SELETUSKIRI

1. Ühtekuuluvusfondi makromajanduslike ja eelarvetingimuste rakendamine

Ühtekuuluvusfond loodi selleks, et tagada tegeliku lähenemise jaoks vajalikud kasvule suunatud investeeringud transpordiinfrastruktuuri- ja keskkonnaprojektidesse, ajal, mil liikmesriigid rakendasid eelarve konsolideerimise meetmeid Maastrichti kriteeriumides sätestatud majandusliku lähenemise tingimuste täitmise programmide kohaselt. Ühtekuuluvusfondist abi saamiseks kehtivad eelarvedistsipliiniga seotud tingimused, eelkõige hoidumine ülemäärasest riigieelarve puudujäägist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126. Nende sätete eesmärk on motiveerida liikmesriikide valitsusi järgima ranget eelarvepoliitikat ja looma õiged makromajanduslikud tingimused, et tagada Ühtekuuluvusfondi vahendite tõhus kasutamine.

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4, millega kehtestatakse Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimused, on sätestatud, et nõukogu võib komisjoni ettepanekul otsustada täielikult või osaliselt peatada asjaomase liikmesriigi kulukohustuste assigneeringute täitmise fondi poolt, kui: i) kõnealuses liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja ii) ta ei reageerinud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikest 7[1] tulenevale nõukogu soovitusele kehtestatud tähtaja jooksul tõhusate meetmetega. Kulukohustuste assigneeringute peatamise otsustav faktor on seega ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8[2] alusel vastu võetud nõukogu otsus.

Peatamine puudutab ainult kulukohustuste assigneeringuid ega mõjuta seega käimasolevaid projekte, kuna makseid saab teha varasemate kumulatiivsete kulukohustuste alusel, mis jäävad avatuks määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 93 sätestatud aja jooksul. Selle aja jooksul saab liikmesriik võtta meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, ilma et see mõjutaks varasemate kulukohustustega seotud makseid Ühtekuuluvusfondist. Otsus peatada kulukohustuste täitmine võib mõjutada asjaomase liikmesriigi investeerimiskäitumist.

2. Tingimused, mis toovad kaasa Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmise peatamise 2.1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu

ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitus ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

Nõukogu kutsus 7. juulil 2009 Ungari ametiasutusi üles kõrvaldama ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2011. aastaks. Täpsemalt soovitati Ungaril piirata eelarvepositsiooni halvenemist 2009. aastal, tagades võetud ja teatavaks tehtud parandusmeetmete range rakendamine, et saavutada eemärk 3,9 % SKP-st. Lisaks soovitati alates 2010. aastast rangelt rakendada vajalikke konsolideerimismeetmeid, et struktuurne puudujääk jätkuvalt väheneks ja valitsemissektori eelarve puudujääk hakkaks uuesti vähenema, toetudes suuremal määral struktuurimeetmetele, et tagada riigi rahanduse püsiv paranemine. Nõukogu soovitas ka kindlaks määrata ja aegsasti vastu võtta konsolideerimismeetmed, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks ja tagada aastatel 2010 ja 2011 eelarve konsolideerimine kokku vähemalt 0,5% ulatuses SKP-st. Samuti soovitati Ungari ametiasutustel tagada valitsemissektori koguvõla suhte kindel vähenemine.

2.2. Ebapiisavad meetmed vastuseks nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

24. jaanuaril 2012 jõudis nõukogu järgmisele järeldusele: kuigi Ungari saavutas aastaks 2011 ametlikult kontrollväärtuse 3 % SKP-st, ei põhinenud see ülemäärase eelarvepuudujäägi struktuursel ja jätkusuutlikul kõrvaldamisel. Eelarve ülejääk 2011. aastal tulenes märkimisväärsetest ühekordsetest tuludest mahus rohkem kui 10 % SKP-st, millega kaasnes struktuurse eelarvepositsiooni halvenemine 2010. ja 2011. aastal kokku 2¾ % SKP-st, võrreldes soovitatud eelarvepositsiooni parandamisega kokku 0,5 % SKP-st. Kuigi ametiasutused kavatsevad rakendada 2012. aastal märkimisväärseid struktuurseid meetmeid ja vähendada struktuurset eelarvepuudujääki 2,6 %-ni SKP-st, tagatakse vastavus kontrollväärtusele 3 % SKP-st taas vaid tänu ühekordsetele meetmetele, mis moodustavad peaaegu 1 % SKP-st. Eeldatavasti ületab eelarvepuudujääk 2013. aastal (3¼ % SKP-st) taas ELi toimimise lepingu kohase kontrollväärtuse, seda isegi pärast täiendavate meetmete arvessevõtmist, millest on teatatud pärast komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosi. 2013. aasta suurem eelarvepuudujääk tuleneb peamiselt asjaolust, et ajutised ühekordsed tulud kaotatakse järk-järgult, nagu oli kavandatud, kuid mitte kõiki kavandatud struktuurireforme ei ole piisavalt täpsustatud. Kokkuvõtteks jõudis nõukogu järeldusele, et Ungari ametiasutuste reageering nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ei ole olnud piisav.

3. Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmise kavandatav peatamine

Võttes arvesse i) Ungari ülemäärast eelarvepuudujääki ja ii) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohast nõukogu otsust, milles sätestatakse, et nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele ülemäärane eelarvepuudujääk lõpetada ei ole reageeritud tõhusate meetmetega, on komisjon seisukohal, et viivitamata tuleb tagada raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarveseisundi kiireks taastamiseks.

Seega teeb komisjon ettepaneku peatada osaliselt Ühtekuuluvusfondist Ungarile eraldatud kulukohustuste assigneeringute täitmine. Peatamine jõustub 1. jaanuaril 2013.

4. Peatamise lõpetamine ja peatatud kulukohustuste täitmise järgmisesse eelarvesse ülekandmine

Pärast ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohast nõukogu 24. jaanuari 2012. aasta otsust soovitab komisjon nõukogul võtta vastu uus artikli 126 lõike 7 kohane soovitus ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Selles soovituses täpsustab nõukogu Ungarit puudutavad meetmed.

Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast nõukogu soovituse vastuvõtmist peab Ungari andma aru võetud meetmetest ja selle põhjal hindab komisjon, kas Ungari võetud meetmed näivad ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks tõhusad.

Kui hinnang on positiivne, edastab komisjon nõukogule sellekohase teatise, märkides, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse edasised sammud ei ole vajalikud. Selle põhjal teeb nõukogu komisjoni ettepanekul viivitamatult otsuse peatamine lõpetada.

Seejärel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse. Selle aja jooksul jätkab komisjon võetud meetmete rakendamise jälgimist vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusele. Kui võetud meetmed osutuvad mis tahes ajal enne ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohast kehtetukstunnistamist ebapiisavaks, võtab nõukogu komisjoni soovituse põhjal vastu uue artikli 126 lõike 8 kohase otsuse. Komisjoni ettepanekul võib nõukogu vastu võtta uue otsuse Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmise peatamise kohta.

Kui aga kuue kuu möödumisel artikli 126 lõike 7 kohase soovituse vastuvõtmisest otsustab nõukogu, et tõhusaid meetmeid ei ole võetud, jääb esialgne peatamisotsus jõusse. Lisaks võib selle tulemusel vastuvõetav artikli 126 lõike 8 kohane otsus tuua kaasa täiendavate Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste täitmise peatamise.

Lisaks otsustab nõukogu peatamise lõpetamisel komisjoni ettepanekul kanda peatatud kulukohustuste täitmine üle järgmisesse eelarvesse, kooskõlas menetlusega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[3] mis kehtib kuni aastani 2013. Kui peatamise lõpetamise otsus tehakse pärast 31. detsembrit 2013, kohaldatakse peatatud kulukohustuste järgmisesse eelarvesse ülekandmise suhtes nõukogu määrust (EL) nr [...], millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020[4].

2012/0034 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega peatatakse Ühtekuuluvusfondist Ungarile ettenähtud kulukohustuste täitmine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1084/2006 (millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94)[5] ja eriti selle artikli 4 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 174 peab liit välja töötama ja rakendama meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut.

(2) ELi toimimise lepingu artikli 175 kohaselt peavad liikmesriigid teostama ja koordineerima oma majanduspoliitikat niisugusel viisil, mille abil on võimalik saavutada artiklis 174 seatud eesmärgid. Liidu poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning siseturu rajamisel tuleb arvesse võtta ka artiklis 174 seatud eesmärke ning aidata kaasa nende saavutamisele.

(3) ELi toimimise lepingu artiklis 121 kutsutakse nõukogu üles jälgima tähelepanelikult liikmesriikide ja liidu majandusarengut, et tagada liikmesriikide majanduspoliitika tihedam kooskõlastamine ja majandusliku suutlikkuse püsiv vastastikune lähenemine ning tagada majanduspoliitika ühtivus majanduspoliitika üldsuunistega.

(4) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 126 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

(5) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 177 määravad Euroopa Parlament ja nõukogu kindlaks Ühtekuuluvusfondi ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ja ülesehituse; fond annab rahalist abi keskkonnaprojektidele ning üleeuroopaliste võrkude projektidele transpordi infrastruktuuri valdkonnas.

(6) Protokollis nr 28 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta leppisid liikmesriigid kokku, et Ühtekuuluvusfond annab liidu rahalist toetust keskkonna ning üleeuroopaliste võrkude alaste projektide tarvis liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest ning millel on olemas programm ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud majanduslike lähenemiskriteeriumide täitmiseks.

(7) Määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4 on sätestatud Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimused ning selles seatakse fondist rahalise abi saamine sõltuvusse riigieelarve ülemäärase puudujäägi vältimisest, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 126[6].

(8) 5. juulil 2004 otsustas nõukogu artikli 104 lõike 6 põhjal, et Ungaris eksisteerib ülemäärane eelarvepuudujääk ning esitas samal kuupäeval esimese artikli 104 lõike 7 kohase soovituse. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 võttis nõukogu 7. juulil 2009 vastu viimase Ungarile adresseeritud soovituse kõrvaldada ülemäärane riigieelarve puudujääk hiljemalt 2011. aastaks. Täpsemalt soovitati Ungaril piirata eelarvepositsiooni halvenemist 2009. aastal, tagades võetud ja teatavaks tehtud parandusmeetmete range rakendamine, et saavutada eemärk 3,9 % SKP-st. Lisaks pidi Ungari alates 2010. aastast rangelt rakendama vajalikke konsolideerimismeetmeid, et struktuurne puudujääk jätkuvalt väheneks ja valitsemissektori eelarve puudujääk hakkaks uuesti vähenema, toetudes suuremal määral struktuurimeetmetele, et tagada riigi rahanduse püsiv paranemine. Ungari pidi ka esitama ja aegsasti vastu võtma konsolideerimismeetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks ja eelarve konsolideerimiseks 2010. ja 2011. aastal kokku 0,5 % SKP-st. Lisaks tuli tagada valitsemissektori koguvõla suhte kindel vähenemine.

(9) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 8 võttis nõukogu 24. jaanuaril 2012 vastu otsuse, millega määratakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud vastusena nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid. Otsuses märgiti, et kuigi Ungari saavutas aastaks 2011 ametlikult kontrollväärtuse 3 % SKP-st, ei põhinenud see ülemäärase eelarvepuudujäägi struktuursel ja jätkusuutlikul kõrvaldamisel. Eelarve ülejääk 2011. aastal tulenes märkimisväärsetest ühekordsetest tuludest mahus rohkem kui 10 % SKP-st, millega kaasnes struktuurse eelarvepositsiooni halvenemine 2010. ja 2011. aastal kokku 2,75% SKP-st, võrreldes soovitatud eelarvepositsiooni parandamisega kokku 0,5 % SKP-st. Kuigi ametiasutused kavatsevad rakendada 2012. aastal märkimisväärseid struktuurseid meetmeid ja vähendada struktuurset eelarvepuudujääki 2,6 %-ni SKP-st, tagatakse vastavus kontrollväärtusele 3 % SKP-st taas vaid tänu ühekordsetele meetmetele, mis moodustavad peaaegu 1 % SKP-st. Eeldatavasti ületab eelarvepuudujääk 2013. aastal (3,25% SKP-st) taas ELi toimimise lepingu kohase kontrollväärtuse, seda isegi pärast täiendavate meetmete arvessevõtmist, millest on teatatud pärast komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosi. 2013. aasta suurem eelarvepuudujääk tuleneb peamiselt asjaolust, et ajutised ühekordsed tulud kaotatakse järk-järgult, nagu oli kavandatud, kuid mitte kõiki kavandatud struktuurireforme ei ole piisavalt täpsustatud. Kokkuvõtteks jõudis nõukogu järeldusele, et Ungari ametiasutuste reageering nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ei ole olnud piisav.

(10) Seega on Ungari puhul täidetud määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikli 4 lõikes 1 sätestatud kaks tingimust. Nõukogu võib komisjoni ettepanekul seega täielikult või osaliselt peatada kulukohustuste täitmise Ühtekuuluvusfondi poolt alates 1. jaanuarist 2013. Otsus peatavate Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste assigneeringute summa suuruse kohta peab tagama, et peatamine on ühtaegu nii tõhus kui ka proportsionaalne, võttes arvesse üldist majandusolukorda Euroopa Liidus ja Ühtekuuluvusfondi suhtelist tähtsust asjaomase liikmesriigi majandusele. Seega on asjakohane määruse (EÜ) nr 1084/2006 artikli 4 lõike 1 esmakordsel kohaldamisel asjaomase liikmesriigi suhtes määrata summa suuruseks 50 % 2013. aasta ühtekuuluvusfondide vahenditest, mis ei tohi ületada 0,5 % komisjoni talituste prognoositavast asjaomase liikmesriigi nominaalsest SKP-st.

(11) Juba enne peatamist heaks kiidetud transpordi- ja keskkonnaprojektide rakendamist või võetud kohustuste täitmist ei kahjustata, kui vajalikke parandusmeetmeid rakendatakse viivitamata. Kulukohustuste assigneeringute peatamine alates järgmisest aastast ei mõjuta pikema aja jooksul käimasolevate projektide rakendamist, mis annab ametiasutustele vajaliku aja võtta meetmeid, mis taastaksid jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive saavutamist võimaldavad makromajanduslikud ja eelarvetingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 2013 peatatakse Ungarile ettenähtud Ühtekuuluvusfondi kulukohustuste assigneeringud 495 184 000 euro ulatuses (jooksevhindades).

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Millega asendatakse määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4 nimetatud asutamislepingu artikli 104 lõige 7.

[2] Millega asendatakse määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4 nimetatud asutamislepingu artikli 104 lõige 8.

[3] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1, (punkt 20).

[4] Komisjoni ettepanek KOM(2011) 398 (lõplik), 29.6.2011 (artikkel 8).

[5] ELT L 210, 31.7.2006, lk 79.

[6] Millega asendatakse määruse (EÜ) nr 1084/2006 artiklis 4 nimetatud asutamislepingu artikkel 104.