Käesolev ettepanek on kooskõlas ka 2018. aasta teatisega „Puhas planeet kõigi jaoks“, milles sätestatakse Euroopa Komisjoni pikaajaline strateegiline visioon kliimaneutraalse majanduseni vastavalt Pariisi kokkuleppele. Selles teatises nähti ette, et komisjon uuriks, kuidas saaks likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse varadega toetada vähese CO2-heitega terasetootmise läbimurdetehnoloogiaid. Komisjon võttis 4. märtsil 2020 vastu Euroopa kliimaseaduse ettepaneku, sh õiguslikult siduva eesmärgi vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside netoheide nullini.

Peale selle kohustus komisjon 14. jaanuaril 2020 esitatud teatises „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ tegema „ettepaneku vaadata läbi söe ja terase teadusfondi käsitlevad määrused, et võimaldada kasutada osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse likvideeritavast varast. See aitab säilitada vähemalt 40 miljoni euro suuruse iga-aastase uurimisprogrammi ja rahastada suuremaid puhta terase tootmist käsitlevaid murrangulisi teadus- ja innovatsiooniprojekte. Söesektorit puudutavates teadusuuringutes keskendutakse üleminekujärgus piirkondadele kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismi põhimõtetega“.

Ettepanek kuulub õiguspaketti, millega vaadatakse läbi söe ja terase teadusfondi teadusprogramm. Eelkõige on see seotud komisjoni ettepanekutega muuta nõukogu otsust 2003/76/EÜ, millega kehtestatakse protokolli (nr 37) rakendamiseks vajalikud meetmed, ja nõukogu otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised. Nõukogu otsuse 2003/77/EÜ läbivaatamine eelarve peadirektoraadi vastutusel on kooskõlas ka Euroopa Kontrollikoja 2019. aasta ülevaatega ESTÜ likvideerimise kohta.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu otsust 2008/376/EÜ, et viia see vastavusse „ühenduse teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega“ vastavalt nõukogu otsuse 2008/376/EÜ artiklile 2. Täpsemalt, praeguse ettepaneku eesmärk on läbi vaadata söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi söe ja terase teadusuuringute eesmärgid. Ettepanekus arvestati söe ja terase teadusfondi järelevalve- ja hindamisaruandes (2011–2017) esitatud soovitusi ning söe ja terase nõuanderühmade ja söe- ja terasekomitees esindatud liikmesriikide nõuandeid.

·tunnistada kehtetuks viide võimalusele muuta rakendusmeetmetega II peatüki 3. ja 4. jagu (artikkel 41), et kohaldada mutatis mutandis seadusandlikes aktides antud volituste suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, mis on sätestatud 18. juuni 2019. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes mittesiduvate kriteeriumide kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 37) ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta, eriti selle artikli 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Liit ratifitseeris Pariisi kokkuleppe 5. oktoobril 2016. Rahvusvahelises kokkuleppes kutsutakse selle ratifitseerinud osapooli üles tugevdama ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, hoides ülemaailmse temperatuuri tõusu alla 2 °C.

(2)Kooskõlas Pariisi kokkuleppega avaldas Euroopa Komisjon 11. detsembril 2019 „Euroopa rohelise kokkuleppe“, milles komisjon kohustub võitlema kliima- ja keskkonnaprobleemidega ning muutma ELi õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises, milles sätestatakse uus majanduskasvu strateegia, teatatakse vajadusest toetada puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmiseni, ning uurida, kas osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse raames likvideeritavatest rahalistest vahenditest on võimalik kasutada. Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises sätestatakse ka, et „[k]õik ELi meetmed ja kogu poliitika peaksid toimima koos selle nimel, et ELil oleks võimalik saavutada edukas ja õiglane üleminek kestlikule tulevikule“. Kooskõlas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises sätestatud põhimõttega mitte tekitada kahju vaadatakse läbi söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi teadusuuringute eesmärgid, et need ei hõlmaks enam tegevusi, mis jätkavad söe kaevandamist, töötlemist ja kestvat kasutust.

(3)Liit on edendanud ambitsioonikat kliimapoliitikat ja kehtestanud õigusraamistiku, et saavutada oma kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk. Eelkõige sätestatakse määruses (EL) 2018/1999 energialiidu ja kliimameetmete usaldusväärseks, kaasavaks, kulutõhusaks, läbipaistvaks ja prognoositavaks juhtimiseks (juhtimismehhanism) vajalik õiguslik alus, millega tagatakse, et saavutatakse energialiidu 2030. aasta ja pikaajalised eesmärgid, mis on kooskõlas 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppega.

(4)Teatises „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ teatas komisjon oma kavatsusest teha ettepanek vaadata läbi nõukogu otsus 2008/376/EÜ, ka eesmärgiga võimaldada rahastada suuremaid puhta terase tootmist käsitlevaid murrangulisi teadus- ja innovatsiooniprojekte, samuti söesektorit puudutavaid teadusuuringuid kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismi põhimõtetega.

(5)Lisaks soovitatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi (edaspidi „teadusprogramm“) järelevalve- ja hindamisaruandes muuta otsuse 2008/376/EÜ II peatüki 3. ja 4. jaos sätestatud söe ja terase teadusuuringute eesmärke ning toetada terasesektori murrangulisi teadusuuringuid ning söesektori sümboolse tähendusega projekte.

(6)Seetõttu on vaja viia teadusprogrammi eesmärgid vastavusse rahvusvaheliste kokkulepetega, nt Pariisi kokkuleppega, ning liidu teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta.

(7)Ühiselt kavandatud partnerlused on tõendatult tõhusad ühise Euroopa teadusuuringute eesmärgi ressursside ühendamisel. Selleks et aidata saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalset majandust, on vaja sätestada võimalus pakkuda tuge ühiselt kavandatud Euroopa partnerluste kaudu sünergias ja järjestuses teiste programmidega. Euroopa partnerlus võib olla ideaalne vahend ressursside ühendamiseks, et toetada läbimurdetehnoloogia alaseid teadusuuringuid CO2 heitkoguste vähendamiseks terasetööstuse sektoris.

(8)Seepärast tuleks otsust 2008/376/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/376/EÜ muudetakse järgmiselt.