Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa riskikapitalifondide kohta /* KOM/2011/0860 lõplik - 2011/0417 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Võrreldes konkureerivate ülemaailmsete kõrgtehnoloogia ja innovatsiooni keskuste, eelkõige võrreldes Ameerika Ühendriikidega, on Euroopa riskikapitali valdkond killustatud ja hajutatud. Selline killustatus ja hajutatus põhjustab statistiliselt märkimisväärse investorite vastumeelsuse investeerida riskikapitalifondidesse. Mõnel liikmesriigil on spetsiaalne riskikapitalifondi korraldus koos eeskirjadega portfelli struktuuri, investeerimistehnikate ja aktsepteeritavate investeerimisobjektide kohta. Enamikul liikmesriikidel ei ole siiski konkreetset riskikapitalifondi korraldust, vaid nad kohaldavad pigem äriühinguõiguses kehtivaid üldeeskirju ning prospektidega seotud kohustust kõigi selliste fondivalitsejate tegevuste puhul, kes soovivad pakkuda riskikapitali suunatud emissiooni oma jurisdiktsioonides. Sellise õigusliku killustatuse tõttu peavad võimalikud riskikapitali investorid, näiteks varakad üksikisikud, pensionifondid või kindlustusandjad, oma investeeringutest teatud osa suunamist riskikapitali keeruliseks ja kulukaks. Õiguslik killustatus takistab ka spetsialiseerunud riskikapitalifondidel kaasata suures ulatuses kapitali välismaalt. Eespool kirjeldatud probleemiga on tihedalt seotud küsimus, kas rahalised vahendid, mida Euroopa annab innovatiivsete alustavate tööstusharude rahastamiseks, on ebapiisavad. Samal ajal kui Ameerika Ühendriikides suunati aastatel 2003–2010 riskikapitalifondidesse ligikaudu 131 miljardit eurot, suutsid Euroopa riskikapitalifondid selles ajavahemikus kaasata üksnes 28 miljardit eurot. Võimalikud investorid eelistavad praegu riskikapitaliinvesteeringute asemel investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse. Vaatlusperioodil 2003–2010 erakapitaliinvesteeringute laiemas valdkonnas kokku eraldatud 437 miljardist eurost langes riskikapitali arvele 64 miljardit eurot. Riskikapital moodustas seega üksnes 14,6 % koguvahenditest, kusjuures börsivälistesse ettevõtetesse tehtud investeeringute osa oli 85,4 %. Vaadeldes seda vaatlusperioodi aastate kaupa, võib täheldada, et iga aasta puhul ületasid börsivälistesse ettevõtetesse tehtud investeeringud suuresti riskikapitali kaasatud rahalisi vahendeid. Niikaua kuni jätkuvalt soodustatakse börsivälist kapitali – sektorit, milles investeeritakse kogenud ettevõtjatesse ning korraldatakse võimendusväljaoste –, ei suunata olemasolevaid vahendeid omakapitali kaudu rahastamisse, et rahastada otsustavas arengujärgus olevaid seemne- ja idufirmasid. Riskikapitali praegu suunatavate finantsressursside puudumine on otsene põhjus, miks Euroopa keskmine riskikapitalifond ei ole optimaalse suurusega. Euroopa riskikapitalifondi keskmine suurus jääb märkimisväärselt alla sellist liiki rahastamisvahendi optimaalsele suurusele. Kui Ameerika Ühendriikide keskmine riskikapitalifond kaasab vara 130 miljoni euro väärtuses, siis Euroopa keskmise riskikapitalifondi suuruseks on 60 miljonit eurot. Seepärast täidab riskikapital väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisel praegu väikest osa. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sõltuvad eeskätt pangalaenudest. Pangalaenude abil kaetakse üle 80 % nende rahastamisest, samas kui üksnes 2 % saadakse spetsialiseerunud riskikapitalifondidest. Ameerika Ühendriikides on vastav arv 14 %. Sellised tähelepanekud on erakordselt jahmatavad, võttes arvesse asjaolu, et paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on pidanud alates finantskriisi algusest 2008. ja 2009. aastal maksma pangalaenudelt palju kõrgemat intressimäära[1]. Lisaks on oluliselt vähenenud pankade poolt 2008. ja 2009. aasta finantskriisi tõttu krediidiliinide võimaldamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning nende pikendamine, mistõttu on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate alternatiivsete rahastamisallikate otsimine ja nõudlus muutumas üha suuremaks probleemiks[2]. Piisavate kapitalivahendite puudumise tõttu ei ole riskikapital siiski suutnud seda ilmselget lünka veel täita. Tõhusa riskikapitalisektori puudumise tõttu töötavad Euroopa innovaatorid ja uuenduslikud ettevõtjad alla oma kaubandusliku potentsiaali. See on omakorda halb Euroopa üldisele konkurentsivõimele. Näitlikustamiseks võib võrrelda riskikapitaliinvesteeringute suhtelist tähtsust rahastamisvahendina (väljendatud protsendina SKPst) väga innovatiivsel turul, näiteks Ameerika Ühendriigid (0,14 %), Euroopa keskmisega (0,03 %). Seda olukorda kinnitab ka olukorra hindamine konkreetse fondivalitseja hallatava riskikapitali üldise portfelli seisukohast. Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni (EVCA) viimaste arvandmete põhjal haldab 98 % Euroopa riskikapitalifondi valitsejatest portfelli, mis jääb alla alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitlevas direktiivis sätestatud 500 miljoni euro künnise.[3] Seepärast on nende probleemidega tegelemine ning Euroopa ettevõtjate toetamine määrava tähtsusega. Edukas Euroopa riskikapitaliturg on üks Euroopa 2020. aasta strateegia[4] eesmärkidest, samas kui 2011. aasta veebruaris kogunenud Euroopa Ülemkogu kutsus üles eemaldama piiriülese riskikapitali järelejäänud õiguslikke takistusi. Euroopa Komisjon võttis ühtse turu aktis[5] järelmeetmena kohustuse tagada, et 2012. aastaks saavad mis tahes liikmesriigis asutatud riskikapitalifondid kapitali kaasata ja vabalt investeerida kõikjal ELis. Uus riskikapitalifondide raamistik on samuti üks põhiprioriteet VKEde tegevuskavas [sisestada viide], mille eesmärk on suurendada VKEde kasvu, parandades nende juurdepääsu rahastamisele. Komisjoni 12. oktoobril 2011 vastu võetud teatises „Stabiilsus- ja majanduskasvu tegevuskava” toodi riskikapitalile juurdepääsu lihtsustamine samuti välja olulise vahendina ELi majanduskasvu hoogustamisel ning seepärast kutsutakse teatises üles Euroopa Parlamenti ja nõukogu asjaomased ettepanekud kiiresti vastu võtma[6]. Kavandatud määruses käsitletakse neid probleeme. Sellega kehtestatakse ühtsed nõuded nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejatele. Sellega kehtestatakse ka nõuded seoses investeerimisportfelli, investeerimistehnikate ja aktsepteeritavate ettevõtjatega, millesse kvalifitseeruvad riskikapitalifondid võivad investeerida. Samuti kehtestatakse sellega ühtsed eeskirjad selle kohta, millistele investorite kategooriatele võivad olla kvalifitseeruvad riskikapitalifondid suunatud, ning selle kohta, milline peaks olema selliseid kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid turustavate fondivalitsejate sisekorraldus. Kuna nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all tegutsevate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejatele kehtivad samasugused sisulised eeskirjad kõikjal ELis, on neile kasulikud ühtsed nõuded registreerimisel ning ELis kehtiv tegevusluba, mis aitab luua võrdseid võimalusi kõigile riskikapitaliturul osalejatele. Riskikapitalifondide ühtsed eeskirjad võivad anda olulise tõuke ka riskikapitaliinvesteeringute muude valdkondade reguleerimise arenguks. Kindlustusettevõtjate (Solventsus II) ning pankade (kapitalinõuete määrus ja direktiiv) usaldatavusnõuete raamistikes käsitletakse riskikapitaliinvesteeringuid kapitalinõuete arvutamisel kõrge riskina. Komisjon hindab selliste nõuete mõju, et teha kindlaks, kas sellised kapitalinõuded vajavad muutmist keskpikas või pikas perspektiivis. Seda hindamist võib lihtsustada see, kui kehtestada üleeuroopaline riskikapitalifondide raamistik, mis hõlmab käesoleva määrusega kavandatud ühtseid eeskirju portfelli struktuuri ja toimimistingimuste kohta. Nagu on rõhutatud ka VKEde tegevuskavas, oleks alustuseks hea kindlaks määrata riskikapitalifondi ühtne mõiste, et edasi uurida liikmesriikidega lahendusi maksuprobleemidele, mis võivad takistada selliste fondide kaudu tehtavaid piiriüleseid investeeringuid. Komisjon viib 2012. aastal lõpule piiriüleste riskikapitaliinvesteeringute maksustamisega seotud tõkete analüüsi, et esitada 2013. aastal lahendused, mille eesmärk on tõkete kõrvaldamine, ennetades samal ajal maksustamise vältimist ja maksupettust. Sellised lahendused – kuigi need on käesolevast määrusest sõltumatud – täiendavad oluliselt määrust, et arendada riskikapitalifondide ning VKEde jaoks ELis välja täielikult toimiv turg. Need tagaksid tõhusa kapitalivoo kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele ning lõpptulemusena kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele, millesse fondid investeerivad. Kavandatud määrus täiendab kavandatud Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde käsitlevat määrust. Mõlema ettepanekuga taotletakse eri eesmärke ning mõlemad ettepanekud oleksid vastuvõtmise korral vastastikuses sõltumatuses iseseisvad õigusaktid. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE NING MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Huvitatud isikutega konsulteerimine Töö seoses riskikapitaliga algas 1998. aastal, mil riskikapitali tegevuskava käsitlevas komisjoni teatises juba tunnustati olulisust luua hästi toimiv riskikapitaliturg,[7] mille oluline osa on riskikapital[8]. Sellest ajast alates on komisjon kogunud lisatõendeid spetsiaalsete töötubade, konsultatsioonide ja eksperdirühmade kaudu, tegeledes riskikapitaliturgude optimaalset toimimist takistavate õiguslike, regulatiivsete ja maksutõketega. Komisjoni talitused algatasid 15. juunil 2011 üldsusega konsulteerimise[9] seoses riskikapitalifonde hõlmava võimaliku Euroopa raamistiku põhielementidega. Konsulteerimine lõpetati 10. augustil 2011. Saadud 48 vastusega on võimalik tutvuda järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/venture_capital_en.htm. 2.2. Mõjuhinnang Komisjon hindas poliitikavalikute mõju vastavalt parema õigusloome poliitikale. Need alternatiivid hõlmavad mitmeid võimalikke valikuid: · kehtestada uus riskikapitali tegevusluba vastavalt direktiivile 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitlev direktiiv); · vähendada alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitlevas direktiivis sätestatud künniseid või tühistada need; · luua alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi rakendussätete osana (2. tasand) riskikapitali erieeskirjad; · luua riskikapitali tegevusluba eraldi õigusaktina; · luua haldusvõrgustik, et tõhustada riskikapitali või suunatud emissiooni reguleerivate siseriiklike eeskirjade vastastikust tunnustamist. Kõiki valikuvõimalusi analüüsiti, võttes arvesse üldeesmärke, milleks on Euroopa VKEde muutmine konkurentsivõimelisemaks maailmaturul, kuid ka käesoleva algatuse konkreetsemaid ja tegevuseesmärke: i) kehtestada üleeuroopaline riskikapitalifondi mõiste, ii) luua piiriülest riskikapitalifondide vahendite kaasamist edendav Euroopa süsteem, iii) luua ühine regulatiivne lähenemisviis selliste fondide reguleerimiseks, sealhulgas õigusalase koostöövõrgu loomine selliste investeerimisfondide järelevalveks. Analüüsiti ka mõju, sealhulgas kulu ja tulu riskikapitalifondide valitsejatele, VKEdele, ühiskonnale, majandusele üldiselt, keskkonnale ja globaalset tausta. Analüüside põhjal toetatakse riskikapitali tegevusloa loomist eraldi õigusaktina. Eelistatud valik toob eeldatavalt kasu riskikapitalifondide valitsejatele, kuna paranevad nende tegutsemise tingimused ELis, millest tulenevalt vähenevad seejärel nõuete täitmisega seotud kulud ja halduskulud ning avanevad uued rahaliste vahendite kaasamise võimalused. See toob kaasa rohkem ärivõimalusi ning rohkem suunatakse rahalisi vahendeid noortele ja innovatiivsetele VKEdele, mis hoogustab omakorda Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja kasvu. Mõjuhindamiskomitee 11. novembri arvamuses esitatud märkused on arvesse võetud. Eelkõige on probleemide analüüsi toetatud, selgitades kui suures ulatuses võib riskikapitalifondide piiriülese vahendite kaasamise madalat taset seostada ELi eeskirjade killustatusega. Poliitikavalikuid on käsitletud selgemalt koos konkreetsete kindlaks tehtud probleemidega ning nende mõju analüüsi on süvendatud. Seire ja vastavuse tagamise korda on täpsustatud. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Ettepanek põhineb selle valdkonna kõige asjakohasemal õiguslikul alusel, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. Ettepaneku eesmärk on peamiselt parandada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all tegutsevate ettevõtjate turundustegevuse usaldusväärsust ja õiguskindlust. Eesmärgi saavutamiseks sätestatakse ettepanekus Euroopa riskikapitalifondi portfelli struktuuri ja selliste instrumentide ühtsed standardid, mida sellised fondid võivad investeerimiseks kasutada, ning investeerimisobjektid, mida võidakse rahastada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all tegutsevatest ühisinvesteerimisfondidest. Ettepanekus sätestatakse ka ühtsed eeskirjad investorite kategooriate kohta, kes on kõlblikud investeerima Euroopa riskikapitalifondidesse. Määrust peetakse kõige asjakohasemaks õigusaktiks, et kehtestada ühtsed nõuded kõikidele riskikapitalituru osalejatele: riskikapitaliinvestoritele, riskikapitalifondidele ja riskikapitali rahastamise sihtäriühingutele. Määrust peetakse samuti kõige asjakohasemaks vahendiks, et luua ühtsed eeskirjad selle kohta, kes võib olla riskikapitaliinvestor, kes võib kasutada nimetust „Euroopa riskikapitalifond” ning millist liiki ettevõtjaid võidakse kvalifitseeruvatest fondidest rahastada. Määrust peetakse ka kõige asjakohasemaks vahendiks, mille abil tagada, et kõigi osalejate suhtes kohaldatakse Euroopa riskikapitalifondide osakute või aktsiate märkimisel ning Euroopa riskikapitalifondide kasutatavate investeerimisstrateegiate ja -vahenditega seoses ühtsed nõuded. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Ettepaneku peamine eesmärk on luua Euroopa riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamiseks usaldusväärne, turvaline ja õiguslikult stabiilne turustamiskeskkond. Euroopa riskikapitalifondi peamiste omaduste kindlaksmääramist seoses portfelli struktuuri, investeerimiseks kasutatavate vahendite, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite rühmadega ei või jätta liikmesriikide otsustada, kuna see põhjustaks nende nõuete erisugust ja ebaühtlast kohaldamist ELis. Seega peab ühtsetel määratlustel ja tegevusnõuetel olema keskne koht ühiste eeskirjade kehtestamisel Euroopa turul tegutsevate ELi riskikapitalifondide ja nende valitsejate jaoks. Lisaks peavad kõikide nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all kõnealusel turul tegutsevate ühisinvesteerimisfondide valitsejate suhtes kehtima samad korralduslikud ja äritegevuse nõuded. Euroopa riskikapitalifondide valitsejate registreerimise ja järelevalvega seoses püütakse ettepanekuga saavutada tasakaal Euroopa riskikapitalifondide tõhusa järelevalve ning selle liikmesriigi pädevate asutuste huvide vahel, kus sellised fondid asuvad või kus neid pakutakse aktsepteeritavatele investorite kategooriatele, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kooskõlastava rolli vahel. Sujuva järelevalveprotsessi loomiseks kontrollib taotleva fondivalitseja esitatud registreerimisdokumente selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub kvalifitseeruva Euroopa riskikapitalifondi valitseja, ning registreerib taotleja pärast seda, kui on hinnanud, kas taotleja on esitanud piisava tagatise suutlikkuse kohta täita käesoleva määruse nõudeid. Registreeritud fondivalitseja üle järelevalvet teostades teeb fondivalitseja registreerinud pädev asutus koostööd nende liikmesriikide pädevate asutustega, kus kvalifitseeruva fondi osakuid või aktsiaid turustatakse. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis sisaldab nimekirja kõigist registreeritud fondivalitsejatest, kes võivad kasutada nimetust „Euroopa riskikapitalifond”. Proportsionaalsuse puhul püütakse ettepanekuga saavutada asjakohane tasakaal likviidsema riskikapitalituru arendamise edendamise avaliku huvi ja kavandatud meetmete kulutõhususe vahel. Lihtsa registreerimissüsteemi kavandamisel on ettepanekus võetud täielikult arvesse vajadust tasakaalustada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamisega seotud turvalisus ja usaldusväärsus riskikapitalituru tõhusa toimimise ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga. 3.3. Vastavus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291 Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomiseks. Seoses sellega soovib komisjon meelde tuletada ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 seotud avaldusi, mille ta tegi Euroopa Järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel ning mille kohaselt: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.” 3.4. Ettepaneku kokkuvõte Artikkel 1 – Reguleerimisala Artiklis 1 on piiritletud kavandatud määruse reguleerimisala. Artiklis on sõnaselgelt sätestatud, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad kasutada üksnes need fondivalitsejad, kes täidavad ühtsete kvaliteedikriteeriumide kogumit, mida kohaldatakse nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel kõikjal ELis. Seoses sellega rõhutatakse artiklis 1 eesmärki kehtestada kvalifitseeruva riskikapitalifondi ühtne mõiste. See mõiste on välja töötatud, et tagada selliste fondide osakute või aktsiate sujuv turustamine kõikjal ELis. Artikkel 2 – Kohaldamisala ulatus Artiklis 2 on täpsustatud, et käesolevat määrust kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes tingimusel, et need valitsejad on asutatud ELis ja registreeritud vastavalt direktiivile 2011/61/EL oma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures ning et nad haldavad selliste kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro künnist. Artikkel 3 – Mõisted Artikkel 3 sisaldab põhimõisteid, millega piiritletakse kavandatud määruse kohaldamisala ulatus. Määratletud on põhimõisted, nagu kvalifitseeruv riskikapitalifond, kvalifitseeruvad investeerimisvahendid ja kvalifitseeruvad investeerimisobjektid. Eelkõige on nende mõistete eesmärk tõmmata selge piirjoon kvalifitseeruva riskikapitalifondi ja muude fondide vahele, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud (nt investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse). Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda kvalifitseeruvad fondid, millega seoses saab riskikapitalifondi valitseja kasutada käesolevast määrusest tulenevaid õigusi, on artikli 3 punktis a sätestatud, et kvalifitseeruv riskikapitalifond on fond, mis investeerib vähemalt 70 % kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast VKEdesse, mis emiteerivad omakapitali ja kvaasiomakapitali instrumente otse riskikapitaliinvestoritele („investeerimisobjektid”). See tähendab, et nt kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasutavad tegevuskulud, mis võidakse kokku leppida investoritega, tuleb kanda märgitud kapitali sissemaksete järelejäävast 30 %-lisest osast. Oluline on täpsustada, et riskikapitalifond peab need instrumendid omandama otse emiteerivalt VKE-lt. Otsene omandamine on oluline kaitsemeede, kuna selle eesmärk on eristada kvalifitseeruvad riskikapitalifondid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide laiemast kategooriast (kes kauplevad emiteeritud väärtpaberitega järelturgudel). Artiklis 3 on esitatud kavandatud määruse kohaldamiseks vajalikud täiendavad mõisted. Artikkel 4 – Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamine Artiklis 4 on sätestatud peamine põhimõte, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad kasutada üksnes need fondid, kes täidavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid. Artikkel 5 – Portfelli struktuur Artiklis 5 on esitatud üksikasjalik säte Euroopa riskikapitalifondi iseloomustava portfelli struktuuri kohta. Sellega seoses on artiklis 5 sätestatud ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investeerimisobjektide, aktsepteeritavate investeerimisvahendite ning eeskirjade kohta, millega sätestatakse piirmäärad, mille ulatuses võib kvalifitseeruv riskikapitalifond oma riskipositsiooni suurendada. Selleks et võimaldada kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel investeeringute tegemisel ja likviidsuse juhtimisel teatavat paindlikkust, võidakse lubada järelturul kauplemist maksimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete ja sissenõudmata kapitaliinvesteeringute kogusummast. Artikkel 6 – Aktsepteeritavad investorid Artiklis 6 on esitatud üksikasjalikud sätted investorite kohta, kes võivad investeerida kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse: vastavalt sellele artiklile võib kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid turustada üksnes nendele investoritele, keda tunnustatakse vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ kutseliste investoritena. Fondide osakute või aktsiate turustamine teistele investoritele, nagu varakatele üksikisikutele, on lubatud üksnes juhul, kui nad võtavad kohustuse investeerida fondi vähemalt 100 000 eurot ning kui fondivalitseja järgib teatavaid menetlusi, nii et fondivalitsejal on piisav kindlus, et kõnealused teised investorid on suutelised tegema oma investeerimisotsuseid ise ja mõistma seotud riske. Artikkel 7 – Tegutsemiseeskirjad ja huvide konflikti vältimine Artiklis 7 on sätestatud kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja käitumise üldpõhimõtted, eelkõige tema tegevuses ja suhetes investoritega. Artikkel 8 – Huvide konflikt Artiklis 8 on esitatud eeskirjad riskikapitalifondi valitsejale huvide konflikti käsitlemiseks. Nende eeskirjadega nõutakse samuti, et fondivalitseja on sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks. Artikkel 9 – Muud organisatsioonilised nõuded Artikliga 9 on nõutud, et riskikapitalifondi valitsejal on piisavad inim- ja tehnilised ressursid ning omavahendid kvalifitseeruva riskikapitalifondi nõuetekohaseks valitsemiseks. Artikkel 10 – Väärtuse hindamine Artiklis 10 käsitletakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi varade väärtuse hindamist. Eeskirjad selleks tuleks sätestada iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi põhikirjas. Artikkel 11 – Aastaaruanne Artiklis 11 on sätestatud eeskirjad aastaaruannete kohta, mida riskikapitalifondi valitsejad peaksid koostama seoses nende valitsetava kvalifitseeruva riskikapitalifondiga. Aruandes kirjeldatakse fondi portfelli struktuuri ja viimase aasta tegevust. Artikkel 12 – Teabe avalikustamine investoritele Artiklis 12 on esitatud peamised teabe avalikustamise nõuded, mis lasuvad riskikapitali fondivalitsejal seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondidega. Eelkõige kehtestati nende nõuetega lepingueelne teabe avalikustamise kohustus seoses kvalifitseeruva fondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide, kasutatavate investeerimisinstrumentide ning teabega kulude ning seonduvate maksude kohta, samuti seoses kvalifitseeruva fondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga. Samuti sisaldab see teavet riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kohta. Artikkel 13 – Järelevalve Artikkel 13: tagamaks, et päritoluliikmesriigi pädev asutus saab teostada järelevalvet selle üle, et riskikapitalifondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid, teavitab riskikapitalifondi valitseja pädevat asutust oma kavatsusest turustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all. Fondivalitseja annab ka vajalikku teavet käesoleva määruse täitmise korra ning fondide osakute või aktsiate kohta, mida ta kavatseb turustada. Kui pädev asutus leiab, et nõutav teave on täielik ja kord sobiv käesoleva määruse nõuete täimiseks, siis registreerib ta riskikapitalifondi valitseja. Registreerimine kehtib kogu ELis ja võimaldab riskikapitalifondi valitsejal turustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all. Artikkel 14 – Kvalifitseeruvat riskikapitalifondi käsitleva teabe ajakohastamine Artikkel 14 hõlmab eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. Artikkel 15 – Piiriülene teavitamine Artiklis 15 on kirjeldatud piiriülese teavitamise protsessi pädevate järelevalveasutuste vahel, mis saab alguse riskikapitalifondi valitseja registreerimisest. Artikkel 16 – Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve andmebaas Artikliga 16 antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi ELis registreeritud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide keskandmebaasi. Artikkel 17 – Pädeva asutuse teostatv järelevalve Artiklis 17 on sätestatud, et päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesoleva määruse nõuete täitmise üle. Artikkel 18 – Järelevalvevolitused Artiklis 18 on täpsustatud järelevalvevolitused, mis on pädevatel asutustel käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tagamiseks. Artikkel 19 – Sanktsioonid Artiklis 19 on esitatud käesoleva määruse nõuete korrektse täitmise tagamiseks ette nähtud sanktsioonid. Artikkel 20 – Põhisätete rikkumine Artiklis 20 on täpsustatud, et käesoleva määruse selliste põhisätete rikkumist, mis hõlmavad portfelli struktuuri, aktsepteeritavaid investoreid ja nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamist, tuleks karistada nimetuse kasutamise keeluga ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisega. Artikkel 21 – Järelevalvealane koostöö Artikkel 21 hõlmab eeskirju järelevalvealase teabevahetuse kohta päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. Artikkel 22 – Ametisaladus Artikkel 22 hõlmab sätteid ametisaladuse nõutava taseme kohta, mida tuleks kohaldada kõigi asjaomaste riigi ametiasutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes. Artikkel 23 – Volitamise tingimused Artiklis 23 on sätestatud, millistel tingimustel on komisjonil volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte. Artikkel 24 – Läbivaatamine Artiklis 24 on sätestatud klauslid kavandatud määruse läbivaatamiseks ja komisjoni võimalike ettepanekute tegemiseks, et muuta määrust. 4. MÕJU EELARVELE Määrus ei mõjuta eelarvet. 2011/0417 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa riskikapitalifondide kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[10], olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[11], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[12], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Riskikapitali abil rahastatakse ettevõtjaid, kes on üldiselt väga väikesed ja on äritegevuse algetapis ning omavad tugevat kasvu- ja laienemispotentsiaali. Lisaks pakuvad riskikapitalifondid nendele ettevõtjatele väärtuslikke eksperditeadmisi ja oskusteavet, ärikontakte, suurendavad kaubamärgi väärtust ja annavad strateegilist nõu. Riskikapitalifondid stimuleerivad nendele ettevõtjatele rahastamise võimaldamise ja nõu andmisega majanduskasvu, aitavad luua töökohti, toetavad innovatiivseid ettevõtjaid, suurendavad nende investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning edendavad ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet Euroopa Liidus. (2) On vaja kehtestada ühine eeskirjade raamistik seoses nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamisega, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida Euroopa Liidu ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, mis avaldab otsest negatiivset mõju siseturu heale toimimisele ja takistab seda, kuna kõikjal Euroopa Liidus tegutseda soovivate riskikapitalifondide suhtes kehtiksid eri liikmesriikides eri eeskirjad. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust Euroopa riskikapitalifondiga seonduva investeerimisettepanekuga seoses. Lisaks peaksid investorid suutma võrrelda eri riskikapitalifondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked riskikapitalifondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga. (3) On vaja võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa riskikapitalifondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad kaasata kapitali kogu Euroopa Liidus nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all. Nende nõuetega peaks olema tagatud riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldus. (4) Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis tagaks nende nõuete vahetu kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades liikmesriikide nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu Euroopa Liidus, mis tõstaks ka riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning riskikapitalifonde reguleerivate, sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade täitmise kulu fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. (5) Käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate eeskirjade seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)[13] artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud Euroopa Liidus ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010[14]. Lisaks tuleks seda kohaldada kehtib üksnes valitsejate suhtes, kes haldavad selliste kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro künnist. Selle künnise arvutamiseks tuleks delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et täpsustada künnise arvutamine. Volituste rakendamisel peaks komisjon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtsuse tagamiseks arvesse võtma meetmeid, mida komisjon on võtnud vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 6 punktile a. (6) Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust „Euroopa riskikapitalifond”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi Euroopa Liidu eeskirju. (7) Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide laadi kohta, eelkõige portfelliettevõtjate kohta, millesse kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta. See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada kvalifitseeruvat riskikapitalifondi muudest alternatiivsetest investeerimisfondest, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud (nt investeeringud börsivälistessse ettevõtetesse). (8) Kooskõlas eesmärgiga piiritleda täpselt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, mis on hõlmatud käesoleva määrusega, ning tagamaks, et nad keskenduvad kapitali võimaldamisele väikestele ettevõtjatele, kes on oma äritegevuse algetapis, tuleks nimetust „Euroopa riskikapitalifond” kasutada üksnes nende fondide puhul, kes annavad vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast sellistele ettevõtjatele omakapitali või kvaasiomakapitali investeerimisvahendite vormis. (9) Olulise kaitsemeetme kehtestamiseks, mille alusel eristatakse käesoleva määruse kohaselt kvalifitseeruvad riskikapitalifondid nende alternatiivsete investeerimisfondide laiemast kategooriast, kes kauplevad emiteeritud väärtpaberitega järelturgudel, on vaja kehtestada piirang, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid võivad investeerida üksnes otse emiteeritud instrumentidesse. (10) Selleks et võimaldada riskikapitalifondide valitsejatele oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investeeringute tegemisel ja likviidsuse haldamisel teatavat paindlikkust, tuleks lubada järelturul kauplemist maksmimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete ja sissenõudmata kapitaliinvesteeringute kogusummast. Selle piirmäära arvutamisel ei tuleks arvesse võtta lühiajalisi sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid. (11) Selleks et tagada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kõikjal Euroopa Liidus, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus kasutada üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kes täidavad käesolevas määruses sätestatud ühtseid kvaliteedikriteeriumeid. (12) Tagamaks, et kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida võivad sellised kvalifitseeruvad fondid kasutada. (13) Tagamaks, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks olla lubatud fondi tasandil laenamine või finantsvõimendus. Selleks et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele laekunud, tuleks siiski lubada lühiajalist laenamist. (14) Tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustatakse investoritele, kellel on teadmised, kogemused ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust kvalifitseeruvate riskikapitalifondide vastu, tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üldiselt turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ[15]. See kategooria hõlmab riskikapitalifondide valitsejaid, kes ise investeerivad riskikapitalifondidesse. Piisavalt laia riskikapitalifondide investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Kõnealuste teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringute tegemiseks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu. (15) Tagamaks, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” kasutavad üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning riskikapitalifondi valitseja ja investorite suhte kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed tingimused huvide konfliktide käsitlemiseks kõnealuste fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra. (16) Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka riskikapitalifondi valitseja korralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada kvalifitseeruva riskikapitalifondi nõuetekohaseks haldamiseks piisavaid tehnilisi ja inimressursse ning omavahendeid. (17) Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada kvalifitseeruva riskikapitalifondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks kvalifitseeruva riskikapitalifondi põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse. (18) Tagamaks, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” kasutavate riskikapitalifondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta. (19) Nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes riskikapitalifondi valitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida riskikapitalifondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Eelkõige peaks olemas olema lepingueelne teabe avaldamise kohustus seoses kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide, kasutatavate investeerimisinstrumentide ning teabega kulude ning seonduvate maksude kohta, samuti seoses kvalifitseeruva fondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga. Läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks peaksid teabe avaldamise nõuded sisaldama ka teavet riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kohta. (20) Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks kontrollib päritoluliikmesriigi pädev asutus, kas riskikapitalifondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks teavitab kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja, kes soovib turustada oma kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all, oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima riskikapitalifondi valitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu Euroopa Liidus. (21) Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. (22) Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab riskikapitalifondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis. (23) Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu Euroopa Liidus tuleks anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt registreeritud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide keskandmebaasi. (24) Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu. (25) Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise tagamiseks sätestada sanktsioonid juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust „Euroopa riskikapitalifond” võivad kasutada üksnes registreeritud riskikapitalifondide valitsejad. Sätestada tuleks, et põhisätete rikkumisega kaasneb nimetuse kasutamise keeld ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamine. (26) Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. (27) Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt asjaomastelt siseriiklikelt ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt. (28) Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ning järelevalve kõrge taseme kogu Euroopa Liidus. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. (29) Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ)[16] artiklile 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada artiklis 15 osutatud teatamismenetluse vormi ja meetodi rakenduslikud tehnilised standardid. (30) Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 käesolevas määruses osutatud künniste arvutamise ja seire meetodite täpsustamiseks, ning täpsustada huvide konflikti liigid, mida riskikapitalifondi juhid peavad vältima, ning sellega seoses võetavad meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. (31) Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (32) Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva tuleks määrus riskikapitalituru arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusakti muudatused. (33) Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine (artikkel 7) ja ettevõtlusvabadus (artikkel 16). (34) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[17] reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[18] reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. (35) Käesolev määrus ei tohiks piirata riigiabi eeskirjade kohaldamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi suhtes. (36) Käesoleva määruse eesmärki, nimelt kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise suhtes ühtsete eeskirjade kohaldamise tagamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada. Euroopa Liit võib seega võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega nähakse käesoleva määrusega ette lihtne riskikapitalifondide valitsejate registreerimissüsteem, võttes seega täielikult arvesse vajadust tasakaalustada nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamisega seotud ohutus ja usaldusväärsus riskikapitalituru tõhusa toimimise ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga. Seda tehes ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED Artikkel 1 Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed nõuded nende ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes soovivad kasutada nimetust „Euroopa riskikapitalifond”, ning tingimused selle nimetuse all ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate turustamiseks Euroopa Liidus, aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele. Määruses on sätestatud ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamiseks aktsepteeritavatele investoritele kogu Euroopa Liidus, kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelli struktuuri kohta, aktsepteeritavate investeerimisinstrumentide ning -tehnikate kohta, mida kasutavad kvalifitseeruvad riskikapitalifondid, ning ka kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid kogu Euroopa Liidus turustavate riskikapitalifondide valitsejate korraldus, käitumine ja läbipaistvus. Artikkel 2 1. Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes on asutatud Euroopa Liidus ning kes peavad end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EÜ artikli 3 lõike 3 punktile a, tingimusel, et need valitsejad haldavad selliste kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa 500 miljoni euro künnist, või liikmesriikides, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav väärtus liikmesriigi omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeval. 2. Lõikes 1 osutatud künnise arvutamisel ei pea ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad, kes haldavad muid kui kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde, varade kogusumma arvutamisel arvesse võtma nende muude fondide hallatavat vara. 3. Komisjonile antakse õigus võtta artikli 23 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud künnise arvutamise ning selle künnise täitmise pideva jälgimise meetodid. Artikkel 3 Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid: (a) „kvalifitseeruv riskikapitalifond” – ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes investeerib vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast kvalifitseeruvatesse investeeringutesse; (b) „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja” – ettevõtja, kes kaasab mitmete investorite kapitali, et investeerida see vastavalt kindlaks määratud investeerimispoliitikale kõnealuste investorite kasuks, ning mille puhul ei ole nõutav direktiivi 2009/65/EÜ artikli 5 kohane tegevusluba; (c) „kvalifitseeruvad investeeringud” – omakapitali või kvaasiomakapitali investeerimisvahendid, i) mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille on kvalifitseeruv riskikapitalifond omandanud kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt otse, või ii) mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või iii) mille on emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud kvalifitseeruv riskikapitalifond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud omakapitaliinstrumendi vastu; (d) „kvalifitseeruv portfelliettevõtja” – ettevõtja, kes kvalifitseeruva riskikapitalifondi poolt investeeringu tegemise ajal ei ole noteeritud reguleeritud turul vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 kindlaks määratule, kes annab tööd alla 250 inimesele, kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot, ning kes ise ei ole ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja; (e) „omakapital” – omandiosalus ettevõtjas, väljendatuna kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud osakutes või muus kapitaliosaluse vormis; (f) „kvaasiomakapital” – vahendid, millelt saadav kasum tuleneb peamiselt kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasumist või kahjumist ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta; (g) „turustamine” – riskikapitalifondi valitseja algatusel või riskikapitalifondi valitseja nimel sellise riskikapitalifondi osakute või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta haldab üksi või koos investoritega, kes asuvad Euroopa Liidus või kelle registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus; (h) „märgitud kapital” – kohustuse võtmine, mille alusel peab isik omandama riskikapitalifondi osaluse või tegema riskikapitalifondi kapitali sissemakseid; (i) „riskikapitalifondi valitseja” – juriidiline isik, kes haldab tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte kvalifitseeruvat riskikapitalifondi; (j) „päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus riskikapitalifondi valitseja on asutatud või kus tal on registrijärgne asukoht; (k) „vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui päritoluliikmesriik, kus riskikapitalifondi valitseja turustab kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale määrusele; (l) „pädev asutus” – riigi ametiasutus, millele päritoluliikmesriik on õigusnormi alusel andnud ülesande registreerida ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad vastavalt artikli 2 lõikes 1 osutatule. II PEATÜKK NIMETUSE „EUROOPA RISKIKAPITALIFOND” KASUTAMISE TINGIMUSED Artikkel 4 Riskikapitalifondi valitsejatel, kes täidavad käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel Euroopa Liidus nimetust „Euroopa riskikapitalifond”. Artikkel 5 1. Riskikapitalifondi valitseja tagab, et kvalifitseeruvate investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata fondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast rohkem kui 30 % muude kui kvalifitseeruvate investeeringute tarvis; selle piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse lühiajalisi sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid. 2. Riskikapitalifondi valitseja ei laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ega kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil. 3. Lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata laenu puhul, mille tähtaeg ei ületa 120 kalendripäeva ning mida ei ole võimalik pikendada, mis on vajalik selleks, et võimaldada likviidsust ajal, mil investoritelt nõutakse sisse märgitud kapital ja tegelik kapital ei ole veel arvele laekunud. Artikkel 6 Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui: (a) need muud investorid võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot; (b) need muud investorid kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustuse või investeeringuga seonduvatest riskidest; (c) riskikapitalifondi valitseja hindab investori asjatundlikkust, kogemusi ja teadmisi ega eelda, et investoril on turu kohta teadmised ja kogemused, mis on loetletud direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaos; (d) riskikapitalifondi valitsejal on piisav kindlus, võttes arvesse kavandatud siduva kohustuse või investeeringu laadi, et investor on suuteline tegema oma investeerimisotsused ise ja mõistma seonduvaid riske, ning et selline siduv kohustus on sellisele investorile sobilik; (e) riskikapitalifondi valitseja kinnitab kirjalikult, et ta on teostanud punktis c osutatud hindamise ning et punktis d sätestatud tingimused on täidetud. Artikkel 7 Riskikapitalifondi valitsejad peavad enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondidega seoses: (a) tegutsema piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega; (b) kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve; (c) teostama äritegevust enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide, enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides; (d) olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende pideval jälgimisel; (e) omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad. Artikkel 8 1. Riskikapitalifondi valitsejad teevad kindlaks huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole võimalik vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need kooskõlas lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide õiglane kohtlemine. 2. Riskikapitalifondi valitseja teeb kindlaks eelkõige need huvide konfliktid, mis võivad tekkida: (a) riskikapitalifondide valitsejate, isikute, kes tegelikult juhivad riskikapitalifondi valitseja äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad riskikapitalifondi valitsejat või keda kontrollib riskikapitalifondi valitseja, ning kvalifitseeruva riskikapitalifondi, keda haldavad riskikapitalifondi valitsejad, või nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite vahel; (b) kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite ning muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi, mida haldab sama riskikapitalifondi valitseja, või selle muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite vahel. 3. Riskikapitalifondi valitsejad tagavad tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded. 4. Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse huvide konfliktid juhul, kui riskikapitalifondi valitseja kehtestatud organisatsiooniline kord huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava kindlusega tagada kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine. Riskikapitalifondi valitsejad avalikustavad investoritele enne nende nimel äritegevuse alustamist selgelt huvide konfliktide üldise laadi või allika. 5. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 23 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist: (a) käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konfliktide liigid; (b) meetmed, mida riskikapitalifondide valitsejad peaksid võtma seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid. Artikkel 9 Riskikapitalifondide valitsejatel peab alati olema piisavaid omavahendeid ning nad peavad alati kasutama asjakohaseid ja piisavaid tehnilisi ja inimressursse kvalifitseeruvate riskikapitalifondide korrektseks valitsemiseks. Artikkel 10 Varade väärtuse hindamise eeskirjad tuleb sätestada iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi põhikirjas. Artikkel 11 1. Riskikapitalifondi valitseja teeb päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavaks aastaaruande iga hallatava kvalifitseeruva riskikapitalifondi kohta hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi portfelli struktuuri ja viimase aasta tegevust. See sisaldab kvalifitseeruva riskikapitalifondi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet. Aruanne koostatakse vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning riskikapitalifondi valitseja ja investorite vahel kokku lepitud tingimustele. Riskikapitalifondi valitseja esitab aruande investoritele nende taotlusel. Riskikapitalifondi valitsejad ja investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas avalikustamises. 2. Juhul kui riskikapitalifondi valitsejal on kohustus avalikustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi majandusaasta aruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/109/EÜ,[19] võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või majandusaasta aruande täiendava osana. Artikkel 12 1. Riskikapitalifondide valitsejad teavitavad oma investoreid enne investeerimisotsust vähemalt järgmistest asjaoludest: (a) riskikapitalifondi valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe riskikapitalifondi valitsejaga seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide haldamisega, ning nende ülesannete kirjeldus; (b) kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate ja muude varade liikide kirjeldus, millesse kvalifitseeruv riskikapitalifond võib investeerida, tehnikad, mida see võib kasutada, ning kõik kohaldatavad investeerimispiirangud; (c) kvalifitseeruva riskikapitalifondi riskiprofiili ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada; (d) kvalifitseeruva riskikapitalifondi väärtuse hindamise menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid; (e) riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kirjeldus; (f) kõigi selliste tasude, maksete ja kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa, mida investorid otseselt või kaudselt kannavad; (g) olemasolu korral kvalifitseeruva riskikapitalifondi varasemad tulemused; (h) selliste menetluste kirjeldus, mille abil kvalifitseeruv riskikapitalifond võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või mõlemat. 2. Kui kvalifitseeruval riskikapitalifondil on kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/71/EÜ[20] või kvalifitseeruvat riskikapitalifondi hõlmavale siseriiklikule õigusele, siis võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või prospekti osana. III PEATÜKK JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ Artikkel 13 1. Riskikapitalifondide valitsejad, kes kavatsevad turustada oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all, teavitavad oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust vastavast kavatsusest ning esitavad järgmise teabe: (a) kvalifitseeruvate riskikapitalifondide äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed; (b) kvalifitseeruvate riskikapitalifondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad; (c) teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta; (d) nimekiri liikmesriikidest, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada. 2. Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib riskikapitalifondi valitseja üksnes juhul, kui (a) kogu lõikes 1 nõutav teave on esitatud ning (b) lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks. 3. Registreerimine kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil ja võimaldab riskikapitalifondide valitsejatel turustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all kogu Euroopa Liidus. Artikkel 14 Riskikapitalifondi valitseja teavitab selle päritoluliikmesriigi pädevat asutust, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb turustada: (a) uue kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid; (b) olemasoleva kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 13 lõike 1 punktis d osutatud loetelus. Artikkel 15 1. Vahetult pärast riskikapitalifondi valitseja registreerimist teavitab päritoluliikmesriigi pädev asutus riskikapitalifondi valitseja registreerimisest neid liikmesriike, keda on loetletud vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile d, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. 2. Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile d, ei kehtesta vastavalt artiklile 13 registreeritud riskikapitalifondi valitsejale nõudeid ega haldusmenetlusi seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisega, samuti ei nõua nad enne tegevusega alustamist turustamise heakskiitmist. 3. Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks teavitamise vorm. 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [sisestada kuupäev]. 5. Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva artikli lõikes 3 osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud menetlusele. Artikkel 16 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidus registreeritud riskikapitalifondide valitsejad. Artikkel 17 Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle. Artikkel 18 Pädevatel asutustel on kooskõlas siseriikliku õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused: (a) nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid; (b) nõuda riskikapitalifondi valitsejalt teabe viivitamatut esitamist; (c) nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud riskikapitalifondi valitseja tegevusega või kvalifitseeruva riskikapitalifondiga; (d) teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle; (e) anda korraldus, millega tagatakse, et riskikapitalifondi valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist. Artikkel 19 1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate haldusmeetmete ja sanktsioonide kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatud meetmed ja sanktsioonid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. 2. Liikmesriigid teavitavad hiljemalt [24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] lõikes 1 osutatud eeskirjadest komisjoni ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest muudatustest. Artikkel 20 1. Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab kõik lõikes 2 osutatud asjakohased meetmed, kui riskikapitalifondi valitseja: (a) ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid, rikkudes artiklit 5; (b) ei turusta kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid aktsepteeritavatele investoritele, rikkudes artiklit 6; (c) ei registreeri end oma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures, rikkudes artikli 13 nõudeid. 2. Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus vajaduse korral järgmised meetmed: (a) keelab nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” kasutamise riskikapitalifondi valitseja ühe või mitme kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakute või aktsiate turustamiseks; (b) kõrvaldab riskikapitalifondi valitseja registrist. 3. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab artikli 13 lõike 1 punkti d kohaselt loetletud vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 2 punktis b. 4. Õigus turustada Euroopa Liidus ühe või mitme kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „Euroopa riskikapitalifond” all tühistatakse viivitamata pädeva asutuse sellise otsuse tegemise kuupäevast alates, millele on viidatud lõike 2 punktides a või b. Artikkel 21 1. Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd. 2. Nad vahetavad kogu vajalikku teavet ja dokumente, mis on vajalikud käesoleva määruse rikkumiste kindlakstegemiseks ja heastamiseks. Artikkel 22 1. Kõigil pädevates asutustes või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate asutuste volitatud audiitoritel ning ekspertidel on ametisaladuse hoidmise kohustus. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist ja käesoleva määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida need isikud on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha teatavaks ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus riskikapitalifondi valitsejaid ja kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde eraldi identifitseerida pole võimalik. 2. Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes. 3. Kui pädevad asutused või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saab konfidentsiaalset teavet vastavalt lõikele 2, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel ning haldus- või kohtumenetlusteks. IV PEATÜKK ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 23 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 2 lõikes 3 ja artikli 8 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3 ja artikli 8 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 2 lõike 3 või artikli 8 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 24 1. Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Läbivaatamine hõlmab üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel saadud kogemustest, kaasa arvatud: (a) mil määral on riskikapitalifondide valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust „Euroopa riskikapitalifond”; (b) käesoleva määruse reguleerimisala, sealhulgas 500 miljoni euro künnis. 2. Komisjon esitab pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek. Artikkel 25 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 22. juulist 2013, välja arvatud artikli 2 lõige 3 ja artikli 8 lõige 5, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüsselis, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] Euroopa Keskpanga viimase uuringu kohaselt teavitasid 50 % valimisse kuulunud euroala VKEdest, et pangad on VKEdele antavate laenude puhul tõstnud intressimäärasid ning karmistanud üldiseid krediidisaamise standardeid. [2] Viimases Euroopa Keskpanga teostatud uuringus (sept. 2010 – veeb. 2011), mis töötati välja ühiselt Euroopa Komisjoniga ning mis hõlmas VKEde juurdepääsu rahastamisele euroalal, väitsid ligikaudu 15 % küsitletud VKEdest, et nende pakilisem probleem on „juurdepääs rahastamisele”, ning olukord ei ole võrreldes varasemate uuringutega muutunud. http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201104en.pdf?b704f6b228e071bea9507d7569412805 [3] Allikas: Euroopa Riskikapitali Assotsiatsiooni 2011. aasta hinnangud. [4] http://ec.europa.eu/europe2020/index_et.htm, 3. märts 2010, samuti on seda tunnustanud innovatsiooniliit, http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?pg=keydocs, 6. oktoober 2010. [5] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf, 13. april 2011. [6] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/speeches-statements/pdf/20111012communication_roadmap_en.pdf [7] Riskikapital hõlmab kolme liiki rahastamist: i) äriinglite mitteametlikud investeeringud, ii) riskikapital ja iii) VKEdele ning kiirelt kasvavatele ettevõtjatele spetsialiseerunud aktsiaturg. [8] Riskikapitali tegevuskava lõpparuanne 2003: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/riskcapital/index_en.htm [9] http://ec.europa.eu/internal_market/investment/venture_capital_en.htm [10] ELT C,..., lk... [11] ELT C,..., lk... [12] ELT C,..., lk... [13] ELT L 302, 17.11.2009, lk 32. [14] ELT L 174, 1.7.2011, lk 1. [15] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. [16] ELT L 331, 15.12.2010, lk 84. [17] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [18] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1. [19] ELT L 390, 31.12.2004, lk 38. [20] ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.