ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.12.

Selleks et ELi lennundussektor suudaks kasvava nõudlusega jätkusuutlikul viisil toime tulla, peab see pakkuma kvaliteetseid töökohti ja häid töötingimusi, mis vastavad nii reisijate huvidele kui turvanõuetele. Nagu juba märgitud, on oluline ergutada sotsiaalset dialoogi ja vältida sotsiaalset dumpingut selles valdkonnas. ELi lennundussektoris on juba mitu rühma asjaomaste sotsiaalpartneritega arutelude pidamiseks, ja suurema tõhususe saavutamiseks tuleb neid veelgi tugevdada ja täiendada nende liikmeskonda lennujaamade esindajatega. Samuti tuleb jätkata käitajate teadlikkuse tõstmist ja peatada riigiabi andmine oluliste eeskirjade täitmata jätmise korral, iseäranis juhul, kui rikutakse kohaldatavat tööõigust.
3.1.1

Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides ühiselt kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid üldsätteid on karmistatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate toodete ohutust.
2.1

Pärast seda kui Euroopa Ülemkogu tegi märtsis 2008 otsuse kliima- ja energiapoliitika 20-20-20 eesmärkide kohta, on palju muutunud. Esiteks on aset leidnud raskeim sõjajärgne majanduskriis, millest taastumine on Euroopas alles alanud ja veel nõrk. Teiseks ei ole paljud teised olulised osalejad järginud ELi eeskuju eesmärkide seadmisel ja meetmete võtmisel kliimamuutuste leevendamiseks. Kolmandaks on USAs toimunud kildagaasi revolutsioon muutnud energiamaastikku, vähemalt neis sektorites, mida mõjutab gaasisektor, muutes sellega konkurentsi tasakaalu. Neljandaks on energia jaemüügihinnad viimaste aastate jooksul suures osas ELis kiiresti tõusnud, seades sellega ohtu tööstuse konkurentsivõime ja haavatavad tarbijad. Viiendaks on hiljutised poliitilised arengud Ukrainas samuti näidanud tõsisel viisil, kui oluline on vähendada ELi sõltuvust Venemaa fossiilsetest energiaallikatest. Kuuendaks on aga taastuvate energiaallikate valdkonnas toimunud ka tõeliselt revolutsioonilised tehnoloogilised arengud, mis muudavad vähese CO2-heitega energiatootmise järjest kulutõhusamaks. Seoses sellega soovitab komitee komisjonil ulatuslikumalt levitada oma analüüsi, milles märgitakse, et „vähese CO2-heitega majandusele üleminekuga seotud kulud ei erine märkimisväärselt kuludest, mis tuleb paratamatult kanda seoses vananeva energiasüsteemi uuendamisega, fossiilkütuste hinnatõusuga ning kehtiva kliima- ja energiapoliitika järgimisega”. Lisaks „prognoositakse ajavahemikuks kuni 2030. aastani energiasüsteemi kulude suurenemist ligikaudu 14 %-ni SKPst (2010. aastal oli vastav näitaja u 12,8 % SKPst). Samas vähenevad märkimisväärselt kütustega seotud kulud ja suurenevad suure lisandväärtusega innovatiivsetele seadmetele tehtavad kulutused, mis stimuleerivad uuenduslikesse toodetesse ja teenustesse investeerimist, aitavad kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule ning parandavad liidu kaubandusbilanssi”. Seitsmendaks on mõningates liikmesriikides käivitatud huvitavaid detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise algatusi kodanikuühiskonna vahetul osalemisel. Neist ilmneb, et kodanike, omavalitsusüksuste ja piirkondade aktiivne ja otsene kaasamine energiatootmisse avab uusi piirkondlikke lisandväärtuse loomise võimalusi, mis suurendab märkimisväärselt uue kliima- ja energiapoliitika ühiskondlikku heakskiitu. Kaheksandaks saab järjest selgemaks, et taastuvate energiaallikate puhul peitub tehnoloogilises juhtpositsioonis oluline majanduslik tulevikupotentsiaal ning et regionaalarengut ja energiapoliitikat on võimalik omavahel ühendada.
4.10

Komisjonil võib olla soov ka märkida, et veetarbimine ühe allika kohta on üsna väike ning suur osa sellest veest tuleb tagasi pinnale, kus seda saab kas uuesti kasutada või vajalikul määral töödelda. ELis kasutatavad kemikaalid peavad vastama REACH-määruse nõuetele ning gaasilekkeid ja heitgaaside tõrvikpõletamist tuleb asjakohaselt käsitada. Lisaks on maakasutus proportsionaalselt teiste gaasiväljade energiatihedusele palju väiksem kui fotogalvaanilisi elemente, tuuleenergiat või biomassi kasutavate energiaparkide puhul; kõigi taastuvenergia liikide pooldajad on praegu seda fakti tugevalt alahinnanud, kuigi sageli mängib see rolli otsuste langetamisel primaarenergia allikate kasutuselevõtu teostatavuse kohta.
4.16

Kui patent taotleti innovatsioonile, millest hiljem saab tehniline standard, tuleb uutele osalejatele tingimata anda sundlitsents mõistliku hinna eest. Intellektuaalomandi õigusaktid peavad tagama innovatsioonile tõelise kaitse, ilma et patenti või autoriõigusi võiks kasutada tööstuse konkurentsi ja innovatsiooni takistusena. Kõnealuste õigusaktide rolli tuleb komitee arvates vaadelda vaba liikumise edendamise seisukohast ühisturul, mida oluliselt soodustaks ELi ühtne patent, mis on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks väga tähtis. Komitee märgib siiski, et patentide väljastamisele teatud kolmandates riikides, sh USAs ei eelne alati piisav uudsuse kontroll, mistõttu võib küsimuse alla seada nende innovaatilisuse. Alusetute patentide kinnitamine seab kahtluse alla nende uuendusliku iseloomu ning patentide andmine selliste abstraktsete mõistete alusel nagu välimus ja tunne (look and feel) – sõltumatult selle välimuse saavutamiseks kasutatud tehnoloogiast – on vastuolus patentide üldise põhimõttega, mille kohaselt patent väljastatakse üksnes lähtuvalt sellest, kuidas tulemus on saavutatud. See annab võimaluse kuritarvitavateks kohtuprotsessideks olukorras, kus Euroopa ettevõtetel on nõrk positsioon.
3.1

ELi tasandi strateegiad ja algatused on suunatud sellele, et lihtsustada selliseid säästvaid linnalise liikumiskeskkonna vorme, mis soodustavad linnatranspordi liikide ja vahenditega seonduvat uuendustegevust, et edendada koostalitlusvõimelist linnaliikluse süsteemi, soodustada poliitikameetmeid ühistranspordi ning kõnni- ja rattateede arendamiseks, kaasata linnaline liikumiskeskkond linnaarengu terviklikku ja strateegilisse raamistikku. Kahjuks on olemasolevaid vahendeid piiratud ning neist ei piisa eri tasandil võetavate vajalike algatuste jaoks. Liikmesriigid on omakorda vähendanud kohalikele omavalitsustele eraldatavaid vahendeid, kes on seoses sellega pidanud aeglustama oma tegevuskavade rakendamist linnalise liikumiskeskkonna parandamiseks. Vajalik on kiireloomuline ja radikaalne suunamuutus, et hakata taas jõuliselt tegutsema investeerimise ja tööhõive valdkonnas, ning eelkõige selleks, et kiiresti parandada inimeste elukvaliteeti.
4.3.

Samas tuleb jätkuvalt tunnistada ja taas rõhutada mitmeid ülemaailmsel tasemel olulisi tegureid, et katta kulud, mida lühikeses või keskmises perspektiivis nõuab üleminek vähese CO2-heitega energiatootmisele. — Energiatootmine avaldab märkimisväärset mõju meie planeedi keskkonnale ja meile endile, mis väljendub eelkõige kliimamuutustes, ent samuti ka eri laadi mõjus tervisele. — 82 % meie praegusest ülemaailmsest energianõudlusest on kaetud fossiilsete kütustega, mille varud on pikas perspektiivis lõplikud. — Eeldatav varude nappus (naftatootmise tippaeg jne) ei saa olema nii suur tänu uute leiukohtade avastamisele või uute kaevandamisprotsesside väljatöötamisele ning lisaks avaldab turg tugevat survet, et kasutataks mittetraditsiooniliste fossiilsete kütuste varusid. — Kui me kasutame ära kõigest ühe kolmandiku teadaolevatest fossiilsete kütuste varudest, on see enam kui piisav, et planeet ületaks kasvuhoonegaasidele kehtestatud 450 ppm (2 oC) taseme, ent siiski tehakse jätkuvalt hiiglaslikke investeeringuid uutesse avastamis- ja kaevandamistehnikatesse (3). Paratamatult on lõpuks vaja minna fossiilsetelt kütustelt üle teistele energialiikidele. Selle ülemineku kiirus on eluliselt oluline – see peab olema piisavalt kiire, et ennetada ülemäärast mõju kliimale ning säilitada samas stabiilsed majanduslikud ja sotsiaalsed struktuurid. Seejuures on otsustava tähtsusega ühised ülemaailmsed pingutused ning ELi majandussuutlikkuse säilitamine, et panustada sellesse üleminekusse. Kliimamuutuste piiramiseks on oluline saavutada ülemaailmne ühtsus. Euroopa juhtpositsioonile asumisega võivad kaasneda riskid, nagu konkurentsivõime kaotamine ning tööstuste ja süsinikdioksiidi heitmete ümberpaiknemine.
3.7.1

Töö tuleviku uurimisinstituudi (Forschungsinstitut zur Zukunft der Arbeit) kohaselt on paljudes Euroopa riikides 1980ndatest aastatest alates tähtajalist tööd liberaliseeritud, et luua rohkem töövõimalusi vajaduseta seada seejuures kahtluse alla paljudes riikides ulatuslikku vallandamiskaitset (24). See on viinud selleni, et noortele pakutakse järjest sagedamini vaid tähtajalist töölepingut võimaluseta, et see muutuks tähtajatuks töölepinguks. Ulatuslik vallandamiskaitse kaitseb küll kauaaegseid töötajaid rohkem kui noori töötajaid kriisiaegadel vallandamise eest, ent ebakindla majandusolukorra tõttu takistab see noorte kogemusteta töötajate palkamist ja suurendab seega tööturu segmenteerumist.
Komiteel on heameel, et teatises osutatakse õigustatud tähelepanu vajadusele kooskõlastada põhivõrgukoridoride tegevus raudteekaubaveo koridoride (määrus (EL) nr 913/2010), siseveetranspordi NAIADES II programmi (COM(2013)623 final), sadamate tõhususe parandamise sadamate algatuse (COM(2013) 295 final) ja säästvate arenguprojektide tegevustega, selleks et vältida tööde dubleerimist ja luua sünergiaid. Komitee väljendab samuti kahetsust selle üle, et kõnealuseks koordineerimiseks puuduvad süsteem ja õigussätted. Suunistes on sätestatud vaid põhivõrgukoridoride ja raudteekaubaveo koridoride vahelise koostöö kohustus, samuti on kirjas, et asjaomased raudteekaubaveo koridorid peaksid olema esindatud põhivõrgukoridoride nõuandefoorumis. Komitee tõstatab küsimuse, kas ei oleks mõistlik tagada vähemalt see, et teised põhivõrgukoridoride seisukohalt olulised projektid ja olulisi projekte sisaldavad programmid oleksid põhivõrgukoridoride nõuandefoorumis esindatud. Üks näide sellisest projektist on „Swiftly Green”, mille puhul on tegu piiriülese rohelise koridori projektiga, mille geograafiline paigutus muudab selle oluliseks Põhjamaade ja Vahemeremaade põhivõrgukoridori seisukohalt. Võttes arvesse teatises meremagistraalidele osutatud tähelepanu, võiks see hõlmata ka käimasolevaid meremagistraalide projekte vastavas põhivõrgukoridoris. Komitee jääb igal juhul seisukohale, et juba tehtud tööd tuleb arvesse võtta ja nii palju kui võimalik kasutada olemasolevaid taristuid.
3.1.3

ELi üldeeskirjad keelavad edendada üheainsa liikmesriigi tooteid, kuna sellist müügiedendust võib pidada protektsionistlikuks. See näib loogiline, kuna ühisturg peaks olema takistusteta. Siiski tundub, et teatud hästi põhjendatud juhtudel tuleks sellest reeglist erandeid teha. See on asjakohane eriti siis, kui ohus on Euroopa integratsiooni teatud eesmärgid, nagu näiteks tasakaalustatud regionaalarengu eesmärk. Ainuüksi turujõudude järgimine viib vahel selleni, et liikmesriigis asendatakse kodumaine tootmine teisest liikmesriigist imporditud toodetega, nii et ühe riigi põllumajanduse edu saavutatakse teise riigi põllumajanduse arvelt. Seepärast leiab komitee, et on põhjendatud lubada või koguni toetada erandkorras, juhtumikaupa ja täpselt määratletud kriteeriumide alusel ühe liikmesriigi põllumajandustoodete müügiedendust omaenda turul.
4.2.3

Miinimumkapitali kaotamine koos samaaegse osaniku piiratud vastutusega annab osaühingu asutajale signaali nagu võtaks üldsus enda kanda ettevõtlusriski. See signaal on vale ja on kõige suuremal määral vastuolus turumajandusliku põhimõttega. Miinimumkapitalil on suur tähtsus ka usaldusvääruse seisukohast, kuna see edastab äriühingu asutajatele signaali, et usalduse piiramise kasutamine võib kujutada endast olulist riski ning seepärast tuleb projektide võimalused ja riskid hoolikalt läbi kaaluda. Põhimõtteline ja ettevõtte ärilise eesmärgi seisukohast asjakohane miinimumkapital on seepärast mis tahes ettevõtte jaoks oluline element. Kohustuslike reservide kogumine oleks lisaks sobiv meede omakapitali suurendamiseks, et ennetada maksejõuetust.
2.3

Siiski on ELi kehtivas triivvõrke reguleerivas õigusraamistikus leitud puudusi, mis võivad soodustada seadusest kõrvalehoidmist. Kuna puuduvad ELi eeskirjad püügivahendite omaduste (nt võrgusilma maksimaalne suurus, võrguniidi maksimaalne jämedus, võrgunöörisuhe jne) ja püügivahendite kasutamise (nt maksimaalne kaugus rannikust, veesoleku aeg, püügihooaeg jne) kohta ning laeva pardal on lubatud hoida muid püügivahendeid, on kalurid saanud triivvõrkudega ebaseaduslikult püüda keelatud liike, mida triivvõrkudega püüda ei tohi, kuid on deklareerinud, et sellistesse liikidesse kuuluvad kalad on püütud näiteks muude püügivahenditega (nt õngejadad). Ühiselt tegutsevate kalurite koostöös võidakse kergesti kasutada palju pikemaid püügivahendeid kui 2,5 km.
2.1

Ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide pühendumine Euroopa projektile ei sündinud vajadusest, vaid erimeelsusi kõrvale jättes veendumusest, et Euroopa Ühendus on ainus viis meie rahvaste ühendamiseks rahu, demokraatia, majanduskasvu ja sotsiaalse progressi nimel. Sotsiaalpartnerite Euroopa projektis osalemise ajalugu alates Euroopa Söe-ja Teraseühendusest kuni majandus- ja rahaliiduni iseloomustab seega see põhjalik pühendumine ning sellest ilmneb, kui otsustavat rolli on tööandjad ja ametiühingud etendanud ja peavad jätkuvalt etendama selles majandus- ja rahaliidu uues etapis, et tegeleda kriisi tsükliliste väljakutsetega ning struktuuriliste muutustega, millega meie riigid silmitsi seisavad. Sellega seoses peab majandus- ja rahaliit tagama jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse taastumise kõigis Euroopa Liidu riikides, luues kvaliteetseid töökohti. Ta peab tagama, et kõiki sidusrühmi kaasatakse nende pädevusvaldkondade raames. Sotsiaaldialoogi Euroopa mõõtmes tuleb arvesse võtta ka globaliseerumise konteksti ning võimaldada ELil osa võtta ülemaailmsest reguleerimisest, mis on vajalik, et tagada, nagu komitee väitis oma 2007. aasta mai arvamuses (2), et „globaliseerumise inimliku mõõtme ja Euroopa integratsiooni saavutamine” muutub küsimuseks, mis „puudutab Euroopa kodanikke ja organiseeritud kodanikuühiskonda”.
2.8.1

Tasub märkida, et praegu ei ole avaldatud teave piisav. Ettepanekus määratletakse parameetrid, mida teatised peaksid sisaldama, et tagada paremini abiseadmete vastavus liikmesriikide eri gaasivarustuse liikidele, ja esitatakse kõnealuste teatiste ühtlustatud vorm. Komitee leiab, et see küsimus on esmatähtis nii selleks, et võimaldada tarbijate lihtsamat gaasiga varustamist, kui ka selleks, et mitmekesistada liikmesriikide varustusallikaid. Selles küsimuses on vaja tõhusat kooskõlastamist eri peadirektoraatide (ettevõtlus, energeetika jne) vahel.
2.1

Internet on mitmetahuline nähtus, mille üle puudub üldine kontroll. Selle kõige olulisemad osad on järgmised. a) Internet on määratluse poolest võrkude võrgustik. Iga võrk on sõltumatu ja paljud on avalik-õiguslikud äriühingud. Kuna puudub üldine kava internetiliikluse hüppelise kasvuga kohanemiseks, on interneti kõige haavatavam koht tõenäoliselt füüsilised võrgud, mis mõjutab tugevalt globaalse ühiskonna arengut. b) Domeeninimede (.com) ja IP-aadresside haldamise ja registreerimisega tegeleb detsentraliseeritult Californias asuv interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon (ICANN). Kaasatus ICANNi haldamisse on komisjoni teatise keskne element. c) Veebistandardeid ja -protokolle arendab veebikonsortsium (W3C), samas kui Interneti-ehituse töökond (IETF) teeb sama Interneti puhul. d) Internetipakkujad registreerivad kasutajad ja annavad neile juurdepääsu internetile. e) Brauserid (nt Internet Explorer) ja otsingumootorid (nt Google) võimaldavad veebi kasutada. Mõned nimetatud teenustest on põhjustanud suuri vaidlusi. f) Sellistel sotsiaalvõrguteenustel nagu Facebook ja Twitter on paljudes riikides olnud silmapaistev roll rahvarahutustes ja kodanikuvabaduste eest võitlemisel. g) Pilvandmetöötluse teenused ja meedia voogedastus juhivad internetiliikluse kasvu. Netflix (tellitav videoteenus), mis vajab suurt allalaadimiskiirust, on põhjustanud USAs arutelu veebineutraalsuse üle. h) Interneti eeliste optimeerimiseks ja puuduste leevendamiseks vajalikud meetmed moodustavad aluse ELi digitaalarengu tegevuskavale. Lisaks Euroopa internetimajanduse edasiviimisele käsitletakse selles ka küberjulgeolekut, küberkuritegevust, andmekaitset, digitaalset lõhet, toetust puuetega ja ebasoodsas olukorras inimestele jne. Mitmes mõttes on ELi digitaalarengu tegevuskava näol tegemist pigem ELi kui interneti haldamisega, kuigi see sisaldab kõige olulisemaid meetmeid, mida Euroopa vajab interneti kasutamiseks parimal viisil.
4.1.2

Andekate ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ligimeelitamine, kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste ligimeelitamine ja siin hoidmine, et nad pärast õpingute lõpetamist jääksid Euroopa Liitu tööle, kvalifikatsioonide tunnustamise lihtsustamine kõnealustes riikides, võimalike väljarändajate abistamine nende päritoluriikides, et lihtsustada nende sisenemist ELi – need on kõik olulised ja väga väärtuslikud meetmed ELi liikmesriikide intellektuaalseks ja majanduslikuks rikastamiseks, mistõttu nad väärivad komitee toetust. Ent kõigepealt tuleb endale aru anda, et ei ole üks ja sama asi, kas meelitada Euroopasse andekaid ja hea kvalifikatsiooniga inimesi kolmandatest riikidest, millel on suur intellektuaalse väärtuse ja rikkuse loomise võime, või meelitada neid Euroopasse kolmandatest riikidest, mis võitlevad selle nimel, et arendada oma majandust ning suurendada oma rikkust ja heaolu. Viimase puhul on ELi liikmesriikide jaoks küll tegemist suurepärase strateegiaga, ent kolmandate riikide jaoks võib see tähendada olulise inimkapitali kadu. ELil ja kolmandatel riikidel tuleb teha koostööd liikuvuspartnerluste raames.
1.6

Samuti võib avaldada kahetsust, et sõnagi ei ole öeldud isikukaitsevahendite Euroopa turu majanduslike aspektide kohta. Selle turu väärtuseks oli 2010. aastal hinnanguliselt u 10 miljardit eurot, kusjuures tehnoloogilisest innovatsioonist (uued kiud, nutitekstiilid, nanomaterjalid jne) ajendatuna see kasvab ning on suunatud sellele, et vastata kaitsevajadustele, kuid ka ühiskonna nõudlusele mugavuse, heaolu, kerguse ja esteetika järele.
2.1

Metsad ja muu metsamaa katavad enam kui 40 % Euroopa maismaast ning on vaieldamatult väga tähtsad. Eri piirkondade vahel valitsevad suured erinevused metsade ressurssides, struktuuris, haldamises ja kasutamises. Üldiselt toimub Euroopa metsade osas tõusutrend, metsade pindala on viimaste aastakümnete jooksul kasvanud ligikaudu 0,4 %. Samuti on olukord positiivne kasvava metsa osas, sest langetatav mets moodustab üksnes 60–70 % aastasest metsa juurdekasvust. Umbes 60 % metsamaast kuulub eraomanikele, ülejäänu on riigi valduses.
2.8

Komitee tunneb heameelt selle üle, et oluline osa rohelise raamatu teemalise arvamuse järeldustest on leidnud kajastamist. Nii nõukogu (14) kui Euroopa Parlament (15) on kutsunud Euroopa Komisjoni üles selgitama välja piiriülese kättetoimetamisteenuse praegused takistused ning võtma asjakohaseid meetmeid nende kõrvaldamiseks; Euroopa Parlament on samuti väljendanud soovi (16) kättetoimetamisteenuste järele, mis on kättesaadavad, taskukohased, tõhusad ja kvaliteetsed, kättetoimetamisteenuseid osutavate ettevõtete vahelise koostöö- ja teabevahetusplatvormide järele, samuti kiire menetlemise ning kaebuste ja vaidluste minimaalsete kuludega lahendamise järele.
1.3

Poliitilise eesmärgi „majanduskasvu toetamine” osas märgib komitee, et pürgimist majanduskasvu suunas tunnustatakse olulise prioriteedina, ent ainult tingimusel, et seejuures püüeldakse jätkusuutliku kasvu poole. Majanduskasvu iseenesest ei saa aga vaadelda õiguspoliitika eesmärgina, mis vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule peab olema suunatud turvalisuse kõrge taseme tagamisele ja õiguskaitse kättesaadavuse lihtsustamisele ning mida ei saa pidada majanduskasvust vähem oluliseks. See aga ei muuda olematuks tõsiasja, et hästitoimival õigusvaldkonnal Euroopa Liidu liikmesriikides võib olla positiivne mõju jätkusuutlikule majanduskasvule liidus, eelkõige seeläbi, et tsiviilõiguse vallas on võimalik lahendada vaidlusi kiiremini ja eesmärgipärasemalt ning et suureneb õiguskindlus, kriminaalõiguse vallas tegeletakse aga eesmärgipärasemalt selliste tavamajandust kahjustavate nähtustega nagu rahapesu ja organiseeritud kuritegevus.
3.4

Komitee tervitab iseäranis asjaolu, et EL annab suurema kaalu kaasnevatele koolitusmeetmetele ning on seisukohal, et sellega on kinnitust leidnud tema varasemad nõudmised. Riigi tasandid, samuti koolid, lapsevanemad, põllumajandus ja toidutööstus, kodanikuühiskond ja meedia peaksid iseäranis just lapse- ja koolieas tervislikumate toitumisharjumuste kujunemise toetamist ning arusaama parandamist põllumajandusest ja toiduahelatest käsitama kohustuse ja ühise ülesandena, millesse igaüks saab anda oma panuse.
1.4

Komitee arvates on vajalik kiirendada nende Euro 6 piirnormide rakendamist kergete diiselmootorite lämmastikoksiidi heitele, mis on mõõdetud tegelikkusele vastavates sõidutingimustes, ning kahetaktiliste mootorite asendamise üksikasju käsitlevate eeskirjade rakendamist, kuna komitee kahtleb selles, et selliste meetmete rakendamisel on võimalik saavutada soovitud tulemusi juba 2020. aastaks.
Direktiivi ettepanekus sedastab komisjon, et „käesoleva aktsionäride õigusi käsitleva direktiivi läbivaatamise ettepaneku üldine eesmärk [on] tugevdada ELi äriühingute pikaajalist jätkusuutlikkust, luua aktsionäridele soodne keskkond ja edendada piiriülest hääletamist, parandades omakapitaliinvesteeringute ahela tõhusust, et edendada majanduskasvu, töökohtade loomist ja ELi konkurentsivõimet”. Seda tuleb käsitleda koos finantssektori käimasoleva reformiga. Toimumas on radikaalne pööre, mille eesmärk on muuta Euroopa ettevõtlus- ja finantssektori kultuuri, keskendudes lühiajalise tootluse asemel jätkusuutlikumale pikaajalisele investeerimisperspektiivile. See ei ole lihtne ülesanne. Niivõrd kui sellist kultuuri muutust on võimalik saavutada reguleerimisega, liigub komisjon õiges suunas.
1.5

Komitee leiab, et praegu on ainulaadne võimalus sõnastada, välja arendada ja rakendada ELi pikaajaliste investeeringute raamistik, mille aluseks on muu hulgas komisjoni, Rahvusvahelise Finantsinstituudi ja organisatsiooni Group of Thirty tehtud usaldusväärne analüüs. Jätkusuutliku pikaajalise rahastamise ees seisvad takistused on hästi teada ja need tuleb ületada. Ees ootab viis peamist väljakutset: — innustada investoreid arvestama investeeringuotsuste tegemisel pikemaajalise perspektiiviga; — luua uusi vahendajaid ja pikaajalistele investeeringutele suunatud uusi vahendeid; — arendada laenu- ja omakapitaliinvesteeringute turge, et laiendada rahastamisvahendite valikut; — tagada, et piiriülene kapitalivoog oleks korrapärane ning toetaks pikemaajalisi investeeringuid; — arendada tulevase õigusliku reguleerimise kujundamisel paremat süsteemset analüüsi.
4.8

Ranniku- ja mereturismi säästvus peab rajanema täielikul austusel keskkonna vastu, käsitledes maa- ja merepiirkondi omavahel seotutena. Säästvuse parandamine pakutud meetmete abil on kõige tähtsam uute toodete väljatöötamise seisukohalt, hõlmates Euroopa tohutu pärandirikkuse ja keskkonnast hoolimise. Samas on selge, et teistes valdkondades, näiteks keskkond, meri ja transport, võetavad meetmed on turismiga seotud. Seetõttu peaks komisjon nende algatuste puhul pöörama rohkem tähelepanu tagajärgedele turismisektoris.
5.9

Hinnates siin vaadeldavas määruses esitatud delegeeritud aktide piiratud ulatust ja asjakohasust, väljendab komitee siiski hämmastust selle üle, et delegeeritud volituste rakendamiseks ei ole kehtestatud ajakava. Komitee meenutab, et ta on juba korduvalt väljendanud kahtlusi kõnealuses küsimuses.