SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku sihid ja eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on töötada välja rahvastikustatistika määrus, millega ühtlustataks rahvastiku ja rahvastikusündmuste kohta esitatavaid andmeid ja reguleeritaks nende andmete esitamist.

- Üldine taust

Üha suurenevate ja keerulisemate demograafiliste probleemide tõttu on tekkinud vajadus ühtsete Euroopa tasandi õigusaktide järele, mis reguleeriksid rahvastikustatistikat. Euroopa Komisjonil on vaja kvaliteetset teavet liidu rahvastiku ja rahvastikusündmuste kohta. Peaaegu igas ELi poliitikavaldkonnas, olgu see siis majandus, sotsiaalvaldkond või keskkond, on vaja kvaliteetset rahvastikustatistikat, et töötada välja tegevuseesmärgid ja hinnata edusamme, nt teha usaldusväärseid võrdlusi liikmesriikide vahel. Andmeid võidakse kasutada otse või erinevate näitajate jaoks (nt demograafilised näitajad ja näitajad elaniku kohta).

Demokraatia toimimiseks liidus on vaja koostada võimalikult kvaliteetseid iga-aastaseid rahvastikuhinnanguid. Eurostati kogutud ja avaldatud andmeid liikmesriikide kogurahvastiku kohta kasutatakse igal aastal liidu otsuste tegemise protsessis (kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine nõukogus). Praegu on üheks kriteeriumiks, et liikmesriigi taotluse korral peab kvalifitseeritud häälteenamus esindama liikmesriike, kelle elanikkond moodustab vähemalt 62% ELi rahvastikust, mis arvutatakse rahvastikuandmete põhjal. Rahvastikuarv muutub veelgi tähtsamaks Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 4 alusel, mille kohaselt on alates 1. novembrist 2014 kvalifitseeritud häälteenamus määratletud nõukogu liikmete vähemalt 55 %-lise häälteenamusena, mille moodustavad vähemalt 15 liiget tingimusel, et nad esindavad liikmesriike, mille elanikkond moodustab kokku vähemalt 65 % liidu elanikest (st topelthäälteenamus).

Liimesriikide rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust hinnatakse muu hulgas Eurostati rahvastikuprognoosi alusel, mille jaoks on omakorda vaja ajakohaseid, täpseid, usaldusväärseid ja järjepidevaid aegridu rahvastiku, sündide ja surmade kohta koos usaldusväärsete hinnangutega iibe, oodatava eluea ja migratsiooni tulevaste arengute kohta.

Euroopa Ülemkogu poolt 2001. aastal Göteborgis algatatud ja 2006. aastal uuendatud ELi säästva arengu strateegia seiret hinnatakse Eurostati seirearuande kaudu, milles kasutatakse aegridu vanadussõltuvusmäära, iibe ja oodatava eluea kohta ELis.

Edusamme, mis EL on teinud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suunas, hinnatakse aruandes, mille koostamisel kasutatakse muu hulgas Eurostati piirkondlikke rahvastikuandmeid.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

ELi õigusaktidest tulenevalt peab Eurostat esitama võimalikult kvaliteetseid rahvastikuandmeid. Peale selle on paljudes poliitikavaldkondades, milles EL tegutseb, tegevuseesmärkide püstitamiseks ja edusammude hindamiseks vaja andmeid rahvastikusündmuste kohta. Andmed peavad olema ajakohased, täpsed, täielikud, sidusad ja ELi tasandil võrreldavad ning sageli vajatakse neid sellisel piirkondlike üksikasjade ja muutujate jaotuse tasemel ning sellise kvaliteediga, mida saab kindlustada üksnes Euroopa õigusaktiga rahvastikustatistika kohta.

Käesolevas Euroopa rahvastikustatistika määruse eelnõus on järgitud Euroopa statistika tegevusjuhise põhimõtteid kvaliteedi tagamise kohustuse, usaldusväärse metoodika, kulutasuvuse, asjakohasuse, täpsuse ja usaldusväärsuse, sidususe ja võrreldavuse osas.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsusega nr 1578/2007/EÜ ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012[1] on öeldud, et rahvastikustatistika põhieesmärgiks on koostada piisavalt andmeid ja analüüse, mis võimaldaksid hinnata demograafiliste muutuste mõju Euroopas.

Käesoleva ettepanekuga hõlmatud andmeid on kogutud vabatahtlikult juba mitmeid aastaid. Selline kogumine võib tähendada, et liikmesriigiti kasutatakse erinevaid demograafilisi määratlusi, põhimõtteid ja meetodeid ning on suur oht, et need andmed ei ole sidusad, võrreldavad, järjepidevad ega ajakohased. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta,[2] ja 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 763/2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta[3] püütakse käesoleva ettepanekuga viia lõpule ühtlustamine rahvastikuandmete valdkonnas.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

- Komisjoni talituste sisesed arvamusvahetused /arutelud

Ettepaneku koostamisel konsulteeriti järgmiste komisjoni talitustega: peadirektoraadid SG, EMPL, REGIO, SANCO, ECFIN ja AGRI. Nende arvamusi taotleti ametlikult ettepaneku ettevalmistavas etapis (eelhindamine) kirjaliku konsultatsiooni teel. Väljatöötamisprotsessi käigus korraldati sageli ja korrapäraselt mõttevahetusi, mis hõlmasid nii kahepoolseid arutelusid kui ka regulaarset osalemist demograafia töörühmas. Kõik talitused, kellega konsulteeriti, toetasid projekti, tuues välja oma vajadused ning ka nende vajaduste õigusliku ja poliitilise aluse.

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Liikmesriigid teavad juba mõnda aega, et Eurostatil on kavas teha seadusandlik algatus rahvastikuandmete vallas. Mitmesugused ettevalmistustööd iga-aastase rahvastikustatistika raammääruse eelnõu koostamiseks on komisjoni aastastes statistika tööprogrammides toimunud juba 2007. aastast alates.

Alates 2008. aasta märtsist on Eurostat jaganud liikmesriikidele aktiivselt teavet demograafia töörühma kohtumistel. 2009. aasta novembris tunnistas demograafia töörühm vajadust rahvastikuandmete kogumist käsitleva Euroopa õigusakti järele. Esitati ettepaneku eelhindamine, mida arutati koos määruse eelnõu esimese versiooniga. Liikmesriigid esitasid esimese eelnõu kohta märkusi, mida võeti arvesse läbivaadatud eelnõus, mis saadeti 2010. aasta lõpus liikmesriikidele täiendavate märkuste tegemiseks. Teise ringi märkusi arvestati eelnõu teises versioonis, mida arutati demograafia töörühmas 2011. aasta aprillis. Euroopa sotsiaalstatistika valdkonna juhte hoiti pidevalt töö käiguga kursis.

17. novembril 2011 esitati ettepanek ka Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

Lisaks tavapärastele töörühmade koosolekutele vahetati teavet ka CIRCA veebisaidi kaudu.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Kavandatud määratluste aluseks võeti ÜRO rahvusvahelised soovitused rahva ja eluruumide loenduse ja rahvastikusündmuste statistika kohta.

- Mõju ja tagajärgede analüüs

Kavandatud Euroopa Liidu rahvastikustatistika raamistikuga tagatakse andmete ajakohasus, suurem sidusus, võrreldavus ja järjepidevus, mis muudab andmed nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil kasutajate jaoks asjakohasemaks, eelkõige seeläbi, et eesmärk on arvestada iga elanikku/sündi/surma statistikas vaid üks kord.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Käesoleva määruse eesmärk on luua Euroopa Liidu rahvastikustatistika süstemaatilise koostamise ühine raamistik sel viisil, et liikmesriigid koguvad, koostavad, töötlevad ja edastavad rahvastikku ja rahvastikusündmusi käsitlevat ühtlustatud Euroopa statistikat.

- Õiguslik alus

Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vajaduse korral meetmeid statistika koostamiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Selles esitatakse Euroopa statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse nõuetele. Statistika koostamine ei tohi tuua ettevõtjate jaoks kaasa ülemäärast koormust.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse.

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmisel põhjusel.

Statistiliste andmete kvaliteedi peamised näitajad on sidusus ja võrreldavus. Arvestades, et rahvastiku- ja rahvastikusündmuste andmeid kasutatakse ELi õigusaktide järgimiseks, ELi poliitika hindamiseks ja/või liikmesriikide poliitikas saavutatud tulemuste võrdlemiseks Euroopa tasandil, on kahtlemata hädavajalik, et alusandmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad. Liikmesriigid ei suuda seda vajalikul määral tagada ilma selge ELi raamistikuta, s.o ELi õigusaktideta, millega määratakse kindlaks ühised statistilised mõisted ja kvaliteedinõuded. Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu rahvastikustatistika määruse ettepanek. ELi ühise raamistiku abil kogutud ja koostatud statistikata väheneks riiklike rahvastikustatistika süsteemide asjakohasus ja tõhusus.

Üksnes liikmesriikide meetmed mõjutaksid liikmesriikide huve negatiivselt järgmisel põhjusel.

Ühise ELi raamistiku puudumine, milles kasutatakse ühiseid mõisteid ja määratlusi, seaks kahtluse alla või isegi välistaks täielikult kvaliteetse rahvastikustatistika kasutamise võimaluse. Saadud kogemused näitavad selgelt, et kokkulepitud, selge ja kontrollitava raamistikuta mitteametlik lepe ei taga tulevikus vajaliku kvaliteediga statistilisi andmeid.

Euroopa tasandi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.

Ettepaneku eesmärke on parem saavutada Euroopa tasandil ELi õigusaktiga, sest üksnes komisjon saab koordineerida ELi tasandi statistiliste andmete ühtlustamist. Liikmesriigid saavad ise koguda andmeid ja koostada võrreldavat rahvastikustatistikat, sest nemad kasutavad nõutava teabe saamiseks kõige sobivamaid allikaid ja meetodeid. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega võib EL seega võtta asjakohaseid meetmeid.

Ettepaneku eesmärk on ühtlustada põhimõtted, kaetud valdkonnad ja nõutava teabe karakteristikud, kaetus, kvaliteedinõuded ning aruannete esitamise tähtajad ja tulemused, et saavutada asjakohane, ajakohane, võrreldav ja sidus Euroopa statistika.

Liikmesriigid koguvad andmeid oma allikaid ja praktikat kasutades, kuid on kohustatud tagama edastatud andmete ja metaandmete kvaliteedi ning selle, et valitud andmeallikad ja metoodika vastaksid ühisele määratlusele. Liikmesriigid peavad aru andma andmeallikate, määratluste ja hindamismeetodite kohta, mida nad kasutavad nende kohustuste täitmiseks, ja teatama, kui neid muudetakse. Nad esitavad Eurostatile teabe, mis on vajalik statistilise teabe kvaliteedi hindamiseks.

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel.

Käesolev määrus piirdub eesmärkide saavutamiseks minimaalsega ega lähe kaugemale hädavajalikust. Andmeallikate vaba valik kooskõlas riiklike seaduste ja põhimõtetega, millele lisandub võimalus kasutada hindamistehnikaid ja statistilisi meetodeid, peaks vähendama vastajate, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanike finants- ja halduskoormust.

- Vahendi valik

Kavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

Sobiva vahendi valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on Euroopa statistika puhul kaldutud kasutama põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et sellega kehtestatakse ühesugused õigusnormid kogu ELis ning liikmesriikidel ei ole võimalik kohaldada neid osaliselt või valikuliselt. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on riikide õigusaktide ühtlustamine, oma eesmärkide poolest liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riigiasutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatav vorm. Samuti tuleb need üle võtta siseriiklikku õigusesse. Määruse kasutamine on kooskõlas teiste alates 1997. aastast vastu võetud Euroopa statistikaalaste õigusaktidega.

4. MÕJU EELARVELE

ETTEPANEK EI MÕJUTA liidu eelarvet.

5. TÄIENDAV TEAVE

- Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku vastuvõtmisega ei kaasne seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamist.

- Euroopa Majanduspiirkond

Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, seepärast peaks see laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.

2011/0440 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa rahvastikustatistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõikele 4 määratletakse alates 1. novembrist 2014 kvalifitseeritud häälteenamust liikmesriikide elanike arvu alusel.

2. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu annab majanduspoliitika komiteele korrapäraselt volituse hinnata riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja kvaliteeti Eurostati koostatud rahvastikuprognooside alusel.

3. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS),[4] tuleks kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi. Sellest tulenevalt tuleks võrreldava piirkondliku statistika esitamiseks määratleda territoriaalüksused vastavalt NUTSile.

4. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Nende aruannete koostamine ning demograafiliste arengute ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapärane seire ELi piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piiriülesed, suurlinna- ja maapiirkonnad, mägi- ja saarepiirkonnad, nõuab iga-aastaseid piirkondlikke andmeid NUTS 3. tasandil. Kuna elanikkonna vananemise andmetes on piirkonniti väga suured erinevused, peab Eurostat koostama korrapäraselt piirkondlikke prognoose, et täiendada ülevaadet Euroopa Liidu NUTS 2 piirkondade demograafilisest olukorrast.

5. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 159 koostab komisjon igal aastal aruande edusammude kohta artikli 151 eesmärkide saavutamisel, sealhulgas liidu demograafilise olukorra kohta.

6. Komisjon toetas oma teatises „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”[5] vanuse, soo, sotsiaal-majandusliku staatuse ja geograafilise mõõtme järgi rühmitatud teabe ja tervisealase ebavõrdsuse näitajate edasiarendamist ja kogumist.

7. ELi säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, püütakse pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Eurostati seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes ELi säästva arengu näitajate kogumile.

8. Iga-aastased rahvastikustatistika andmed on riiklikul ja piirkondlikul tasandil aluseks erinevate poliitikavaldkondadega seotud uuringutele ja nende valdkondade määratlemisel, eelkõige sotsiaal- ja majandusküsimustes. Rahvastikustatistika on oluline suure hulga poliitiliste näitajate puhul.

9. Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamissüsteemi raames.

10. Selleks et tagada liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteet ja eelkõige võrreldavus ning et Euroopa Liidu tasandil oleks võimalik koostada usaldusväärseid ülevaateid, peavad kasutatavad andmed põhinema samadel mõistetel ning käsitlema sama vaatluskuupäeva või -perioodi.

11. Demograafiline teave peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta)[6] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta)[7] kohaselt kogutava teabega.

12. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[8] nähakse ette Euroopa rahvastikustatistika võrdlusraamistik. Eelkõige nõutakse nimetatud määruses ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist.

13. Euroopa statistika arendamisel, tootmisel ja levitamisel peavad liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011.

14. Käesoleva määrusega tagatakse õigus era- ja pereelu austamisele ning isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta[9] artiklites 7 ja 8.

15. Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua ühine raamistik Euroopa rahvastikustatistika süstemaatiliseks koostamiseks liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kuna tegevuse ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada Euroopa tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

16. Käesoleva määruse rakendamise eesmärgil ühtsete tingimuste tagamiseks tuleb komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,[10]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik Euroopa rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastava statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

17. „riiklik” – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti f tähenduses, kus mõiste „territoorium” tähendab määruse (EÜ) nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatavas versioonis määratletud territooriumi;

18. „piirkondlik” – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti g tähenduses; Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab mõiste „piirkondlik” NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vaheliste kokkulepete vaatlusajal kohaldatavatele versioonidele;

19. „alaliselt elav rahvastik” – kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal liikmesriigis;

20. „alaline elukoht” – mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti d esimese lõigu tähenduses. Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid:

i neid, kes on elanud oma alalises elukohas pidevalt vähemalt 12 kuud enne vaatlusaega, või

ii neid, kes on saabunud oma alalisse elukohta vaatlusajale eelnenud 12 kuu jooksul kavatsusega elada seal vähemalt üks aasta.

Mõiste „alaline elukoht” kohaldamisel käsitlevad liikmesriigid erijuhte vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1201/2009[11] lisale;

21. „elussünd” – sellise lapse sünd, kes hingab või kellel on muud elutalitluse tunnused, näiteks südamelöögid, nabaväädi pulss või tahtele alluvate lihaste selge liikumine, olenemata loote vanusest;

22. „surm” – kõigi elutunnuste püsiv kadumine mis tahes ajal pärast elussündi;

23. „rahvastikusündmused” – punktides g ja h määratletud elussünnid ja surmad;

24. „kinnitatud andmed” – andmed, mis vastavad andmete kogumise suhtes kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele, sealhulgas on kontrollitud avaldatavate või juba avaldatud andmete kvaliteeti.

Artikkel 3

Rahvastikuandmed ja elutähtsaid sündmusi käsitlevad andmed

25. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 2 punktides c ja d osutatud andmed vaatlusaja rahvastiku kohta artikli 2 punkti c tähenduses. Kui artikli 2 punkti d alapunktides i või ii osutatud tingimusi ei ole võimalik kindlaks määrata, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) andmed selle kohta, kui paljud inimesed omavad nende riigis õiguslikku või registreeritud elukohta vaatlusajal; selleks püüavad nad leida andmed, mis kirjeldavad võimalikult ligilähedaselt artikli 2 punktides c ja d esitatud elanikkonda.

26. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed vaatlusaja rahvastikusündmuste kohta, olenemata sellest, kus need sündmused aset leidsid. Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” sama määratlust nagu lõikes 1 osutatud andmete puhul.

27. Liikmesriigid kasutavad mõiste „elanikkond” sama määratlust kõikide riiklike ja piirkondlike tasandite puhul, nagu need on määratletud artikli 2 punktides a ja b.

28. Lõigetes 1 ja 2 osutatud andmete jaotusega ning samuti andmete esitamise sageduse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 4

Kogurahvastiku andmed, mis on mõeldud liidu konkreetseteks eesmärkideks

Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust andmed artikli 2 punktis c osutatud kogurahvaarvu kohta vaatlusajal riiklikul tasandil. Käesoleva artikli puhul ei esita liikmesriigid andmeid vaatlusajal õiguslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna kohta.

Artikkel 5

Vaatlusaeg

29. Rahvastikuandmete puhul on vaatlusaeg 31. detsembri südaöö.

30. Rahvastikusündmusi käsitlevate andmete puhul on vaatlusaeg kalendriaasta, mil sündmused aset leidsid.

31. Käesoleva määruse puhul on esimene arvessevõetav vaatlusaeg 2013. aasta. Viimane vaatlusaeg on 2027. aasta.

Artikkel 6

Andmete ja metaandmete esitamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) käesolevas määruses nõutud andmed ja metaandmed vastavalt komisjoni (Eurostati) sätestatud andmete ja metaandmete vahetamise standarditele. Liikmesriigid edastavad need andmed ja metaandmed ühise andmesisestusportaali kaudu või teevad need kättesaadavaks viisil, mis võimaldab komisjonil (Eurostatil) need andmed elektroonilisel viisil kätte saada.

Artikkel 7

Andmeallikad

Andmed põhinevad andmeallikatel, mille liikmesriik on valinud kooskõlas siseriiklike õigusnormide ja tavadega. Vajaduse korral kasutatakse teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistilisi hindamismeetodeid.

Artikkel 8

Kvaliteedinõuded

32. Liikmesriigid tagavad edastatud andmete kvaliteedi.

33. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume.

34. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) metaandmed vastavalt Euro SDMX metaandmete struktuurile, esitades eelkõige andmed esimesel vaatlusaastal kasutatud andmeallikate, määratluste ja hindamismeetodite kohta, ning teatavad komisjonile (Eurostatile) kõikidest nendesse andmetesse tehtavatest muudatustest.

35. Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid talle kogu teabe, mis on vajalik statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.

36. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007 artiklis 3 nõutud andmetega.

Artikkel 9

Komitee

37. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

38. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Käesoleva määruse kohaldamine lõppeb 31. detsembril 2027.

[...],

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President eesistuja

[1] ELT L 344, 28.12.2007, lk 15.

[2] ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

[3] ELT L 218, 13.8.2008, lk 14.

[4] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

[5] KOM(2009) 567.

[6] ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

[7] ELT L 218, 13.8.2008, lk 14.

[8] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

[9] ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

[10] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

[11] ELT L 329, 15.12.2009, lk 29.