevneb veelgi, kuid ebakindlus võttis uuesti võimust. Eelmisel aastal loodi ligi 100 000 uut töökohta ja tööpuudus hakkas lõpuks vähenema. Eratarbimine hakkas kasvama esimest korda viie aasta jooksul ning seadmetesse tehtavatesse investeeringute suurenemine esimest korda alates 2008. aastast andis tunnistust suurenenud usust majanduse elavnemisse.

Majanduse püsivaks elavnemiseks vajalikud tingimused on üldjoontes endiselt olemas. Jätkusuutlikku majanduskasvu takistavad otseselt nii karmistunud rahastamistingimused kui ka Kreeka majanduslike ja poliitiliste väljavaadete ebakindlus. Tööhõive ja majanduskasvu edendamiseks peab Kreeka jätkama reformidega ja tegelema lahendamist vajavate struktuursete probleemidega.

ELi ja rahvusvaheliste partnerite toetus Kreekale on enneolematult suur ja sellel võib olla oluline mõju eelseisvatel aastatel. Otsus, mis tehti euroala tippkohtumisel 12. juulil 2015, annab tunnistust euroala soovist Kreekat toetada, eeldusel et Kreeka astub vajalikke samme usalduse ja usaldusväärsuse taastamiseks ning tema olukord muutub taas jätkusuutlikuks.

Käesoleva teatise eesmärk on esitada uuendatud lähenemisviis, kuidas panna ELi eelarve märkimisväärsete vahenditega uus algus töökohtade ja majanduskasvu loomisele Kreekas. Euroala 12. juuli 2015. aasta tippkohtumisel rõhutati komisjoni tahet teha Kreeka ametiasutustega koostööd kuni 35 miljardi euro kasutuselevõtmiseks, et rahastada Kreekas, sealhulgas riigi VKEdes, investeeringuid ja majandustegevust. Käesoleva teatisega täiendatakse ulatuslikke reformimeetmeid ja kohustusi, mille rakendamine Kreekas käib ja mis on Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu raames rakendatava Kreeka stabiilsustoetuste kava aluseks.

ELi vahendid on olnud kriisi ajal peamiseks avaliku sektori investeeringute allikaks.

Näiteks rahastati Ateena metrood, Katerini üldhaiglat, Akropolise muuseumi ja Kozani kaugküttesüsteemi suures osas ELi eelarvest. Komisjoni toetusel peaks Kreeka rahastamisperioodil 2014–2020 saama rohkem kui 35 miljardit eurot ELi eelarvest. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saaks kasutada 20 miljardit eurot töökohtade loomiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks. Kreeka põllumajandustootjad peaksid jätkuvalt saama otsetoetusi summas üle 15 miljardi euro. 2014. ja 2015. aastal ulatub nendest ELi vahenditest Kreekale juba tehtud esimeste maksete summa peaaegu 4,5 miljardi euroni.

Kui vahendeid kasutatakse ära täiel määral, sihipäraselt ja asjakohaselt, on nende abil võimalik soodustada majanduse elavnemist ja tugevdada jätkusuutliku tööhõive, majanduskasvu ja sotsiaalne sidususe alustalasid. Kõnealused vahendid võivad luua tugeva aluse majanduse suunamuutusele. Need võimaldavad suunata investeeringud otse reaalmajandusse, luua töökohti ja toetada majanduse ümberkujundamiseks ja kodanike elatustaseme tõstmiseks vajalikke reforme. Komisjoni Euroopa investeerimiskaval, sealhulgas tegevust alustaval Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil, on oluline roll erainvesteeringute kaasamisel avaliku sektori raha kasutamise abil.

See ei ole praegu Kreekas aga lihtne. Karmistunud rahastamistingimused, ebakindlus majandusliku olukorra suhtes, kõhklused seoses prioriteetidega ja püsivad haldusalased kitsaskohad takistavad paljude majandustegevuses osalejate investeerimisplaane ja seavad küsimuse alla ametiasutuse suutlikkuse kasutada ELi olemasolevaid vahendeid täielikult ja asjakohaselt. Praegu on oht, et paljusid ühtekuuluvuspoliitika projekte ei viida lõpule. Lisaks tuleb märkida, et kui Kreeka ametiasutused ei kasuta 2015. aasta lõpuks täielikult ära rahastamisperioodil 2007–2013 veel saada olevaid ELi vahendeid (ligikaudu 2 miljardit eurot ühtekuuluvuspoliitika vahendeid), lähevad need kaduma. See tähendaks, et veel lõpule viimata projektide jaoks tuleks alates 2016. aastast kasutada täiendavaid riiklikke vahendeid, kui nende projektide toetamist ei saa jätkata 2014.–2020. aasta programmide raames. Selleks et Kreeka saaks kasutada ELi vahendeid, on oluline ka see, et Kreeka järgiks täielikult ELi eeskirju, vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist ja raamatupidamist käsitlevaid peamisi õiguslikke nõudeid.

Kui usaldus on taastatud, peaks ELi vahenditest antava avaliku toetuse ja eraalgatuste tulemusena toimuma majandustegevuse märkimisväärne elavnemine. Koos reformidega, mille eesmärk on parandada Kreeka atraktiivsust välisinvesteeringute jaoks, peaksid ELi toetus ja erasektori algatused sillutama jätkusuutlikku teed tööhõivele ja majanduskasvule. Komisjon on valmis koostööks Kreeka, teiste liikmesriikide, rahvusvaheliste laenuandjate ja erainvestoritega, et aidata kaasa sellele uuele algusele.

1. ELi vahendid töötuse vähendamiseks ja majanduskasvu toetamiseks Kreekas

1.1. Kui palju vahendeid on saadaval?

Kreeka saab kasutada ELi vahendeid – peamiselt toetusi – ELi rahastamiseeskirjades sätestatud tingimustel. Samuti on Kreekal võimalik kasutada kõigile liikmesriikidele avatud ELi programme, mille raames Kreeka ettevõtjad, teadlased ja kodanikud saavad esitada projekte rahastamise saamiseks.