ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 17.10.2008 
SEK(2008) 2620 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Toimetulek metsade raadamisest ja me tsade seisundi halvenemisest tulenevate 
probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja  bioloogilise mitmekesis use hävimise vastu 
  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 645 lõplik} 
{SEK(2008) 2618} {SEK(2008) 2619} 
ET 2   ET Viimase viie aasta jooksul on ig al aastal hävinud 11,8 kuni 13 m iljonit hektarit metsa. Selline 
suundumus tekitab muret ning viimase 20 aasta jooksul ei ole raadamise määr oluliselt 
vähenenud.  
Raadamine ja metsade seisundi halvenemine on tingitud mitme otsese ja kaudse 
majandusliku, institutsioonilise, poliitilise, loo dusliku ja sotsiaalse teguri mõjust: näiteks 
põllumajanduse ja infrastruktuuride arendamise va jadus või valitsuse suutmatus neid väärtusi 
kaitsta. Selle tulemusel metsad hävivad või ne nde seisund halveneb, kuigi see ei ole riigi 
pikaajalistest huvides.  
Raadamise kõrge tase mõjutab tõ siselt kliimamuutusi. Metsadel  on oluline osa ülemaailmses 
süsinikuringes, kuna need seovad umbes pool e kogu maismaasüsinikust. 2004. aastal oli 
metsanduse osakaal 17,4 % ülemaailmsetest aas tastest kasvuhoonegaasid e heitkogustest. See 
on ka põhjus, miks komisjoni teatises „Ülem aailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse 
kraadiga – Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja jä rgnevateks aastateks” sätestatud eesmärke ei 
ole võimalik saavutada, kui lisaks muudele meet metele ei vähendata raadamisest ja metsade 
seisundi halvenemisest tulenevaid kasvuhoone gaaside heitkoguseid. Raadamise ja metsade 
seisundi halvenemise vastu võitlemisega kaitstakse  ka võimalikult suures ulatuses bioloogilist 
mitmekesisust ning selle pakutavaid ökosüsteemi tooteid ja teenuseid. Sellega saab toetada 
kohalikku elanikkonda ja aidata võidelda vaesusega.  
Eesmärk on peatada metsade hävitamine h iljemalt aastaks 2030 ja vähendada troopiliste 
metsade raadamist aastaks 2020 vähemalt 50 % ulatuses praegusest tasemest. Selle eesmärgi 
saavutamiseks on kaalutud mitut võimalust.  
Praeguse olukorra säilitamine oleks ebarahuldav mitmel põhjusel. Esimene valik – raadamise 
peatamist ja tagasipööramist käsitlev mitme poolne keskkonnakokkulepe – jäeti kõrvale, kuna 
see ei ole teostatav. Teise valikuna analüüsi ti olemasolevate poliitikasuundade/vahendite 
tugevdamist. Teise valiku osana läbivaadat ud poliitikasuunad hõlma sid poliitika sidususe 
parandamist ELi tasandil, institutsioonide ja  haldussüsteemide tugevdamist kolmandates 
riikides ja tõhusate mitmepoolsete tegevuste edendamist. Sellel võib olla positiivne mõju, 
kuid ilma täiendavate meetmeteta jääb sellest väheks. 
Seepärast uuritakse kolmandat valikut, mis kä sitleb uute rahaliste  vahendite kogumist 
raadamise ja metsade seisundi halvenemise peatamiseks. Seda on võimalik teha näiteks:  
– ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi ( Global Forest Carbon Mechanism ) 
loomisega;  
– katsetades võimalust võtta raad amist arvesse süsinikuturgudel. 
Lisaks uuriti ka mitmeid se llise valikuga seotud tehnilisi  parameetreid, nagu katvus, 
kriteeriumid, seire ja maksemehhanismid.  
2020. aastani eelistatakse valikuna kombina tsiooni kahest vali kust: olemasolevate 
poliitikasuundade/vahendite tugevdamine ja  ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi 
loomine, millega kogutakse uusi rahalisi vahe ndeid enampakkumiste tuludest. Samuti võiks 
uurida katseliselt võimalust ühendada süsini kuturg ja heitkoguste vähendamisega seotud 
metsakrediidid. Need valikud tuleks kaas ata Kopenhaageni 2009. aasta ülemaailmsesse 
kliimamuutuste kokkuleppesse, millesse peaks ka EL oma panuse andma. 
Käesolev mõjuhinnang on siiski ainult üks samm selles pikas protsessis. Eelistatud valikut ja 
eelkõige sellega seotud ülemaailmset metsade süsinikumehhanismi tuleb veel põhjalikult 
ET 3   ET kavandada ja täiendada. Seda tule b teha õigeaegselt, et see t eave oleks kättesaadav lõplikel 
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel 2009. aasta detsembris.