[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.6.2007

KOM(2007) 362 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Komisjoni aastaaruanne tagatisfondi ja selle juhtimise kohta 2006. aastal {SEK(2007) 869}

SISUKORD

1. Õiguslik alus 3

2. Fondi rahaline seis 31. detsembril 2006 3

2.1 Finantsanalüüs 3

2.2 Raamatupidamisaruannete esitamine 4

2.3 Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2006. aasta seisuga 5

2.3.1 Tagatisfondi eelkonsolideeritud bilanss 6

2.3.2 Tagatisfondi eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne 9

3. Maksed fondi 11

3.1. Maksed üldeelarvest finantsaasta jooksul 11

3.2. Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt 12

3.3. Laenu tagasisaamine kohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt 13

4. Fondi kohustused 13

4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed 13

4.2. EIP tasu 13

1. Õiguslik alus

Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond“) moodustati nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (edaspidi „määrus“), et tasuda ühenduse võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi ühenduse antud või tagatud laenu (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1). Määrust on muudetud nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/99 (EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1) ja nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28) ning viimati muudeti seda nõukogu 30. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1) (edaspidi „muudetud määrus“). Viimast muutmist kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Vastavalt määruse artiklile 6 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 23. novembril 1994 Brüsselis ja 25. novembril 1994 Luxembourgis sõlmitud lepinguga (edaspidi „leping“) fondi finantsjuhtimise EIPle.

Lepingu artikli 8 lõike 2 kohaselt peab pank iga aasta 1. märtsiks esitama komisjonile fondi tegevuse ja juhtimise aruande, sh fondi eelmise aasta tulude ja kulude aruande („finantstulemuste selgitus“), ning fondi eelmise aasta finantsaruande („fondi rahalise seisu aruanne“). Täpsem teave 2006. aastat käsitleva aruande kohta on esitatud komisjoni personali töödokumendi jaotises 2 (edaspidi „lisa“)[1].

Lisaks peab komisjon muudetud määruse artikli 7 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise finantsaasta finants- ja juhtimisaruande.

2. Fondi rahaline seis 31. detsembril 2006

2.1 Finantsanalüüs

Fondi rahaline seis esitatakse 2006. aruandeaasta lõpus vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele ( International Financial Reporting Standards – IFRS). Fondi kogusumma oli 1 379 697 691,89 eurot (vt lisa jaotis 3: fondi rahalise seisu aruanne 31. detsembril 2006, esitanud EIP). See summa sisaldab alates fondi moodustamisest:

- eelarvemakseid fondi (2 799 914 500,00 eurot);

- kumuleeruvat iga-aastast puhastulu (575 869 592,23 eurot);

- fondi poolt maksekohustuste täitmatajätmiseks tehtud maksete hüvitamist (575 673 913,77 eurot);

- maha on arvatud EIP haldustasud summas 714 719,38, mis vastavad 2007. aasta maksele;

- hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud komisjonitasu (5 090 662,91 eurot);

- IFRSi kasutuselevõtuga seoses tehtud parandust fondi portfelli hinnangus (14 996 561,86 eurot) (vt punkt „Reservid“ lisa jaotises 3 tagatisfondi bilansi kohustused);

- maha on arvatud nõuded fondi vahenditele (477 860 856,19 eurot);

- järjestikuseid fondi ülejäägi tagasimakseid eelarvesse (1 775 870 000,00 eurot);

- ning 2005. aastal eelarvesse erandlikult tagasimakstud 338 831 402,07 eurot, mis moodustas 1. mai 2004. aasta seisuga 9% kümne uue liikmesriigiga seotud laenujäägist (vt fondi määruse 2004. aasta muudatus, 1. jagu).

Pärast viitvõlgade mahaarvamist (743 249,38 eurot, millest 714 719,38 eurot oli haldustasu (EIP tasu)) oli fondi netobilanss 31. detsembril 2006. aastal kokku 1 378 954 442,51 eurot.

31. detsembril 2006 moodustasid tagastamata laenu- ja tagatistehingud ning Bulgaariale ja Rumeeniale antud laenudelt kogunenud intressid 2 899 334 719,06 eurot. Kuna nimetatud riigid said 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liidu liikmeks, maksti seejärel vastavalt muudetud määrusele 14. veebruaril 2007 eelarvesse tagasi 260 940 124,72 eurot.

Muudetud määruse artiklis 3 on nõutud, et fondi vahendid peavad jõudma vajalikule tasemele (sihtsumma), milleks on määratud 9% iga toiminguga seotud kohustuste kogusummast põhikapitali osas, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress.

31. detsembri 2006. aasta seisuga oli kolmandate riikide[2] tagastamata laenu- ja tagatistehingute ning kogunenud intressi kogusumma 11 025 065 532,58 eurot, millest kogunenud intress moodustas 109 809 066,54 eurot. Fondi vahendite (1 118 014 317,79 eurot, st 1 378 954 44251 eurot – 260 940 124,72 eurot) ja kapitalikohustuste kogusumma vaheline suhe muudetud määruses määratletud tähenduses oli 10,1%. Kuna see on ühenduse kohustuste kogusummast põhikapitali osas kehtestatud 9%-lisest sihtsummast suurem (ümardatud summa 992,26 miljonit eurot), tuleb vastavalt muudetud määruse artikli 3 kolmandale lõigule teha fondist tagasimakse Euroopa Liidu üldeelarvesse. 2007. aastal tuleb 2008. aasta esialgsesse eelarveprojekti kanda jäägina 125 750 000,00 eurot.

2.2 Raamatupidamisaruannete esitamine

Komisjon on otsustanud esitada oma raamatupidamisaruanded rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (IPSAS) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) põhimõtetel põhinevate uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja seepärast on ka fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatud nende põhimõtete kohaselt, nii nagu lisas on selgitatud.

2.3 Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2006. aasta seisuga

Eelkonsolideeritud bilansi kogusumma on 1 380 797 489,49 eurot. See sisaldab fondi kogusummat, millele lisanduvad fondi poolt tagatud võlad ja intressilaekumised hilinenud maksetelt ning muud laekumised, et koostada fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded nii, et need oleksid konsolideeritud ELi konsolideeritud bilansiga.

Olulisemaid muudatusi raamatupidamisaruannete esitamises selgitatakse märkustes, et võrrelda näitajaid lisas esitatud EIP finantsaruandega (jaotis 3.2).

2.3.1 Tagatisfondi eelkonsolideeritud bilanss

Bilanss: Varad (eurodes) | 2006 | 2005 |

Käibevara |

Lühiajalised nõuded | 1,099,797.60 | 1,227,798.12 |

Muu | 1,099,797.60 | 1,227,798.12 |

Lühiajalised investeeringud | 939,964,332.03 | 1,008,639,934.02 |

Likviidsed varad - kulud | 909,631,292.30 | 946,662,502.30 |

Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused | -7,298,412.75 | -8,860,547.41 |

Likviidsed varad – õiglase väärtuse korrigeerimine | 14,654,734.60 | 46,565,266.11 |

Likviidsed varad - viitlaekumised | 22,976,717.60 | 24,272,713.02 |

Likviidsed varad – väärtuse vähenemine |

Raha ja raha ekvivalendid | 439,733,359.86 | 316,024,023.23 |

Arveldusarved | 1,158,007.44 | 1,582,089.98 |

Lühiajalised tähtajalised hoiused – nominaalne | 436,500,000.00 | 313,500,000.00 |

Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid | 2,075,352.42 | 941,933.25 |

Muud raha ekvivalendid - kulud |

Muudelt raha ekvivalentidelt kogunenud intressid |

Käibevara kokku | 1,380,797,489.49 | 1,325,891,755.37 |

KOKKU | 1,380,797,489.49 | 1,325,891,755.37 |

Bilanss: Kohustused (eurodes): | 2006 | 2005 |

A. OMAKAPITAL |

Kapital (tagatisfond) | 685,213,097.93 | 650,303,097.93 |

Eelarvest sooritatud maksed | 559,463,097.93 | 557,573,097.93 |

(eelarvesse makstavad jäägid) | 125,750,000.00 | 92,730,000.00 |

Reservid | 14,996,561.86 | 46,981,944.72 |

Kohaldatakse esmakordselt – Õiglase väärtuse reserv | 341,827.26 | 416,678.61 |

Likviidsete varade õiglase väärtuse muutumine | 14,654,734.60 | 46,565,266.11 |

Kumuleerunud ülejääk/puudujääk | 627,856,153.68 | 577,197,865.26 |

Eelnenud perioodide tulem | 627,856,153.68 | 577,197,865.26 |

Eelarveaasta tulem | 51,965,637.41 | 50,658,288.42 |

Omakapital kokku | 1,380,031,450.88 | 1,325,141,196.33 |

B. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Kreditoorne võlgnevus | 766,038.61 | 750,559.04 |

Muu | 766,038.61 | 750,559.04 |

Lühiajalised kohustused kokku | 766,038.61 | 750,559.04 |

KOKKU | 1,380,797,489.49 | 1,325,891,755.37 |

Märkused bilansi kohta:

- Kirje „lühiajalised nõuded – muu“ tähistab nõudeid fondi vahenditele. See summa hõlmab kapitali, intresse ja trahve, mis makstakse ühenduse eelarvesse pärast seda, kui fond on sekkunud seoses tagatise kasutamisega.

- Omakapitali kirje „kumuleerunud ülejääk“ ja lisa jaotises 3.3 esitatud fondi rahalise seisu aruande vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi.

- Kirje „kreditoorne võlgnevus – muu“ hõlmab 2006. aastal EIP haldustasu, auditeerimistasusid, kontode sulgemisest kogunenud auditeerimistasusid ning fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIPle makstavaid tagastustasusid.

2.3.2 Tagatisfondi eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne

Tagatisfond – Konsolideeritud majandustulemuste aruanne (eurodes) | 2006 | 2005 |

Tulu finantstehingutest | 52,981,320.04 | 51,555,876.17 |

Intressitulu |

Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt | 11,443,127.48 | 6,280,520.69 |

Intressitulu likviidsetelt varadelt | 41,538,192.56 | 44,158,957.25 |

Muu intressitulu | -88,004.16 |

Kasum vahetuskursi muutustest | 54,152.53 |

Realiseeritud kasum likviidsete varade müügist | 0.00 | 1,150,249.86 |

Likviidsete varade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine |

Muu tulu finantstehingutest |

Finantstehingute kulud | -1,015,682.63 | -897,587.75 |

Intressikulu |

Intressikulu rahalt ja raha ekvivalentidelt |

Kahjum vahetuskursi muutustest | -128,000.52 |

Realiseeritud kahjum likviidsete varade müügist |

Likviidsete varade väärtuse langusest tingitud kahjum |

Muud finantskulud | -887,682.11 | -897,587.75 |

Millest: haldustasud | -714,719.38 | -702,497.47 |

ÜLEJÄÄK MUUST TEGEVUSEST KUI PÕHITEGEVUS | 51,965,637.41 | 50,658,288.42 |

ÜLEJÄÄK PÕHITEGEVUSEST |

Erakorraline kasum |

Erakorraline kahjum |

ÜLEJÄÄK ERAKORRALISTEST KIRJETEST |

EELARVEAASTA TULEM | 51,965,637.41 | 50,658,288.42 |

Märkus eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta

- Kirje „muu intressitulu“ kohandamine aastal 2005 on põhjustatud saadavate trahvide ümberhindamisest.

- Kirje „kasum vahetuskursi muutustest“ viitab „muude nõuete“ hindamisele.

Kirje „muud finantskulud“ hõlmab EIP haldustasu, auditeerimistasusid, kontode sulgemisest kogunenud auditeerimistasusid ning seni fondile maksmata trahvide tasumisest tulenevalt EIPle makstavaid tagastustasusid.

3. Maksed fondi

3.1. Maksed üldeelarvest finantsaasta jooksul

Fondi varustamiskorra kujundamise õiguslikke aluseid on kirjeldatud lisa jaotises 1.

Nõukogu 26. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2040/2000 (EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27) eelarvedistsipliini kohta lubati üldeelarves kirjendada laenu- ja laenutagatiste reserv. Kõnealune eelarvepunkt, millesse 2006. aastal eraldati assigneeringuteks 229 miljonit eurot, on ette nähtud fondi varustamiseks. Sinna kantakse üle fondi maksmiseks ettenähtud summad.

Sellel õiguslikul alusel kinnitas eelarvepädev asutus fondi varustamiseks 2006. aastal ühe ülekande kogusummas 127 640 000,00 eurot.

- Ülekanne DEC20/2006:[3] 127 640 000,00 eurot: see ülekanne oli ette nähtud makseteks fondi vastavalt nõukogu 22. detsembri 1999. aasta, 6. novembri 2001. aasta ja 22. detsembri 2004. aasta otsustele määruse lisas sätestatud korra kohaselt.

Selle ülekande aluseks olevad otsused on loetletud lisa jaotises 1.

127 640 000,00 euro suurune ülekanne tehti fondi ülejäägi (92 730 000,00 eurot) tagasimaksmise tasakaalustamise mehhanismi raames. Sellest tulenevalt maksti fondi 31. juulil 2006. aastal 34 910 000,00 euro suurune netosumma.

30. jaanuaril 2007 võttis nõukogu vastu muudatuse (vt jaotis 1 õigusliku aluse kohta), mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. Selle muudatuse peamine eesmärk on tõhustada eelarvevahendite kasutamist, varustades fondi tagatisega laenude puhul jälgitud tagasimaksmata summade alusel.

Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[4] toimub fondi rahastamine eelarverubriiki 4 (Välissuhted) kuuluva eelarverea kaudu, mitte selleks ettenähtud reservi kaudu, nagu varem.[5]

3.2. Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt

Fondi likviidsed varad investeeritakse vastavalt ühenduse/EIP 23.–25. novembri 1994. aasta lepingu lisas sätestatud juhtimispõhimõtetele, mida on muudetud 17.–23. septembri 1996. aasta 1. täiendava lepingu ja 26. aprilli–8. mai 2002. aasta 2. täiendava lepinguga. 2. täiendava lepinguga muudeti 2002. aastal investeerimispõhimõtteid, et korrigeerida ülemäärast likviidsust, mis oli tõusnud üle 50% fondi varadest ja piiras fondi tootlikkust. Säilitades piirangu, mille kohaselt vähemalt üks kolmandik fondi investeeringutest peab olema lühiajaline (kuni üks aasta), laiendati likviidsuskõlblike lühiajaliste vahendite ringi. Nende hulka kuuluvad nüüd muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud vähem kui aasta, sõltumata algsest tähtajast. Seda tehti seetõttu, et püsiva intressimääraga väärtpaberite nominaalväärtusest makstakse tähtaja lõppedes välja 100%, samas kui muutuva intressimääraga väärtpabereid saab igal ajal müüa 100%-le lähedase hinnaga, sõltumata järelejäänud tähtajast. Selleks, et hoida tasakaalu erinevate vahendite vahel, mille likviidsust jälgitakse, hoitakse neist vähemalt 18% (fondi kahekordne varustamismäär) rahaliste investeeringute, eelkõige pangahoiustena. Uus ülesehitus aitas parandada fondi tootlikkust, säilitades mõistliku likviidsustaseme.

2006. aasta lõpuks oli peaaegu rakendatud 2005. aastal määratletud portfelli sihtstruktuur, st kahe- kuni kümneaastase lõpptähtajaga investeeringud jaotusid võrdselt. 2007. aastaks on kavandatud nimetatud sihtstruktuuri täielik rakendamine.

Portfelli tootlus osutus võrdlusnäitajatest paremaks (üksikasju vt lisa jaotis 2.5.2 „Tootlus“). 2006. aasta lõpus edestati seatud näitajaid 6,45 baaspunktiga.

Komisjoni ja EIP vahel on kokku lepitud pankade nimekiri, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta. Algset nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Suurem osa pankadest on euro tasaarvestussüsteemi liikmed. Neil kõikidel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s pikaajaliste investeeringute reiting A1 ja lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitch’i reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse kõrge tasuvus ning välditakse liigset riski koondumist.

2006. aastal moodustas intressitulu sularahalt ja sularahaekvivalentidelt, fondi jooksevkontodelt ja väärtpaberite kontodelt 52 981 320,04 eurot, mis jaguneb järgmiselt.

- Hoiused ja jooksevkontod : 11 443 127,48 eurot; 31. detsembri 2006. aasta seis, milles on arvesse võetud 2005. aasta pangahoiuste intressid (10 272 574,00 eurot) ja kogunenud intressi muutused (1 133 419,17 eurot). Jooksevkontod moodustasid 37 134,31 eurot, mille hulka kuulub jooksevkontol registreeritud intress.

- Väärtpaberiportfell : 41 538 192,56 eurot; see summa sisaldab 31. detsembriks 2006 kogunenud 44 781 061,69 euro suurust intressi väärtpaberitelt ja 1 295 995,14 euro väärtuses kogunenud intressi muutusi. Intress väärtpaberitelt on saadud väärtpaberi vormis investeeringutelt, mis on tehtud vastavalt põhimõtetele, mis on kehtestatud lepinguga, millega EIP on volitatud haldama fondi likviidset vara. Sellest arvust tuleb aga lahutada aasta jooksul raamatupidamisarvestusse kantud 1 946 873,99 eurot, mis on kirjendatud soetamishinna ja tagasiostmisväärtuse vahelise erinevusena, mis jagatakse pro rata temporis põhimõttel väärtpaberite tähtaja lõpuni jääva ajaga (vastates kasumiaruande kirjele Ülekurss).

Saadud intress on kantud eelarveaasta tulude hulka.

3.3. Laenu tagasisaamine kohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt

2006. aastal ei saadud laenu tagasi. Fondil on tagasi saada 1 448 433,33 USA dollari suurune summa maksmata leppetrahvi viiviseid.

4. Fondi kohustused

4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed

2006. aastal ei olnud fondil maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid.

4.2. EIP tasu

26. aprillil ja 8. mail 2002. aastal lepingule lisaks sõlmitud 2. täiendavas lepingus on sätestatud, et panga tasu määratakse järk-järgult vähenevate komisjonitasu aastamäärade rakendamise teel vastavatele fondi varade osadele. Tasu arvestatakse fondi varade keskmiselt väärtuselt.

Panga 2006. aasta tasu suuruseks kinnitati 714 719,38 eurot, mis kanti ka kasumiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi. Tasu maksti EIPle 2007. aasta veebruaris.

[1] SEK(2007)

[2] Muudetud määruses on sätestatud, et läbirääkijariikide kasuks tehtud tehingutel, millel on fondi tagatis, säilib ühenduse tagatis ka pärast ühinemiskuupäeva. Pärast seda kuupäeva ei käsitata neid siiski enam ühenduse välistegevusena, mistõttu need kaetakse otse Euroopa Liidu üldeelarvest, mitte enam fondist.

[3] SEK (2006) 646 (lõplik).

[4] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[5] Eelarvedistsipliin on tagatud, sest:– makromajandusliku finantsabi laenude puhul on vaja nõukogu konkreetseid otsuseid;– Euratomi ja EIP tagatud laenude puhul kiidab nõukogu heaks mitmeaastased ülemmäärad.