SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

· Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit viinhappe impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamise menetluses.

· Üldine taust

Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

· Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

HRVst pärit viinhappe impordi suhtes kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006[2] lõplik dumpinguvastane tollimaks. Seda muudeti nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012[3] ning pikendati veel viie aasta võrra nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 349/2012[4].

· Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

· Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

· Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

· Mõju hindamine

Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

· Kavandatud meetme kokkuvõte

29. juulil 2011 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) HRVst pärit viinhappe impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamise algatamise kohta. Seda tehti pärast läbivaatamistaotluse esitamist, mis piirdus vaid dumpingu ja HRV kahe viinhappetootjaga, kelleks olid Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai ja Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou.

Uurimine selgitas välja dumpingu jätkumise.

Seepärast soovitatakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivaid meetmeid muuta; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 28. juuliks 2012.

· Õiguslik alus

Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

· Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

· Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.

· Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

2012/0148 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[5] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) 2006. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006[6] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Määrust muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008[7]. 2012. aastal muutis nõukogu kehtivaid meetmeid rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012[8] ja pikendas nende kehtivust veel viie aasta võrra rakendusmäärusega (EL) nr 349/2012[9].

2. Vahepealse läbivaatamise algatamine

(2) Läbivaatamistaotluse esitasid järgmised liidu tootjad: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl ja Comercial Quimica Sarasa s.l. (edaspidi „taotluse esitajad”).

(3) Läbivaatamistaotlus piirdus dumpingu uurimisega kahe Hiina eksportiva tootja puhul, kelleks olid Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. Taotluses väideti, et meetmete jätkuv kohaldamine kehtestatud tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, ei olnud dumpingu vastu võitlemiseks enam piisav, arvestades asjaolu, et kummalegi tootjale ei tohiks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

(4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks määranud, et komisjonil on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, andis komisjon 29. juulil 2011 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[10] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse dumpinguga piirduv vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

3. Uurimine

3.1. Uurimisperiood

(5) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

3.2. Uurimisega seotud isikud

(6) Komisjon teatas ametlikult asjaomase riigi kahele eksportivale tootjale ja asjaomase riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest.

(7) Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

3.3. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(8) Komisjon saatis küsimustikud kahele läbivaatamistaotluses nimetatud eksportivale tootjale ja võrdlusriigi Argentina tootjatele.

(9) Küsimustike vastused saadi kahelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ka võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt.

(10) Et võimaldada kahel valimisse kuuluval HRV eksportival tootjal soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid mõlemalt eksportivalt tootjalt.

(11) Komisjon kogus ja kontrollis kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:

(a) HRV eksportivad tootjad

– Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

– Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou

(b) võrdlusriigi eksportivad tootjad

– TARCOL S.A., Buenos Aires

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(12) Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimiseski, nimelt HRVst pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

(13) Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadustest, nagu liidus toimuva tootmise puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu HRVs toimuva tootmise puhul. Ainult L(+)-viinhapet toodetakse veinivalmistamise kõrvalsaadustest. Sünteetiline tootmine võimaldab nii L(+)- kui ka DL-viinhappe valmistamist. Vaatlusalune toode võib kuuluda mõlemasse liiki ning nende kasutusalad kattuvad.

2. Samasugune toode

(14) Sarnaselt eelmisele uurimisele arvestati, et HRVs toodetud ja ELi eksporditud viinhappel, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja sealsel siseturul müüdud viinhappel ning ELis selle tootjate valmistatud ja müüdud viinhappel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhikasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1. Turumajanduslik kohtlemine

(15) Mõlemad läbivaatamistaotluses nimetatud äriühingud taotlesid turumajanduslikku kohtlemist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

(16) Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid:

(1) majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

(2) raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel juhtudel;

(3) varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

(4) pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

(5) vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

(17) Mõlemad HRV tootjad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti ning kõnealuste koostööd tegevate äriühingute valdustes viidi läbi kohapealne uurimine.

(18) Mõlema äriühingu puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest artikli 2 lõike 7 punkti c esimese kriteeriumi kohaselt lähtuvalt tõendusmaterjalist, et põhitooraine (benseeni) hind oli moonutatud. Hiina omamaiste hindade võrdlusest (kasutades allikana ühe koostööd tegeva tootja ostuhindu) muude turumajanduslike riikide hindadega selgus, et uurimisperioodil esines hinnaerinevus, mis jäi vahemikku 19 – 51 %. HRV kohaldab benseeni suhtes 40 % suuruse imporditariifi (mis küll läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult veel ei kehtinud) ega tagasta ekspordi suhtes kohaldatavat 17 %-list käibemaksu. Leiti, et ka vahesaaduse maleanhüdriidi (mida ostis ja kasutas allikana teine koostööd tegev tootja) hind on moonutatud..

(19) Samuti keelduti 2. ja 3. kriteeriumile tuginedes ühe äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest leidus tõendeid maakasutusõiguse tõttu allasurutud hindade kohta ja ka äriühingu vara ülehindamise kohta eesmärgiga tagada laenu riigile kuuluvast pangast.

(20) Mõlemad äriühingud vaidlustasid komisjoni järeldused pärast seda, kui need olid neile teatavaks tehtud. Kumbki äriühing ei osanud aga põhjendada benseeni madalat hinda Hiina turul. Põhjenduses 19 nimetatud äriühing esitas mõned dokumendid, et vaidlustada komisjoni järeldused maakasutusõiguse hindade ning äriühingu vara hindamise kohta. Kuna aga kõnealuseid dokumente küsiti juba kontrollkäigu ajal ning neid ei esitatud, otsustati, et vastavat teavet ei ole võimalik kontrollida ning seda ei käsitata usaldusväärsena.

(21) Seega keeldutakse mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest.

(22) Siiski vastavad mõlemad äriühingud algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetele ning seega saab neile kehtestada individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud, kasutades nende ekspordihindu.

2. Võrdlusriik

(23) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

(24) Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist tehti võimalike alternatiivsete kolmanda turumajandusriigi tootjatena kindlaks üks India ja üks Austraalia äriühing. Kumbki kahest äriühingust ei vastanud aga neile saadetud küsimustikule.

(25) Üks viinhappe tootja Argentinas tegi uurimise raames koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentina viinhappeturul on konkurents kahe võistleva kohaliku tootja ja kolmandatest riikidest saabuva impordi tõttu. Tootmismaht Argentinas moodustab rohkem kui 20 % Hiina vaatlusaluse toote ekspordi mahust Euroopa Liitu. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks.

(26) Seetõttu jõuti otsusele, nagu eelnevas uurimiseski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

3. Normaalväärtus

(27) Normaalväärtus määrati kindlaks võrdlusriigi koostööd tegeva tootja esitatud teabe põhjal. Kuigi võrdlusriigi tootja müüs vaatlusalust toodet oma siseturul, otsustati lähtuvalt Argentina ja HRV tootmismeetodite erinevusest, mis mõjutab olulisel määral hindu ja kulusid, arvutada normaalväärtus, mitte kasutada siseturu müügihindu. Tooraine hind Argentinas asendati benseeni keskmise turuhinnaga ning Argentina müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati, et paremini Hiina siseturu olukorda kajastada.

(28) L(+)-viinhappe (mida valmistab Argentina tootja) normaalväärtus arvutati seetõttu Argentina L(+)-viinhappe tootmiskulust ning arvesse võeti Argentina ja HRV tootmismeetodite erinevust.

(29) Kuna Argentina tootja ei valmistanud DL-viinhapet, arvutati ka tema puhul normaalväärtus mõlema tooteliigi hindade vahel leitud erinevust arvesse võttes.

4. Ekspordihind

(30) Ekspordihinnad määrati mõlema Hiina eksportiva tootja jaoks kindlaks tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal.

5. Võrdlus

(31) Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse teatavaid erinevusi transpordi, kindlustuse ja kaudsete maksude osas, juhul kui need tõendatult mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

6. Dumpingumarginaalid

(32) Mõlema äriühingu puhul võrreldi iga toote kaalutud keskmist normaalväärtust sama liiki toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

(33) Sellest lähtuvalt on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing || Dumpingumarginaal

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. || 8,3 %

7. Muutunud asjaolude püsiv laad

(34) Läbivaatamistaotluses väideti, et kummalegi Hiina eksportivale tootjale ei tohiks enam võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ning et selline muutus on püsivat laadi. Arvestades turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise põhjuseid, võib nentida, et käesoleva läbivaatamise järeldused on püsivat laadi. Tõendusmaterjalist selgub, et benseeni hinda Hiinas oli moonutatud juba enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ning selle kinnituseks, et Hiina valitsus on nimetatud moonutused juba kõrvaldanud või kavatseb seda teha, ei ole ühtegi tõendit.

(35) Konkreetsete äriühingutega seotud põhjuste tõttu, mis on välja toodud põhjenduses 19, on ka need püsivat laadi, sest mõjutavad äriühingu kulusid ja otsuseid olulise ajavahemiku jooksul. Tegemist ei olnud sündmustega, mis oleksid mõjutanud esialgset uurimist, mille raames konkreetsele äriühingule võimaldati turumajanduslik kohtlemine.

D. KEHTIVATE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE

(36) Eespool esitatust lähtuvalt leitakse, et käesoleva dumpinguvastase läbivaatamisega tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtivate meetmete taset muuta.

(37) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevaid meetmeid muuta. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(38) Üks Hiina äriühing vastas nimetatud teavitamisele taas sellega, et vaidlustas järeldused turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise kohta, mis oli tehtud põhitooraine hinnamoonutuse tõttu. Kuid oma väidete kinnituseks ei esitanud kõnealune äriühing uut tõendusmaterjali ning seetõttu lükati need tagasi. Ühtlasi küsis kõnealune äriühing lisateavet punktis 27 osutatud kohanduste kohta, kuid selle andmisest keelduti, sest vastasel juhul oleks tulnud avaldada andmed Argentina ainsa tootja tootmismeetodite ja -kulude kohta.

(39) Liidu tootmisharu vastas teavitamisele sellega, et seadis kahtluse alla arvestusliku normaalväärtuse kasutamise võrdlusriigi siseturu müügihindade asemel ning samuti eespool märgitud kohandused, mis tehti arvestuslikku normaalväärtusse, et arvestada Argentina ja Hiina tootmisprotsesside ja toorainete vahelist erinevust.

(40) Mis puutub arvestusliku normaalväärtuse kasutamisse Argentina hindade asemel, ei saa seda pidada meetodi muutmiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9. Esialgse uurimise raames võimaldati mõlemale Hiina äriühingule turumajanduslikku kohtlemist ja seetõttu võeti normaalväärtus nende endi omamaistest hindadest. Kuna nüüd on mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldutud, ei saa enam sama meetodit kasutada.

(41) Liidu tootmisharu väitis lisaks, et komisjon oleks pidanud käesoleva läbivaatamisega seotud kahe eksportija individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutama esialgse uurimise ajal Hiina jaoks sätestatud jääktollimaksu arvutamise metoodikat. Väide lükati tagasi, sest jääktollimaks oli arvutatud nende äriühingute jaoks, kes ei teinud esialgse uurimise ajal koostööd. Seetõttu ei saa seda võrrelda individuaalse dumpingumäära arvutamisega koostööd tegeva tootja jaoks, kelle puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest.

(42) Mis puutub eespool märgitud normaalväärtuse kohandamisse, siis see oli vajalik õiglase võrdluse tagamiseks sünteetiliselt toodetud viinhappe ekspordihinna ja looduslähedasest tootmisprotsessist lähtuva normaalväärtuse vahel. Kui sama arvutus oleks tehtud Argentina omamaiseid müügihindu kasutades ning normaalväärtust ja/või ekspordihinda oleks seejärel kohandatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, ei oleks võrdlus olnud õiglane. Seetõttu lükati need vastuväited tagasi.

E. KOHUSTUSED

(43) Üks HRV eksportiv tootja pakkus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 välja hinnakohustuse. Vaatlusalune toode ei ole ekspordihinna kõikumise tõttu kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv. Probleemi lahendamiseks pakkus eksportiv tootja välja indekseerimisklausli, kuid ei täpsustanud, kuidas nimetatud indekseerimist arvutada. Samuti pakkus eksportiv tootja välja indekseerimise benseeni moonutatud Hiina omamaise hinna alusel, mis ei ole vastuvõetav.

(44) Lisaks toodab kõnealune eksportiv tootja ka muid eri liiki keemiatooteid ja võib müüa neid tooteid samadele tarbijatele Euroopa Liidus seotud kaubandusettevõtete kaudu. See tähendab, et tekiks ristkompenseerimise oht ja hinnakohustuse täitmist oleks äärmiselt raske kontrollida.

(45) Pealegi on tegu vaatlusaluse toote mitme eri liigiga, mis on raskesti eristatavad ja mille hinnaerinevused on suured. Eksportiva tootja pakutud erinevad minimaalsed impordihinnad teeksid seega kontrollimise raskesti teostatavaks. Eespool esitatut arvesse võttes järeldati, et pakutud kohustusi ei saa vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tabelit nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 349/2012 artikli 1 lõikes 2 muudetakse järgmiselt:

Äriühing || Dumpinguvastane tollimaks || TARICi lisakood

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1 % || A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3 % || A689

Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARICi lisakood A687). || 34,9 % || A999

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Komisjoni nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 23, 27.1.2006, lk 1.

[3] ELT L 108, 20.4.2012, lk 1.

[4] ELT L 110, 24.4.2012, lk 3.

[5] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[6] ELT L 23, 27.1.2006, lk 1.

[7] ELT L 48, 22.2.2008, lk 1.

[8] ELT L 108, 20.4.2012, lk 1.

[9] ELT L 110, 24.4.2012, lk 3.

[10] ELT C 223, 29.7.2011, lk 16.