Lühikokkuvõte Läti kohtusüsteem on kasu saanud meetmetest, mille eesmärk on veelgi parandada kohtusüsteemi sõltumatust, kvaliteeti ja tõhusust. On hakatud kohaldama uut kohtunikukandidaatide valimise korda, mis on kehtestatud selleks, et tugevdada kohtute sõltumatust. Kohtunõukogu kiitis kohtute sõltumatuse suurendamiseks heaks uue strateegia aastateks 2021–2025. Paraku on kohtunõukogu vahendid, eriti töötajate hulk, endiselt piiratud – probleem, mis tõstatati juba õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes. Vastu on võetud uus kohtunike eetikakoodeks, et ajakohastada eetikaalaseid suuniseid, mis olid 1995. aastast saati muutmata. Kohtute ja prokuratuuride digiteerimise tase on kõrge ning tehakse jõupingutusi, et tõsta seda veelgi. Valitsusel on kavas luua uus koolituskeskus, kuhu koondatakse kogu kohtusüsteemis pakutav koolitus. Oluline on kaasata kohtunikud piisavalt selle koolituskeskuse juhtimisse ja järelevalvesse. Toimima on hakkamas hiljuti loodud majanduskohus, mis vajab piisavalt vahendeid (nii töötajaid kui ka koolitust), et olla suuteline käsitlema tõhusalt keerulisi majandus- ja finantsasju. Seadusandlikud reformid, mille Läti on vastu võtnud korruptsioonivastase võitluse raamistiku tulemuslikkuse suurendamiseks, tuleb alles täielikult ellu viia. Õigusaktidega on kriminaliseeritud ametiseisundi kuritarvitamine, riigisisene ja piiriülene altkäemaksu andmine ja võtmine ning mõjuvõimuga kauplemine. Koostamisel on uus korruptsiooni ennetamise tegevuskava. Korruptsiooniga seotud kuritegude uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine on endiselt mitme asutuse ühine ülesanne. On võetud meetmeid, et parandada korruptsiooni ennetamise ja korruptsiooni vastu võitlemise büroo suutlikkust uurida korruptsioonijuhtumeid. Jätkunud on töö eetikaraamistikuga eesmärgiga ära hoida huvide konflikte, kuid nn pöördukse efekti ja töösuhtejärgseid piiranguid reguleerivad sätted on endiselt piiratud. Lobitöö on jätkuvalt reguleerimata – parlament alles arutab asjaomast seaduseelnõud. Riigikontroll auditeeris enam kui 90 % vahenditest, mis kulutati 2020. aastal COVID-19ga seotud toetusmeetmete jaoks. Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse valdkonnas on audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud uus õigusakt, millega suurendatakse meediat reguleeriva asutuse – riikliku elektroonilise meedia nõukogu – sõltumatust, kuid samal ajal kitsendatakse selle asutuse pädevust, jättes selle asutuse järelevalve alt välja avalik-õigusliku meedia tegevuse. Kuigi ajakirjanike kaitse ja teabele juurdepääsu õiguse tagamiseks on olemas terviklik raamistik, ilmneb, et ajakirjanikud kogevad veebis jätkuvalt isiklikke rünnakuid, mille taga on sageli poliitikud. On astutud samme, et leevendada COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju meediale. Peale selle on väljendatud mõningast muret seoses ajakirjanike piiratud juurdepääsuga teabele COVID-19 pandeemia ajal. Erakorralise seisukorra raames, mis lõppes 2021. aasta aprillis, võeti vastu meetmed, et võidelda COVID-19 pandeemiaga. Parlament jätkas kaugtööd ja vaatas läbi pandeemiaga seotud meetmed. Paraku oli parlamendil võimalik vaid tagantjärele heaks kiita või tagasi lükata valitsuse meetmed, mis olid seoses erakorralise seisukorraga enamasti juba jõustunud, ning ta ei saanud neid meetmeid muuta. Ombudsmani büroo, mis akrediteeriti uuesti A-staatusega, jätkas pandeemiaga seotud meetmete jälgimist. Valitsus võttis sidusama kodanikuühiskonna väljakujundamiseks vastu uued suunised aastateks 2021–2027 ning andis vabaühendustele rahalist toetust, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju.

I.Kohtusüsteem

Läti kohtusüsteemil on kolm astet. Esimeses astmes on üheksa rajoonikohut/linnakohut, kes arutavad tsiviil- ja kriminaalasju, ning üks rajooni halduskohus. Uus spetsialiseerunud majanduskohus tegeleb teatavate majandus- ja finantskuritegudega. Teises astmes on viis regionaalset kohut, kes arutavad tsiviil- ja kaubandusasju, ning üks regionaalne halduskohus. Kolmandas astmes arutab kriminaal-, tsiviil- ja haldusasju kõrgeim kohus. Konstitutsioonikohus teeb põhiseaduslikkuse järelevalvet. Sõltumatu kohtunõukogu ülesanne on osaleda kohtusüsteemi põhimõtete ja strateegia väljatöötamises ning kohtusüsteemi korralduse parandamises. Lisaks valib kohtunõukogu kohtunikukandidaadid, nimetab ametisse ja vabastab ametist kohtute esimehed, määrab kindlaks kohtute võrgustiku ja kiidab heaks koolituse sisu. Kohtunikukandidaadid valitakse kohtunõukogu korraldatud avaliku konkursi teel. Nad järjestatakse ja kantakse nimekirja, mille alusel justiitsminister esitab parlamendile (Saeima) ametisse nimetamiseks kõige rohkem punkte saanud kandidaadi. Kolme aasta möödudes nimetab parlament pärast õigusasutuselt hinnangu saamist kohtunikud justiitsministri ettepanekul ametisse tähtajatult. Prokuratuur on sõltumatu õigusasutus, mida juhib peaprokurör. Läti osaleb Euroopa Prokuratuuri töös. Läti advokatuur on sõltumatu autonoomne kutseorganisatsioon, mis tegeleb advokaatidega seotud distsiplinaarmenetlustega.

Sõltumatus

Tajutava sõltumatuse tase on alates 2016. aastast nii ettevõtjate kui ka üldsuse hinnangul tõusnud ning püsib keskmine. 57 % üldsusest peab kohtute sõltumatust võrdlemisi suureks või väga suureks, ning sama arvab 53 % ettevõtjatest. Tajutava sõltumatuse tase on alates 2016. aastast nii üldsuse kui ka ettevõtjate hinnangul paranenud ning on 2021. aastal üldsuse silmis 12 % ja ettevõtjate silmis 6 % kõrgem.

On hakatud kohaldama uut kohtunikukandidaatide valimise korda, et tugevdada kohtute sõltumatust. Nagu on kirjeldatud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, määras kohtunõukogu kindlaks uue korra kohtunikukandidaatide valimiseks – pädevus, mis läks 2018. aasta seadusega täidesaatvalt võimult üle kohtunõukogule. Komisjon, mille kohtunõukogu moodustas rajooni- ja regionaalsete kohtute jaoks kohtunikukandidaatide valimiseks, alustas tööd 22. oktoobril 2020 ja kasutas talle antud pädevust esimest korda hiljuti loodud majanduskohtu kohtunike valimisel. Tuginedes selle valikuprotsessi raames saadud kogemustele, kohandas kohtunõukogu 2021. aasta aprillis veidi rajooni- ja regionaalsete kohtute jaoks kohtunikukandidaatide valimise korda, täiustades nii kontrollide ja hindamiskriteeriumide sisu kui ka protsessi korraldust, eriti kirjalikke teste. Kohtunõukogu pidas korra üldist rakendamist edukaks. Muudetud eeskirjad reguleerivad regionaalsetes tsiviil- ja kriminaalkohtutes vabade ametikohtade täitmisel rakendatavat valikuprotsessi alates 2021. aasta maist.

Kohtunõukogu võttis kohtute sõltumatuse suurendamiseks vastu strateegia aastateks 2021–2025. 2021. aasta märtsis heaks kiidetud uue strateegia üldeesmärk on tõsta kohtusüsteemi sõltumatuse, kvaliteedi ja vastutuse taset, saavutades kohtunike võrdse esindatuse riigivõimu harude vahelises dialoogis. Selleks on strateegias tehtud ettepanek usaldada kohtunike koolitamine täidesaatva võimu asemel kohtunõukogule. Samuti püütakse strateegiaga tugevdada kohtunõukogu toimimist ja rolli ning suurendada kohtunike iseorganiseerumise alast suutlikkust. See on oluline, et edendada kohtute tegevusautonoomiat – praegu esitab kohtunõukogu kohtute rahastamise küsimuses üksnes arvamusi ning kõrgeim kohus on riigi ainus kohus, mis kavandab ja taotleb oma eelarvevahendeid sõltumatult.

Vastu on võetud uus kohtunike eetikakoodeks. 2021. aasta veebruaris võeti vastu uus kohtunike eetikakoodeks. Koodeksi võttis vastu kohtunike eetikakomisjon. Sellega asendati koodeks, mis oli kehtinud alates 1995. aastast ja mis oli mitmes mõttes aegunud. Eelkõige on uus koodeks koostatud põhimõtete, mitte üksikasjalike käitumiseeskirjade kogumina, ning selles ei käsitleta olukordi, mis on reguleeritud õigusnormidega. Eetikakomisjon käsitleb aastas keskmiselt 10–20 eetika väidetava rikkumise juhtumit. Kui lihtsate juhtumite kohta teeb otsuse eetikakomisjon, siis raskemad rikkumised suunatakse otsuse tegemiseks ja distsiplinaarmeetmete võtmiseks kohtunike distsiplinaarnõukogule. 2020. aastal kohaldati ühe kohtu liikme suhtes distsiplinaarmeedet COVID-19 pandeemiaga seotud piirangute rikkumise tõttu.

Kvaliteet

Kohtute ja prokuratuuride digiteerimise tase on kõrge ning tehakse jõupingutusi, et seda veelgi tõsta. Nagu teatati möödunud aastal, on Läti kohtusüsteem ELis üks kõige arenenumaid seoses IKT kasutamisega, eelkõige kohtuasjade haldamisel ja kohtutegevuse statistikas, kohtutega suhtlemisel ja kohtuotsuste (millest enamik on masinloetavad) avaldamisel veebis. Projekt, mille eesmärk on võtta kasutusele elektrooniline kohtuasjade haldamise süsteem, et ajakohastada menetlustoimingute registreerimist ja registripidamise digiteerimist, edeneb hästi. Esimeses etapis kavatseb valitsus keskenduda uurimisele ja kohtumenetlusele. Projekti täielik elluviimine on kavandatud 2023. aastasse. 2020. aastal varustati katseprojekti raames 11 kohtusaali ekraanidega, et jälgida kohtuasju veebis, ning kavas on paigutada 2021. aasta lõpuks ekraanid enamikku kohtusaalidesse. Tulemusauditi tegemisel jõudis riigikontroll siiski järeldusele, et elektroonilise kohtuasjade haldamise süsteemi kasutuselevõtu projekti juhtimist tuleb parandada. Endiselt vajab edendamist turvaliste elektrooniliste sidevahendite kättesaadavus prokuratuuride jaoks, eriti suhtlemiseks kaitseadvokaatide, kinnipidamisasutuste, uurimisasutuste ja kohtutega. Sellised turvalised elektroonilised sidekanalid kiirendavad ja tõhustavad kohtuasjade ettevalmistamist.

Valitsusel on kavas luua 2024. aasta lõpuks uus koolituskeskus, kuhu koondatakse kogu kohtusüsteemis pakutav koolitus. Praegu koolitab kohtunikke ja kohtute töötajaid Läti õigusalase koolituse keskus, mis loodi sihtasutusena 1995. aastal ja mis põhineb mitmeaastasel lepingul. See institutsiooniline mudel on kohtusüsteemis pakutava koolituse pikaajalise planeerimise vaatenurgast ebastabiilne, kuna leping eeldab korrapäraseid riigihankeid. Peale selle haldab õiguskoolituse jaoks eraldatavaid vahendeid praegu justiitsministeeriumile alluv kohtute amet ja kohtunike panus on piiratud. Kohtunõukogu kiidab heaks kohtunike ja kohtute töötajate koolitusprogrammid, peaprokuratuur vastutab prokuröride alg- ja täienduskoolituse eest. Uuest koolituskeskusest saab koolitusasutus nii kohtunikele ja prokuröridele kui ka eriuurijatele, kohtute töötajatele ja abiprokuröridele. Kohtunõukogu teatas oma 2021.–2025. aasta strateegias eesmärgist võtta kohtunike koolitamine täidesaatvalt võimult üle. Kohtunõukogu osalemine koolituskeskuse loomises ja haldamises annab võimaluse see eesmärk täita. Koolituskeskuse loomine tooks koolitusse rohkem institutsioonilist ja finantsstabiilsust ning parandaks veelgi Läti kohtusüsteemi kvaliteeti. Uues koolituskeskuses on kavas rakendada koolituse pakkumisel valdkonnaülest lähenemisviisi ja pakkuda väljaõpet kõigil õigusemõistmisega seotud erialadel, mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni Euroopa õigusalase koolituse strateegiaga aastateks 2021–2024 ning ELi nõukogu järeldustega õiguspraktikute koolituse edendamise kohta. On oluline, et õiguspraktikud (kohtunikud ja prokurörid) ise osaleksid uue koolituskeskuse juhtimises, järelevalves ja prioriteetide kindlaksmääramises kooskõlas Euroopa standarditega.

Toimima on hakkamas hiljuti loodud majanduskohus. Kohus on pädev menetlema teatavat liiki tsiviilasju, samuti korruptsiooniga seotud kohtuasju ning majandus- ja finantskuritegusid. Kohtus peaksid hakkama tööle kümme kohtunikku ja 21 haldusassistenti. Majanduskohus alustas tööd 31. märtsil 2021. Järgides eespool nimetatud uut kohtunikukandidaatide valimise korda, on kümnest kohtunikust seni ametisse nimetatud üheksa kohtunikku, kellel on erinev ametialane taust (sh finantsalane), kuid kellest ükski ei ole varem olnud kohtunik. Majanduskohtu uute kohtunike ametialaseks toetamiseks on kohtunõukogu pakkunud mentorlust. Igale kohtunikule määrati mentor ning anti rahapesuga seotud õigusaktide ning kaubandus-, konkurentsi- ja finantsõiguse alast eriväljaõpet. 2021. aasta teise poolde on kavandatud koolitus kindlustusega seotud küsimustes. Majanduskohus menetleb aastas eeldatavasti 250–500 kohtuasja, milleks on vaja piisavaid vahendeid – nii töötajaid kui ka koolitust –, et oleks võimalik tõhusalt käsitleda keerulisi majandus- ja finantsasju. Justiitsministeerium jälgib tähelepanelikult kohtu tegevusega seotud arengut ja kavatseb vaadata olukorra üle pärast esimest tegevusaastat.

Kohtunõukogu tegutseb nappide vahenditega. Õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes leiti, et hoolimata uute volituste saamisest on kohtunõukogul personalipuudus, mis võib tal takistada uute volituste kasutamist. Mingit arengut rahaliste vahendite ja inimressursside osas ei ole vahepeal toimunud. Üks kõrgeima kohtu eelarveprioriteete aastatel 2022–2024 on suurendada kohtunõukogu suutlikkust, milleks luuakse nõustaja ja konsultandi ametikoht.

Tõhusus

Kohtusüsteem püsis tõhus, hoolimata COVID-19 pandeemiaga seotud väljakutsetest. Tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjades on kohtumenetluste kestus (mõõdetuna otsusele jõudmiseks kuluvas ajas) ELi arvestuses endiselt keskmine või keskmisest lühem. Pooleliolevate kohtuasjade arvu puhul, mis juba on üks väiksemaid ELis, võib täheldada väikest kahanemist. Algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr ületab jätkuvalt 100 %, mis tähendab, et kohtud saavad sissetulevate asjadega hakkama. Jätkuvaid edusamme on märgata rahapesuga seotud kohtuasjade menetlemise keskmise kestuse osas, mis lühenes 2019. aastal 212 päevale (2018. aastal 303 päeva). 2020. aastal püsis menetluste keskmine kestus muutumatuna: tsiviil-, kriminaal- ja haldusasjade menetlemine esimese astme kohtutes lühenes veidi ning tsiviil- ja kriminaalasjade menetlemine teise astme kohtutes pikenes veidi. 2020. aasta veebruaris esitas kohtunõukogu kõrgeimale kohtule üleskutse luua töörühm, et analüüsida põhjuseid, miks menetlused tsiviil-, kriminaal- ja haldusasjades on pikad. Töörühm esitas kohtunõukogule kodukorra kohta kolm aruannet, milles oli jõutud järeldusele, et ehkki igat liiki menetluste puhul esineb selgeid probleeme, on kõigi menetluste hõlbustajad kohtunikud ja seepärast tuleks rõhku panna kohtunike koolitamisele.