ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.10

tuletab kõnealuses kontekstis meelde, et noortel on määrava tähtsusega panus uue Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, ja peab oluliseks, et neile tuleb pakkuda paremat haridust, koolitust, liikuvust, tööturule minekut, sotsiaalset kaasatust ja noortele perekondadele mõeldud teenuseid: a) parem haridus ja koolitus, mis tõstaks võimalikult palju Euroopa suurima kapitali — noorte — väärtust. Hariduses peab eriline roll olema tehnoloogiaalasel õppel, et edendada Euroopa teadus-, arendus- ja uuendustegevust, kuid oluline on ka humanitaarharidus ja kohaste väärtuste omandamine, pöörates haridussüsteemis seejuures vajalikku tähelepanu Euroopa kultuuri ja ajaloo õpetamisele; b) liikuvus: Euroopa noortel peavad olema töötamiseks või õppimiseks reaalsed liikumisvõimalused kogu ühenduse territooriumil, sest üldiselt rikastab see võimalus kultuuriliselt ja tugevdab Euroopa Liitu kuuluvuse tunnet; c) tööturule minek: noored on üks suurima töötuse määraga rühmi. Tuleb edendada uusi meetmeid hõlbustamaks noorte juurdepääsu tööturule, mis on vajalik nende integreerimiseks ühiskonda; d) sotsiaalne kaasatus: eritähelepanu tuleb pöörata erivajadustega või sotsiaalselt tõrjutud noortele. Sellega seoses väärivad tähelepanu eelkõige sisserändajad; e) noortele perekondadele mõeldud teenused: noortel peredel on spetsiifilised probleemid, millega ühenduse institutsioonid peavad samuti tegelema. Konkreetselt tuleb võtta meetmeid, mis aitaksid töö- ja pereelu ühitada, et hõlbustada naiste lõplikku integratsiooni tööturule;
11.3

Regioonide Komitee on siiski seisukohal, et turujõudude ebaõnnestumise korral on õigustatud ka regulatiivsed meetmed, et saavutada jätkusuutlikkusele orienteeritud liikuvuse ja kaubaveologistika eesmärk. Raudteekaubaveo oluline eeldus on kaubavaguniveo laiaulatuslik võrk, nagu see on juba Šveitsis. Kõnealuse võimaluse loomiseks ja sellele edaspidi majanduslikult tasuva kasutuse tagamiseks tuleks ebapiisavate turujõudude korral luua toetavad raamtingimused, nagu näiteks edendavad või regulatiivsed meetmed, et üritada teadlikult kas või ajutiselt seada esiplaanile transpordiviisid, mida tuleb kindlasti toetada kooskõlas konkreetsete keskkonnaalaste kohalike ja piirkondlike tingimustega.
3.16

rõhutab, et ikka veel on arvukad ühenduse koostööprogrammid suunatud linnapiirkondadele, ja loodab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused edendavad tugevamini partnerluste loomist maapiirkondades, et maapiirkonnad oleksid Euroopa koostöö uuenduslikesse kogemustesse rohkem kaasatud;
7)

UNICEF hindab 1,2 miljoni suuruseks nende alaealiste arvu, kes langevad aastas inimkaubanduse ohvriks nii kodu- kui välismaal (UNICEFi aruanne “Stop the Traffic”, juuli 2003). International Save the Children Alliance'i töödel põhinevate hinnangute alusel ja UNHCRi käivitatud programmi “Separated Children in Europe Programme” väitel on saatjata alaealiste hulk Euroopas vähemalt 100 000. Itaalias kolmandatest riikidest pärit saatjata alaealistega tegeleva riikliku asutuse (Comitato Minori Stranieri) kogutud andmete kohaselt saabub selliseid alaealisi igal aastal ligi 8 000, ning see arv on viimastel aastatel järjest suurenenud. Hispaanias registreeritakse igal aastal 3 000–4 000 kolmandatest riikidest pärit saatjata alaealist, Prantsusmaal, Hollandis ja Belgias varieerub registreeritute arv 5 000–6 000vahel. Kolmandatest riikidest pärit saatjata alaealiste arv on kahtlemata suurem, kui võtta arvesse ka ebaseaduslik sisseränne ning arvestada raskusi nende alaealiste hulga hindamisel, kes on ühenduse territooriumile ebaseaduslikult saabunud;
1.4

märgib lisaks, et liikmesriikides käimasolev Euroopa kodanikega peetav arutelu järelemõtlemisaja raamides näitab, et konkreetsete ja nähtavate tegevuste abil on võimalik luua kodanikega lähemad sidemed ja et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsene kaasamine Euroopa ülesehitusse on selle protsessi lahutamatu osa.
1.10

arvab, et raamatukogudel on kaalukas roll kultuuripärandi ja kirjanduse online-keskkonnas kättesaadavaks tegemisel, sest just raamatukogude abiga on võimalik selle materjaliga kõige paremini avalikkuseni jõuda, aga märgib samas, et raamatukogude koostöö arhiivide, muuseumite, teiste kultuuriasutuste ja asjaomaste osapooltega antud valdkonnas on äärmisel oluline.
1.6

juhib tähelepanu sellele, et linnad on läbi aegade olnud igat liiki arengu keskpunktid: enamik sotsiaalseid ja tehnoloogilisi arenguid on alguse saanud linnadest. Kõnealuse linnadele iseloomuliku struktuurimuutusega on seotud nii võimalused kui ka riskid, seda nii üksikisikute kui kogu ühiskonna jaoks. Linnad on õppinud nimetatud struktuurimuutusega toime tulema ning nendele reageerima. Samuti on nad harjunud tasakaalustama turuhälbeid, mis on osaliselt tingitud struktuurimuutusest. Kuna Lissaboni eesmärkide saavutamiseks on paljudes sektorites vajalik struktuuride kohandamine uutele väljakutsetele, siis on linnadel siin keskne roll;
45.

rõhutab, et Euroopa-alast praktilist haridust tuleb anda kooskõlas selle ambitsioonikate eemärkidega, kuna see on esmatähtis ELi ja selle kodanike tuleviku jaoks. Euroopa-alane õpetus soodustab traditsiooniliste hariduskontseptsioonide vajalikku uuendamist, et aidata liikmesriikide noortel kohaneda nende ametialase tuleviku ning sotsiaalsete ja poliitiliste kohustustega globaliseeruva majandusega maailmas. Euroopa-alane õpetus seab formaalsele ja mitteformaalsele haridusele eesmärgi kasvatada kodanikke, kes osalevad demokraatliku Euroopa Liidu ülesehitamises;
32.

tuletab meelde, et ELi idapiiri piirülesele koostööle eraldatavad rahalised vahendid moodustavad vaid 5 % ENPIst; on arvamusel, et kogu ENPI-le eraldatavad rahalised vahendid on ebapiisavad ning nõuab, et piiriüleste koostööprogrammide toetamiseks eraldataks vähemalt 10 % ENPI vahenditest;
3.

on seisukohal, et parim viis võrdsete võimaluste tagamiseks kõigile ühiskonnarühmadele spordis ja spordi kaudu on kõigi haldussfääride ühised ja üksteist täiendavad jõupingutused, ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on selles võtmeroll;
53.

leiab, et võitluses inimkaubandusega või muu ekspluateerimise vormiga seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, ekspluateerivate töösuhete eesmärgil (majapidamistööd, toitlustus, laste, eakate ja haigete hooldamine jne), kaubandusliku abieluturu jaoks ning elunditega kaubitsemise eesmärgil, samuti naissuguelundite sandistamise ja sundabielude tava vastu on vaja teha suuri jõupingutusi. Sama oluline on olemasolevad riiklikud ja rahvusvahelised mudelid ja meetodid välja arendada, kaardistada ja neile hinnang anda, et ennetada nimetatud vägivallavorme ning nendele lõpp teha. Probleemi lahendamiseks otsustava tähtsusega on üldised arvamust kujundavad ja teadlikkust tõstvad meetmed;
60.

toonitab, et edasise konkurentsivõime ja majanduse arendamisel on keskne roll teadmistel ja seega ka nn viiendal vabadusel ehk teadmiste vabal liikumisel. Üliõpilaste liikuvusel Läänemere piirkonnas on kaalukas osa. Praegu ei ole see orienteeritud eelkõige piirkonnale. Vaid väike osa valib õpinguteks Läänemere piirkonna, ehkki see on süvendatud majandusintegratsiooni seisukohalt oluline. Läänemere piirkonnas õppimises ei nähta ilmselt oma karjääri jaoks lisaväärtust. Läänemere strateegia tähtis ülesanne on analüüsida, miks on olukord selline ja mida saab teha, et õppimisvõimalus teistes Läänemeremaades tunduks põnev. Küsimus on õpingute kvaliteedis ja tõenäoliselt ka keeleoskuses;
6.

leiab, et EL peaks tihedas koostöös Euroopa Investeerimispangaga looma uuenduslikke finantsmeetmeid, mida suunata säästva liikumiskeskkonna infrastruktuuri rahastamiseks ja väikese süsinikdioksiidi heitkogusega sõidukite arendamisse investeerimiseks. Kuigi praeguseks tehtud algatused on positiivsed, on vaja muutust, et jõuda üksikutest näidisprojektidest kogu ELi hõlmavate projektideni. Liikumiskeskkonna kokkulepped soodustaksid tugevate liitude loomist sidusrühmade vahel, kes on nii suutelised kandma riski säästva transpordi ulatusliku infrastruktuuri väljaarendamiseks laenatud märkimisväärselt suurte laenusummade osas;
12.

leiab, et võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel on määrav tähtsus demokraatlike süsteemide kvaliteedi seisukohalt. See, et kõik inimesed on võrdväärsed ning et neid tuleb seetõttu võrdselt kohelda, on ELi kultuuri lahutamatu osa;
on veendunud, et linnadevaheliste suhetega seotud osalised peavad olema teadlikud, et see on keeruline protsess, mis peab toimuma käsikäes teiste jõupingutustega ja et on oluline mõista hästi kriisikolde spetsiifilisi tingimusi ja ajaloolist tausta, samuti tagada igasuguse algatuse ja tegevusega seotud kohalike omavalitsuste toetus;
12.

juhib tähelepanu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kodanikele sageli esimene kokkupuude süsteemiga ja seetõttu on oluline, et nad osutaksid teenuseid, mille järele on kodanike seas nõudlus. Kogemused näitavad, et on oluline töötada tugevate detsentraliseeritud poliitiliste ja administratiivsete struktuuride arendamise nimel, kuna need on praegustes ja tulevastes kandidaatriikides sageli nõrgad. See on valdkond, kus ELi kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suured kogemused, kuna nende väljakutsetega seisavad silmitsi kõikide liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Komitee rõhutab ka, et on oluline, et kodanikud ei kogeks ühinemisprotsessi ajal teenuste taseme püsivat alanemist, kuna sellega kaasneks negatiivne suhtumine ELi liikmelisusse;
40.

tunnistab sellise politseiameti olulisust, mis peegeldab rahvastiku mitmekülgsust, sest see loob usaldust ja usaldusväärsust ning avab positiivsed teabevahetuskanalid politsei ja avalikkuse vahel. Regioonide Komitee on seega seisukohal, et liikmesriikide kohalikul tasandil tuleks lihtsustada positiivset arutelu politsei mitmekülgsuse ja võrdsete võimaluste edendamise üle;
1.

meenutab, et Euroopa Liidu lepingus sätestatakse, et Euroopa Liit põhineb vabaduse, demokraatia ja õigusriigi ning isikuõiguste põhimõtete ja põhivabaduste austamisel ning et need põhimõtted on ühised liikmesriikide põhiseaduslikele traditsioonidele ning tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis kirjutati alla Roomas 4. novembril 1950;
8.

kinnitab, et mäestikualade keskkonda iseloomustab ulatuslik bioloogiline mitmekesisus ja eriti suur haavatavus ning see on tundlik kliimamuutuste suhtes ja on seepärast tõeline varase hoiatuse süsteem;
—

märgib, et demokraatia ja inimõigused on eelkõige üleüldist muret valmistavad teemad, mis kuuluvad n-ö avalike hüvede hulka, ning et paljudes ühiskondades on just kohalikud omavalitsused üksikisikutele kõige lähemal asuvad kirjeldatud õiguste kohaldajad. Kuna kõnealune vahend on suunatud eelkõige avalik-õiguslike institutsioonide väljaarendamisele, võiks see asetada suuremat rõhku kohalikele ja piirkondlikele institutsioonidele;
14.

sellist protsessi on võimalik ellu viia peamiselt siis, kui kõrvaldatakse keelelised raskused, millega riigid ja üksikisikud silmitsi seisavad, kuna: a) võõrkeelteoskus suurendab tunduvalt kutsealast, haridusalast, kultuurilist ja isiklikku liikuvust. Euroopa Liit ei saa kunagi tõeliseks liiduks, kui kodanikel ei õnnestu saavutada suuremat liikuvust ELi sees; b) võõrkeelteoskus aitab selgelt tugevdada konkurentsivõimet, kuna see lihtsustab kontakte uute äripartneritega, tavade tutvustamist ja toodete müümist ning teenuste osutamist. Globaliseerumine võimaldab kaubandus- ja tööturgude avamist. Võõrkeelteoskus on üks eeldusi partnerlussuhete loomiseks ja edasiarendamiseks teiste riikide või ettevõtetega, et kasutada ära globaliseerumise võimalusi; c) keel on kultuuri otsene väljendus ning aitab parandada suhtlemist Euroopa kodanike vahel. Euroopa kultuur ei saa rajaneda ainult liikmesriikide eri kultuuridest tekkiva mosaiigi (mitmekultuuriline ühiskond) aktsepteerimisel ja passiivsel omaksvõtul, vaid see peab põhinema pigem kodanike laiaulatuslikel kultuurilistel kontaktidel ning kultuurilise mitmekesisuse ja identiteedi väärtuse kinnitamisel (kultuuridevaheline ühiskond); d) kodanikuaktiivsuse, kohapealse institutsioonilise osalemise, elanikkonnaga konsulteerimise ja tema ärakuulamise ning samuti sotsiaalse kaasamise edendamine on vajalik selleks, et tagada ELi õigusaktide, mis vajavad üha rohkem kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kodanike toetust ja heakskiitu, suurem tõhusus. Seepärast on vaja, et Euroopa Ühendus kasutaks oma kodanike keelt dokumentides ja institutsioonivälistes ja -vahelistes suhetes, et neid oleks võimalik mõista, et kohalikud organid (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) saaksid reageerida ning et kodanikud saaksid sõnumist aru, osaleksid Euroopa elus ja oleksid püstitatud strateegiliste eesmärkide kajastajad;
29.

Eriti tuleb tervitada asjaolu, et Euroopa Komisjon alustas meediahariduse näitajate välja töötamist, perspektiiviga edendada seda kontseptsiooni pikaajaliselt. Samal ajal loodab Regioonide Komitee, et meediahariduse näitajad ei piirdu arvudega, mis näitavad meediakasutuse vormi ja kestvust, sest meediahariduse hindamine sisaldab ka üksikisikute võimete mõõtmist (kuigi selles valdkonnas on mõistetav teatav sarkasm, mis puudutab arvuliste näitajate kasutamist: loomingulist teadmist ja kriitikat ning infosisu klassifitseerimist on tõesti raske kvantitatiivselt mõõdetavatesse kriteeriumidesse üle kanda).
30.

soovib, et alustataks tööd Euroopa Komisjoni valdkonnaüleste metsandusmeetmete lisamiseks asjakohasesse õiguslikku ja struktuurilisse raamistikku, et võimaldada tegevuse kooskõlastamist Euroopa metsapoliitika valdkonnas. See on määrava tähtsusega pärast 2007–2011. aasta tegevuskava lõppemist;
31.

viitab sellega seoses sellistele konventsioonidele nagu Doonau jõe kaitse ja säästva kasutamise alasele koostöö konventsioonile (Doonau kaitse konventsioon), (5) millega loodi Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon (ICPDR) ning mis jõustus 1998. aastal ja Karpaatide kaitse ja säästva arengu konventsiooni (Karpaatide konventsioon). Dokument „Joint Statement on Guiding Principles for the Development of Inland Navigation and Environmental Protection in the Danube River Basin” (6) on juba suurepärane näide sellisest koostööst;
märgib, et praeguseid tavasid ja ELi meetmeid, nagu näiteks pilootprojekt sotsiaalturismi kohta Euroopas ja „Destinations of excellence” (EDEN), on vaja tugevdada ning need tuleks muuta valdkondlikumaks. Selleks tervitab ta, et igal aastal valitakse mitu kategooriat, mis kanduksid aastast aastasse edasi, nii et sisu muutus ei tooks kaasa järjepidevuse katkemist aastate lõikes. Samuti kutsub ta Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö innustamiseks, et edendada ühiseid turismitooteid;
20.

on rahul Aserbaidžaani valitsuse jõupingutustega äriinvesteeringute suurendamise nimel ning leiab, et need äriettevõtted peaksid andma teatava läbipaistva panuse oma kohaliku omavalitsuse rahastamisse, et edendada häid töösuhteid ettevõtete ja nende kohaliku omavalitsuse vahel ning arendada kohalikke kogukondi;
35.

rõhutab seoses sellega, et kõik vajalikud riiklikud load tuleks esitada koos, ühe õigusaktina, mis on välja töötatud kõikide huvitatud isikute vahelise tiheda ja vahetu dialoogi tulemusel, ilma et see kuidagi piiraks riigi pädevate asutuste otsustusõigust või lubade suhtes hiljem nõutavaid formaalsusi;
52.

toetab algatusi uute tehnoloogiate, nt elektroonilisele haigusloole või patsienti puudutavale põhiteabele ligipääsu võimaldava ravikindlustuskaardi või muude lahenduste kasutuselevõtuks, hõlbustamaks tervishoiuteenuste osutamist eluohtlikes olukordades, nõrkadele, vanuritele, vaimuhaigetele, madala haridustasemega inimestele, sh inimestele, kellel on keelebarjääri tõttu kommunikatsiooniprobleemid; samuti hõlbustamaks patsiendil täieliku arstiabi saamist mõnes muus riigis kui see, milles ta on kindlustatud või milles tal on õigus riikliku tervishoiusüsteemi raames osutatavatele tervishoiuteenustele. Elektrooniline süsteem, mis peab olema turvaline, aitaks tervishoiutöötajatel vahetada teavet ning hõlbustaks viivitamatut ligipääsu patsiendi kliinilistele andmetele, teabele krooniliste haiguste ning soovitava täiendava ravi kohta, mis on äärmiselt oluline tänapäeva maailmas, kus patsiendid on üha liikuvamad ning neil on õigus saada piiriülest ravi;
23.

on arvamusel, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste reformi lühikese perioodi ajakava tuleks täiendada alalise kogemustevahetusega, mis võimaldaks võtta arvesse ELi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste parimaid tavasid. Julgustada tuleks kontaktide süvendamist, et edendada koostöö spetsiifiliste vormide kaudu teadmussiiret kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel: partnerluskokkulepete sõlmimine institutsioonide ja kogukondade vahel, õpetamine, õppekülastused, Moldova kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklike ühenduste osalemine vaatlejatena ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate assambleedel. Kuigi selliseid üritusi on aeg-ajalt korraldatud, peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused muutma need korrapärasemaks institutsioonilise suutlikkuse tugevdamise ja heade tavade omaksvõtmise kaudu. Samuti on kiiduväärt algatus koostada Moldova ja ELi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö raamleping, mis tugineb uue assotsiatsioonilepingu sätetele;
61.

rõhutab, et geograafilistest tingimustest lähtuvalt on Põhjamerel ja La Manche'i väinal väga suur taastuvenergia potentsiaal. Taastuvenergia tootmise laiendamine on otsustava tähtsusega kliimapoliitika õnnestumisel. Kõnealuses piirkonnas on head võimalused energia tootmiseks tuulest, lainetest, loodetest ja hoovustest ning edasine teadustegevus ja toetamine on kogu piirkonna huvides. Arvestades avamere tuuleparkide kiiret laiendamist, tuleb kokku leppida kõnealuste rajatiste ehitamist, turvalisust, müra- ja õhusaastet puudutavates standardites;
—

Komitee soovib rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust praktiliste ja tõhusate meetmete rakendamisel kodutusevastases võitluses. Omavalitsustel on tegelik vastutus ja ka suur kogemus ning paljudel juhtudel hästi toimivad meetodid ja programmid, mis on suunatud nii ennetavate, kiireloomuliste kui ka pikaajaliste meetmete võtmisele. See suurendab vajadust selgema pädevuste jaotuse järele eri ametiasutuste ja eri tasandite vahel. Kõnealuses kontekstis on nimetamist väärt ka see, et kodutuse problemaatika võib olla koondunud riigi teatud piirkondadesse või teatud riikidesse. Seetõttu on vajalikud Euroopa tasandi ja riiklikud meetmed, et anda piirkondadele, kus kodutus on eriti levinud, majanduslikku toetust, seda ka territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides.
1.

märgib, et Euroopa Liidu laienemise eesmärk on suurendada Euroopa rahumeelse arengu ja koostöö ala. Euroopa Liit on seega avatud mis tahes Euroopa riigile, kes soovib ELiga ühineda, järgib pühendunult demokraatlikke väärtusi ja täidab liikmesuse kriteeriume. Komitee juhib tähelepanu sellele, et laienemine on võimalik vaid juhul, kui tagatakse ühineva riigi edukas integreerumine Euroopa Liitu;
57.

märgib, et teatavate õhusaasteainete siseriiklikke ülemmäärasid käsitlev direktiiv on oluline vahend sundimaks liikmesriike võtma saasteallikale suunatud meetmeid. Selle jaoks on aga hädavajalik, et nimetatud direktiivi läbivaatamise eesmärkide tase ja saasteallikale suunatud ELi poliitika eesmärkide tase on kooskõlas õhukvaliteeti käsitlevate direktiivide (2008/50/EÜ ja 2004/107/EÜ) eesmärkide tasemega. Üksnes siis, kui nende valdkondade puhul on seatud kõrged eesmärgid, on võimalik ellu viia õhukvaliteeti käsitlevate direktiivide kõrged püüdlused. Selles kontekstis on komitee arvamusel, et teatavate õhusaasteainete siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi ühendamine õhukvaliteedi direktiividega edendaks eesmärkide erinevate tasemete kooskõlastamist;
34.

kinnitab taas, et Regioonide Komitee esindaja valikukomisjonis peab jätkuvalt olema üks komitee valitud liikmetest, nagu on seni tavaks olnud; tunnistab aga, et osalemine valikukomisjonis ei ole auamet, vaid see tähendab suurt töökoormust ja märkimisväärset vastutust kandideerivate linnade ees; palub komisjonil kinnitada Regioonide Komitee rolli järelevalvekomisjonis ning et kõnealusel komisjonil oleks jätkuvalt aktiivne roll selle tagamisel, et väljavalitud linnade kultuuriprogrammide vaheline koostoime tekiks juba ettevalmistamise etapis; (8) leiab, et oleks hea kehtestada linnade hindamiseks objektiivsemad hindamiskriteeriumid, mis võimaldavad kõrvale heidetud kandidaatidel vigadest õppida ning anda tulevastele kandidaatlinnadele suuniseid taotluste koostamiseks.
20.

võtab teadmiseks aruande subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku konsultatsioonide kohta ja hindab selle panust: — arvestades, et komisjoni teatise teema kuulub subsidiaarsuse seisukohast tundlike teemade hulka, käivitas komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustik oma koostööpartnerite seas konsultatsiooni, mis lõppes 5. augustil 2011 ja mille järeldustes leiti, et komisjoni teatis on vajalik, kuna see pakub lisaväärtust ning on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; — aruandest ilmneb, et romade kogukond peab säilitama oma identiteedi; — selles rõhutatakse ka, et riiklik ja piirkondlik poliitika on osutunud võitluses tõrjutuse ja vaesusega üsna ebatõhusaks. Samal ajal ei ole läbinisti riiklikud algatused piisavalt sidusad ja seega peetakse nende loodud raamistikku killustatuks; — täpsemalt öeldes ilmneb vastustest, et romade integratsiooni peetakse riigiüleseks küsimuseks, millega tuleks tegeleda kooskõlastatult, ja et romade integreerimine võib puudutada samaaegselt mitut liikmesriiki; — ELi meetmetel võiks selles valdkonnas olla mitmesugune positiivne mõju, näiteks võiks see muuta liikmesriikide strateegiad ühtsemaks ja tõhusamaks või aidata võtta kasutusele ühtse ja tervikliku lähenemisviisi. Euroopa Liidu meetmed võiksid ka parandada teabevahetust, kontakte ning kaasrahastamisprojekte integratsioonivaldkonnas. ELi meetmed võivad olla väga tõhusad, et suurendada üldsuse teadlikkust vajadusest parandada romade olukorda; — konsultatsioonil rõhutati muu hulgas seda, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid suutma koostada asjakohaseid strateegiaid, kus võetakse arvesse kohalikke olusid ja mis peegeldavad roma kogukonna olemust ja suurust. Seetõttu rõhutab komitee, et meetmete edukaks elluviimiseks on oluline kaasata ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused keskasutustes kehtestatavate meetmete sõnastamisse ja kavandamisse;
62.

rõhutab, et oluline on korraldada naabruspoliitika egiidi all eri tüüpi noorte- ja õpilasvahetusi ning teaduskoostööd;
3.

on mitmel puhul rõhutanud, kui oluline on võtta meetmeid ja teha muudatusi, et toetada ja edendada säästva arengu vallas tehtavat tööd. Komitee on seisukohal, et kõik – nii maailma, Euroopa Liidu kui ka riikliku, riigist madalama tasandi ja kohaliku tasandi osalejad – peavad ühiselt vastutama olemasolevaid loodusvarasid mõistlikult kasutava jätkusuutliku ühiskonna loomise eest. Komitee liikmetel, linnadel ja riigist madalama tasandi valitsustel on selles tähtis osa ning suuresti just nemad on säästva arengu saavutamise töös edasiviiv jõud, eelkõige seepärast, et nad asuvad lähedal ELi kodanikele;
62.

nõuab seepärast, et Euroopa Komisjon konsulteeriks õigeaegselt asjaomaste institutsiooniliste osalejate ja olulisemate huvirühmadega, et töötada välja ELi kosmosestrateegia ja vajalik rakenduskava. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata ELi kosmosestrateegia väljatöötamisse ja rakendamisse lähtuvalt nende olulisusest ja pädevusest;