60 % vastajate arvates vajavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused ELi toetust, et parandada romade olukorda. Sidusrühmad on seisukohal, et ELil on Euroopa diskrimineerimis- ja rassismivastaste õigusnormide täitmise jälgimisel ja tagamisel olulisem roll kui riigi ametiasutustel. Samuti peetakse ELi rolli oluliseks ambitsioonika romade kaasamispoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel rahastamisele juurdepääsu tingimusena. Riigi ametiasutustelt oodatakse otsustavamat tegutsemist meetmete võtmisel romavastasusega võitlemiseks (nt romade ja muu elanikkonna ühise kogukonna loomine, mittediskrimineerimine ja ametnike koolitamine romade kaasamine valdkonnas või romade ajaloo ja kultuuri kaasamine koolide õppekavva) ja romade osaluse (poliitiline osalus, riiklikud koostööfoorumid, suutlikkuse suurendamine, kaasatus poliitika väljatöötamisse ja järelevalvesse) suurendamiseks.

Vajadusest tervikliku lähenemisviisi järele annab tunnistust ka järeldus, et tõrjutusel on mitu põhjust, millega integratsioonistrateegiate raames tuleb korraga tegeleda. Nende hulka kuuluvad eelkõige diskrimineerimine ja romavastasus, piiratud poliitiline tahe, romade vähene osalus, institutsioonide piiratud suutlikkus ja ebapiisav rahastus.

Enamus on seisukohal, et hariduses on olukord alates 2011. aastast paranenud. Paljud on seisukohal, et tervishoiuvaldkonnas on olukord paranenud, kuid tööhõive kohta arvamused lahknevad. Nii eluaseme kui ka diskrimineerimise küsimuses on rohkem neid, kelle arvates olukord halveneb, kui neid, kelle arvates see paraneb.

Ülekaalukas enamik 240 vastanust arvab, et loetletud viies valdkonnas on romade olukord halvem kui mitteromade olukord, eelkõige diskrimineerimise tõttu seoses töö ja eluasemega. Enamik vastanutest arvab ka, et nii ELi institutsioonid kui ka riigi ametiasutused peavad olukorra parandamiseks sekkuma kõikides valdkondades.

Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020 on esimene ELi algatus, mille keskmes on romad ja mis sisaldab ka järelevalvemehhanismi. Selle peamine eesmärk on võidelda romade sotsiaal-majandusliku tõrjutuse ja diskrimineerimisega, edendades võrdset juurdepääsu haridusele, töökohtadele, tervishoiuteenustele ja eluasemele. Selles kutsutakse liikmesriike üles koostama romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad ja määrama riiklikud romade kontaktpunktid, kes koordineerivad kõnealuste strateegiate kavandamist ja rakendamist ning järelevalvet nende üle, et saavutada ELi romade integreerimise eesmärgid. Iga romade integreerimise eesmärgi jaoks on ELi raamistikus loetletud meetmed, mida liikmesriigid võiksid võtta. Kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide jaoks on lisatud ka viies eesmärk – juurdepääs perekonnaseisusündmuse dokumentidele – ning EL kavatseb parandada ühinemiseelse abi andmist, edendada kodanikuühiskonna kaasamist ja tugevdada järelevalvet.

Kooskõlastatuse tulemuslikkust hinnati ELi tasandil positiivseks ja riiklikul tasandil piiratuks. Hindamistulemuste kohaselt on raamistikuga õnnestunud luua või tugevdada vahendeid ja juhtimisstruktuure ning kujundada välja romade kaasamisega tegelevate osapoolte koostöö ja suurendada nende suutlikkust. Raamistikuga on veelgi parandatud sidusrühmade koostööd ELi ja riiklikul tasandil, kuid osalus ei mõjuta veel piisavalt poliitika kujundamist ja teenuste väljatöötamist. Riiklikul tasandil töötati raamistiku alusel välja mitmed vahendid, nagu romasid käsitlevad riiklikud strateegiad, kontaktpunktid ja platvormid, kuid romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate vastavusse viimine romade integratsiooni eesmärkidega on puudulik. Hindamistulemused osutavad sellele, et kuigi romade riiklike kontaktpunktide loomise tulemuseks on olnud parem koostöö nii avaliku halduse üksuste kui ka avaliku halduse asutuste ja muude sidusrühmade vahel, ei ole paljudel kontaktpunktidel ikka veel piisavat institutsioonilist tähtsust ega suutlikkust või piisavaid vahendeid.

Romade integreerimise eesmärkide saavutamise tulemuslikkus on hinnangu kohaselt üldiselt piiratud ning nii piirkonniti kui ka riigiti esineb märkimisväärseid erinevusi . Suurimaid edusamme on tehtud hariduse valdkonnas (edusamme tehti haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisel, alushariduse ja koolikohustuse valdkonnas, kuid suurenes segregatsioon). Romade enda hinnang oma tervislikule seisundile on paranenud, kuid ravikindlustuse kättesaadavus nende jaoks on endiselt piiratud. Töö saamise võimalused ei ole paranenud ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte romade osakaal on isegi suurenenud. Eluasemetega seotud olukord on endiselt keeruline. Mõningaid edusamme on täheldatud vaesusega võitlemise üldeesmärgi saavutamisel. Romavastasus ja vihakuriteod valmistavad endiselt suurt muret, hoolimata tõenditest selle kohta, et romade diskrimineerimisega seotud kogemused teatavate valdkondade teenuste kasutamisel on mõningal määral vähenenud.

Selleks et austada liikmesriikide pädevust, võimaldab ELi raamistik selle eesmärkide vastuvõtmisel ja sõltuvalt konkreetsest siseriiklikust kontekstist sihtrühmade valimisel paindlikkust. See paindlikkus tähendab, et raamistiku asjakohasus sõltub suuresti romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates ette nähtud eesmärkide ja meetmete sobivusest ja ambitsioonikusest. Sellise lähenemisviisiga oleks võimalik meetmete asjakohasust suurendada, kuid hindamise käigus leiti, et üldkokkuvõttes oli selle tagajärjeks killustatud rakendamine, mis omakorda vähendas tulemuslikkust.

Asjakohasuse analüüsi käigus uuritakse seda, kas seatud eesmärgid olid hindamise ajal esinenud vajadusi arvesse võttes asjakohased ja on asjakohased ka praegu. Asjakohasust hinnatakse üldiselt positiivselt, kuid teatavate piirangutega. Hinnang kinnitas, et esmatähtsad valdkonnad on romade kaasamise seisukohast endiselt kesksel kohal.

Hindamise käigus hinnati viit põhikriteeriumi (asjakohasus, kooskõla, tulemuslikkus, tõhusus ja ELi lisaväärtus) ja kolme lisakriteeriumi (võrdsus, kooskõlastatus, jätkusuutlikkus). Lisakriteeriume vaadeldakse allpool seoses hindamise nende põhikriteeriumidega, millega need on kõige tihedamini seotud (võrdsus seoses asjakohasusega, kooskõlastatus seoses tulemuslikkusega ja jätkusuutlikkus seoses ELi lisaväärtusega).

Saavutusi (romade kaasamise seadmine poliitiliseks prioriteediks, ELi-poolne rahastamine, romavastasuse tunnistamine sallimatuse üheks konkreetseks vormiks) on pigem seotud ELi kui riikliku tasandiga. Raamistiku ja romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate peamine probleem, millele enamik avalikus konsultatsioonis osalenud sidusrühmi tähelepanu juhtis, on nende tulemusliku integreerimise (st romade vajadustega arvestamine avalikus peavoolupoliitikas) puudumine.

Hinnang näitab, et ELi tasandil on tehtud edusamme romade kaasamisele suunatud poliitika, rahastamise ja õiguslike vahendite kasutuselevõtmisel. See puudutab eelkõige strateegiat „Euroopa 2020“ (strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, romade integratsiooni eesmärkide ja romasid käsitlevate riigipõhiste soovituste sünergia kaudu) ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid aastateks 2014–2020: romasid käsitlev investeerimisprioriteet ja eeltingimused). Lisaks sellele loodi seos strateegia „Euroopa 2020“ ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel: liikmesriigid, kellele esitati romasid käsitlevad riigipõhised soovitused, pidid võtma kasutusele romasid käsitleva investeerimisprioriteedi ning kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kaasava poliitikareformi elluviimiseks. Sellest tulenevalt sai hakata kohaldama romasid käsitlevaid temaatilisi eeltingimusi ja täitmiskriteeriume, mis on raamistiku eesmärkidega tihedalt seotud.

Hinnang osutab sellele, et samuti õnnestus raamistikuga integreerida romade kaasamise eesmärgid sellistesse valdkondadesse nagu laienemine, linnade tegevuskava, ELi inimkaubandusevastane poliitika või seadusandlikud ettepanekud, nt uuesti sõnastatud joogiveedirektiiv . Hinnangu kohaselt ei ole romadele siiski ei noortegarantiis ega ka Euroopa sotsiaalõiguste sambas sõnaselgelt osutatud. ELi raamistik ja ELi õiguslikud vahendid täiendavad üksteist väga hästi eesmärkide ja kohaldamisala poolest. ELi õigusnormide täitmise tagamine komisjoni poolt tugevdab raamistiku poliitikaeesmärke ja romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise järelevalve käigus teavitatakse komisjoni ELi õigusnormide rakendamise seisust.

Hindamise käigus leiti, et raamistik edendas romade integreerimise kaasamist riikliku tasandi õiguslikesse, poliitika- ja rahastamisvahenditesse piiratumas ulatuses. Enamik romasid käsitlevaid riiklikke integratsioonistrateegiaid ei ühildu kuigi hästi avaliku poliitikaga. Suureks takistuseks on romade riiklike kontaktpunktide piiratud mõju peavoolupoliitika väljatöötamisele, rakendamisele ja otsustusprotsessile.

3.4. Tõhusus

Tõhususe analüüsi käigus hinnati sekkumise käigus kasutatud vahendite ja saavutatud muudatuste seost. Hindamisel keskenduti järelevalve ja aruandluse tõhususele ning püüti hinnata kulusid ja kasu ELi raamistiku ja romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate kontekstis.

Järelevalve- ja aruandlussüsteemide tõhusust hinnati piiratuks. Järelevalvevahendid töötati välja järk-järgult. 2013. aasta nõukogu soovituses nähti ette, et liikmesriigid hakkaksid koostama põhjalikke aruandeid, kuid alles alates 2016. aastast. See liikmesriikide kohustustega kooskõlas olev aruandlus keskendub peamiselt pigem integratsioonimeetmetele, mitte tagajärgedele ja tulemusnäitajatele, mis võimaldaksid mõõta sekkumise üldist tulemuslikkust. Hinnangus on leitud, et komisjoni loodud veebipõhine aruandlusvahend riiklikul ja ELi tasandil aruannete esitamiseks on positiivne samm poliitikakogemustest õppimise ja suurema läbipaistvuse suunas, kuid sellel on veel puudujääke, mis tuleb kõrvaldada (vt punkt 4.5). Sõltumatu järelevalve tagavad Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu rahastatavad uuringud, mis võimaldavad jälgida aja jooksul tehtud edusamme. Alates 2017. aastast on komisjon läbi viinud katseprojekti, et jälgida romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamist koordineeritud kodanikuühiskonna liitude poolt .

Hinnangu kohaselt ei olnud kulusid ja kasu võimalik ammendavalt kvantifitseerida, hinnata ja raamistikuga seostada. Kui kulud tekivad lühikese aja jooksul, siis enamik võimalikust kasust saadakse pikema aja jooksul ega ilmne enne 2020. aastat. Pikas perspektiivis vähendaksid haridus-, tööhõive-, eluaseme- ja tervishoiuvaldkonnas tehtud edusammud vaesust romade hulgas ning tooksid ka rahalist kasu, näiteks panustades valitsemissektori eelarvesse või mõjutades avalike hüvede ja teenuste kasutamist (sotsiaaltoetuste kasutamise vähenemise kaudu). Romade integratsioon võiks positiivselt mõjutada tööturgu (suurem tõhusus tänu väiksemale tööjõu ja oskuste nappusele) ning majandust, kaasa arvatud SKPd.

3.5. ELi lisaväärtus

ELi lisaväärtuse analüüsi raames vaadeldakse raamistikuga käivitatud muudatusi, mis lisandusid neile muutustele, mille toimumist oleks mõistlikult võinud eeldada ainult tänu sidusrühmadele või juhul, kui meetmeid ei oleks võetud. ELi lisaväärtusele anti positiivne hinnang. Hinnangus on täheldatud, et ELi meetmed on andnud siseriiklikule romasid käsitlevale poliitikale ja selle rakendamisele lisaväärtuse poliitilise, juhtimis- ja rahalise mõõtme kaudu.

Tekstikast 2: ELi lisaväärtus