ET Euroopa Liidu Teataja C 318/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Alkoholist põhjustatud kahju käsitleva Euroopa Liidu strateegia muutmine jätkusuutlikuks, pikaajaliseks ja valdkonnaüleseks” (ettevalmistav arvamus)

2009/C 318/03

Raportöör: Jillian van TURNHOUT

18. detsembri 2008. aasta kirjas palus Rootsi Euroopa asjade minister Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel Rootsi tulevase ELi eesistumise aja kontekstis koostada ettevalmistava arvamuse teemal:

„Alkoholist põhjustatud kahju käsitleva Euroopa Liidu strateegia muutmine jätkusuutlikuks, pikaajaliseks ja valdkonnaüleseks.”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 1. septembril 2009. Raportöör oli Jillian van TURNHOUT.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 456. istungjärgul 30. septembril – 1. oktoobril 2009 (30. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 128, vastu hääletas 5, erapooletuks jäi 4.

1. Kokkuvõte ja soovitused

1.1 Käesolevas ettevalmistavas arvamuses, mis koostatakse eesistujariigi Rootsi poolt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele esitatud taotluse alusel, keskendutakse sellele, kuidas muuta alkoholist põhjustatud kahju käsitlev Euroopa Liidu strateegia jätkusuutlikuks, pikaajaliseks ja valdkonnaüleseks (1). Rootsi eesistumise aja eesmärk on toetada ELi horisontaalse alkoholistrateegia rakendamist ja pikaajalise ennetustöö algatamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil.

1.2 Käesolev arvamus tugineb komitee varasemale arvamusele alkoholist põhjustatud kahju kohta, milles käsitleti viit prioriteetset teemat: laste kaitsmine; alkoholist põhjustatud liiklusõnnetuste vähendamine; alkoholist põhjustatud kahju vältimine täiskasvanute hulgas ja töökohal; teavitamine, haridus ja teadlikkuse tõstmine; ning ühtne tõenditekogu (2).

1.3 Arvamuses tuuakse välja järgmised eesistujariigi neli prioriteeti: — reklaami ja turunduse mõju noortele; — hinna mõju kahju arengule; — keskendumine lastele – eriti alkoholist põhjustatud sünnikahjustustele ja lastele perekonnas; — alkoholi kuritarvitamise mõjud tervislikule ja väärikale vananemisele. Et saavutada terviklik lähenemine, tuleks kõiki nimetatud teemasid ja teisi asjassepuutuvaid küsimusi käsitleda üheskoos.

1.4 Joomisharjumused on riigiti väga erinevad, kuid enamik tarbijaid tarbib alkoholi enamasti vastutustundlikult (vt punkt 3.2) (3). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mures, et hinnanguliselt 15 % ELi täiskasvanud elanikkonnast tarbib alkoholi regulaarselt kahjulikul tasemel ning et kõige vastuvõtlikumad alkoholist põhjustatud kahju suhtes on lapsed. Poliitikameetmed tuleks kavandada nii, et jõutakse just nendeni, kes juba tarbivad alkoholi kahjulikul tasemel.

1.5 Alkoholiturundus on üks tegureid, mis suurendab tõenäosust, et lapsed ja noorukid hakkavad tarbima alkoholi ning kui nad juba tarbivad alkoholi, siis suurendavad koguseid. Seda arvesse võttes kutsub komitee üles vähendama laste kokkupuudet alkoholiturundusega.

1.6 Õigesti kujundatud alkoholi hinnapoliitika võib olla tõhus vahend alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel, eelkõige madala sissetulekuga inimeste ja noorte hulgas. Komitee leiab, et vaja on alkoholi kättesaadavust, turustamist ja reklaami käsitlevat eeskirja. Isereguleerimisest kõnealuses valdkonnas ei piisa.

1.7 Teadlikkuse tõstmiseks alkoholist põhjustatud sünnikahjustuste riskist toetab komitee teadlikkuse tõstmise kampaaniaid riiklikul ja ELi tasandil.

1.8 Komitee leiab, et rohkem on vaja ELi tasandil teavet alkoholi kuritarvitamise mõjude kohta tervislikule ja väärikale vananemisele.

1.9 Komitee tunnistab, et alkoholipoliitika peaks olema laiaulatuslik ning hõlmama eri meetmeid, mille puhul on tõestatud nende kahju vähendav mõju.

2. Taustteave

2.1 Asutamislepingu (4) artikli 152 lõike 1 alusel, milles sedastatakse, et ühenduse meetmed täiendavad riiklikku poliitikat, on Euroopa Liidul pädevus ja kohustus tegeleda alkoholi kuritarvitamisega seotud tervishoiuprobleemidega.

2.2 Pärast 2001. aastal vastu võetud nõukogu soovitust noorte alkoholitarbimise kohta (5) kutsus nõukogu komisjoni üles jälgima ja hindama sellealaseid arengusuundi ja võetud meetmeid ning teatama vajadusest täiendavate meetmete järele.

2.3 2001. aasta juuni ja 2004. aasta juuni järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles koostama ettepanekuid ühenduse ulatusliku strateegia kohta, mille eesmärk oleks vähendada alkoholist põhjustatud kahju ning mis täiendaks riiklikke poliitikameetmeid (6).

2.4 2006. aastal võttis komisjon vastu teatise „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel” (7). Teatise eesmärk on kaardistada komisjoni ja liikmesriikide kehtestatud meetmed ning teatises selgitatakse, kuidas saab komisjon veelgi toetada ja täiendada riiklikke tervishoiupoliitikaid. Komitee leiab, et teatises ei esitata ulatuslikku strateegiat, (8) kuna selles ei esitata ulatuslikku ja läbipaistvat analüüsi kõigi ELi asjaomaste poliitikavaldkondade ja raskuste kohta, mis on ELi turueeskirjade tõttu mõnes liikmesriigis kvaliteetse tervishoiu- ja alkoholipoliitika säilitamisel tekkinud (9). Samuti ei tunnistata strateegias, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav.

2.5 Euroopa Kohus on korduvalt kinnitanud, et alkoholist põhjustatud kahju vähendamine on oluline ja põhjendatud tervishoiueesmärk, mille saavutamiseks tuleb kasutada sobivaid ja subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas olevaid meetmeid (10).

2.6 Komitee tunnustab kõigi asjaomaste sidusrühmade Euroopa alkoholi ja tervisefoorumi raames tehtud tööd alates selle käivitamisest 2007. aastal. Komitee tervitab sarnaseid arenguid kohalikul tasandil.

3. Kahjulike mõjude ülevaade

3.1 Euroopa Liidus tarbitakse maailma piirkondadest kõige rohkem alkoholi, st 11 liitrit puhast alkoholi inimese kohta aastas (11). Üldine alkoholitarbimine vähenes 1970ndatest aastatest 1990ndate aastate keskpaigani. Sellest ajast alates on see püsinud suhteliselt stabiilsena. Sellele vaatamata esineb riikide vahel ikka märkimisväärseid erinevusi nii tarbimise kui ka kahju osas, samuti kahju vormi osas (12). Siiski on kahjulikud joomisharjumused jätkuvalt väga levinud (13).

3.2 Enamik inimesi tarbib alkoholi enamasti mõistlikult. Siiski väljendab komitee muret, et 55 miljonit täiskasvanut ELis (15 % täiskasvanud elanikkonnast) tarbib alkoholi regulaarselt kahjulikul tasemel (14). Alkoholi kuritarvitamine põhjustab ELis õnnetuste, maksahaiguste, vähi jms tõttu hinnanguliselt umbes 195 000 surmajuhtumit aastas. Alkoholi kuritarvitamine on kolmas peamine varase surma ja haiguste põhjus ELis (15).

3.3 Komitee leiab, et üksikisikute alkoholi kuritarvitamine ei ole eraldiseisvalt arenev probleem, vaid sellel võib olla mitmeid põhjuseid, sealhulgas vaesus, sotsiaalne tõrjutus, perekeskkond ja tööst tingitud stress.

3.4 Kui alkoholitarbimisega seotud kultuuritavad Euroopas on jätkuvalt erinevad, võib näha, et erinevad on ka alkoholi kuritarvitamisega seotud kultuuritavad, sealhulgas laste ja teismeliste seas (16). Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama neid riiklikke ja kohalikke tarbimisharjumusi poliitikameetmete määratlemisel.

3.5 Eriti vastuvõtlikud alkoholist põhjustatud kahju suhtes on lapsed. Hinnanguliselt mõjutab peres tarvitatav alkohol negatiivselt 5 kuni 9 miljonit last. Alkohol on 16 %-l juhtudest üks laste väärkohtlemise ja hooletussejätmise põhjuseid ning põhjustab igal aastal hinnanguliselt 60 000 alakaalulise lapse sünni (17).

3.6 Kahjulik alkoholitarbimine võib põhjustada kahju mitte ainult alkoholi tarbijale, vaid ka kolmandatele isikutele. Alkoholist põhjustatud probleeme tuleks püüda lahendada ka töökohal tervishoiu- ja ohutuseeskirjade raames, mis on peamiselt tööandja vastutusalas. Töökeskkonna alkoholipoliitika võib aidata vähendada alkoholist põhjustatud õnnetusi ja töölt puudumist ning suurendada töövõimet. Komitee kutsub tööandjaid, ametiühinguid, kohalikke omavalitsusi ja teisi asjaomaseid organisatsioone üles tegema tihedat koostööd ja võtma ühiseid meetmeid alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks töökohal.

3.7 Alkohol on Euroopa Liidus oluline kaup, luues töökohti, tootes maksude näol tulu ning andes panuse ELi kaubavahetusbilanssi. Siiski mõjutab alkoholi kuritarvitamine suuremate tervishoiu- ja sotsiaalkulude ning väiksema tootlikkuse tõttu ka majandust. Alkoholist põhjustatud kahju ELi majandusele oli 2003. aastal hinnanguliselt 125 miljardit eurot ehk 1,3 % SKP-st (18).

4. Reklaami ja turunduse mõju noortele

4.1 Komitee kutsub komisjoni üles tunnustama Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa Alkoholihartat, (19) mille kõik ELi liikmesriigid 1995. aastal vastu võtsid, ning eelkõige selle eetikapõhimõtet, et kõigil lastel ja noorukitel on õigus kasvada üles keskkonnas, mis on kaitstud alkoholitarbimise negatiivsete tagajärgede ning, nii palju kui võimalik, ka alkohoolsete jookide propageerimise eest.

4.2 Euroopa Liidu Nõukogu soovituses kutsuti liikmesriike üles looma tõhusaid mehhanisme reklaami, turunduse ja jaekaubanduse valdkonnas ning tagama, et alkoholitooteid ei kujundataks ega reklaamitaks lapsi ja noorukeid silmas pidades.

4.3 ELi ja liikmesriikide tasandil teevad järjest rohkem muret noorte (15–24aastased) joomingud. 2006. aasta andmetel osales 24 % selle vanuserühma esindajaid joomingul vähemalt korra nädalas (20). Noorte hulgas on kõige sagedamini tarbitavad alkohoolsed joogid õlu (40 %) ja kanged alkohoolsed joogid (30 %), (21) neile järgnevad vein (13 %), alkoholisisaldusega karastusjoogid (22) (11 %) ja siider (6 %). Alkoholitarbimist ja joomingute tõenäosust noorte hulgas suurendavad ka sellised alkoholi müügireklaamid nagu „happy hour” ja „kaks ühe hinnaga” (23). Edasise sammuna on vajalik alkoholi tarbimise miinimumvanuse rangem jõustamine ametiasutuste poolt.

4.4 Alkoholireklaam ja turundus avaldavad mõju noorte suhtumise ja arusaama kujunemisele ning äratavad noorte hulgas positiivseid ootusi alkoholitarbimise suhtes (24). Euroopa alkoholi- ja tervisefoorumi teadusrühma koostatud pikaajaliste uuringute ülevaates leiti järjepidevaid tõendeid selle kohta, et alkoholireklaam avaldab mõju alkoholi tarbimise alustamisele alkoholi mittetarbivate noorte hulgas ja tarbimise suurenemisele nende juba alkoholi tarbivate eakaaslaste hulgas. Selline järeldus on seda tähelepanuväärsem arvestades, et uuritud on vaid väikest osa kogu turundusstrateegiast (25).

4.5 Komitee väljendab muret selle üle, et alkoholiturundus meelitab ligi alaealisi alkoholitarbijaid, (26) ning juhib tähelepanu järjepidevatele järeldustele, et kokkupuude alkoholi sisaldava televisiooni ja sponsorlusega ennustab noorte alkoholitarbimise algust ja alkoholitarbimise suurenemist (27).

4.6 Maailma Terviseorganisatsiooni ekspertkomisjon leidis, et vabatahtlikud mehhanismid ei takista noori mõjutavat turundust ning et isereguleerimine näib toimivat üksnes sel määral, kuivõrd on olemas pidev ja tõsiseltvõetav valitsusepoolse reguleerimise oht (28).

4.7 Alkohoolsete jookide ketis osalejad on väljendanud oma valmisolekut muutuda regulatsiooni ja iseregulatsiooni meetmete jõustamisel ennetavamaks (29). Nende ülesanne on tagada koostöös liikmesriikidega oma toodete vastutustundlik tootmine, turustamine ja turundus, aidates kaasa alkoholist põhjustatud kahju vähendamisele.

4.8 Audiovisuaalsete meediateenuste direktiiv aitab kehtestada alkoholireklaami miinimumnõuded. Selles täpsustatakse, et „(…) alkoholireklaam (…) ei tohi olla suunatud otseselt alaealistele, reklaamis ei tohi alkoholi tarbimist siduda kehalise suutlikkuse suurenemise, sotsiaalse ega seksuaalse eduga ning reklaamis ei tohi väita, nagu see ergutaks, rahustaks või aitaks lahendada isiklikke probleeme” (30). Komitee leiab, et kõnealusest direktiivist üksi ei piisa, et lapsi alkoholiturunduse eest täielikult kaitsta.

4.9 Komitee soovitab tungivalt, et komisjon seaks konkreetseks eesmärgiks laste kokkupuute vähendamise alkoholitoodete ja –reklaamiga ning et kõnealuses valdkonnas kehtestataks rangemad eeskirjad.

5. Hinna mõju alkoholist põhjustatud kahjudele

5.1 Üleeuroopaline huvi meetmete vastu alkoholist põhjustatud kahjude vähendamiseks kasvab. Alkohol on Euroopas oluline kaup, mis loob töökohti, toodab maksude näol kasumit ning annab kaubanduse kaudu panuse ELi majandusse. Siiski tarbib hinnanguliselt 15 % tarbijatest alkoholi kahjulikul tasemel, põhjustades kahju üksikisikutele ja ühiskonnale. 2003. aastal oli alkoholi kuritarvitamisest põhjustatud kahju ELis hinnanguliselt 125 miljardit eurot ehk 1,3 % SKP-st (31).

5.2 RANDi uuringu andmetel on ELis suundumus kaasamüügist ostetava alkoholi tarbimise suunas, mis kipub olema odavam kui kohapeal tarbimiseks müüdav alkohol (32). Siiski tuleks märkida, et uuringus keskenduti üksnes kaasamüügist ostetava alkoholi hindadele ning neid ei võrreldud kohapeal tarbimiseks müüdava alkoholi hindadega.

5.3 Uuringutest nähtub, et alkohol on aastatel 1996–2004 muutunud ELis taskukohasemaks, mõnes riigis rohkem kui 50 % (33). Tõendusmaterjalist nähtub, et ELis on alkoholi taskukohasuse ja tarbimise vahel positiivne suhe (34).

5.4 Noored on tundlikud alkoholi hinnatõusu suhtes, mis toob kaasa alkoholitarbimise sageduse vähenemise noorte hulgas ning väiksemate koguste tarbimise igal tarbimiskorral (35). Samas näitavad teised uuringud, et noored võivad hinnatõusu tulemusel pöörduda kahjulikumate joomisharjumuste juurde, nt eeljoomine, (36) mille puhul tarbitakse odavamat alkoholi kodus enne väljaminekut. Sellel järeldusel on oluline mõju ELi alkoholipoliitikale, arvestades eelkõige alkoholi kuritarvitamise suurenemist noorte hulgas.

5.5 Hinnanguliselt on alkoholist põhjustatud 3,8 % kõigist surmajuhtumitest ja 4,6 % tervise halvenemise tõttu kaotatud eluaastatest maailmas. Alkoholitarbimise ning liiklusõnnetuste ja nende põhjustatud surmajuhtumite vahel on positiivne suhe (37). Alkohol on mõne haiguse, nagu alkoholist põhjustatud maksahaigus ja alkoholist tingitud pankreatiit ainus põhjus ning muude haiguste ja vigastuste kaaspõhjus (nt teatud liiki vähk, südamehaigused ja ajuhalvatus ning maksatsirroos) (38). Alkoholi kuritarvitamine on kuritegude, vägivalla ja perekonnast ilmajäämise ning ohtliku seksuaalkäitumise ja suguhaiguste kaaspõhjus (39).

5.6 Juhuslikust suurest alkoholtarbimisest on ELis põhjustatud hinnanguliselt 2 000 mõrva, 17 000 liiklusõnnetuste tagajärjel asetleidnud surmajuhtumit (iga kolmas kõigist liiklusõnnetustes põhjustatud surmajuhtumitest), 27 000 õnnetusjuhtumi tagajärjel asetleidnud surmajuhtumit ja 10 000 enesetappu (40).

5.7 Alkoholi hinnapoliitika võib olla tõhus vahend alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel (41). Komitee leiab siiski, et hinnapoliitikat peaks arvestama strateegiate koostamisel alkoholist põhjustatud kahju käsitlemiseks pikaajalisel, jätkusuutlikul ja valdkonnaülesel viisil.

5.8 Alkoholipoliitika peaks olema laiaulatuslik ning hõlmama eri meetmeid, mille puhul on tõestatud nende kahju vähendav mõju, nagu alkoholijoobes autojuhtimist käsitlev poliitika ja esmasel tervishoiul põhinevad meetmed. Komitee tunnistab, et alkoholist põhjustatud kahju lahendamine ei ole võimalik vaid ühe meetme abil.

5.9 Komitee leiab, et vaja on alkoholi kättesaadavust, turustamist ja reklaami käsitleva eeskirja tõhusat jõustamist. Isereguleerimine on kõnealuses valdkonnas osa lahendusest, kuid sellest üksi ei piisa. Piirangud müügile alla omahinna ja müügikampaaniatele peaksid olema võimalikud ilma, et nad piiraksid kaubandust või rikuksid ELi õigusakte.

6. Keskendumine lastele – eriti alkoholist põhjustatud sünnikahjustustele ja lastele perekonnas

6.1 Euroopa saatus sõltub terve ja tootliku elanikkonna olemasolust. Seepärast tekitavad komiteele suurt muret tõendid selle kohta, et alkoholi kuritarvitamisest tulenevate haiguste all kannatavad järjest sagedamini noored (42).

6.2 Komisjon tunnistab, et lastel on õigus tõhusale kaitsele majandusliku ekspluateerimise ja väärkohtlemise kõigi vormide vastu (43). Komitee toetab kindlalt seda seisukohta.

6.3 Komitee märgib, et alkoholi kuritarvitamine ei mõjuta negatiivselt mitte ainult tarbijat ennast, vaid ka teisi inimesi, eriti õnnetuste, vigastuste ja vägivalla kaudu. Komitee tunnistab, et peredes on ohu suhtes kõige haavatavamad lapsed.

6.4 Hinnanguliselt mõjutab peredes tarbitav alkohol negatiivselt 5 kuni 9 miljonit last, alkohol on 16 %-l juhtudest üks laste väärkohtlemise ja hooletussejätmise tegureid ning põhjustab igal aastal 60 000 alakaalulise lapse sünni (44). Muude lastele negatiivsete mõjude hulka kuuluvad vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, mis võivad mõjutada nende tervist, haridust ja heaolu nii sellel hetkel kui ka tulevikus.

6.5 Koduvägivald, mis on tõsine probleem paljudes riikides (45), on tugevalt seotud vägivalla toimepanija suure alkoholitarbimisega (46). Kuigi koduvägivalda võib esineda ka alkoholimõjuta, võib suur alkoholitarbimine põhjustada teatud inimeste puhul vägivaldsust. Suure alkoholitarbimise vähenemine toob kasu vägivalla ohvritele, selle toimepanijatele ja sellistes peredes elavatele lastele.

6.6 Alkohol võib lastele mõju avaldada isegi enne nende sündi. Alkoholist põhjustatud sünnikahjustuste all mõeldakse püsivate sünnidefektide (füüsilised, käitumis- ja kognitiivsed häired) kogumit, mis on põhjustatud ema alkoholitarbimisest raseduse ajal.

6.7 Teadlikkus alkoholist põhjustatud sünnikahjustustest on väike. Tõenditel põhinevate ennetusprogrammide levitamine on kriitilise tähtsusega, vähendamaks alkoholist põhjustatud kahju raseduse ajal. Komitee toetab ELi ja liikmesriikide valitsuste suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid alkoholist põhjustatud sünnikahjustuste riski kohta.

7. Alkoholi kuritarvitamise mõjud tervislikule ja väärikale vananemisele

7.1 Eakad inimesed on alkoholi mõjude suhtes tundlikumad. Konkreetsete probleemide hulka kuuluvad tasakaal ja kukkumise oht ning terviseprobleemide tekkimine, mis võivad muuta eakad inimesed alkoholi suhtes vastuvõtlikumaks. Ligikaudu kolmandikul eakatest inimest kujuneb alkoholiprobleem esimest korda vanemas eas, tihti leina, halva füüsilise tervise, liikumisraskuste ja sotsiaalse tõrjutuse tulemusena (47).

7.2 Alkoholi kuritarvitamine võib mõjutada eakate inimeste vaimset tervist, tekitades ärevust, depressiooni ja segadust.

7.3 Alkoholitarbimisest tingitud tervisehäired on levinud eakate inimeste, eelkõige meeste hulgas, kes on sotsiaalselt tõrjutud ja elavad üksi (48). Probleemset alkoholitarbimist seostatakse laialtlevinud füüsiliste, psühholoogiliste, sotsiaalsete ja kognitiivsete tervisekahjustustega. Selliste kahjustuste all kannatab ligikaudu 3 % üle 65aastasest elanikkonnast, (49) kuigi paljudel juhtudel võib see diagnostilise kriteeriumina märkamata jääda ning kontroll suunatakse noortele. Siiski on eakate inimeste alkoholiprobleemide ravi sageli lihtsam kui noorte puhul.

7.4 Alkohol võib suurendada mõne ravimi mõju ning vähendada teiste omi. Oluline on tõsta tervishoiutöötajate, mitteametlike hooldajate ja eakate kodanike teadlikkust ravimite ja alkoholi võimalikust koosmõjust.

7.5 Komitee leiab, et rohkem on vaja ära teha vananeva rahvastiku heaolu käsitlemiseks, sealhulgas anda ELi tasandil teavet alkoholi kuritarvitamise mõjude kohta tervislikule ja väärikale vananemisele.

Brüssel, 30. september 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Valdkonnaülene tähendab siinkohal „mitut valdkonda, sealhulgas kodanikuühiskonda, ametiühinguid ja ettevõtteid hõlmav”.

(2) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. mai 2007. aasta arvamus teemal „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”, raportöör: Jillian van Turnhout, kaasraportöör: Thomas Janson, ELT C 175, 27.7.2007.

(3) Konnopka, A & König, H-H, „The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002”, väljaandes: Value in Health, 2009.

(4) Euroopa Ühenduse asutamisleping.

(5) Nõukogu 5. juuni 2001. aasta soovitus (2001/458/EÜ).

(6) Nõukogu 5. juuni 2001. aasta järeldused ühenduse strateegia kohta alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks (ELT C 175, 20.6.2001, lk 1) ning nõukogu 1. ja 2. juuni 2004. aasta järeldused alkoholi ja noorte kohta (ei ole Euroopa Liidu Teatajas avaldatud).

(7) KOM(2006) 625 lõplik.

(8) Vt allmärkus 2.

(9) Vt eelmine allmärkus.

(10) Franzeni kohtuasi (C-89/95), Heinoneni kohtuasi (C-394/97), Gourmet' kohtuasi (C-405/98), Catalonia (liidetud kohtuasjad C-1/90 ja C-176/90), Loi Evin (C-262/02 ja C-429/02).

(11) „Alcohol in Europe, a public health perspective” („Alkohol Euroopas: rahvatervise vaatepunktist”), Euroopa Komisjonile koostatud aruanne, P. Anderson ja B. Baumberg, Institute of Alcohol Studies, juuni 2006.

(12) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. mai 2007. aasta arvamus teemal „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”, raportöör: Jillian van Turnhout, kaasraportöör: Thomas Janson, ELT C 175, 27.7.2007.

(13) Vt allmärkus 11.

(14) Üle 40 g alkoholi, st 4 jooki päevas meeste puhul ja üle 20 g alkoholi, st 2 jooki päevas naiste puhul.

(15) „Alcohol-related harm in Europe – Key data October 2006” Brüssel, MEMO/06/397, 24. oktoober 2006.

(16) ESPADi aruanne, 2007.

(17) Vt allmärkus 11.

(18) Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat.

(19) Maailma Terviseorganisatsiooni „Euroopa Alkoholiharta” (1995).

(20) Vt allmärkus 11.

(21) 2007. aasta ESPADi aruanne (2009).

(22) Terminit „alkoholisisaldusega karastusjoogid” kasutatakse pudelis müüdavate alkohoolsete jookide kohta, mis sarnanevad karastusjookidele ja limonaadile.

(23) Independent Review of the Effects of Alcohol Pricing and Promotion (2008).

(24) Euroopa alkoholi- ja tervisefoorumi teadusrühma teaduslik arvamus (2009) ja uuring „Impact of Alcohol Advertising and Media Exposure on Adolescent Alcohol Use: A Systematic Review of Longitudinal Studies” (2009).

(25) Vt allmärkus 24, 1. osa.

(26) Vt allmärkus 11.

(27) Vt eelmine allmärkus.

(28) WHO ekspertkomisjoni aruanne alkoholitarbimisega seotud probleemide kohta, 2. aruanne, 2007.

(29) KOM(2006) 625 lõplik.

(30) Alkohoolsete jookide taskukohasus Euroopa Liidus: seose mõistmine alkoholi taskukohasuse, tarbimise ja kahju vahel (2009).

(31) Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat, 2006.

(32) Vt allmärkus 11. Kohapeal tarbimise all mõeldakse pubisid, klubisid, restorane ja teisi jaemüüjaid, kes müüvad alkoholi kohapeal tarbimiseks; kaasamüügi all mõeldakse supermarketeid ja alkoholipoode, kes müüvad alkoholi tarbimiseks mujal.

(33) Taskukohasust mõõdetakse hinna ja sissetuleku netomõju alusel.

(34) Vt allmärkus 30.

(35) Modelling the Potential Impact of Pricing and Promotion Policies for Alcohol in England: Results from the Sheffield Alcohol Policy Model Version 2008(1-1).

(36) Alkoholi hind ja tarbijakäitumine. Turu-uuringud. IPSOS Belgium (2009).

(37) Vt allmärkus 30.

(38) „Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol use disorders”, The Lancet (2009).

(39) „Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol”, The Lancet (2009).

(40) Vt allmärkus 11.

(41) WHO ülemaailmset hetkeseisu käsitlev aruanne: „Alkoholipoliitika” (2004). Vt ka „Paying the tab. The costs and benefits of alcohol control (2007)” ning allmärkused 35 ja 37.

(42) Vt allmärkus 11.

(43) KOM(2006) 367 lõplik.

(44) Vt allmärkus 11.

(45) EMSK 16. märtsi 2006. aasta omaalgatuslik arvamus teemal „Naistevastane koduvägivald” (ELT C 110, 9.5.2006) ja 14. detsembri 2006. aasta omaalgatuslik arvamus teemal „Lapsed kui koduvägivalla kaudsed ohvrid” (ELT C 325, 30.12.2006); mõlema arvamuse raportöör: Renate Heinsch.

(46) Vt allmärkus 11.

(47) Vt Royal College of Psychiatrists, Ühendkuningriik,

http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx.

(48) „Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age”, British Medical Journal, (2003).

(49) Prevalence of mental disorders in Europe: results from the European Study of the Epidemiology of Mental Disorders' project (2004).