5. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

2020. aasta paranduseelarve projekti nr 5 eesmärk on jätkata pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamist seoses Süüria kriisiga. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 4 „Globaalne Euroopa“ eraldatakse 100 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid, et võimaldada pagulastel ja vastuvõtvatel kogukondadel Jordaanias ja Liibanonis vastu pidada, ning 485 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 68 miljonit eurot maksete assigneeringuid, et jätkata kiireloomulise humanitaarabi andmist Türgis olevatele pagulastele.

2. Toetus pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele Jordaanias ja Liibanonis, et võimaldada neil vastu pidada

2020. aasta on Süüria konflikti kümnes aasta ja selle lõppu veel ei paista. Tegemist on kriisiga, mis ohustab kogu piirkonna, eriti aga naaberriikide Jordaania ja Liibanoni stabiilsust. Neis riikides on maailma suurim pagulaste arv elaniku kohta. Mõlemad riigid on näidanud üles erakordset solidaarsust Süüria konflikti pagulastega, kuid olukord nendes riikides on ka muus mõttes keeruline ja kriisi venimise tõttu vajavad nad ka edaspidi abi. Liibanonile ja Jordaaniale on 2020. aastaks Süüria kriisis vastu pidamiseks eraldatud 214 miljonit eurot toetust, mis on juba täielikult kulukohustustega kaetud. Selleks et säilitada neis riikides stabiilsus keerulisest olukorrast hoolimata, on ülioluline jätkata ELi abi seni, kuni pagulased saavad turvaliselt tagasi pöörduda. COVID-19 puhang on lisanud uue tahu juba niigi raskele olukorrale riikides, kus on palju pagulasi. Liibanon seisab silmitsi ägedaloomulise majandus- ja finantskriisiga: valitsus ei suuda teostada eurovõlakirjade tagasimakseid ning kavatseb kõik oma välisvaluutas ja omavääringus nomineeritud võlakirjad ümber struktureerida. Riigi võlatase on 170 % SKPst, kusjuures viimaste andmete kohaselt vähenes SKP 2019. aastal 6,9 %. Mis puudutab Jordaaniat, siis on tõenäoline, et COVID-19 kriis surub riigi kergest majanduskasvust sügavasse majandussurutisesse, vähendades sise- ja välisnõudlust eriti turismisektoris, mis annab ligikaudu 11 % SKPst. Kriisi tõttu tuleb Jordaanial suurendada ka avaliku sektori kulutusi, mis halvendab veelgi tema eelarvepositsiooni.

Seetõttu on vaja kiiresti eraldada 100 miljonit eurot uusi kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid, et rahastada Jordaanias ja Liibanonis projekte sellistes valdkondades nagu hariduse kättesaadavus, elatusallikate toetamine, tervishoiu-, kanalisatsiooni-, vee- ja jäätmekäitlusteenuste pakkumine ning sotsiaalkaitse tagamine vastuvõtvatele kogukondadele ja pagulastele. Viimased on Süüria enda pagulased ja Süüriast saabunud Palestiina pagulased.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 22 04 01 03 Vahemere piirkonna riigid – Usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine 100 000 000 100 000 000 Kokku 100 000 000 100 000 000

3.Kiireloomuline humanitaarabi pagulastele Türgis

ELi-Türgi avalduse kohaselt tuleb komisjonil ja liikmesriikidel 2016.–2019. aastal Türgi pagulasrahastu kaudu anda Türgis asuvatele pagulastele kahes osas kokku 6 miljardit eurot ELi abi. Selle abipaketi tegevusassigneeringud on täielikult kulukohustustega seotud ja kõik lepingud on kavas sõlmida 2020. aasta jooksul. 2020. aasta aprilli lõpuks oli välja makstud kokku 3,2 miljardit eurot.





Kolme miljardi euro suurune teine makse tehakse kavakohaselt selleks, et tagada rahastu jätkusuutlikkus ja sellest rahastatavate algatuste järkjärguline üleandmine Türgi ametiasutustele. Türgis on praegu ligikaudu neli miljonit pagulast ja Türgi ametiasutused ei ole keskmises ja pikas perspektiivis veel võimelised rahaliselt toetama neist kõige kaitsetumaid. 2019. aasta märtsis toimunud ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu istungil taotles Türgi ELilt pagulaste jaoks täiendavat toetust lisaks sellele, mida ta saab rahastu kaudu. Viimastel kuudel on ka mitu liikmesriiki palunud jätkata Türgis olevate pagulaste toetamist.

Seda arvesse võttes tuleb kiirkorras eraldada 485 miljonit eurot, et jätkata kahe peamise ELi humanitaarabimeetme – hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) ja tingimuslike haridusotstarbeliste rahaülekannete programmi (CCTE) – rahastamist.

§Hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu programmi raames tehakse igakuiseid rahaülekandeid ligikaudu 1,7 miljonile pagulasele. Programmil saab raha otsa hiljemalt 2021. aasta märtsis ja selle pikendamiseks 2021. aasta lõpuni on vaja 400 miljonit eurot. Lahendada tuleb keerulisi küsimusi, nagu programmi sihtrühma kindlaksmääramise kriteeriumide läbivaatamine ja strateegiline üleminek arengu programmitööle. Selleks tuleb aegsasti pidada konsultatsioone ning koordineerida tegevust Türgi ametiasutuste ja rakenduspartneritega. Selleks et lepinguid saaks õigeaegselt ette valmistada, tuleb siduvad kohustused võtta 2020. aasta suveks.

§Tingimuslike haridusotstarbeliste rahaülekannete programmist antakse raha nendele pagulasperedele, kus lapsed ei tööta, vaid käivad koolis. Senine leping lõpeb 2020. aasta oktoobris. Selleks et programm saaks kesta veel ühe aasta ehk 2021. aasta detsembri lõpuni, on kiiresti vaja 85 miljonit eurot.

Nende kahe humanitaarabi projekti tugipersonali kulusid on seni rahastanud liikmesriigid, tehes kahepoolseid makseid Türgi pagulasfondi. Kuna käesoleva ettepaneku kohaselt rahastataks lepinguid edaspidi täielikult ELi eelarvest, tuleb jätkata rakendamises otseselt osalevate lepinguliste töötajate kulude rahastamist ELi eelarvest. Hinnanguliselt on programmide täielikuks rakendamiseks ja rahastamismeetmete toimimise tagamiseks alates 2021. aastast kolmeks aastaks vaja 15 lepingulist töötajat (täistööaja ekvivalendina). Nende töötajate arv ja vajalik eelarve nähakse sihtotstarbelisena ette programmi haldustoetuskuludest.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 23 02 01 Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine 485 000 000 68 000 000 Kokku 485 000 000 68 000 000

2020. aasta suvel lõpevad ka hädaolukorras kaitse, tervishoiu ja hariduse tagamise humanitaarprojektid. Nende projektide pikendamiseks aasta võrra on 2020. aasta eelarves humanitaarabiks eraldatud 50 miljonit eurot.

Tingimuslike haridusotstarbeliste rahaülekannete programmi 2020. aasta eelmaksete jaoks taotletakse 68 miljonit eurot maksete assigneeringuid.