[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.10.2009

KOM(2009)479 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Tuleviku Internetti käsitlev avaliku ja erasektori partnerlus

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Tuleviku Internetti käsitlev avaliku ja erasektori partnerlus

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Käesoleva teatise eesmärgid 4

3. Tuleviku Internet – arukama maailma tööriist 5

3.1. Arukate infrastruktuuride suundumused 5

3.2. Tuleviku Internetti edasiviivad suundumused 7

4. Euroopa roll tuleviku Internetis 8

4.1. Tuleviku Internet seitsmendas raamprogrammis 8

4.2. Liikmesriikide algatused tuleviku Interneti valdkonnas 8

4.3. Tööstuslik ja innovatsioonimõõde 9

5. Tegevussuunad tuleviku Interneti jaoks 9

5.1. Tuleviku Internetiga seonduvate teadus- ja arendustegevuse alaste investeeringute tõhustamine 9

5.2. Liikmesriikide algatuste ärakasutamine ja tuleviku Interneti rahvusvahelise mõõtme suurendamine 10

5.3. Avaliku ja erasektori partnerluse loomine tuleviku Interneti valdkonnas 10

6. Järeldused 12

SISSEJUHATUS

Internet on muutunud üheks 21. sajandi elutähtsamaks infrastruktuuriks, toetades ühiskondlikke ja majanduslikke suundumusi nii nagu tegid seda raudteed, maanteed ja lennutransport eelmisel sajandil. Tegemist ei ole üksnes uue teenustepõhise majanduse mootoriga, vaid ka vahendiga, mis soodustab nn viienda vabaduse ning tõeliselt teadmistel põhineva ühiskonna esilekerkimist[1].

Muutused, mida Internet on meie majandusele ja ühiskonnale kaasa toonud, on veelgi selgemalt näha tulevikus, kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad ning uudsed ärialased ja ühiskondlikud rakendused arenevad veelgi jõudsamalt edasi.

Avalikke teenuseid, nagu tervishoid, liikuvus, keskkonnaseire ja energiamajandus, osutatakse praegu keeruliste infrastruktuuride abil, mis ei põhine traditsiooniliselt Internetil. Neid infrastruktuure on võimalik muuta „arukaks”, st oluliselt tõhusamaks ja säästvamaks, niipea kui Internet lülitatakse täielikult nende põhifunktsioonidesse ja -protsessidesse. Uue tõhususetaseme võib saavutada ja tootlikkust võib suurendada aga üksnes siis, kui tehnoloogilised kitsaskohad ületatakse eri valdkondi hõlmavate ja avatud innovaatiliste lähenemisviiside abil.

Tänu Internetile on lisandunud lainete kaupa igasuguseid uuendusi: esiteks veebitehnoloogia abil, seejärel side- ja audiovisuaalteenuste (nt VoIP ja IPTV)[2] kasutuselevõtu kaudu ning hiljaaegu paljude sidusteenuste ja -rakenduste vormis. Arvukate tehnoloogiate, nagu hajus-andmetöötluse platvormide, Web 2.0, võrdõigusvõrgu teenuste, mitmesuguste lairibajuurdepääsuvõrkude, mobiilseadmete ja andurite („arukad asjad”) ulatuslik kasutuselevõtt eeldab siiski rohkem kui 30 aastat tagasi loodud Interneti-arhitektuuri läbivaatamist. Usaldusväärsus ja turvalisus on peamised valdkonnad, milles vajatakse uusi lahendusi. Uudsete rakenduste reaalajaliste nõuete toetamiseks on vaja uusi, üha tulemuslikumaid funktsioone.

Lisaks tehnoloogilistele aspektidele võib tuleviku Interneti-infrastruktuuri vallandatav ärialaste ja ühiskondliku suhtluse protsesside ümberkorraldamine anda Euroopa sidusrühmadele suurepärase võimaluse juhtida uut innovatsioonilainet ning kindlustada endale Interneti-majanduses positsioon, mis vastab nende tehnoloogilisele ja teaduslikule oskusteabele.

Mujal maailmas, näiteks Ameerika Ühendriikides, Jaapanis, Koreas ja Hiinas on „tuleviku Internet” muutunud strateegiliseks prioriteediks. Euroopa Liidus on see seitsmenda raamprogrammi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) uurimisprogrammi üks prioriteetidest: ligikaudu 20 % IKT eelarvest suunatakse kõnealuse valdkonna teadus- ja arendustegevusse. Ka mitmed liikmesriigid on teinud selles valdkonnas ambitsioonikaid algatusi.

Euroopa tõstmine tuleviku Interneti tehnoloogiate ja rakenduste valdkonna juhtivaks piirkonnaks nõuab ühtset lähenemisviisi, et Euroopas ja liikmesriikides käimasolevaid arvukaid jõupingutusi maksimaalselt ära kasutada.

Euroopa Liit on astunud mitmeid samme Internetti käsitleva laiema poliitilise lähenemisviisi raames, et soodustada näiteks selliste innovatiivsete Interneti-tehnoloogiate nagu Ipv6[3] kasutuselevõttu ning luua soodus keskkond nn asjade Interneti[4] tekkeks, toetades samal ajal ka Interneti haldamise aluspõhimõtteid – läbiühenduvust, avatust ja koostalitlusvõimet. On äärmiselt oluline saada kasu pikaajaliste teadusuuringualaste investeeringute varajastest tuludest, aga ka lühikese kuni keskpika ajavahemiku innovatsioonialgatustest, mille toel võiksid Euroopas esile kerkida uued tööstusharud ja teenuseosutajad. Nüüd vajatakse digitaalühiskonda ja majandust käsitlevat kõikehõlmavat lähenemisviisi, milles sisalduks üks selle nurgakive, tuleviku Internet. Käesolevas teatises osutatud lähenemisviis ja meetmed lisatakse kõikehõlmavasse Euroopa digitaalsesse tegevuskavasse, mida komisjon esitleb järgmise aasta jooksul. Tegevuskava eesmärk on kõrvaldada takistused tõelise digitaalse ühtse turu eest, edendada investeeringuid kiiresse Interneti-ühendusse ja hoida ära lubamatu digitaalne lõhe[5].

KÄESOLEVA TEATISE EESMÄRGID

Tuleviku Interneti oodatav tehnoloogiline areng ja suundumus arukate infrastruktuuride (energeetika-, liikuvuse-, tervise-, töö-, keskkonnavaldkonnas jne) poole annavad Euroopale võimaluse teha edusamme jätkusuutliku majanduseni jõudmisel kooskõlas majanduse elavdamise paketiga,[6] mille komisjoni võttis vastu 26. novembril 2008.

Tänu tuleviku Interneti tehnoloogiate kasutamisele arukates infrastruktuurides on võimalik parandada Euroopa konkurentsivõimet selliste väljatöötatavate tehnoloogiate ja süsteemide valdkonnas nagu andurite võrgustikud[7] ja pilvandmetöötlus ning mõõta, jälgida ja töödelda väga suuri andmekoguseid[8].

Käesolevas teatises üritatakse visandada raamistik, mille abil kõnealustest „aruka” ühiskonna teket toetavatest suundumustest kõige rohkem kasu saada, suurendades samal ajal Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatööstuse konkurentsivõimet eelkõige

- rakendades ELi tasandil tehtud edusamme , et laiendada Interneti-tehnoloogia piire;

- tugevdades lühiajalist ja keskpikka lähenemisviisi , rõhutades taas kord põhiküsimusi ning soodustades uusi algatusi, et Euroopa saavutaks tuleviku Interneti valdkonnas juhtrolli;

- valmistades ette tuleviku Internetti käsitlevat avaliku ja erasektori partnerlust , mida soosivad ka liikmesriigid[9] ja tööstussektor[10].

Selle võimaluse ärakasutamine tähendab, et

- eri valdkondade, IKT ja arukate infrastruktuuride sidusrühmade vahel luuakse tihedad partnerlussuhted;

- tegevuse killustatusest saadakse üle ja ELi tasandil saavutatakse kriitiline mass;

- soodustatakse konkurentsi, avatust ja standardimist, tarbijad/kodanikud kaasatakse protsessi, tagatakse usaldus, turvalisus ja andmekaitse ning juhtpõhimõteteks on osutatavate teenuste läbipaistev ja demokraatlik haldamine ja kontroll.

Kõnealuse tegevuse kiire käivitumine tagatakse tööstussektorist lähtuva avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, mida viiakse ellu olemasolevate raamprogrammi mehhanismide abil tulevastes IKT tegevuskavades aastateks 2011–2013. Avaliku ja erasektori partnerlus põhineb Euroopa viie tehnoloogiaplatvormi[11] tegevusel. Kõnealuste platvormide vastavad strateegilised teadusuuringute programmid täiendavad üksteist Internetiga seonduvates küsimustes.

TULEVIKU INTERNET – ARUKAMA MAAILMA TÖÖRIIST

Kogu maailmas on tehtud arvukalt algatusi, et muuta sotsiaalse väärtusega rakenduste aluseks olevat infrastruktuuri „arukamaks”. Algatuste abil rahuldatakse vajadust liikuda jätkusuutlikuma ja tõhusama majanduse suunas, tagada loodusvarade ühtlustatud kasutamine, leevendada kliimamuutuste mõjusid ja säilitada keskkonda. Osutatud püüdlused saavad väga palju avalikkuse tähelepanu. Euroopas loob kliima- ja energiapakett[12] ambitsioonika poliitilise raamistiku avalikkuse vajadusi rahuldava infrastruktuuri uuesti hindamiseks.

Arukate infrastruktuuride suundumused

Paljudes osutatud algatustes rakendatakse laialdaselt ühenduvust ja hajutatud andmetöötlust, et ümber korraldada äri- ja tööprotsesse ning muuta need „arukaks”.

Arukate infrastruktuuride näited on järgmised:

- Arukad energiavõrgud : maailma elektritootmine peaaegu kahekordistub, suurenedes 17,3 triljonilt kilovatt-tunnilt (kWh) 2005. aastal 33,3 triljoni kWh-le 2030. aastal. Energiavõrke ohustavad üha sagedamini ülekoormus ja voolukatkestused. Interneti ühenduvuse, andmetöötlemisvõimsuse, digitaalsete andurite ning põhi- ja jaotusvõrkude kaugjuhtimise abil on võimalik muuta võrgud arukamaks, keskkonnasõbralikumaks ja tõhusamaks[13]. Arukad energiavõrgud ehk Interneti-tehnoloogia abil toimivad energiavõrgud võivad reageerida kiiremini ning toimida interaktiivsemalt ja läbipaistvamalt kui praegused võrgud. Sellised võrgud on võimelised haldama uusi taastuvenergiaallikaid, laadima eri seadmeid koordineeritult ning andma tarbijatele teavet nende energiatarbimise kohta. Nende abil saavad energiaettevõtjad oma võrke tõhusamalt kontrollida ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Teatavates katseprojektides on tänapäevaste Interneti-tehnoloogiate kasutamine võimaldanud vähendada tippkoormust rohkem kui 15 %.

- Arukad keskkonnateabesüsteemid : keskkonnateabe kogumiseks reaalajas või peaaegu reaalajas kasutatakse üha rohkem andurivõrgustikke. See eeldab Interneti ühenduvust andmete haldamiseks, levitamiseks ja integreerimiseks keerukatesse teabesüsteemidesse. Sellised keskkonnateabeteenused peaksid toetama ka paljusid muid valdkondi, nagu mitmete erinevate taastuvenergia tootmiskeskuste käitamine ja nende asukoha arvessevõtmine, arukate ehitiste tõhus haldamine, turvalisemad maanteetranspordisüsteemid ning üldine avalik teave keskkonnariskide ja -ohuolukordade kohta[14].

- Arukad transpordi- ja liikuvussüsteemid: liiklusummikud lähevad Euroopas igal aastal hinnanguliselt maksma 135 miljardit eurot. Ainuüksi Saksamaal kulub liiklusummikutes iga päev hinnangute kohaselt 33 miljonit liitrit kütust ja 13 miljonit jõudetundi, mis toob päevas kaasa 250 miljoni euro suuruse majanduskahju[15]. Sageli ei ole võimalik uusi teid ehitada. Paljutõotava alternatiivi pakub teede ja autode „arukamaks” muutmine intelligentsete transpordisüsteemide,[16] näiteks andurite võrgustike, raadiosagedusmärgiste ning positsioneerimissüsteemide[17] abil. Internet pakub lahenduse selliste eri tehnoloogiate omavaheliseks ühendamiseks ning tõhustab liikuvusvajaduste rahuldamist, hallates ühiskondliku ja eratranspordi ressursse reaalajas, reisijatele antavat teavet ning otsustamisvahendeid praegustest lahendustest oluliselt tõhusamalt[18].

- Arukad tervishoiusüsteemid : ravikulude vähendamiseks ja patsiendi mugavuse suurendamiseks pakutakse arstiabi haiglate asemel üha sagedamini kodustes tingimustes. Käimasolevate teadusuuringute abil püütakse välja töötada tehnoloogiaid sellise aruka elukeskkonna loomiseks, mis oleks võimeline aitama patsiente ja rahuldama nende teabe- ja suhtlusvajadusi. Kõnealused tehnoloogiad hõlmavad seadmeid (andurid, ajurid, spetsiifiline riistvara ja varustus), võrgustikke ja teenusteplatvorme, et kasutada teavet tervislike seisundite, patsiendi andmete, allergiate ja haiguste kohta. Selliseid hiiglaslikke andmebaase võib kasutada arstiabi andmisel, teadusuuringuteks või statistilistel eesmärkidel.

Osutatud infrastruktuurivõrgustikud on tüüpiline näide Interneti-tehnoloogiatest, mis toetavad eluliselt tähtsate igapäevatoimingute majanduslikku ja ühiskondlikku tõhusust. Mitmes Euroopa linnas on käivitatud kõnealustes valdkondades katseprojekte, kuigi need on mahult suhteliselt väikesed: Stockholm (transpordisüsteem), Amsterdam (liikuvus ja töö), Malta (energiavõrk) ja Pariis (tervishoid). Mujalt maailmast leiab veel hulgaliselt teisi näiteid.

Juhtivad Interneti-ettevõtjad osalevad juba väljatöötamisprotsessis. Tulevikus suundumus laieneb, pakkudes suurepäraseid võimalusi nii avaliku kui ka erasektori osalejatele. Euroopal on aeg võimalusest kinni haarata ning töötada välja ambitsioonikas lähenemisviis Interneti abil tõhusamaks muudetud infrastruktuuride valdkonnas.

Tuleviku Internetti edasiviivad suundumused

Uute rakendusvõimaluste ulatus ja maht tõstatavad ühtlasi küsimusi praeguse Interneti-infrastruktuuri suutlikkuse kohta.

- Juurdepääsukiirus kasvab plahvatuslikult . Mitmed ELi liikmesriigid kavandavad 2015. aastaks vähemalt 100 Mbit/s suurust juurdepääsukiirust. Teised riigid mujal maailmas (nt Korea) on seadnud eesmärgi saavutada 2012. aastaks kogu riigis juurdepääsukiirus 1 Gbit/s, mis tähendab tänapäeval pakutava keskmise lairibajuurdepääsu kiirusega võrreldes 250 korda kiiremat juurdepääsu.

- Andmeedastus Internetis suureneb 60 % igal aastal . Sellised suundumused nagu võrdõigusvõrgud, video ühiskasutus ja kõrglahutusega Interneti-TV soodustavad jätkuvalt andmeedastuse eksponentsiaalset suurenemist. Kitsaskohti võimendab praegune nõrk motivatsioon infrastruktuuri investeerimiseks.

- 2012. aastaks kasvab Interneti-kasutajate arv veel ühe miljardi võrra , kuna võetakse kasutusele lairiba-mobiilside, vaatamata sellele, et Internet ei peaks mobiilsiderakendusi toetama.

- Viirused ja rünnakud vohavad Internetis ja veebis. Isiku- ja oluliste äriandmete ebasobivast kasutusest tulenevad elektroonilise identiteedi vargused ja eraelu puutumatuse rikkumised näitavad samuti kasvutendentsi. Anduritepõhise infrastruktuuri laienedes ja Internetiga ühenduses olevate seadmete arvu kasvades suurenevad dramaatiliselt ka turvalisusega seotud probleemid ja kitsaskohad ning küberkuritegevuse võimalused. „Usaldusväärsete keskkondade” puudumine halvendab olukorda veelgi.

- Interneti-teenuseid[19] lisandub väga kiiresti . Seda soodustavad nn avatud innovatsioonimudeli esilekerkimine ja pilvandmetöötlus[20]. Pilvandmetöötlus vähendab oluliselt teenuseosutajate, eriti VKEde turulepääsu takistavaid tõkkeid.

- Lähitulevikus plaanitakse Internetti viia triljoneid eri seadmeid, andureid, teenuseid ja „asju” . Sellega muudetakse olemasolev infrastruktuur arukamaks ja võimaldatakse nii kodanikel, ettevõtjatel kui ka riigiasutustel kõnealuseid teenuseid kasutada. Tuleks parandada meie suutlikkust kasutada kõikehõlmavaid lähenemisviise ühiskondlike rakenduste toetuseks.

Selliste suundumustega seotud probleemide lahendamiseks ei piisa üksnes tehnoloogilisest lahendusest. Tehnoloogiate väljatöötamise ning kasutaja ja rakendustega seotud nõudmiste vahel tuleks luua tugevam side.

EUROOPA ROLL TULEVIKU INTERNETIS

Tuleviku Internet seitsmendas raamprogrammis

Komisjon on juba tunnistanud tuleviku Interneti tähtsust[21].

Seitsmenda raamprogrammi raames on võetud meetmeid, et tõsta Euroopa tehnoloogiavaldkonnas juhtivaks piirkonnaks.

Euroopas hõlmavad tuleviku Internetti käsitlevad teadusuuringud praegu ligikaudu 90 projekti, kuhu on kaasatud Euroopast rohkem kui 500 asutust ning mida EL rahastab kokku ligikaudu 400 miljoni euro ulatuses keskmiselt kaheaastaste ajavahemike kaupa. Kõnealune tegevus hõlmab algatust FIRE, millega toetatakse katselise iseloomuga laiaulatuslikke testimissüsteeme, et hinnata tuleviku Interneti tehnoloogiaid, visandada tulevasi nõudmisi ning näha ette ühiskondlikke ja majanduslikke tagajärgi. Teadusvõrgustikuga GÉANT toetatakse samuti tuleviku Interneti kasutuselevõtu algetappi, kontrollimist ja katsetamist[22].

Kõnealune investeering on aidanud märkimisväärselt koondada asjaomaste teadusuuringutega tegelejaid Euroopas ning seda eelkõige tuleviku Interneti assamblee ( Future Internet Assembly – FIA)[23] loomise kaudu.

Senini teostatud teadusuuringuid tuleb toetada järgmiselt:

- laiendada tuleviku Interneti arengule kaasaaitavate eri tehnoloogiavaldkondade vahelisi suhteid;

- töötada välja kõikehõlmava nägemuse sotsiaal-majanduslikest nõuetest ja nende tehnoloogilistest mõjudest;

- tõhustada kiirete teadusvõrgustike, nagu GÉANT, kasutamist, et toetada tuleviku Interneti kasutuselevõtu algetappi, kontrollimist ja katsetamist.

Liikmesriikide algatused tuleviku Interneti valdkonnas

Paljud liikmesriigid on teinud asjaomaseid riiklikke algatusi. 2008. aastal uuris liikmesriikide töörühm võimalust töötada kõnealuses valdkonnas välja ühine lähenemisviis,[24] võttes arvesse seotud teemade, strateegiate ja tööstuspoliitika mitmekesisust. Oma aruandes pidasid liikmesriigid kasulikuks „ kogu ELi hõlmavate rakenduste väljatöötamise edendamist ning katselise iseloomuga seadmete ja testimissüsteemide kasutuselevõtmist ”.

Lisaks asutati riiklike algatuste koordineerimiseks tuleviku Interneti foorum[25]. Kõnealune foorum on tõend liikmesriikide tahtest käsitleda tuleviku Interneti arengut ühiselt, jagades teavet, parimaid tavasid ning võrdlusaluseks võetud tehnoloogiaid ja rakendusi. Sellega soodustatakse ka ühistele nõuetele vastavate innovatiivsete lahenduste kasutuselevõttu, tehes seda võimaluse korral riigihangete kaudu.

Tööstuslik ja innovatsioonimõõde

Tööstuspoliitika vaatenurgast soodustab Euroopa Komisjon tööstus- ja akadeemiliste ringkondade vaheliste selliste partnerluste sõlmimist, milles järgitakse omavahel kooskõlastatud teadusuuringutealaseid kavasid. Tuleviku Internetiga seotud tehnoloogiate ja süsteemide valdkonnas tegutseb praegu viis Euroopa tehnoloogiaplatvormi: eMobility, NEM, NESSI, ISI ja EpoSS.

Kõnealused tehnoloogiaplatvormid on aidanud kindlaks määrata Euroopa tasandi teadusuuringutealased prioriteedid.

Nüüd on aeg küps sidusrühmade vaheliseks sihipärasemaks ja tihedamaks partnerluseks, milles püüeldakse ühiste tööstusalaste eesmärkide poole. Seepärast on rühm Euroopa juhtivaid IKT-valdkonna ettevõtjaid kindlaks määranud avaliku ja erasektori partnerluse sisu ja ülesehituse.

TEGEVUSSUUNAD TULEVIKU INTERNETI JAOKS

Tuleviku Internet ei tähenda „rohkem sama vana asja”, vaid pigem infrastruktuuri, mis hõlmab laiemal tasandil uusi tehnoloogiaid, mis võivad esile tõsta uudseid rakendusi ja ärimudeleid.

Euroopa peab käsitlema eesseisvaid probleeme ja prioriteetseid valdkondi tulevase digitaalse tegevuskava raames. On kindlaks määratud kolm omavahel seotud tegurit:

- tõhustada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, millel on erainvesteeringuid võimendav mõju;

- kasutada ära liikmesriikide algatusi;

- luua tööstusvaldkonna sidusrühmadega avaliku ja erasektori partnerlus.

Avatus, elutähtsate ressursside demokraatlik haldamine, läbipaistvad juhtimismudelid, kasutaja kaasamine avatud innovatsioonimudelite kaudu, usaldust suurendav andmekaitse ja turvalisus – need on valdkonnad, mida vastavalt vajadusele käsitletakse kavandatavates tegevussuundades tuleviku Interneti juhtpõhimõtetena.

Tuleviku Internetiga seonduvate teadus- ja arendustegevuse alaste investeeringute tõhustamine

Tuleviku Internet vajab pikaajalist lähenemisviisi, mis nõuab omakorda jätkuvaid investeeringuid teadusuuringutesse, vältides samas konkurentsimoonustusi.

Tegevussuund Komisjon kavatseb ajavahemikku 2011–2013 hõlmava seitsmenda raamprogrammi IKT tööprogrammi raames eraldada aastas vähemalt 200 miljonit eurot selliste tuleviku Internetti käsitlevate keskpikkade kuni pikaajaliste teadusuuringute toetamiseks, mis jäävad kavandatavast avaliku ja erasektori partnerlusest välja. Komisjon võtab oma õigusloome- ja teadusuuringutepoliitika valdkonnas vastu kõikehõlmava teadus- ja arendustegevust käsitleva lähenemisviisi tuleviku Internetiga seotud küsimustes. Lähenemisviisi eesmärk on ületada tehnoloogilised kitsaskohad ning pöörata tähelepanu kasutajate kaasamisele, juhtimisele, standardimisele ja intellektuaalomandi õigustele. Komisjon edendab aktiivselt tuleviku Interneti assambleed kui vahendit, mille abil koondada teadus- ja arendustegevus, levitada tulemusi, uurida edasisi teadusuuringuid ja kasutuselevõttu käsitlevaid prioriteete ja stsenaariume, vähendada jõupingutuste killustatust ning edendada tuleviku Interneti rakendusi, kasutades ära „arukate infrastruktuurideni” viivat suundumust. |

Liikmesriikide algatuste ärakasutamine ja tuleviku Interneti rahvusvahelise mõõtme suurendamine

- Kuigi liikmesriikide algatused on märkimisväärsed, oleks neil kasu tõhusamast omavahelisest teavitamisest ja vajaduse korral ühistest strateegiatest. Arvukalt sidusrühmi ja oskusteavet koondava tuleviku Interneti keerukus eeldab struktureeritud mehhanismi, et vältida jõupingutuste killustumist ja püstitada ühist huvi pakkuvad eesmärgid. Seepärast on hindamatu väärtusega ühistegevus, mille abil ühendatakse eri algatused eesmärgiga muuta Euroopa rahvusvahelisel areenil mõjuvõimsamaks osalejaks.

Tegevussuund Komisjon osaleb aktiivselt tuleviku Internetti käsitleva liikmesriikide foorumi jaoks ambitsioonika tööprogrammi koostamisel, et vähendada jõupingutuste killustatust, teha kindlaks parimad tavad ja maksimeerida sotsiaalse mõõtmega tuleviku Interneti rakenduste kasutuselevõttu, tehes seda võimaluse korral riigihangete kaudu. Komisjon teavitab tuleviku Interneti foorumit korrapäraselt edusammudest, mida on tehtud avaliku ja erasektori partnerluse raames jõupingutuste killustatuse vähendamiseks ning parimate tavade vahetamiseks. Komisjon suurendab oma jõupingutusi, et tõhustada ELis kahe- ja mitmepoolset rahvusvahelist koostööd teiste juhtivate tuleviku Interneti algatustega. Eesmärk on edendada tuleviku Interneti ülemaailmset standardimist ja koostalitlusvõimet kooskõlas kõnealust valdkonda käsitlevate komisjoni poliitiliste otsustega[26]. |

Avaliku ja erasektori partnerluse loomine tuleviku Interneti valdkonnas

- Tuleviku Internet kiirendab uut tööstusrevolutsiooni, mille raames kutsutakse Interneti-ettevõtjaid, teenuste väljatöötajaid ja seadmete valmistajaid üles tegema koostööd avaliku sektori sidusrühmadega. Selle suundumuse tõhustamiseks võib ära kasutada pikaajaliste teadusuuringute vahetulemusi, et rahuldada nõudlust arukamate teenuste järele.

Sellega seoses on kõnealuses valdkonnas hiljaaegu tehtud algatus[27] ja ettepanek[28] tuleviku Internetti käsitleva avaliku ja erasektori partnerluse kohta, mis põhineb alates 2008. aasta keskpaigast tehtud koostööl. Sellise avaliku ja erasektori partnerluse oluline iseloomulik joon peaks olema avatud, standarditud ja sektoriüleste teenusteplatvormide väljatöötamine.

Euroopa poliitilisest seisukohast peaksid sellised sektorid nagu tervishoid, liikuvus, keskkond ja energiamajandus saama kasu uudsetest ja arukatest Interneti-põhistest infrastruktuuridest, mis hõlbustavad teenuste kiiret kasutuselevõttu ja heakskiitmist miljonite kasutajate ja tarbijate seas.

Avaliku ja erasektori partnerluse sisu ja siht

Kavandatava avaliku ja erasektori partnerluse eesmärgid peaksid olema järgmised:

1. tõhustada äriprotsesse ning ühiskonnale väärtuslike infrastruktuuride ja rakenduste toimimist. Seejuures tuleks ära kasutada uuesti hinnatud Interneti-arhitektuure, -teenuseid ja -tehnoloogiaid suuremahuliste rakenduste kontekstis;

2. käsitleda teenustearhitektuure ja -platvorme, põhinedes Internetiga seotud pikemaajalistel vajadustel, ning julgustada Euroopa tööstussektorit lahendama arukate infrastruktuuridega seonduvaid probleeme, toetades samal ajal ELi poliitilisi eesmärke innovatsiooni-, jätkusuutliku majanduskasvu, energeetika- ja keskkonnavaldkonnas;

3. toetada tuleviku Interneti väärtusahelate ümber sõlmitud sektoriüleseid tööstusalaseid partnerlusi, kaasates kasutajaid ja riigiasutusi nii kohalikul, piirkondlikul kui ka liikmesriigi tasandil;

4. kasutada Interneti-infrastruktuuri kui avatud, turvalist ja usaldusväärset platvormi, mille abil töötada välja võrgurakendusi kasutajakesksete avatud innovatsioonimudelite põhjal;

5. käsitleda õigusloome- ja poliitikaküsimusi, nagu koostalitlusvõime, avatus, standardid, andmeturve ja eraelu puutumatus, tuleviku Internetiga seotud keeruliste ja arukate kasutusstsenaariumide raames. Sellega seoses võib vaadelda ka nõutud metoodikat, menetlusi ja parimaid tavasid, mis on vajalikud, et käsitleda selliseid riikidevahelisi teemasid nagu küberkuritegevuse ennetamine, mis eeldavad avaliku ja erasektori ulatuslikku koostööd. Avaliku sektori osalemine kõnealuses partnerluses on eriti oluline, et teha edusamme osutatud mittetehnoloogilistes küsimustes;

6. maksimeerida ühiskondlikku kasu, kaasates vajaduse korral ühiskondlikke või tarbijaorganisatsioone.

Avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine

Avaliku ja erasektori partnerluse viivitamatu rakendamine eeldab eelkõige seitsmenda raamprogrammi vahendite kasutamist, et saavutada varajasi tulemusi juba keskpika ajavahemiku jooksul enne 2015. aastat.

Seitsmenda raamprogrammi IKT-valdkonna viimase rakendusperioodi (2011–2013) raames kavatseb komisjon eraldada 300 miljonit eurot, et käivitada kõnealune algatus piisava hulga osalejate, Interneti-tehnoloogiate ja rakendusstsenaariumidega. Nimetatud summa eraldatakse IKT praeguse tööprogrammi eelarvest ning sellega täiendatakse pikemaajalisi teadusuuringutealaseid probleeme käsitlevat tööd.

Teadusuuringutega tegelejatel ja liikmesriikidel on avaliku ja erasektori partnerluse arengus oluline roll.

Komisjon on käivitanud ühiste tehnoloogiaalgatuste õigusliku ja juhtimisstruktuuri läbivaatamise, et rakendada olemasolevate ühiste tehnoloogiaalgatuste loomisel saadud õppetunde ning tagada, et need algatused saavutavad oma eesmärgid täies ulatuses. Tehtud edusammude taustal uurib komisjon erasektoriga koostööd tehes võimalust luua selles valdkonnas tulevikus ühine tehnoloogiaalgatus. Selle eelis võiks olla avaliku ja erasektori partnerluse struktureeritum toetamine kokkulepitud strateegilise teadusuuringute kava alusel, märkimisväärne panus nii avalikult kui ka erasektorilt ning tugev ühine pühendumine tulemuste saavutamisele.

Tegevussuund Komisjon koostab koostöös tööstusvaldkonna sidusrühmadega tuleviku Internetiga seotud avaliku ja erasektori partnerlust käsitleva tööprogrammi, konkreetse hinnangu ja töömeetodid, kasutades selleks praeguse raamprogrammi vahendeid. Komisjon kavatseb ajavahemikku 2011–2013 hõlmavate tulevaste IKT tööprogrammide raames eraldada 300 miljonit eurot ning avaldada esimese konkursikutse 2010. aastal. Komisjon ootab, et tööstussektor määraks 2010. aasta keskpaigaks kindlaks avaliku ja erasektori partnerluse konkreetse sisu vastavalt kahele eesmärgile: i) edendada Euroopa tööstusalast oskusteavet tuleviku Interneti tehnoloogiate ja süsteemide valdkonnas, ning ii) toetada tuleviku Internetti kasutavate, ühiskondlikult oluliste rakenduste esilekerkimist. Komisjon kutsub liikmesriike eelkõige tuleviku Interneti foorumi kaudu üles toetama tuleviku Internetti käsitlevat avaliku ja erasektori partnerlust ning abistama poliitiliste/kasutusalaste nõuete täpsustamisel. Kui ühiste tehnoloogiaalgatuste õiguslik ja juhtimisstruktuur on läbi vaadatud, uurib komisjon võimalust luua tuleviku Interneti valdkonnas ühine tehnoloogiaalgatus. |

JÄRELDUSED

- Järkjärgulistest muudatustest ja eraldiseisvatest äriuuendustest ei piisa enam tuleviku Interneti eeldatava kasu rakendamiseks. Muudatuste tegemiseks ja uute teenusemudelite kasutuselevõtmiseks on äärmiselt oluline leida koostööl põhinevad ja valdkondadevahelised lahendused, millesse on kaasatud teadusasutused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatööstus, eri avalike teenuste sektorite sidusrühmad ning rakenduste väljatöötajad. Paindlikud ja avatud innovaatilised lähenemisviisid, millega soositakse uusi tulijaid ja ideid, sõltuvad võrgustike võimsusest ning Interneti-teenuste potentsiaali täielikust ärakasutamisest.

Käesolevas teatises tehakse ettepanek edasiste sammude kohta, millega tuleviku Internetti edasi arendada, ning üritatakse tõsta Euroopa esiplaanile arukate Euroopa-üleste Internetil põhinevate infrastruktuuride väljatöötamisel ELi poliitiliste eesmärkide toetuseks.

Sellega seoses on vaja viivitamata luua tööstusest lähtuv avaliku ja erasektori partnerlus, et täiendada seitsmenda raamprogrammi IKT tööprogrammi raames käimasolevaid pikemaajalisi teadusuuringuid. Avaliku ja erasektori partnerlus aitab koondada tööstussektorit ja ettevõtjaid innovatsioonil põhineva ambitsioonika tegevuskava elluviimiseks.

Kõnealuse partnerluse käivitamisega kohustub komisjon võtma endale liikumapaneva jõu rolli ning kutsub Euroopa Parlamenti, nõukogu ja kõiki sidusrühmi üles tegema koostööd nende paljutõotavate eesmärkide saavutamisel.

[1] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf.

[2] IP-kõne, IP-televisiooniteenused.

[3] KOM(2008) 313 (lõplik) „Tegevuskava Interneti protokolli kuuenda versiooni (IPv6) kasutuselevõtuks Euroopas”.

[4] KOM(2009) 278 (lõplik) „Asjade Internet – Euroopa tegevuskava”.

[5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf

[6] KOM(2008) 800 (lõplik) „Euroopa majanduse taastamise kava”.

[7] Kogu maailmas on energiavõrkude jaoks paigaldatud 76 miljonit andurit. See arv peaks kahekordistuma järgmise nelja aasta jooksul.

[8] Vt nt KOM(2009) 279/4 „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” punkt 44.

[9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16616.en08.pdf.

[10] http://www.futureinternet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf.

[11] Euroopa tehnoloogiaplatvormid eMobility, NEM, EPoSS, ISI, NESSI.

[12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm.

[13] Kuni 40 % toodetavast energiast võib teel tarbijani kaduma minna.

[14] Vt nt Euroopa Keskkonnaagentuuri algatus suplusvee kvaliteeti käsitlevate andmete sirvimissüsteemi väljatöötamiseks: http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer

[15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html.

[16] KOM(2008) 886 lõplik/2 „Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas”.

[17] Süsteemid võivad põhineda ülemaailmsel satelliitnavigatsioonisüsteemil (GNSS) või muudel asukohamääramistehnoloogiatel.

[18] Hiljutised katseprojektid linnades on juba osutanud, et tänapäevase tehnoloogiaga on võimalik vähendada ummikuid 20 % ja heitgaase 12 % võrra.

[19] Tüüpilised näited: Gmail, Facebook, Amazon, e-Bay jne.

[20] Pilvandmetöötlusena käsitatakse andmetöötluse mudelit, mille puhul ressursse pakutakse teenusena Internetis ning neid ei oma ega halda teenuseosutajad.

[21] KOM(2008) 594 „Teatis tuleviku võrkude ja Interneti kohta”.

[22] Vt teatis KOM(2009) 108 „E-teaduse info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid”http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:EN:PDF.

[23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html.

[24] Riikide IKT-alaste teadusuuringute juhtide töörühma aruanne tuleviku Interneti kohta:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm.

[26] KOM(2008) 588 „Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik”.

[27] Euroopa tehnoloogiaplatvormide (eMobility, NEM, NESSI, ISI ja EPOSS) põhjal.

[28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.