ET Euroopa Liidu Teataja C 231/9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 231/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„WEST COUNTRY LAMB”

EÜ nr: UK-PGI-0005-0667-21.12.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„West Country Lamb”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „West Country Lamb” tähistatakse selliste lammaste rümpi, poolrümpi ja jaotustükke, mis on saadud lammastelt, kes on sündinud ja kasvanud Inglismaa West Country piirkonnas ja tapetud ühingu Meat South West standardi või samaväärse standardi kohaselt.

Tapmise ajal peab lammas olema kuni 12 kuu vanune. Laagerdada tuleb selliste lammaste liha, kes on i) sündinud enne iga aasta 1. oktoobrit ja ii) tapetud järgmisel aastal ajavahemikul 1. jaanuar–30. aprill. Laagerdamine võib hõlmata tapmise ja lõpptarbijale müümise vahel vähemalt viiepäevast hoidmist külmutusseadmete temperatuuril või ühte laagerdamisprotsessi, mida on täpsustatud liha- ja kariloomaküsimustega tegeleva komisjoni Meat & Livestock Commission (MLC) 1994. aasta juhendis Lamb Blueprint (see hõlmab elektrilist stimuleerimist ja puusaluudest riputamist. Tapaküpsuse kaal on tapakaal vahemikus 9–26 kg.

Võrreldes lammastega, keda on söödetud kontsentreeritud söödaga, paranevad heintaimi sisaldava erilise söödaga söödetud lammaste lihaskoe keemiline koostis (vt allpool tabel 1) ja ka liha organoleptilised omadused.

Tabel 1

Lamba seljatüki lihase rasvhapete koostis (mg/100 g lihaskude) ja E-vitamiini sisaldus (mg/kg)

Heintaimed Kontsentraadid 18:2 (3) 98 143 18:3 (4) 52 29 EPA (5) 23 15 DHA (6) 6,5 4,9 Vitamiin E 4,6 1,9 18:2/18:3 1,9 5,0

Selle tulemuseks on püsivamalt maitsev liha, mille söömine tagab suurepärase toiduelamuse. Rasva värvus võib olla valge kuni kollane, kuid erilise sööda manustamine soodustab kreemika värvuse kujunemist. Liha värvus varieerub roosast tumepunaseni, mis on laagerdunud liha puhul tumedam punane. Optimaalsete maitseomaduste tagamiseks kasutatav EUROP-liigitamissüsteemil põhinev rümpade liigitamise spetsifikatsioon on järgmine:

— R või paremasse kehaehitusklassi liigitatud rümbad, mille rasvasus on 2–3H;

— vähem kui 15 kg kaaluvad rümbad võivad olla liigitatud kehaehitusklassi O.

Rasvasuse suurendamine = > Kehaehitusklassi parandamine => 1 2 3L 3H 4L 4HL 5 E U R O 9–15 kg 9–15 kg 9–15 kg P

Olenevalt turu-eelistustest ja lambatüübist võivad rümbad olla erineva suurusega.

Pärast Inglismaa West Country piirkonna lamba tapmist turustatakse lambaliha mitmel järgmisel kauplemisviisil:

— kogu rümp, välja arvatud söögiks kõlbmatu rups, nahk, pea ja jalad; rümbas võivad olla neerud ja neerurasv;

— kogu poolrümp: piki selgroogu rümba poolitamisel saadud osa;

— jaotustükid: toodetud rümpade/poolrümpade jaotamisel väiksemateks, tunnustatud osadeks (klientide eelistustega arvestamiseks). Need jaotustükid võivad olla kondiga või kondita ning kaitsepakendis.

Lambaliha „West Country Lamb” võib müüa värskena (jahutatult) või külmutatult.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Võõrutuse ja tapaküpseks saamise ajal võib lambaid täiendavalt sööta. Põllumajandustootja registreerib sel juhul sööda koostisosade ja ostu üksikasjad, ning neid kontrollivad kindlustusinspektorid, et tagada sööda omastamine 70 %. Loomakasvatuskava kohaselt on nõutud ekstensiivne lambakasvatussüsteem. Sellega on ette nähtud, et loomad viibivad enne tapmist piisavalt pika ajavahemiku jooksul karjamaal – tavaliselt kaks kuud.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Lambad peavad olema Inglismaa West Country piirkonnas sündinud, kasvatatud ja tapaküpseks saanud.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna moodustavad kuus maakonda: Cornwall, Devon, Dorset, Gloucestershire, Somerset ja Wiltshire, mis koos on Inglismaa West Country piirkond.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Inglismaa West Country piirkonda saab kirjeldada rohumaaga kaetud poolsaarena. Vahetegemine rohumaa ja põllukultuuride kasvatamise vahel on osaliselt tingitud piirkonnas esinevatest eri mullatüüpidest. Suure osa Inglismaa West Country piirkonna muldadest moodustavad glei- ja pruunmullad, millel rohi kasvab küll jõudsalt, kuid mis ei ole just ideaalsed põllukultuuride kasvatamiseks. Põllukultuuride kasvatuspiirkonnas on valdavalt savi- ja liivmullad, mida saab hõlpsasti kuivendada. Lisaks sellele on Inglismaa West Country piirkonnas Ühendkuningriigi kõrgeim keskmine ning kõrgeim miinimum- ja maksimumtemperatuur.

West Country piirkond on Inglismaa suurim põllumajanduspiirkond. Sealne keskkond on üks rikkalikumaid Ühendkuningriigis. Selle piirkonna põllumajandusettevõtetes toodetakse hinnanguliselt 21 % Inglismaa lambalihast ning veiselihast 24 %. Karjakasvatus on aidanud piirkonna maastikku ja looduspärandit kujundada ja säilitada. Tänu suurele loomkoormusele on arenenud ulatuslik lihatöötlemissektor, mille jaoks luuakse kõnealuses piirkonnas äärmiselt vajalikke töökohti.

Inglismaa West Country piirkonna kõrged ja mõõdukad temperatuurid, kogu aasta jooksul ühtlaselt jaotunud sademete hulk ning sügav niiskust säilitav pinnas tähendab seda, et heina saab teha ja söödakultuure koristada ning loomasöödana kasutada peaaegu kogu aasta jooksul. Suures osas sellest piirkonnast kasvab rohi rohkem kui 300 päeva aastas. See kogu aasta jooksul toimuv tootmine on Inglismaa West Country piirkonnas normiks ja ühtlasi selgituseks, miks loomakasvatus on ülekaalus. Lisaks sellele asub rohkem kui 25 % Inglismaa West Country piirkonna rohumaast kas rahvusparkides või looduskaunites kohtades ja selles piirkonnas on 57 % Ühendkuningriigi lillerikastest rohumaadest. Bristoli ülikooli teadusuuringutest nähtub, et rohumaadel kasvanud lammaste liha maitse on intensiivsem ja tarbijate poolt kõrgemalt hinnatud kui selliste lammaste liha, kes on saanud kontsentreeritud sööta.

Tänu ainulaadsele mahedale kliimale ja kogu aasta jooksul kasvavatele heintaimedele toimub piirkonnas lambaliha tootmine kogu aasta vältel.

5.2. Toote eripära

Inglismaa West Country piirkonna karjakasvatus sõltub olulisel määral värsketest ja säilitatud heintaimedest. Söödaks kasutatud heinaga tagatakse lambaliha iseloomulik kõrge kvaliteet ja toiteväärtus (rasvhapete koostis, E-vitamiini sisaldus ja organoleptilised omadused). Eespool nimetatud mõju nähtub selgelt teaduslikest katsetest. Katsetest ilmnes erinevus kontsentreeritud söödaga ja heintaimedega söödetud lammaste rasvhappekoostise vahel (tabel 1). Rohusiloga söödetud lammaste lihase rasvhapete profiil oli üsna erinev kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste vastavast profiilist. Kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste lihaskoes oli suurem oomega-6 rasvhapete perekonda kuuluva linoolhape ja selle produkti arahhidoonhappe sisaldus; ning oomega-3 rasvhapete perekonda kuuluva linoleenhappe ja selle produktide eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe sisaldus oli suurem heintaimedega söödetud lammaste lihaskoes. Kontsentreeritud sööta saanud loomade puhul oli oomega-6 ja oomega-3 rasvhapete suhe palju suurem. Inimtoidus on kõnealune suhe soovitatavalt kuni 4. Sellist näitajat on lihtne saavutada heintaimedega söödetud, kuid mitte kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste liha puhul. Lihtne suhe, mis eristab heintaimede või kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste liha on 18:2/18:3, tabelis 1 on see ligikaudu 1,9 ja 5,0 – vastavalt heintaimi ja kontsentreeritud sööta saanud lammaste liha puhul.

Värske rohi või rohusilo on α-linoleenhappe allikas, mis võib loomas muunduda pika ahelaga n-3 (oomega-3) polüküllastumata rasvhapeteks, mis on väärtuslikud toitained inimtoidus. Heintaimed sisaldavad ka E-vitamiini; rohuga söödetud lammaste lihas on nii oomega-3 rasvhapete kui ka E-vitamiini sisaldus suurem. Need toitained mõjutavad ka liha maitseomadusi.

Niisiis on tõestatud, et lammaste söötmine rohu ja rohusiloga tingib lihaskoes eripärase rasvhapete profiili, mis erineb kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste lihaskoe rasvhapete profiilist. Heintaimedega söödetud lammaste lihaskoes on ligikaudu 1,5 % linoleenhapet, 0,7 % eikosapentaeenhapet ja 0,2 % dokosaheksaeenhapet. Sellised on rasvhapete protsendimäärad, mille alusel rasvhappekoostist sageli kirjeldatakse. Kõigil kõnealustel näitajatel on tootele „West Country Lamb” kasulik mõju. Rohus leiduv vitamiin E satub söödaga lammaste lihas- ja rasvkoe sisse. Rohusiloga söödetud lammaste lihaskoes oli E-vitamiini sisaldus vähemalt kaks korda suurem kui vastav näitaja kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste puhul. Sel põhjusel säilib külmlettides liha helepunane värvus kaks päeva kauem.

Briti uuringute põhjal järeldati, et rohuga söödetud lammaste liha maitse on parem kui kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste liha maitse. Rohuga söödetud lammaste liha maitsetulemus andis silmad ette kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste tulemusele. Kontsentreeritud söödaga söödetud lammaste liha maitsele anti suurim punktisumma ebatavalise maigu eest.

Sõltumatust aruandest nähtub, et toote „West Country Lamb” iseloomulikud omadused on oomega-6 ja oomega-3 rasvhapete väike suhe ning vitamiin E suur sisaldus.

— Suhe 18:2/18:3 on väiksem kui 4

— Seljatüki lihaskoe vitamiin E sisaldus > 3,0 mg/kg

Lambatõud Polled Dorset ja Dorset Horn on vaid kaks näidet lambatõust, mis on kujunenud geograafilises piirkonnas peaaegu aasta läbi võimaliku karjatamise tulemusel. Paljud põllumajandustootjad kasvatavad kõnealuste tõugude lambaid nende suure sigivuse tõttu, mis tähendab seda, et need lambad on võimelised sügisel poegima. Seetõttu on lambakasvatajatel lambad müügiks valmis alates jaanuari lõpust. Tasandiku teistes osades aetakse lambad karja jaanuaris-veebruaris, kuid Exmoori, Dartmoori ja Bodmin Moori mäestikupiirkondade loomakasvatustaludes poegivad lambad aprillis-mais, millega tagatakse aasta läbi toimuv loomulik lambaliha tootmine ja lammastega varustamine.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Inglismaa West Country piirkonna kliimast, topograafiast, geoloogiast ja sellest tulenevast jõudsast rohukasvust on tingitud selles piirkonnas kasvatatud lammaste, ning järelikult ka nende liha eriomadused. Suur osa piirkonna põllumajandusmaast on rohumaa, mis sobib ideaalselt lambakasvatuseks ja millelt saadud rohtu saab kasutada täiendava söödana.

Kindlatest ja objektiivsetest teaduslikest tõenditest nähtub, et Inglismaa West Country piirkonnas toodetud ja töödeldud lambalihal on omadused, mis on oma olemuselt seotud geograafilise piirkonnaga, kuna siin saavad loomad söödaks rohkem rohtu, mille tulemuseks on suurem polüküllastamata rasvhapete kontsentratsioon ja E-vitamiini sisaldus lihaskoes.

Rohu kasvu mõjutavad mulla liik, temperatuur, sademed ja päikesepaiste. Veel üks oluline tegur on topograafia, st kõrgus merepinnast, kuna kõrguse suurenedes rohu kasv väheneb. Inglismaa West Country piirkonna soodsa kliima tõttu on selles piirkonnas päevade arv, mil rohi jõudsalt kasvab, palju suurem võrreldes muude piirkondadega. Inglismaa West Country piirkonna kõigis osades kasvab rohi rohkem kui 220 päeva, mõnes osas isegi rohkem kui 300 päeva jooksul aastas, mida ei esine Ühendkuningriigi muudes piirkondades.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (7) artikli 5 lõige 7)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/wc-lamb-pgi-final-20121127.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) linoolhape

(4) linoleenhape

(5) eikosapentaeenhape

(6) dokosaheksaeenhape

(7) Vt joonealust märkust 2.