ET Euroopa Liidu Teataja C 293/1

FINANTSTEGEVUSE ARUANNE 2010

II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

2011/C 293/01

SISUKORD

1. KOKKUVÕTE

2. SISSEJUHATUS

3. 2010. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

3.1. Peamised haldusalased eesmärgid

3.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2010. aasta eelarve koostamine

3.2.1. Ühine eelarvestruktuur

3.2.2. Lissaboni lepinguga seotud täiendavad assigneeringud

3.2.3. 2010. aasta eelarve

3.2.4. 2010. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

4. ÜLDINE ÜLEVAADE 2010. AASTA EELARVE TÄITMISEST

4.1. Tegevus ja eesmärgid 2010. aastal

4.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2010. aastal

4.1.2. Haldusalaste eesmärkide saavutamine 2010. aastal

4.2. Tulud

4.2.1. 2010. aastal saadud tulu

4.2.2. Enne 2010. aastat saadud tulu

4.3. 2010. aasta kulud

4.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta 2004.–2010. aastal

4.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2010. aastal

4.3.3. Eelarvemuudatused 2010. aastal

4.4. Ülekantud assigneeringud

4.4.1. 2009. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine

4.4.2. 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud assigneeringud

4.5. Sihtotstarbeline tulu

4.5.1. Enne 2010. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

4.5.2. 2010. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

1. KOKKUVÕTE

2010. aasta oli ELi eelarve II jaos tehtavate põhjalike muudatuste aasta. Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena lisati sellesse eelarvejakku Euroopa Ülemkogu tegevuseks ette nähtud täiendavad kulud.

Nõukogu 2010. eelarveaasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku (15639/1/09) alusel lisati 25 miljonit eurot tehnilise eraldisena ELi eelarve II jakku Euroopa Ülemkogu ja selle eesistuja tegevuse jaoks.

2010. aastal tegi nõukogu peasekretariaat samuti ettevalmistusi selleks, et toime tulla Euroopa välisteenistuse loomise tagajärgedega. 1. jaanuaril 2011 kandis nõukogu peasekretariaat 411 ametikohta ja 80 miljonit eurot üle sellele ELi uuele organisatsioonile.

Samal ajal jätkas nõukogu peasekretariaat oma haldusalast kaasajastamist, parandades töökeskkonda, IT-süsteemi ja finantsjuhtimist. Samuti jätkati tööd Résidence Palace'i ehitusprojektiga, kuna see hoone saab alates 2014. aastast Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste kohaks.

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2010. aasta eelarve suuruseks kinnitati 633,6 miljonit eurot. 2010. eelarveaasta lõpuks kasutati ära 592,9 miljonit eurot (mis vastab 93,6 protsendilisele rakendusmäärale).

40,7 miljoni euro alakasutamise peamised põhjused on järgmised:

— väiksem vajadus suulise tõlke järele (9,1 miljonit eurot),

— ametikohtade loetelusse kantud ametikohtade mittetäielik kasutamine ja väiksemad palgakulud (8,7 miljonit eurot),

— II jaotises sisalduvate delegatsioonide sõidukulude alakasutamine (6,9 miljonit eurot),

— reservi kantud summade mittekasutamine (6 miljonit eurot),

— mitmete III jaotise kohaste IT-projektide (nt SESAME) edasilükkamine (2,8 miljonit eurot),

— väiksem vajadus sisustustööde järele nõukogu hoonetes (1,9 miljonit eurot) ja lähetuskulude kokkuhoid (0,9 miljonit eurot).

Kokku kasutati 2009. aastast 2010. aastasse ülekantud summadest (41,1 miljonist eurost) ära 34,2 miljonit eurot. Erinevatest põhjustest (nt tööde/kaupade/teenuste tegemata/tarnimata/osutamata jätmine, nõukogu peasekretariaadile arvete mitteesitamine) sõltumata tuleks ülekantud summasid tulevikus rohkem kasutada. See omakorda vähendaks riski, et järgmise aasta eelarvet kasutatakse eelmiste aastate kulude katmiseks.

Nõukogu peasekretariaadi 2010. aasta tulutoimingute maht oli 100,5 miljonit eurot. Sellest summast 92,9 miljonit eurot nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja ülejäänud summa nõutakse sisse 2011. aastal.

Peamine osa (60,6 miljonit eurot ehk 65 %) sissenõutud tuludest on seotud nõukogu peasekretariaadi personalilt 2010. aastal kogutud ühenduse maksude, lõivude ja tasumisele kuuluvate summadega. Summa 31,1 miljonit eurot 2010. aastal on seotud erinevate haldustoimingutega, kusjuures 1,1 miljonit eurot on seotud mitmete ühenduse kokkulepete kohaste osa- ja tagasimaksetega. Mõlemal viimati nimetatud juhul kasutati kõnealuseid summasid enamasti teatavate spetsiifiliste kululiikide rahastamiseks (sihtotstarbeline tulu).

Suurem osa sihtotstarbelisest tulust (76 %) on seotud delegatsioonide sõidukuludega: 24,3 miljonit eurot nõuti sisse liikmesriikidelt nende esitatud 2009. aasta sõidukulude kasutamise deklaratsioonide alusel. Lisaks maksid teatud liikmesriigid 2,2 miljonit eurot täiendava suulise tõlke eest oma riigi keelde.

2010. aastal oli nõukogu peasekretariaadi käsutuses 41,7 miljonit eurot sihtotstarbelist tulu, mis oli saadud enne 2010. aastat. Eelarveaasta lõpuks oli ära kasutatud 40 miljonit eurot.

2. SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne põhineb (kooskõlas finantsmääruse artikliga 128) 2010. aasta raamatupidamisaruandel, nõukogu eelarvevahendite käsutajate tegevust käsitlevate aastaaruannete tulemustel ning nõukogu finantssüsteemist saadud eelarve täitmist käsitleval teabel.

Aruanne vastab ka finantsmääruse artiklis 122 ja rakenduseeskirjade artiklis 185 esitatud kohustustele, andes ülevaate 2010. aasta eelarvehaldusest ja finantsjuhtimisest nõukogus.

3. peatükis kirjeldatakse 2010. aasta eelarve koostamise raamistikku ning 4. peatükis esitatakse ülevaade 2010. aasta eelarveassigneeringute kasutamisest.

2010. aasta eelarve täitmine eelarveridade kaupa on esitatud lisas toodud tabelis.

3. 2010. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

3.1. Peamised haldusalased eesmärgid

Nõukogu peasekretariaadi peamised haldusalased eesmärgid olid 2010. aastal järgmised:

— tagada Euroopa Ülemkogu ja selle eesistuja töö tõhus käivitamine ja toimimine;

— täiendavate edusammude saavutamine haldusalases kaasajastamisprotsessis. Peasekretariaat on koostanud ambitsioonika kava oma töökorralduse kvaliteedi parandamiseks. Mitmete algatustega kaasnevad eelarvelised mõjud (nii investeerimiskulude kui ka suurenenud tõhususest tingitud kokkuhoiu näol);

— Résidence Palace’i ehituse jätkamine. Résidence Palace peaks valmima 2014. aastaks;

— oma töökorralduse kohandamine Euroopa välisteenistuse loomisega.

3.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2010. aasta eelarve koostamine

3.2.1. Ühine eelarvestruktuur

Kuna Euroopa Ülemkogu abistab nõukogu peasekretariaat (ELi toimimise lepingu artikli 235 lõige 4), esitatakse selle tegevuskulud nõukoguga ühises eelarvestruktuuris (Euroopa Liidu eelarve II jagu) (1).

Euroopa Ülemkogu loomisel institutsioonina on ELi eelarve II jao seisukohalt olnud peamiselt kaks tagajärge:

— Euroopa Ülemkogu eesistuja nimetamine ja tema otsese toetuse (kabinet) korraldamine,

— ELi eelarves tippkohtumiste eelarvestamine, mille kulud varem tasus eesistujariigi kohuseid täitnud liikmesriik.

3.2.2. Lissaboni lepinguga seotud täiendavad assigneeringud

Nõukogu 2010. eelarveaasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku (15639/1/09) alusel lisati 25 miljonit eurot tehnilise eraldisena ELi eelarve II jakku (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu).

Tehniline eraldis 25 miljonit eurot põhines prognoositud vajadusel seoses Euroopa Ülemkogu ja selle eesistuja töö tõhusa käivitamisega.

Prognoositud lisasummade jaotus on esitatud tabelis 1.

Tabel 1

Lissaboni lepinguga seotud täiendavad assigneeringud

(miljonites eurodes) Otstarve Summa Euroopa Ülemkogu 12,1 Tippkohtumised 6,5 Kohtumised kolmandate riikidega 2,5 Nõukogu peasekretariaadi infrastruktuuri tugevdamine 3,1 Euroopa Ülemkogu eesistuja 6,0 Eesistuja 1,5 Kabinet ja julgeolek 4,5 Kaasotsustamismenetlus 1,9 Reserv 5,0 Kokku 25,0

25 euro suurusest summast 12,1 miljonit eurot hõlmas Euroopa Ülemkogu tippkohtumiste (varem rahastasid seda rotatsiooni korras vahetuvad eesistujariigid) ja muude kohtumiste korraldamisega seotud kulusid. 6 miljonit eurot oli ette nähtud personalikulude ning Euroopa Ülemkogu eesistuja ja tema kabineti tegevuskulude katmiseks.

1,9 miljonit eurot oli ette nähtud nõukogu kulude katmiseks seoses kaasotsustusmenetluse kohaldamise suurendamisega (nt õigusaktide ettevalmistamine, tõlge iiri keelde).

Lõpuks paigutati 5 miljonit eurot ettenägematute kulude reservi uue institutsiooni ja selle eesistuja ettenägematute vajaduste katmiseks.

3.2.3. 2010. aasta eelarve

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2010. aasta eelarve suuruseks kinnitati 633,6 miljonit eurot.

Eelarve suurenemine 30,7 miljoni euro võrra (5,1 %) võrreldes 2009. aasta eelarvega jaotub järgmiselt:

— Lissaboni lepingust tulenev mõju 25 miljonit eurot,

— nominaalkasv 12,9 miljonit eurot (2),

— eelarve vähenemine püsihindades 7,2 miljoni euro võrra.

Lissaboni lepingu tagajärgede käsitlemiseks lisati Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2010. aasta ametikohtade loetelusse 60 ametikohta: 32 ametikohta (ajutised teenistujad) Euroopa Ülemkogu eesistuja kabineti jaoks ja 28 ametikohta (alalised ametikohad), et tugevdada nõukogu peasekretariaadi mitmeid teenistusi, eelkõige pressi- ja teabeteenistust ning protokolli-, konverentsi- ja infrastruktuuriteenistust, samuti üldiste poliitikaküsimuste osakonda. Nõukogu peasekretariaadi teiste osakondade personalivajadused kaeti ümberpaigutamise abil.

Tabelis 2 antakse ülevaade 2010. aasta eelarve koostamise kohta kategooriate kaupa. Esialgses eelarveprojektis (ilma Lissaboni lepingust tuleneva mõjuta) oli eelarve üldine suurenemine 1,2 %. Enamiku kategooriate puhul oli võrreldes 2009. aastaga summasid vähendatud ning põhimõtteliselt olid asjaomastes kategooriates summad suurenenud vaid personali 2009. aasta töötasude kohandamist käsitlevast nõukogu otsusest tulenevalt. Reserv nähti ette eelmiste aastatega samal tasemel – 2,5 miljonit eurot (3).

Tabel 2

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2010. aasta eelarve võrreldes nõukogu 2009. aasta eelarvega (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2009. aasta eelarve 2010. aasta eelarve, aluslepingu mõjuta Aluslepingu mõju (4) 2010. aasta eelarve, aluslepingu mõjuga Erinevus, % (lepinguta) Erinevus, % (aluslepingu mõjuga) 1 2 3 4 5=2/1 6=4/1 Ametikohtade loetelu 311 521 000 318 219 000 5 751 000 323 970 000 2,2 % 4,0 % Muud personalikulud 22 612 000 21 225 000 2 287 000 23 512 000 –6,1 % 4,0 % Hooned (II jaotis) 37 962 000 37 517 000 2 400 000 39 917 000 –1,2 % 5,1 % Arvutisüsteemid (II jaotis) 34 097 000 34 048 000 1 469 000 35 517 000 –0,1 % 4,2 % Suulise tõlke kulud 90 456 000 91 697 000 1 043 000 92 740 000 1,4 % 2,5 % Delegatsioonide sõidukulud 36 071 000 36 792 000 — 36 792 000 2,0 % 2,0 % Euroopa Liidu Teataja 7 373 000 5 115 000 — 5 115 000 –30,6 % –30,6 % III jaotis 34 310 000 35 939 000 — 35 939 000 4,7 % 4,7 % Analüüsirühm 1 060 000 533 000 — 533 000 –49,7 % –49,7 % Mitmesugused kulud (II jaotis) 10 950 000 11 467 000 7 050 000 18 517 000 4,7 % 69,1 % Reserv 1 440 000 2 500 000 3 500 000 6 000 000 73,6 % 316,7 % Kokku (v.a soetamine) 587 852 001 595 052 002 23 500 000 618 552 002 1,2 % 5,2 % Kinnisvara soetamine 15 000 000 15 000 000 — 15 000 000 — 0,0 % Kõik kokku 602 852 000 610 052 000 23 500 000 633 552 000 1,2 % 5,1 %

3.2.4. 2010. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

Tabelis 3 on esitatud ülevaade ELi eelarve II jao arengust aastatel 2005–2010. Nõukogu eelarve areng 2005. ja 2006. aastal tulenes finantsperspektiivide 5. rubriigi muutustest.

Tabel 3

ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) areng 2005.–2010. aastal finantsperspektiivide 5. rubriigi alusel

2005 2006 2007 2008 2009 (5) 2010 Milj. eurot Muutus Milj. eurot Muutus Milj. eurot Muutus Milj. eurot Muutus Milj. eurot Muutus Milj. eurot Muutus Rubriik 5 6 360 3,3 % 6 708 5,5 % 7 115 6,1 % 7 457 4,8 % 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % Euroopa Ülemkogu / nõukogu eelarve 563 3,9 % 592 5,2 % 594 0,3 % 595 0,2 % 603 1,3 % 634 5,1 % Osakaal rubriigis 5 8,9 % 8,8 % –1,1 % 8,3 % –5,7 % 8,0 % –3,6 % 7,9 % –1,3 % 8,0 % 1,3 %

Ettevaatliku eelarvehalduse tulemusena õnnestus vähendada nõukogu osa järk-järgult aastatel 2007, 2008 ja 2009 (8,9 protsendilt 2005. aastal 7,9 protsendini 2009. aastal).

Nõukogu ettevaatlik eelarvehaldus jätkus ka 2010. aastal, mil Lissaboni lepingu jõustumisega seotud täiendavad summad suudeti eelarvestada selliselt, et ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) vahendeid 5. rubriigi arenguga võrreldes ei suurendatud.

4. ÜLDINE ÜLEVAADE 2010. AASTA EELARVE TÄITMISEST

4.1. Tegevus ja eesmärgid 2010. aastal

4.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2010. aastal

Finantstegevuse aruandes esitab nõukogu peasekretariaat mõningast teavet oma põhiliste tegevuste kohta, mis iseloomustavad nõukogu ja Euroopa Ülemkogu toimimist kõnealusel eelarveaastal.

Tabelis 4 antakse ülevaade nõukogu peasekretariaadi poolt aastatel 2003–2010 korraldatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste arvu arengu kohta. Lisaks 4 334-le nn institutsioonilisele kohtumisele korraldas nõukogu peasekretariaat ka 2 000 sisekohtumist, koolituskursust, seminari, teabeüritust ja -kohtumist ning kohtumist kolmandate riikidega.

Tabel 4

Kohtumiste arvu areng aastatel 2003–2010

Institutsioonilised kohtumised 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Tippkohtumised (6) 6 5 3 3 3 5 7 7 Nõukogu istungid 77 76 80 76 68 81 74 78 Coreper 134 128 123 120 106 144 130 122 Töörühmad 4 333 3 971 3 918 4 037 4 183 4 480 4 272 4 272 Kokku 4 550 4 180 4 124 4 236 4 360 4 710 4 483 4 334 Muud kohtumised 2 209 2 392 2 791 2 713 1 735 2 051 2 021 1 996 Kõik kokku 6 759 6 572 6 915 6 949 6 095 6 761 6 504 6 330

Veel üks tegevuse kvantitatiivne näitaja on Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud õigusaktid (tabel 5). 2010. aastal avaldati ELTs 825 õigusakti. Tuleks märkida, et õigusaktide arv sõltub õigusloome protsessi lõpuleviimisest enne seda, kui õigusaktid saab viimistleda lõpptekstideks, et need ELTs avaldada.

Tabel 5

Õigusaktide arvu areng aastatel 2003–2010

2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 ELTs avaldatud õigusaktid 1 045 1 118 1 056 1 317 1 000 1 274 829 825

4.1.2. Haldusalaste eesmärkide saavutamine 2010. aastal

2010. eelarveaastaks püstitatud eesmärkide saavutamise võib võtta kokku järgmiselt.

— Euroopa Ülemkogu tegevuse tõhus käivitamine ja ülemkogu tõhus toimimine Nõukogu peasekretariaat töötas välja uued menetlused, suunised ja juhendid, et tagada kiire reageerimine vastuseks Euroopa Ülemkogu uutele vajadustele. Alates 2010. aasta algusest andis nõukogu peasekretariaat Euroopa Ülemkogu käsutusse personali (mise à disposition), et hõlbustada uue institutsiooni töö käivitamist.

— Töökorralduse tõhustamine 2010. aastal võttis nõukogu peasekretariaat tööle 275 ametnikku (216 alalist ametnikku ja 59 ajutist teenistujat). Samal aastal lahkus nõukogust töölt 162 ametnikku ja 49 ajutist teenistujat, mille tulemusel suurenes Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus täidetud ametikohtade arv kokkuvõttes 64 ametikoha võrra.

— Haldusalane kaasajastamine Haldusalase kaasajastamise ühe osana uuendas nõukogu peasekretariaat oma elektronposti rakendust ja infrastruktuuri, et paremini kooskõlastada need muude nõukogu peasekretariaadis ja teistes institutsioonides kasutatavate IT-rakendustega. Nõukogu peasekretariaat võttis samuti kasutusele uue siseliikuvuse süsteemi, milles personalivajadused on paremini vastavuses töötajate pädevusega. Vastuseks majanduskriisile ja selleks, et parandada Euroopa ettevõtjate rahakäibe olukorda, esitas Euroopa Komisjon 2009. aasta aprillis ettepaneku (7) vähendada arvete makseviivituse aega 30 päevale. Nõukogu peasekretariaat kohandas 2010. aastal oma raharinglust kõnealuse direktiivi järgimise eesmärgil. 2010. aastal oli nõukogu peasekretariaadis arvete keskmine makseviivitus 27 päeva.

— Kinnisvarapoliitika Résidence Palace'i renoveerimise ja selle Euroopa Ülemkogu ja ministrite nõukogu peakorteriks muutmise projekt on jõudnud etappi, kus hoonete kindlustustöödest on tehtud 60 %. Pärast kindlustusetapi tööde lõpetamist on 2011. aasta teisel poolel kavas alustada ehitustöid.

— Ettevalmistused kohandumaks Euroopa välisteenistuse loomisest tulenevate tagajärgedega 2010. aastal tegi nõukogu peasekretariaat ettevalmistusi, et toime tulla muutustega, mis kaasnevad Euroopa välisteenistuse loomisega 2011. aastal. 17. septembril 2010 esitatud 2011. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus (8) tehakse ettepanek vahendite ümberpaigutamiseks komisjonilt ja nõukogult Euroopa välisteenistusele. Inimressursside osas kantakse 2011. eelarveaastaks 411 ametikohtade loetelu ametikohta ja 79,7 miljonit eurot assigneeringuid Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarvest üle Euroopa välisteenistusele.

4.2. Tulu

Tabelis 6 on esitatud ülevaade 2010. aasta tulutoimingute üldistest tulemustest. Kehtivate õiguste, st sissenõudekorralduste osas oli tulutoimingute kogumaht 7,7 miljonit eurot väiksem kui 2009. aastal. Üks kõige olulisem selgitus seoses sellega on, et Euroopa Ülemkogu tippkohtumiste rahastamine toimub Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarvest, mitte enam rotatsiooni korras vahetuvate eesistujariikide poolt (mõju on 5–6 miljonit eurot aastas).

Tabel 6

Ülevaade 2010. aasta tulust (jaotiste kaupa)

(eurodes) Jaotis Kehtivad õigused Sissenõutud tulud Sissenõutavad tulud 4 Mitmesugused ühenduse maksud, lõivud ja tasumisele kuuluvad summad 62 668 445 60 615 777 2 052 668 5 Tulud institutsiooni haldustegevusest jms 36 758 666 31 143 022 5 615 644 6 Ühenduse kokkulepete jms seotud sisse- ja tagasimaksed 1 088 215 1 088 215 7 Hilinenud maksetelt saadud intress 561 561 9 Mitmesugused tulud 6 116 4 350 1 765 Kokku 100 522 003 92 851 925 7 670 078

Kehtivad õigused (kas 2009. aastast ülekantuna või 2010. aastal looduna) ulatusid 100,5 miljoni euroni. Sellest summast 92,9 miljonit eurot (92 %) nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja 7,7 miljonit eurot (8 %) nõutakse sisse 2011. aastal.

4.2.1. 2010. aastal saadud tulu

Esialgne hinnanguline 2010. aasta eelarvetulu oli 54 miljonit eurot (tabel 7). Eelarveaasta jooksul kirjendati kehtivate õigustena 93,9 miljonit eurot, millest 86,7 miljonit eurot nõuti sisse. Ülejäänud summa suuruses 7,2 miljonit eurot nõutakse sisse 2011. aastal.

Tabel 7

2010. aastal saadud tulu (artiklite kaupa)

(eurodes) Artikkel Esialgne tulude eelarvestus Kehtivad õigused Sissenõutud tulud Sissenõutavad tulud 400 Laekumised palkade jms maksustamisest 25 038 000 23 733 867 23 732 517 1 351 404 Laekumised palkadelt makstavast erimaksust 2 302 000 3 759 245 3 759 017 229 410 Töötajate osamaksed pensioniskeemi 26 605 000 27 503 786 27 501 115 2 672 411 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine 6 490 827 4 545 769 1 945 058 500 Laekumised vallasvara müügist 6 710 6 710 511 Laekumised kinnisvara rendile ja allrendile andmisest 896 838 801 153 95 685 520 Tulud investeeringutest, panga- ja muud intressid 205 077 204 916 161 550 Tulud osutatud teenuste, tehtud töö jms eest 149 787 129 838 19 949 551 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud osutatud teenuste või tehtud tööde jms eest 23 962 19 718 4 243 570 Tulud makstud summade tagasimaksmisest jms 27 980 702 23 085 971 4 894 731 571 Sihtotstarbelised tulud jms 573 Muud haldustegevusega seotud sisse- ja tagasimaksed 2 019 997 1 793 793 226 204 580 Mitmesugused hüvitised 631 Osamaksed Schengeni acquis’ raames 1 079 340 1 079 340 700 Hilinenud maksetelt saadud intress 561 561 900 Mitmesugused tulud 4 350 4 350 Kokku 53 945 000 93 855 050 86 664 768 7 190 282

Esialgse eelarvestuse ja kehtivate õiguste positiivne vahe (40 miljonit eurot) tuleneb peamiselt:

— liikmesriikidele eelnevatel aastatel delegaatide sõidukulude katmiseks makstud summade osa sissenõudmisest pärast 2009. aasta deklaratsioonide esitamist (24,9 miljonit eurot) (artikkel 570),

— 105 ametniku pensioniõiguste ülekandmisest (6,5 miljonit eurot) (artikkel 411),

— liikmesriikidelt tasu sissenõudmisest teatud keeltesse täiendava suulise tõlke taotluste eest (2,4 miljonit eurot) (artikkel 570),

— teiste institutsioonide osamaksetest ja nõukogu ametnike maksetest nõukogu lastesõimele (0,6 miljonit eurot) (artikkel 573),

— Euroopa Andmekaitseinspektori maksetest nõukogu peasekretariaadi poolt osutatud tõlketeenuste eest (0,2 miljonit eurot) (artikkel 573),

— halduskuludesse tehtavatest sissemaksetest, mis tulenevad Schengeni acquis' raames seoses Islandi ja Norraga (1,1 miljonit eurot) (artikkel 631).

4.2.2. Enne 2010. aastat saadud tulu

Seoses tasumata sissenõudekorraldustega kanti 6,7 miljonit eurot sissenõudmiseks üle 2009. aastast 2010. aastasse. Ülekantud summa oli ligikaudu 50 % väiksem kui aasta varem. Nagu tabelist 8 selgub, nõuti sellest maksmisele kuuluvast summast 6,2 miljonit eurot (93 %) sisse 2010. aastal ja 0,5 miljonit eurot kanti üle 2011. aastasse.

Tabel 8

Enne 2010. aastat saadud tulu (artiklite kaupa)

(eurodes) Artikkel Kehtivad õigused enne 2010. aastat Sissenõutud tulud Sissenõutavad tulud 400 Laekumised palkade jms maksustamisest 1 735 1 476 260 404 Laekumised palkadelt makstavast erimaksust 162 155 7 410 Töötajate osamaksed pensioniskeemi 8 329 6 037 2 291 411 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine 1 170 493 1 069 692 100 800 500 Laekumised vallasvara müügist 383 383 511 Laekumised kinnisvara rendile ja allrendile andmisest 301 542 148 581 152 961 520 Tulud investeeringutest, panga- ja muud intressid 550 Tulud osutatud teenuste, tehtud töö jms eest 4 172 4 172 551 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud osutatud teenuste või tehtud tööde jms eest 14 524 13 627 897 570 Tulud makstud summade tagasimaksmisest jms 4 843 122 4 759 117 84 006 571 Sihtotstarbelised tulud jms 573 Muud haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 311 407 175 041 136 366 580 Mitmesugused hüvitised 443 443 631 Osamaksed Schengeni acquis’ raames 8 875 8 875 900 Mitmesugused tulud 1 765 1 765 Kokku 6 666 953 6 187 157 479 796

Enne 2010. aastat saadud tulu on pärit peamiselt järgmistest allikatest:

— 1,1 miljonit eurot pensioniõiguste ülekandmisest (artikkel 411),

— 3,8 miljonit eurot liikmesriikide sõidukulude vahendite alakasutusest 2008. aastal (artikkel 570),

— 0,5 miljonit eurot IT seadmete ja tarkvara hooldamise ja korrashoiuga seotud tööde eest (artikkel 570),

— 0,4 miljonit eurot õiguskulude hüvitamisest (artikkel 570).

4.3. 2010. aasta kulud

4.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta 2004.–2010. aastal

Seitsme viimase aasta jooksul on nõukogu / Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarve üldise täitmise määr olnud umbes 94–97 % (joonis 1). 2009. aastal vähendati nõukogu eelarvet siiski ELi eelarve paranduseelarvega nr 10/2009 40 miljoni euro võrra. See summa paigutati nõukogu osamaksena ümber Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamisse.

Nagu nähtub joonisest 1, on viimastel aastatel eelarveaastal tehtud maksed suurenenud, kusjuures järgmisesse eelarveaastasse üle kantud kogusummad on vähenenud.

Joonis 1

Eelarve üldine täitmine aastatel 2004–2010

Ülekantud assigneeringud jaotuvad kahte suuremasse kategooriasse: institutsioonide tegevus ja investeeringud hoonetesse. Esimene on seotud enne eelarveaasta lõppu nõuetekohaselt võetud lepinguliste kohustustega, mille puhul kaupu ei ole siiski veel tarnitud ja/või mille puhul ei saadud arveid kätte enne aasta lõppu.

Teine kategooria puudutab nõukogu peasekretariaadi poolt hoonete (nagu LEXi hoone, lastesõim ja Résidence Palace) soetamist. Viimastel aastatel on nõukogu peasekretariaat nimetatud soetamiste rahastamiseks saanud kasutada eelarve täitmisel tekkinud sääste. See on omakorda oluliselt vähendanud ehitusprojektide kogumaksumust, ennekõike intressimaksete arvelt.

2010. aastal tehti kaks makset Résidence Palace'i hoone soetamiseks: 15 miljonit eurot veebruaris ja 40 miljonit eurot detsembris.

4.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2010. aastal

2010. aasta kulude analüüs esitatakse 12 kõige olulisema kulukategooria tasemel.

Tabelis 9 võrreldakse lõplikku eelarvet pärast ümberpaigutamisi (veerg 2) eelarve täitmise tulemusega kulukohustuste osas (veerg 3). Erinevus lõpliku eelarve ja kasutatud assigneeringute vahel vastab 2010. eelarveaasta jooksul kasutamata summadele.

Tabel 9

Ülevaade 2010. aasta eelarve täitmisest (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2010. aasta eelarve (esialgne) 2010. aasta eelarve (9) (lõplik) Kohustused Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 4=3/2 5=2–3 Ametikohtade loetelu 323 970 000 323 727 000 315 055 730 97,3 % 8 671 270 Muud personalikulud 23 512 000 23 512 000 21 480 604 91,4 % 2 031 396 Hooned (II jaotis) 39 917 000 39 602 000 37 707 683 95,2 % 1 894 317 Arvutisüsteemid (II jaotis) 35 517 000 33 473 000 33 318 186 99,5 % 154 814 Suulise tõlke kulud 92 740 000 65 254 740 56 155 695 86,1 % 9 099 045 Delegatsioonide sõidukulud 36 792 000 31 707 760 24 823 821 78,3 % 6 883 939 Euroopa Liidu Teataja 5 115 000 4 415 000 4 415 000 100,0 % — III jaotis 35 939 000 36 169 000 31 729 080 87,7 % 4 439 920 Analüüsirühm 533 000 533 000 353 857 66,4 % 179 143 Mitmesugused kulud (II jaotis) 18 517 000 14 158 500 12 816 290 90,5 % 1 342 210 Reserv 6 000 000 6 000 000 6 000 000 Kokku (v.a soetamine) 618 552 000 578 552 000 537 855 947 93,0 % 40 696 053 Kinnisvara soetamine 15 000 000 55 000 000 55 000 000 100,0 % Kõik kokku 633 552 000 633 552 000 592 855 947 93,6 % 40 696 053

2010. aasta eelarve üldise täitmise määr, sealhulgas ettemaksed Résidence Palace’i hoone jaoks, on 93,6 %.

Esialgse eelarvestuse ja eelarve täitmise vahelist erinevust saab seletada järgmiselt.

— Tingituna ametikohtade loetelus toodud ametikohtade madalast täituvusest (keskmiselt 92 %) (10) jäi kulutamata 4,7 miljonit eurot.

— 2010. aasta palgatõusuks eelarvestatud summa, mis põhines komisjoni esitatud hinnangul (2,2 %), oli selgelt suurem tegelikust kohandusest (0,1 %), mille kohta nõukogu tegi otsuse 20. detsembril 2010. Seetõttu ei olnud vaja 4 miljonit eurot.

— Tuleks siiski märkida, et alates 1. juulist 2009 toimunud palgatõus (1,85 % ehk 8 miljonit eurot) maksti nimetatud kategooria eelarveridadelt. Ilma nende makseteta oleks selle kategooria puhul eelarve täitmine olnud 2,5 % väiksem.

— Ligikaudu 45 % (0,9 miljonit eurot) üldine sääst 2 miljonist eurost muude personalikulude kategoorias on tingitud lähetusega seotud kulude väiksemast kasutamisest. Väiksemad maksed, mis tehti riikide lähetatud ekspertidele, lepingulistele töötajatele ja muudele välisteenistustele moodustavad kokkuhoiuna 0,6 miljonit eurot. Lisaks olid vajadused väiksemad selliste tegevuste puhul nagu koolitus (0,1 miljonit eurot) ja meditsiiniteenused (0,1 miljonit eurot).

— Hoonetega seotud kulutuste kategoorias (II jaotises, välja arvatud Résidence Palace) on kasutamata summa 1,9 miljonit eurot seotud teatavate julgeolekuga seotud sisustustööde ümberkavandamisega 2011. aastale (0,8 miljonit eurot) ja väiksema vajadusega muude nõukogu hoonete sisustus- ja paigaldustööde osas (0,7 miljonit eurot). Veel 0,2 miljonit eurot kokkuhoidu tuleneb väiksematest maksetest üüri ning valveteenuste ja järelevalvega seotud lepingute eest.

— 2,1 miljonit eurot hoiti IT-kulutuste osas kokku tulenevalt väiksemast vajadusest seoses: — sisseostetava abi ja -konsultatsioonidega (1,4 miljonit eurot), — seadmete ja tarkvara hooldamise ja korrashoiuga (0,6 miljonit eurot), — telekommunikatsiooniga (0,1 miljonit eurot).

— Suulise tõlke kulude 36,6 miljoni euro võrra väiksem kasutamine tuleneb: — 16,5 miljoni euro suurusest säästust üldistelt tõlkekuludelt, — keelte kaupa esitatud tõlketaotluste vahendite alakasutamisest kokku 20,1 miljoni euro suuruses summas.

— Ümberpaigutamise järel oli delegatsioonide sõidukulude katmiseks saadaolev summa 50 miljonit eurot. Esialgne eelarve oli 36,8 miljonit eurot, millele lisati 13,2 miljonit eurot ülekandena tõlketaotluste säästudest (11). Kuna liikmesriigid pidid eelmistel aastatel kasutamata summad hüvitama, eraldati 2010. aasta eelarves hilisemateks makseteks kõigest 24,8 miljonit eurot.

— Euroopa Liidu Teataja assigneeringute kasutamine oli 0,7 miljoni euro (14 %) võrra eelarves prognoositust väiksem. Alakasutamine tuleneb Euroopa Liidu Väljaannete Talitusega sõlmitud uuest lepingust, mille kohaselt lehekülje hind vähenes 2010. aastal 25 %.

— III jaotises seletatakse suhteliselt madalat täitmismäära järgmiste teguritega: — viivitused SESAME-projekti rakendamisel (2,8 miljonit eurot), — väiksem vajadus hoonetega seotud kulutuste järele (0,5 miljonit eurot), — väiksem vajadus delegaatide ja lähetatud riiklike ekspertide lähetus- ja sõidukulude järele (0,4 miljonit eurot).

Eelarve üldine alakasutamine võimaldas eraldada 40 miljonit eurot lisaks Résidence Palace'i jaoks ettemaksete tegemiseks eelarves sihtotstarbeliselt ette nähtud 15 miljonile eurole.

4.3.3. Eelarvemuudatused 2010. aastal

2010. eelarveaasta jooksul tehti uusi eraldisi erinevate ümberpaigutuste teel. Tabelis 10 on esitatud otsused, millega muudeti aastate 2008–2010 eelarve assigneeringuid.

Tabel 10

Eelarvemuudatused aastatel 2008–2010

Muudatus Arv Tüüp Õiguslik alus 2008 2009 2010 Paranduseelarved Finantsmääruse artikkel 29 0 1 0 Ümberpaigutus B Finantsmääruse artikkel 22 72 46 47 Ümberpaigutus C Finantsmääruse artikkel 22 3 2 2 Ümberpaigutus D Finantsmääruse artikkel 24 1 0 0 Kokku 76 49 49

Ümberpaigutused C, millega kaasneb eelarvepädeva institutsiooni teavitamine (kooskõlas finantsmääruse artikli 22 lõigetega 1–3), tehti selleks, et tugevdada järgmist:

— ümberpaigutus C1 29. oktoobril 2010: — hooldustööd nõukogu hoonetes (1 miljon eurot), — hoonete turvalisus ja valve (0,3 miljonit eurot), — vesi, gaas, elektrienergia ja küte (0,1 miljonit eurot);

— ümberpaigutus C2 19. novembril 2010: — Résidence Palace'i hoone eelrahastamine (40 miljonit eurot), — hüvitised riikide lähetatud sõjaliste ekspertide jaoks (0,2 miljonit eurot).

2010. aastal muudeti sisemiselt Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarvet, tehes 47 ümberpaigutust B, tuginedes finantsmääruse artikli 22 lõikele 4. Kuigi nende ümberpaigutuste tegemiseks ei ole vaja eelarvepädeva institutsiooni eelnevat teavitamist, peavad need olema nõuetekohaselt põhjendatud nii nende eelarveridade osas, millele assigneeringud ümber paigutatakse, kui ka nende osas, millelt need ära võetakse.

Tabelis 11 antakse ülevaate eelarveridadest, mida 2010. aastal oluliselt (12) muudeti erinevate ümberpaigutuste abil.

Tabel 11

Eelarveread, millel 2010. aastal tehti olulisi ümberpaigutusi

(eurodes) Punkt / artikkel Rubriik Ümber- paigutuse tüüp Esialgne eelarve 2010 Ümberpaigutused Lõplikud assigneeringud Erinevus 1102 Töötaja isikliku olukorraga seotud personalieeskirjade kohased õigused B 60 026 000 2 050 000 62 076 000 3 % 1106 Tööle asumise, teisele tööle üleviimise ja töölt lahkumisega seotud personalieeskirjade kohased õigused B 5 540 000 –2 050 000 3 490 000 –37 % 1200 Muud teenistujad B 3 970 000 365 000 4 335 000 9 % 1201 Riikide lähetatud eksperdid B 1 522 000 – 450 000 1 072 000 –30 % 2002 Kinnisvara soetamine C 15 000 000 40 000 000 55 000 000 267 % 2003 Teenistusruumide sisustamine C 4 160 000 – 900 000 3 260 000 –22 % 2010 Puhastus- ja hooldustööd B,C 14 378 000 1 411 500 15 789 500 10 % 2011 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte B,C 5 086 000 – 914 500 4 171 500 –18 % 2012 Hoonete turvalisus ja valve B,C 8 410 000 367 000 8 777 000 4 % 2100 Seadmete ja tarkvara soetamine B,C 7 925 000 512 100 8 437 100 6 % 2101 Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused B,C 17 996 000 – 540 100 17 455 900 –3 % 2102 Seadmete ja tarkvara hooldus ja korrashoid B,C 4 953 000 –1 278 000 3 675 000 –26 % 2103 Telekommunikatsioon B,C 4 643 000 – 738 000 3 905 000 –16 % 211 Mööbel B,C 1 259 000 – 260 000 999 000 –21 % 2120 Tehnotarvikute ja sisseseade soetamine ja väljavahetamine B,C 2 635 000 –1 096 000 1 539 000 –42 % 2200 Delegatsioonide sõidukulud B,C 36 792 000 –5 084 240 31 707 760 –14 % 2202 Suulise tõlke kulud B,C 92 740 000 –27 485 260 65 254 740 –30 % 2204 Mitmesugused sisenõupidamiste kulud B,C 3 956 000 –1 897 166 2 058 834 –48 % 2211 Euroopa Liidu Teataja C 5 115 000 – 700 000 4 415 000 –14 % 3200 Seadmete ja tarkvara ostmine B 6 700 000 – 716 000 5 984 000 –11 % 3202 Seadmete ja tarkvara hooldus ja korrashoid B 750 000 618 000 1 368 000 82 %

4.4. Ülekantud assigneeringud

4.4.1. 2009. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine

Nagu nähtub tabelist 12, kanti 2009. aastast 2010. aastasse üle 41 miljonit eurot. 2007. aastast saadik on iga-aastane ülekantud summa vähenenud 55 miljonilt eurolt 41 miljonile eurole 2009. aastal (25 %).

Tabel 12

2009. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2009. aastast üle kantud assigneeringud 2010. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3=2/1 4=1–2 Ametikohtade loetelu 409 730 296 805 72,4 % 112 925 Muud personalikulud 2 906 972 1 966 167 67,6 % 940 805 Hooned (II jaotis) 10 350 850 8 940 101 86,4 % 1 410 749 Arvutisüsteemid (II jaotis) 11 464 268 10 009 675 87,3 % 1 454 594 Suulise tõlke kulud 4 758 739 4 404 471 92,6 % 354 268 Delegatsioonide sõidukulud — — — Euroopa Liidu Teataja 2 091 851 1 265 854 60,5 % 825 998 III jaotis 6 706 915 5 490 672 81,9 % 1 216 243 Analüüsirühm 46 556 34 441 74,0 % 12 115 Mitmesugused kulud (II jaotis) 2 326 494 1 833 125 78,8 % 493 369 Reserv — — — Kokku (v.a soetamine) 41 062 375 34 241 310 83,4 % 6 821 065

2009. aastast üle kantud assigneeringute kasutusmäär oli 83,4 %. Kuigi kasutamine on eelmise aastaga võrreldes suurenenud, ei ole see üldiselt veel jõudnud oodatud tasemele (> 95 %).

Madala kasutusmäära peamised põhjused on järgmised:

— nõukogu peasekretariaadi poolt aasta jooksul tellitud tööde/kaupade/teenuste osaline või täielik tegemata/tarnimata/osutamata jätmine;

— tehtud tööde, tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest ei ole saadud arveid. Tuleks märkida, et see tähendab eelseisvatel aastatel paratamatult eelarvekoormust.

4.4.2. 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud assigneeringud

2010. aastast 2011. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 49,8 miljonit eurot, mis on 8,7 miljonit eurot rohkem kui aasta varem (tabel 13).

Tabel 13

2010. aastast 2011. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2010. aasta eelarve (esialgne) 2010. aasta eelarve (13) (lõplik) Kohustused 2011. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud Ülekandmise määr 1 2 3 4 5=4/3 Ametikohtade loetelu 323 970 000 323 727 000 315 055 730 458 005 0,1 % Muud personalikulud 23 512 000 23 512 000 21 480 604 3 750 088 17,5 % Hooned (II jaotis) 39 917 000 39 602 000 37 707 683 10 083 292 26,7 % Arvutisüsteemid (II jaotis) 35 517 000 33 473 000 33 318 186 13 650 299 41,0 % Suulise tõlke kulud 92 740 000 65 254 740 56 155 695 6 082 706 10,8 % Delegatsioonide sõidukulud 36 792 000 31 707 760 24 823 821 — 0,0 % Euroopa Liidu Teataja 5 115 000 4 415 000 4 415 000 2 411 962 54,6 % III jaotis 35 939 000 36 169 000 31 729 080 8 449 665 26,6 % Analüüsirühm 533 000 533 000 353 857 68 310 19,3 % Mitmesugused kulud (II jaotis) 18 517 000 14 158 500 12 816 290 4 807 312 37,5 % Reserv 6 000 000 6 000 000 — Kokku (v.a soetamine) 618 552 000 578 552 000 537 855 947 49 761 639 9,3 % Kinnisvara soetamine 15 000 000 55 000 000 55 000 000 — Kõik kokku 633 552 000 633 552 000 592 855 947 49 761 639 8,4 %

2010. aastal üle kantud summade suurenemine 2009. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt järgmistest kategooriatest:

— muud personalikulud, eelkõige lähetuskulude assigneeringud 1,1 miljonit eurot;

— arvutisüsteemid (II jaotis), eelkõige sisseostetavad teenused ja konsultandid 2,1 miljonit eurot;

— suulise tõlke kulud 1,3 miljonit eurot;

— IT-kulud III jaotises 2,5 miljonit eurot;

— mitmesugused kulud (II jaotis): multimeediaseadmete uuendamine konverentsiruumides 1 miljon eurot.

4.5. Sihtotstarbeline tulu

4.5.1. Enne 2010. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

Enne 2010. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kogusumma oli 41,7 miljonit eurot. Sellest 40 miljonit eurot seoti kulukohustustega ning 1,7 miljonit eurot kanti üle 2011. aastasse (tabel 14). 2010. eelarveaasta lõpus oli kasutada olev summa 70 % väiksem (4,3 miljonit eurot) kui 2009. aastal. Vaatamata enne 2010. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kasutamise positiivsele arengule peaks see tulu põhimõtteliselt eelarveaasta lõpuks nulli jõudma (finantsmääruse artikkel 10).

Tabel 14

Enne 2010. aasta saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2010. aastat Kohustused Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3=1–2 Ametikohtade loetelu 1 813 471 1 813 471 — Muud personalikulud 3 015 226 2 172 592 842 634 Hooned (II jaotis) 1 686 125 1 634 793 51 332 Arvutisüsteemid (II jaotis) 2 003 020 1 725 134 277 886 Suulise tõlke kulud 9 866 351 9 866 351 — Delegatsioonide sõidukulud 18 982 681 18 982 681 — Euroopa Liidu Teataja 307 413 307 413 — III jaotis 1 594 362 1 086 505 507 857 Mitmesugused kulud (II jaotis) 2 464 554 2 399 937 64 617 Reserv — — — Kokku 41 733 201 39 988 877 1 744 325

2010. aasta lõpus kasutada olevad summad hõlmavad peamiselt järgmist:

— muid personalikulusid seoses lastesõimede ja muude lastehoiuasutustega 0,7 miljonit eurot;

— arvutisüsteeme, eelkõige sisseostetavaid teenuseid ja nõustamist 0,3 miljonit eurot;

— III jaotises esitatud delegatsioonide sõidukulusid ÜJKP raames 0,5 miljonit eurot.

4.5.2. 2010. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

2010. aastal saadi sihtotstarbelist tulu kokku 32 miljonit eurot (tabel 15). Sellest summast 4,7 miljonit eurot kasutati ära eelarveaasta jooksul ja 27,3 miljonit eurot kanti üle 2011. aastasse kooskõlas finantsmääruse artikliga 10.

Tabel 15

2010. aastal saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstabelised tulud 2010. aastal Kohustused Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3=1–2 Ametikohtade loetelu 1 230 778 1 230 778 Muud personalikulud 1 216 173 7 865 1 208 308 Hooned (II jaotis) 978 547 356 001 622 546 Arvutisüsteemid (II jaotis) 892 045 191 624 700 421 Suulise tõlke kulud 2 227 077 2 227 077 Delegatsioonide sõidukulud 23 359 896 3 654 819 19 705 077 Euroopa Liidu Teataja 250 228 250 228 III jaotis 1 038 349 49 673 988 675 Mitmesugused kulud (II jaotis) 837 496 425 038 412 459 Reserv — — — Kokku 32 030 590 4 685 020 27 345 569

Suurem osa (76 %) sihtotstarbelisest tulust on seotud delegatsioonide reisikuludega (23,4 miljonit eurot II jaotises ja 0,9 miljonit eurot III jaotises). Suulise tõlkega seonduv summa 2,2 miljonit eurot tuleneb teatud keelte puhul tehtud lisamaksetest.

Ülejäänud summa on peamiselt seotud teiste institutsioonide poolt summade hüvitamisega mitmete tegevuste ja süsteemide eest, nagu osalemine nõukoguga ühises finantssüsteemis, sissemaksed nõukogu lastesõimes kohtade saamiseks ning muud nõukogu haldustegevusega seotud sissemaksed ja tagasimaksed.

(1) ELi toimimise lepingu artikkel 316: „Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, komisjoni ning Euroopa Kohtu kulud esitatakse eelarves eraldi osadena, ilma et see piiraks erikorda teatud ühiste kuluartiklite suhtes”.

(2) Inflatsioon 2009-2010: 2,0 %, töötasu kohandamine ja suulise tõlke vahendid 2,2 %.

(3) 2009. aastal vähendati reservi 1,06 miljoni euro võrra, et rahastada analüüsirühma tööd.

(4) Nõukogu 2010. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku (15639/1/09) mõju kokku 25 miljonit eurot sisaldab 23,5 miljoni euro suurust kasvu +2,5 miljoni euro suurusest reservist pärit sihtotstarbelisi vahendeid 1,5 miljoni euro suuruses summas.

(5) Lõpliku eelarve suurus pärast 40 miljoni euro mahaarvamist Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks 2009. aasta detsembris oli 563 miljonit eurot.

(6) Kuus Euroopa Ülemkogu kohtumist ja üks euroala riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumine 2010. aastal.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (KOM(2009) 126 lõplik) hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul.

(8) 14329/10 FIN 428: 2011. eelarveaasta eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek nr 1.

(9) Hõlmab in stitutsioonisiseseid assigneeringute ümberjaotamisi.

(10) 2009. aastal oli keskmine täituvus 91 %. Mõlemal aastal kohaldati asjaomastele assigneeringutele 7 % kindlasummalist vähendamist.

(11) Kooskõlas otsusega 111/07 paigutab nõukogu peasekretariaat 66 % kasutamata vahenditest ümber delegaatide sõidukulude vahenditesse samal eelarveaastal kasutamiseks. 2010. aastal oli vastav summa 13,2 miljonit eurot.

(12) Netosumma > 250 000 eurot.

(13) Hõlmab institutsioonisiseseid assigneeringute ümberjaotamisi.