ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 9.1.2009 
SEK(2008) 3097 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, 
  
MILLEGA KEHTESTATAKSE KOLMANDATE RIIKIDEGA 
AUDIOVISUAALVALDONNA KOOSTÖÖPROGRAMM 
 
„MEDIA MUNDUS”: 
  
 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
  
{KOM(2008) 892 lõplik} 
{SEK(2008) 3098} {SEK(2008) 3102} 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Audivisuaalsektoril on oluline os a Euroopa kultuuriliste väärtust e edastamisel ja arendamisel 
ning kõrge kvalifikatsiooniga tulevikule suunatud töökohtade l oomisel. Lissaboni strateegia 
raames panustab audiovisuaalsektor Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisse, toetades koolitustegevust, heaolu ja majanduse kasvu ning tööhõivet teadmistepõhises majanduses. Audiovisuaalsektori osakaal on suur  ka infoühiskonna ja meedia poliitilise 
raamistiku ehk algatuse i2010 puhul, mis on samuti osa Lissaboni tegevuskavast.  
Audiovisuaalsektori osa ei saa alahinnata ka UNESCO kultuurilise vä ljenduse mitmekesisuse 
kaitse ja edendam ise konventsiooni  kontekstis. Konventsioonis r õhutatakse kultuuritoodete ja 
–teenuste erilist ja kahetist isel oomu (kultuuriline ja majanduslik). 
Euroopa audiovisuaaltööstuse suurim probleem  rahvusvahelistel tur gudel on halb olukord 
audiovisuaalteoste levitamisel. Välismaiste f ilmide (v.a Hollywoodi st uudiote toodang) levi 
on Euroopa turgudel piiratud, kuigi mitmekesis ema audiovisuaalsisu järgi on nõudlus olemas. 
Rahvusvaheline audiovisuaalmaastik on viimas e kahe kümnendi jooksul tunduvalt muutunud 
just tehnoloogilise arengu tõttu, mille näiteks on paljude kanalitega digitaalne televisioon, 
digitaalne kinoprojektsioon ja tellitav videoteenus. Mõnedel välismaistel turgudel on sellega 
kaasnenud märgatav finantskasv ja suurenenud  investeeringud ning seega ka kasvav nõudlus 
audiovisuaalsisu järele. Struktuuriprobleemi d, mis mõjutavad Euroopa audiovisuaalteoste 
levikut välisturgudel, ning Euroopa audiovisu aalettevõtjate ebapiisa vad rahalised vahendid 
takistavad audiovisuaaltööstusel rahvusvahelist e võimaluste laienemist täiel määral ära 
kasutamast. 
Seda kõike arvesse võttes määratleti mõjuhinna ngus rahvusvahelise koost öö kaks üldpoliitilist 
eesmärki ja üldised sihid: 
• suurendada ELi audiovisuaaltööstuse konkuren tsivõimet rahvusvahelistel turgudel; 
• laiendada tarbijaile pakutavaid valikud ja  kultuurilist mitmekesisust Euroopa ja 
rahvusvahelistel turgudel.  
Põhjalikult on konsulteeritud peamiste sidu srühmade ja valdkonna asjatundjatega (nt 
programmis MEDIA 2007 osalejad), kolmandat e riikide asjatundjate ja MEDIA komitee 
liikmetega; aprillis 2008 käivitati veebipõhine avalik arutelu ning sidusrühmadelt saadi nii 
avaliku arutelu kui ka mitmete konverentside ja kohtumiste käi gus vajalikku tagasisidet. Nõu 
on küsitud ka mitmelt komisjoni talituselt ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraat kui 
ettepaneku esitaja sõlmis teeninduslepingu äriühinguga Technopolis / Media Consulting 
Group , et saada eelhindamise nõudeid arvestav a mõjuhinnangu koostamisel välisekspertide 
abi. 
2. A
LGATUSE TAUST  
Arvestades audiovisuaalsektori üha rahvusvahe lisemaks muutuvatest tu rgudest tulenevaid 
probleeme, kinnitas Euroopa Parlament 2007. aa sta 13. detsembril 2008. aasta eelarve raames 
ettevalmistava meetme MEDIA Internati onal, mis keskendub Euroopa Liidu suhete 
arendamisele audiovisuaaltoodangu turgudega  kolmandates riikides. Vivian Redingi ja 
Cannes’ filmifestivali presidendi Gilles Jacobi kutsel ning José Manuel Barroso osalemisel kohtusid Euroopa Liidu ja EFTA riikide audiov isuaalvaldkonna eest va stutatavad ministrid 
mitteametlikult Cannes’s 19. mail 2008 ning võtsid  vastu deklaratsiooni, milles tervitatakse 
Euroopa Parlamendi algatust seoses etteva lmistava meetmega MEDIA International ja 
julgustatakse komisjoni „seda algatust edasi arendama ning kaaluma, kuivõrd oleks soovitav 
 
ET 3   ET ja võimalik teha enne aasta lõppu ettepanek toetusprogrammi kehtestamiseks, et edendada 
koostööd Euroopa ja kolmandate riikide audi ovisuaalvaldkonna eksp ertide vahel kõigi 
osaliste huvides.”  Vastukaja eelmeetme projektikonkursile oli asjatundjate hulgas kiire ja 
tugev, vormudes koolitus-, reklaami- ja ki novõrguprojektideks, mis enamikul Ladina-
Ameerika ja Aasia turgudel juba toimivad. 
Pidades silmas vajadust viia eelmeetmele ME DIA International järgnev tegevus õiguslikule 
alusele, koostas infoühiskonna ja meedia p eadirektoraat käesoleva mõjuhinnangu võimaliku 
tulevase programmi MEDIA Mundus kohta. 
3. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE JA ÜHENDUSE SEKKUMISE PÕHJENDUS  
Mõjuhinnangus esile toodud Euroopa audiovisuaa ltööstuse suurim probleem rahvusvahelistel 
turgudel on halb olukord audiovisuaalteoste levitamisel. See on probleem mitte ainult 
Euroopa ettevõtjate jaoks, kes ei saa täielik ult ära kasutada audi ovisuaalvaldkonna turgude 
rahvusvahelisemaks muutumisest tulenevaid eeliseid, vaid ka tarb ijate jaoks, kellele 
pakutavate audiovisuaalteoste valik (ja kultuurili ne mitmekesisus) on piiratud. Niisiis panevad 
kogu maailma audiovisuaalvaldkonna asjatundjad  Euroopa Liidule ku i UNESCO kultuurilise 
mitmekesisuse konventsiooni ühele peamisele osa lisele selle ellurakend amisega seoses suuri 
lootusi, milles peitub ELi jaoks oht oma usaldusväärsust minetada. 
Audiovisuaalteoste halva levi põhjused on jä rgmised: Euroopa turud on killustatud mitte 
ainult erinevate keelte tõttu, vaid ka struktuu riliselt. Probleem on turu  suuruses; algne turu 
suurus määrab ära tööstusharu tugevuse rahvusvahe lisel areenil. Üksikute l liikmesriikidel (ja 
enamikul nende välispartneritel) on turud US Aga võrreldes suhteliselt väikesed. Erinevalt 
USAst, kus turustusstruktuuri aluseks on suur ed rahvusvahelised ver tikaalselt integreeritud 
stuudiod, põhineb see struktuu r Euroopas väikestel ettevõtjatel. See on ka Euroopa 
audiovisuaaltööstuse konkuren tsivõime puudumise põhjus . Lisaks tuleb Euroopa 
filmiettevõtjatel võidelda alarahastamisega. Audiovisuaalteoseid rahastatakse põhiliselt 
liikmesriikide avaliku sektori vahenditest, mistõttu vajadus välisinvesteeringute ja ekspordi järele on piiratud. Lisaks takistavad USA ja/või kodumaiste menukite mõjusfääris oleva 
vaatajaskonna nõudlus ja eelistused oluliselt nä idatavate audiovisuaalteoste mitmekesistamist. 
Vaatajad (eriti noor ed) ei tea, et on olemas suur hulk kultuuritaustalt väga erinevaid filme, 
kuigi nõudlus suurema mitmekesisuse järe le on laialdaselt tõestust leidnud. 
Olemasolevate ELi audiovisuaalvaldkonna toetusprogrammide nagu MEDIA 2007 mõju 
audiovisuaaltööstusele ja Eur oopa kinematograafiateoste levi kule Euroopa piires on olnud 
positiivne. Neist ei piisa aga audiovisuaalsekt ori üha kiiremast rahvusvaheliseks muutumisest 
tulenevate probleemidega toime tulemiseks . Programmid nagu EUROMED Audiovisual II 
või EL–AKP kino- ja audiovisuaaltöös tuse toetusprogramm on regionaalsed 
arenguprogrammid sellest tuleneva keskme ja eesmärkidega. Uue programmi ja teiste eespool 
nimetatud programmide vahel võiks tekkida märkimisväärne koostoime.  
Muud rahvusvahelised allikad, nagu rahvusva helised filmifondid, on oma eelarvelistes 
eraldistes piiratud. Ühistootmislepingud on harva kaetud eelarveliste vahenditega ning ei paku 
seega ka eespool nimetatud probleemidele lahendust. 
4. E
ESMÄRGID  
Üldeesmärgid on tugevdada rahvusvahelist  koostööd Euroopa audiovisuaalsektori 
konkurentsivõime suurendamiseks ning laienda da tarbijatele paku tavaid valikuid ja 
kultuurilist mitmekesisust Euroopa ja rahvusvahelistel turgudel. 
Esile on toodud neli konkreetset eesmärki: 
 
ET 4   ET (1) süvendada teabevahetust ja turu tundmi st eelkõige koolitustegevuse abil ning 
hõlbustada koostööd Euroopa ja kolmanda te riikide audiovisuaalvaldkonna 
asjatundjate vahel, selleks et parandada  ligipääsu välistur gudele ning luua 
usalduslikud ja kestvad ärisuhted;  
(2) aidata kaasa rahvusvahelise ühistootmise hõlbustamisele 
audiovisuaalvaldkonna turgudel;  
(3) parandada piiriülest audiovisuaalteo ste levikut ning suurendada Euroopa 
audiovisuaalteoste „nähtavust” kolmanda tes riikides ja vastupidi, samuti 
valikuvõimalusi Euroopa ja kolma ndate riikide tarbijatele;  
(4) leida uusi sihtgruppe ja ed endada filminduspädevust. 
5. POLIITIKAVALIKUD  
Hinnati kolme poliitikavalikut (sealhulgas kaks stsenaariumi konkreetsete eesmärkide 
rakendamiseks), lähtudes nende majandusli kust, sotsiaalsest, kultuurilisest ja 
keskkonnamõjust ning kulutasuvusest:  
(1) tavapärane tegevus  (audiovisuaalsektoris jätkub tegevus Euroopas nii nagu 
praegu); 
(2) olemasolevate rahastamisvahendite laiendamine;  
(3) uue rahastamisvahendi  MEDIA Mundus loomine.  
Tavapärase tegevuse  puhul halveneks Euroopa audiovisu aalettevõtjate olukord aja jooksul 
tunduvalt, arvestades arenguid maailm aturul ja tehnoloogilisi muudatusi. Tavapärane tegevus 
ei tooks kaasa uusi kulusid, vaid negatiivse kulu – j uhul kui Euroopa ettevõt jad ei kasuta ära 
rahvusvahelisuse kasvuga kaasnevaid võimalu si uutel kiiresti kasvavatel turgudel. 
Olemasolevate rahastamisvahendite laiendamine  ehk programmi MEDIA 2007 avamine 
uutele osalejatele ja laiemale  koostööle tähendaks mitmei d WTO eeskirjadega seotud 
probleeme ning ressursimahukaid läbirääkimis i valitsustasandil, mistõttu see loeti 
ebatõhusaks. Kaaluti ka MEDIA 2007 avamist mitt e täisliikmesuse või -koostöö mõttes, vaid 
pigem praegusele programmile rahvusvahelise koostöö tegevusvaldkondad e lisandamise teel. 
Valikute kulud ja menetlused on sarnased. Kuigi see valik oleks alternatiiv uue rahastamisvahendi kehtestamisele, jäeti see kõrva le, sest ühe programmi raames nii sise- kui 
ka välispoliitikale keskendumine oleks väga keeruline, põhjustaks segadust ja oleks vähem 
tulemuslik määratletud poliitikaeesmärkide saavutamisel. 
Valiku uue rahastamisvahendi loomine  all täpsustati nelja konkreetset eesmärki  
üksikasjalikumate tegevuseesmärkide/tegevussuundade  abil, mis viitavad tegelikele 
tulemustele: 
(1) süvendada teabevahetust ja turu tundmist eelkõige koolitustegevuse abil, hõlbustada 
koostööd Euroopa ja kolmandate riikide a udiovisuaalvaldkonna asjatundjate vahel, 
selleks et parandada ligipääsu välistur gudele ning luua usalduslikud ja kestvad 
ärisuhted  
• veebisaitide ja andmebaaside loomine (suunatud teabe kogumisele ja levitamisele Euroopa 
ja kolmandate riikide audi ovisuaaltoodangu turgude kohta) 
• kontaktpunktide võrgustik (maailma eri piirko ndades regionaalse audiovisuaaltööstuse 
jälgimiseks) 
 
ET 5   ET • koolitustegevus (suunatud erinevatele koolitusmeetmetele nagu koolitusasutuste 
sertifitseerimine, stipendiumide väljaandm ine, koolituse alus- või jätkuprojektid) 
• juurdepääsu mehhanismid turule ja üritustele (suunatud filmituru le ja olulistele üritustele 
juurdepääsu toetamisele) 
(2) rahvusvahelise ühistootmis e hõlbustamine audiovisu aalvaldkonna turgudel  
• ühistootmise ettevalmistava faasi toetamine (suunatud stsenaariumide ettevalmistamise, 
partnerite otsingu või muude selle faasi tegevus te, nagu rahastamine ja osatäitjate leidmine, 
toetamisele) 
• ühistoodangu rahastamise toetam ine (suunatud ühistoodangu va hetule rahastamisele või 
meetmele, mis võiksid hõlbustada j uurdepääsu ühistoodangu rahastamisele 
kommertsalustel) 
(3) audiovisuaalteoste piiriülese leviku parandamine, Euroopa audiovisuaalteoste 
„nähtavuse” suurendamine maailmas ja va stupidi ning valikute laiendamine Euroopa 
ja kolmandate riikide tarbijatele  
• turustamise toetamine (suunatud õiguste omandamise, paljundamise, reklaami, 
dubleerimise ja subtitreerimisega seotud kulude katmise toetamisele) 
• kinovõrgud (suunatud selliste ki novõrkude toetamisele Euroopas ja kolmandates riikides, 
mis kaasavad oma programmi olulise arvu/p rotsendi Euroopa audiovisuaalteoseid ja 
vastupidi) 
• ringhäälinguettevõtjate ja levi platvormide toetamine (suunatud Euroopa teoste näitamise 
julgustamisele televisioonis ja platvorm idel nagu VoD (tellitav videoteenus), 
mobiilitelevisioon, jne kolmandates riikides ja vastupidi) 
(4) uute sihtrühmade leidmine ja filminduspädevuse edendamine 
• festivalid ja suunitlusega üritused (suunatud selliste festivalide, mis võtavad programmi 
kolmandate riikide ja Euroopa audiovisuaal teoseid, või teadlikkust tõstvate ürituste 
toetamisele) 
• noortele suunatud võrgustike loomin e, sealhulgas hariv tegevus 
• noorteprogrammide toetamine televisioonis 
Konkreetsete eesmärkide ja tegevuseesmär kide määratlemisel lähtuti suuresti 
konsultatsioonidest sidusrühmadega ning võeti al useks kulutasuvuse anal üüs, mis viidi läbi 
MEDIA programmide järelhindamise ja MEDIA 2007 eelhindamise käigus. 
Konkreetse eesmärgi „rahvusvahelise ühistootmise hõlbustamine” ja „turustamise toetamine” 
puhul kaaluti kaht erinevat stsenaariumi. Ühistootmise hõlbustamise alternatiivsed 
stsenaariumid põhinesid kas komisjoni vahend ite kättesaadavaks tegemisel (arengufond 
ühistootmise jaoks, ühistootmi sfondid mängu-, dokumentaal- ja  animafilmide jaoks, fond 
puudujäävate summade katmiseks) või stsenaariumikoolituse, turulepääsu mehhanismide ja olemasolevate ühistootmisfondide toetamisel. Arvestades kaasnevat suurt halduskoormat, 
jäeti komisjoni rahastamisvahendite l oomine ühistootmise toetamiseks kõrvale. 
Turustustoetuse puhul lähtus üks stsenaarium rohkem klassikalisest MEDIA lähenemisviisist. 
Siiski leiti, et turustam isega seotud nõuded rahvusvahelisel e koostööle olid sise- ja 
välisturgudel erinevad. Seepärast otsustati, et keskendumine õi guste omajate ja turustajate 
vaheliste partnerlussuhete toetamisel e on tulemuslikum ja asjakohasem.  
Erinevate stsenaariumide kulude võrdlemis el kasutatud arvutused põhinesid eelkõige 
varasemate MEDIA programmide hindami stel, programmiga MEDIA 2007 saadud 
kogemustel, avalikel arutelude l ja ettevalmistaval meet mel MEDIA International. 
 
ET 6   ET Kokkuvõttes jõuti mõjuhinnangus järeldusele, et  määratletud eesmärkide saavutamiseks 
tuleks jätkata järgmise stsenaariumiga: 
1. konkreetne eesmärk: Teabevahetus ja turu-uuringud  
1) veebisaitide ja andmebaaside loomine  
2) kontaktpunktide võrgustik  
4) aluskoolitus  
5) jätkukoolitus  
6) turulepääsu mehhanismid  
2. konkreetne eesmärk: Rahvusvahe lise ühistootmise hõlbustamine  
1) arendustöö  
a) stsenaariumid  
b) ühistoodangu turud / partnerite otsing  
2) ühistootmine  
a) olemasolevate ühistootmisfondide täiendamine  
b) juurdepääs rahastamisele  
3. konkreetne eesmärk: Turustamise ja levi toetamine  
1) õiguste omajate, müügiesindajate ja levitajate vaheliste partnerlussuhete toetamine  
2) kinovõrgud  
3) ringhäälinguettevõtjate ja digitaalsete platvormide toetamine  
4. konkreetne eesmärk: Uute sihtrühmade leidmine ja filminduspädevuse edendamine  
1) festivalid  
2) suunitlusega üritused  
3) noortele suunatud võrgustike loomine, sealhulgas hariv tegevus  
4) noorteprogrammide toetamine televisioonis  
 
Praeguse majanduslanguse mõju arvestades on koostatud ka kolmas stsenaarium, mille 
eelarve on väiksem kui 1. ja 2. stsenaariumi puhul.  „Kriisistsenaariumiga ” püütakse saavutada 
sekkumise võimalikult suurt tõhusus t piiratud eelarve tingimustes.  Seega on stsenaariumi 1 ja 
2 raames analüüsitud tegevuseesmärkidest ja  meetmetest välja valitud vaid kõige 
tulemuslikumad.  Need on koondatud kolme konkreetse eesmärgi alla.  See valik tagaks 
järjepidevuse ka pärast ettevalmistava m eetme kohaldamist ning sillutaks teed suurema 
programmi kehtestamisele uute finantsperspektiivide raames. 
1. konkreetne eesmärk: Teabevahetus ja turu-uuringud  
1) jätkukoolitus  
2. konkreetne eesmärk: Konku rentsivõime ja turustamine  
1) ühistoodangu turud / partnerite otsing  
2) õiguste omajate, müügiesindajate ja levitajate vaheliste partnerlussuhete toetamine  
3. konkreetne eesmärk: Levi  
1) kinovõrgud  
2) ringhäälinguettevõtjate ja digitaalsete platvormide toetamine  
3) filminduspädevusele suunatud võrgustike/partnerluste toetamine  
 
ET 7   ET  
6. KOKKUVÕTE  
Kolmandate riikidega audiovisuaalvaldkonn a koostööprogrammi kehtestamise mõju 
hindamise käigus jõuti järgmistele tulemustele:  Euroopa audiovisuaalteo ste levi kolmandates 
riikides on halb ja vastupidi. See mõjutab Euroopa audiovisuaalse ktori konkurentsivõimet 
ning selle tagajärjel ei suuda Euroopa ette võtjad täiel määral ära kasutada suurema 
rahvusvahelisusega kaasneva id võimalusi. Vaatajateni ei jõua  ka kogu laialdane filmivalik ja 
kultuuriline mitmekesisus. Uus rahastamisvahend peaks seega järgima kaht üldist eesmärki – 
suurendada Euroopa audiovisuaalsektori kon kurentsivõimet ning laiendada tarbijatele 
pakutavaid valikuid ja kultuurilist mitmekesisust.