ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kehtiva korra kohaselt nõutakse käibemaks maagaasi ja elektrienergia puhul sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib. See kord välistab mis tahes liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise. Maagaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise koha puhul ei kohaldata nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) kohast erikorda, kui maagaasi imporditakse ja tarnitakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa või mis kuulub ülekandevõrku, mille kaudu toimuvad peaaegu kõik piiriülesed gaasijuhtmete kaudu tehtavad tarned. Erikorra kohaldamisala on põhjendamatult piiratud, ei vasta tegelikule majanduslikule olukorrale ja seepärast peaks seda kohaldama ka mis tahes gaasijuhtme kaudu imporditud ja tarnitud maagaasi suhtes. On vaja suurendada selgust, et tagada direktiivi 2006/112/EÜ järjekindel kohaldamine ja tõlgendamine kogu ühenduses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ (maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta) (1) artiklis 2 sätestatud määratlustega, milles selgitatakse, mis on gaasi edastamine gaasijuhtmete kaudu ja gaasi jaotamine.

Esimesed piiriülesed soojus- või jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- või jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid on sarnased nendega, mis tekivad maagaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel. Kehtiva korra kohaselt on maagaasi ja elektrienergia puhul tagatud, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Soojus- ja jahutusenergia puhul peaks kohaldama sama korda, mida maagaasi ja elektrienergia puhul.

(6) Otsuse konkurentsi moonutamise ohu olemasolu kohta vähendatud maksumäära kohaldamisel elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes teeb hiljuti kohaldama hakatud menetluse kohaselt komisjon, kuid kõnealuse menetluse rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele piisavalt teavet vähendatud maksumääradest selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega.
2.

on arvamusel, et õigusloomega seotud ettepanekus märgitud lähtesumma peab olema kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 rubriigi 1a ülemmääraga ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 sätetega; märgib, et 2013. aasta järgset rahastamist hinnatakse järgmise finantsraamistiku läbirääkimiste raames;
(4)

Kesk-Aasia riikide makromajanduslikud tingimused, eelkõige välisrahastamise olukord ja võla tasumise võime, on tänu kiirele majanduskasvule ja ettevaatlikule makromajanduspoliitikale viimastel aastatel paranenud ning seepärast tuleks kõnealustele riikidele võimaldada juurdepääs EIP-poolsele rahastamisele. Siiski peaksid need riigid EIP laenude saamiseks täitma abikõlblikkuse eeltingimused: nad peavad näitama selgeid edusamme õigusriigi põhimõtete, sõna- ja ajakirjandusvabaduse ja valitsusväliste organisatsioonide vabaduse juurutamise ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamise osas vastavalt ELi partnerlus- ja koostöölepingutele. EL ei tohiks olla nende suhtes rakendanud sanktsioone inimõiguste rikkumise eest ja nad peaksid olema saavutanud sisulist edu inimõiguste olukorra parandamisel, nagu seda nõutakse Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioonis ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (2).
C.

arvestades, et kümne aasta jooksul pärast majandus- ja rahaliidu loomist on kogemused näidanud, et motivatsioon struktuurireformide teostamiseks väheneb pärast euroalaga liitumist ning jätkusuutlikkuse küsimuse tähtsus on suurenenud;
2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud rahastamispakett peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 (mida on muudetud otsusega 2008/371/EÜ) (2) alamrubriigi 1a ülemmääraga, ning juhib tähelepanu sellele, et iga-aastase summa kohta tehakse otsus iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37;
2.

Kui soodustatud riigi ja ühenduse vahel on sõlmitud eeliskaubanduskokkulepe, siis on kaubanduskokkuleppe kohaldamine käesoleva kava kohaldamisest tähtsam, tingimusel et see kokkulepe rakendab tõhusalt ja vajaduse korral kindlustab vähemalt kõiki kõnealusele riigile kehtiva kavaga ettenähtud soodustusi. Ühendusega sõlmitud kaubanduskokkulepe ei takista abikõlblikkust artiklites 7–10 kehtestatud stimuleeriva erikorra raames.
Väikestel ja keskmise suurusega jaekaubandusettevõtjatel ei ole piisavalt vahendeid, et viia läbi kontrollimisi vastavalt menetlustele, mille on kehtestanud Euroopa Keskpank ja komisjon. Nad peaksid tegutsema asjakohase hoolikusega ja kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud.
2.

Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: „Ilma et see piiraks muude käesoleva määrusega kehtestatud nõuete kohaldamist võidakse toidukäitlejad vabastada nõudest kehtestada, rakendada ja hoida töös ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajanevat alalist korda. Seda erandit kohaldatakse üksnes ettevõtete, eriti mikroettevõtete suhtes ║ soovituse 2003/361/EÜ║ tähenduses ja mille tegevus hõlmab peamiselt toiduainete otsemüüki lõpptarbijale, ning kui pädev riigiasutus on korrapäraselt teostatavast ohuanalüüsist lähtudes seisukohal, et puuduvad ohud, mida tuleb vältida, mis tuleb kõrvaldada või mida tuleb vähendada vastuvõetavale tasemele, või et kindlakstehtud ohud on piisava ja korrapärase kontrolli all, kuna rakendatakse käesoleva määruse artikli 4 lõigetes 2 kuni 6 sätestatud toiduainete hügieeni üld- ja erinõudeid. Tõendite nõudmisel vastavuse kohta artikli 4 lõigetes 2 kuni 6 sätestatud nõuetele võtab pädev riigiasutus asjakohaselt arvesse toidukäitlemisettevõtte laadi ja suurust.”
ET

Uute sõiduautode heitenormid ***I

P6_TA(2008)0614

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (KOM(2007)0856 – C6-0022/2008 – 2007/0297(COD))

(2010/C 45 E/46)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3. võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon kinnitab, et kavatseb 2009. aastal teha ettepaneku läbi vaadata direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heidetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel. Selle eesmärk on tagada, et tarbijad saavad asjakohast teavet uute sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguste kohta.

Komisjon vaatab 2010. aastaks läbi direktiivi 2007/46/EÜ, et teabe innovatiivsete tehnoloogiate (ökoinnovatsiooni) olemasolust sõidukis ning nende mõjust sõiduki süsinikdioksiidi heidetele saaks edastada liikmesriikide ametiasutustele, kes määruse kohaselt vastutavad järelevalve ja aruandluse eest.

Komisjoni kaalub nõuete ettevalmistamist ja rakendamist autodele, mis peavad olema varustatud kütusesäästu näidikuga, mille eesmärk on soodustada kütusesäästlikumat sõitmist. Sellega seoses kaalub komisjon tüübikinnitust käsitlevate raamõigusaktide muutmist ning vajalike tehniliste standardite kasutusele võtmist 2010. aastaks.

Komisjon on pühendunud oma parema õigusloome algatuse eesmärkidele ja sellele, et õigusaktide ettepanekuid toetaks põhjalik hinnang nende mõjuja neist saadava kasu kohta. Sellega seoses ja vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule hindab komisjon vajadust esitada uute õigusaktide ettepanekuid, kuid jätab endale õiguse otsustada, kas ja millal oleks asjakohane selliseid ettepanekuid esitada.
ET

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine ***I

P6_TA(2008)0609

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (KOM(2008)0019 – C6-0046/2008 – 2008/0016(COD))

(2010/C 45 E/41)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3. võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

LISA

KOMISJONI AVALDUSED

Komisjoni avaldus artikli 2 punkti e kohta:

Komisjon on seisukohal, et kõnealuse direktiivi kohaldamisel võib termin „tööstus- ja olmejäätmed” hõlmata jäätmeid, mida tähistatakse terminiga „kaubandusjäätmed”.

Komisjoni avaldus artikli 23 lõike 8 teise lõigu teise taande kohta:

Komisjon on seisukohal, et viidet 20 %-sihttasemele artikli 23 lõike 8 teise lõigu teises taandes ei tõlgendata erinevalt direktiivi artikli 3 lõikest 1.

Komisjoni avaldus artikli 23 lõike 8 punkti c ning lõigete 9 ja 10 kohta:

Komisjon tunnistab, et mõned liikmesriigid on juba 2005. aastal saavutanud siseriiklikul tasandil kõrge taastuvate energiaallikate kasutamise taseme. Artikli 23 lõike 8 punktis c ning lõigetes 9 ja 10 osutatud aruannete koostamisel võtab komisjon osana parima kulude ja tulude tasakaalu hindamisest nõuetekohaselt arvesse taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise piirkulusid ja lisab mis tahes ettepanekusse, mis esitatakse vastavalt direktiivi eespool nimetatud artiklile, vajaduse korral asjakohased lahendused ka selliste liikmesriikide jaoks.

Komisjoni avaldus VII lisa kohta:

Komisjon püüab aidata kaasa direktiivi VII lisas osutatud suuniste väljatöötamisele 2011. aastaks ning töötab koostöös liikmesriikidega välja andmed ja meetodid, mida on vaja selleks, et hinnata ja jälgida soojuspumpade panust direktiivi eesmärkide saavutamisel.

Suunistega nähakse ette mitteelektriliste soojuspumpade kaasamise hindamisel kasutatavate hooajalise kasuteguri (SPF) väärtuste korrigeerimine eesmärgiga võtta arvesse asjaolu, et elektrisüsteemi tõhusus ei mõjuta selliste soojuspumpade primaarenergia vajadust. Kõnealuseid suuniseid ette valmistades hindab komisjon ka sellise meetodi teostatavust, mille puhul teatava soojuspumba kaasamise hindamiseks kasutatav SPF väärtus põhineks ELi keskmistel kliimatingimustel.
ET

Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine ***I

P6_TA(2008)0610

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (KOM(2008)0016 – C6-0043/2008 – 2008/0013(COD))

(2010/C 45 E/42)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3. võtab teadmiseks komisjoni avaldused, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. detsembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/…/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi

LISA

KOMISJONI AVALDUSED

Komisjoni avaldus artikli 10 lõike 3 kohta Saastekvootide müügist oksjonil saadud tulu kasutamine

Perioodil 2013–2016 võivad liikmesriigid kasutada saastekvootide müügist oksjonil saadud tulu, et toetada suure tõhususega elektrijaamade ehitamist, sealhulgas selliste uute energiajaamade, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus. Uute käitiste puhul, mis ületavad elektrijaama tõhususe taseme vastavalt komisjoni 21. detsembri 2006. aasta otsuse (2007/74/EÜ) (1) 1 lisale, võivad liikmesriigid toetada kuni 15 % ulatuses investeeringute üldkuludest neid käitisi, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus.

Komisjoni avaldus artikli 10a lõike 4a kohta Keskkonnakaitse eesmärgil antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised ja ELi saastekvootidega kauplemise süsteem

Liikmesriigid võivad pidada vajalikuks maksta ajutiselt hüvitist teatavatele käitistele süsinikdioksiidi maksumuse suunamise eest elektrihindadesse, kui vastasel juhul võib süsinikdioksiidi maksumus põhjustada süsinikdioksiidi lekke ohu. Rahvusvahelise lepingu puudumisel kohustub komisjon 2010. aasta lõpuks pärast liikmesriikidega konsulteerimist muutma ühenduse keskkonnakaitse eesmärgil antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid, et kehtestada üksikasjalikud sätteid, mille alusel võivad liikmesriigid anda selliseks toetuseks riigiabi. Sätetes järgitakse neid põhimõtteid, mis esitati 19. novembril 2008. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud dokumendis (2 lisa 15713/1/08).

(1) Komisjoni 21. detsembri 2006. aasta otsus, millega kehtestatakse elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ kohaldamisel (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6817 all).
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,
(2) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) sätestatud kehtivad kindlustus- ja finantsteenuste käibemaksuvabastust reguleerivad eeskirjad on aegunud ja on põhjustanud ebaühtlast kohaldamist ja rakendamist. Eeskirjade keerukus ja haldustavade erinevused tekitavad ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks õiguslikku ebakindlust. See ebakindlus on põhjustanud arvukalt kohtuvaidlusi ja tõstnud halduskoormust. Seepärast on vajalik täpsustada, milliste kindlustus- ja finantsteenuste suhtes maksuvabastust kohaldatakse. See parandab õiguskindlust ning vähendab ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust.

(2) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) sätestatud kehtivad kindlustus- ja finantsteenuste käibemaksuvabastust reguleerivad eeskirjad on aegunud ja on põhjustanud ebaühtlast kohaldamist ja rakendamist. Eeskirjade keerukus ja haldustavade erinevused tekitavad ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks õiguslikku ebakindlust ning ei suuda tagada võrdseid võimalusi ELis . See ebakindlus on põhjustanud arvukalt kohtuvaidlusi ja tõstnud halduskoormust. Seepärast on vajalik täpsustada, milliste kindlustus- ja finantsteenuste suhtes maksuvabastust kohaldatakse. See parandab õiguskindlust ja loob võrdsed võimalused ELis ning vähendab ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormust.
2)

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 2 a Valvekord Kogu valvekorra aega, sealhulgas tegevusetut aega, käsitatakse tööajana ▐. Siiski võib valvekorra tegevusetut aega kollektiivlepingute, sotsiaalpartnerite vaheliste teiste lepingute või õigusnormide alusel arvestada eri viisil, et täita artiklis 6 sätestatud keskmise iganädalase maksimaalse tööaja nõuet tingimusel, et järgitakse töötajate ohutuse ja tervise kaitset käsitlevaid üldpõhimõtteid . Valvekorra tegevusetut aega ei võeta arvesse vastavalt artiklites 3 ja 5 ette nähtud igapäevase ja iganädalase puhkeaja arvutamisel ▐. Artikkel 2 b Tööaja arvestus Kui töötajal on rohkem kui üks lepinguline töösuhe, käsitatakse käesoleva direktiivi kohaldamisel tööajana kõigi lepingute alusel töötatud ajavahemike summat Artikkel 2 c Töö- ja perekonnaelu ühitamine Liikmesriigid õhutavad tööturu osapooli sõlmima asjaomasel tasandil nende iseseisvust piiramata kokkuleppeid, mille eesmärk on paremini ühitada töö- ja perekonnaelu. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ (millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses) (7) kohaldamist ja konsulteerides tööturu osapooltega, tagavad liikmesriigid: — tööandjad teavitavad töötajaid piisavalt varakult igasugustest töökorralduse muudatustest ja — töötajatel on õigus taotleda töötundide ja töökorralduse muutmist, ning tööandjad on kohustatud nimetatud taotlusi õiglaselt käsitlema, võttes arvesse tööandjate ja töötajate vajadust paindliku töökorralduse järele. Tööandja võib nimetatud taotluse jätta rahuldamata ainult siis, kui töökorralduse muutusest tööandjale tulenev kahju on ebaproportsionaalselt suurem töötajale tekkivast kasust.
3.

Ilma et see piiraks analoogia põhjal artiklite 48 ja 50 kohaldamist, võib parlamendiliikme assistendi töölepingu ette teatamata lõpetada, kui assistent on kavatsuslikult või hooletuse tõttu eiranud olulisel määral oma töökohustusi. Sellisel juhul teeb artikli 6 esimeses lõigus osutatud ametiisik või asutus pärast seda, kui asjaomasele isikule on antud võimalus ennast kaitsta, põhjendatud otsuse.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete kodifitseerimise osas koos nimetatud muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,
ET

Autotranspordis ja siseveelaevades kasutatavatest kütustest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste järelvalve ja vähendamine ***I

P6_TA(2008)0613

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse autotranspordis kasutatavatest kütustest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (KOM(2007)0018 – C6-0061/2007 – 2007/0019(COD))

(2010/C 45 E/45)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

3. võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon kinnitab, et artikli 7a lõike 2 punktides b ja c osutatud 2 %-lised vähendamised ei ole siduvad ja et nende mittesiduvust käsitletakse läbivaatamise käigus.
A.

arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6 projekt hõlmab järgmisi punkte: — eelarve vajalikud kohandused (ametikohtade loetelu), mis tulenevad kolme rakendusameti – Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA), Rahvatervise Programmi Rakendusamet (PHEA) ning Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (TEN-T EA) – volituste laiendamisest; — vajaliku eelarvestruktuuri loomine, et paigutada eelarvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH JU) ning vastavate eelarveliste vajaduste jaoks assigneeringute eraldamine; — kulukohustuste assigneeringute suurendamine 2 200 000 euro võrra, et katta osa Eurojusti uue hoonega seotud kuludest; — kulukohustuste assigneeringute suurendamine 3 900 000 euro võrra konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile – ettevõtluse ja uuendustegevuse programm;
(3)

Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordiandmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleb kindlaks määrata. See hõlmab ka eeskirju andmete vahetamise kohta liikmesriikide asutuste vahel.
21)

II lisa I osasse lisatakse järgmine punkt: „3. Kalalaevad Kalalaevadel, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu järgmise ajakava alusel: — kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt … (13); — kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt … (14); — kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt … (15). Uutel kalalaevadel, mille kogupikkus on üle 15 meetri, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu alates … (16).