Meede on kooskõlas Euroopa Liidu väikeettevõtjatega seotud eesmärkidega, mis on esitatud komisjoni teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa algatus „Small Business Act“, milles kutsutakse liikmesriike üles võtma õigusaktide väljatöötamisel arvesse VKEde eripära ja selleks lihtsustama olemasolevat regulatiivset keskkonda.

Käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus peaks alati olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende mõju. Lisaks vaadatakse praegu läbi käibemaksudirektiivi artiklite 281–294 sätteid väikeettevõtjate suhtes kohaldatava erikorra kohta. Vastavalt käibemaksu tegevuskavale ja komisjoni 2017. aasta tööprogrammile on kavas 2017. aasta lõpuks esitada komisjoni ettepanek põhjaliku lihtsustamispaketi kohta.

Sarnaseid erandeid on eelnevalt tehtud ka teistele liikmesriikidele. Belgial ja Luksemburgil lubati kohaldada maksuvabastust 25 000 euro ulatuses, Poolal 40 000 euro ulatuses, Leedul45 000 euro ulatuses, Lätil ja Sloveenial50 000 euro ulatuses, Itaalial ja Rumeenial 65 000 euro ulatuses.

Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidel lubatud kohaldada väikeettevõtjate suhtes erikorda, sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab, et maksukohustuslane ei pea oma tarnete eest käibemaksu võtma ning järelikult ei saa ta käibemaksu tootmissisenditelt maha arvata.

Komisjon teavitas 4. oktoobri 2016. a. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Eesti taotlusest. Komisjon teatas 5. oktoobri 2016. aasta kirjaga Eestile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada maksu kogumise menetlust või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

•Õiguslik alus

Käibemaksudirektiivi artikkel 395.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Pidades silmas ettepaneku aluseks olevat käibemaksudirektiivi sätet, subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi.

Erandi piiratud ulatust arvestades on erimeede kooskõlas taotletava eesmärgiga, st maksustamiskorra lihtsustamine veelgi suurema hulga väikeste maksukohustuslaste ja maksuhalduri jaoks.

•Vahendi valik

Kavandatud õigusakt: nõukogu rakendusotsus.

Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu rakendusotsus on ainus sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida ühele liikmesriigile.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Käesolev ettepanek põhineb Eesti esitatud taotlusel ja käsitleb ainult seda liikmesriiki.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

•Mõjuhinnang

Ettepanek võtta vastu nõukogu rakendusotsus on tehtud selleks, et lihtsustamismeetmena suurendada kehtivat maksuvabastuse piirmäära, millega vabastatakse mitmest käibemaksukohustusest ettevõtjad, kelle aastakäive ei ületa 40 000 eurot. See võib aidata vähendada varasemaga võrreldes veel paljude maksukohustuslaste ja sellest tulenevalt ka maksuhalduri halduskoormust.

2015. aastal oli käibemaksukohustuslasena registreeritud 15 119 isikut, kelle aastakäive oli vahemikus 16 001–40 000 eurot (mis moodustab 19,4 % kõigist käibemaksukohustuslasena registreeritud isikutest) ja kelle suhtes kuulub käibemaksuvabastus kohaldamisele erandi alusel. Eesti ametiasutuste sõnul tegelevad ligikaudu 3 000 sellesse kategooriasse kuuluvast maksukohustuslast (3,8% kõigist olemasolevatest maksukohustuslastest) peamiselt kaupade müügiga lõpptarbijatele. Meetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapil kogutavate käibemaksutulude kogusummat. Meetme tulemusena võib käibemaksu riigi tuludesse laekuda vähem 6,6 miljoni euro võrra aastas, mis moodustab käibemaksu kogulaekumisest 0,39%.

Isikud, kelle maksustatav käive ei ületa piirmäära, ei pea end registreerima käibemaksukohustuslasena ning seega nende halduskoormus meetme tulemusena väheneb, kuna nad ei pea pidama käibemaksuarvestust ega esitama käibedeklaratsiooni. Ka maksuhaldurite töökoormus väheneb.

4.MÕJU EELARVELE