P9_TA(2021)0436

Metaaniheite vähendamise ELi strateegia

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 192,

— võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999 energialiidu ja kliimameetmete juhtimise kohta (1),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (2),

— võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

— võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

— võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663),

— võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3),

— võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (4),

— võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (5),

— võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni välisõhu kvaliteedi direktiivide rakendamise kohta: direktiiv 2004/107/EÜ ja direktiiv 2008/50/EÜ (6),

— võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2018. aasta oktoobri aruannet „The Future of Petrochemicals: Towards More Sustainable Plastics and Fertilizers“ (Naftakeemia tulevik: säästvamate plastide ja väetiste suunas),

— võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 26. novembri 2019. aasta aruannet heitkoguste erinevuse kohta ja 20. novembri 2019. aasta esimest kokkuvõtvat aruannet fossiilkütuste tootmise kohta,

— võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine. Metaaniheite vähendamise kasu ja kulu),

— võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 18. mai 2021. aasta aruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava),

— võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 23. novembri 2020. aasta aruannet „Air quality in Europe – 2020 report“ (Õhukvaliteet Euroopas – 2020. aasta aruanne),

— võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 2019. aasta ülemaailmset hindamisaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta ning foorumi 2020. aasta seminariaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja pandeemia kohta,

— võttes arvesse komisjoni juhtivate teadusnõustajate rühma 2020. aasta märtsi teaduslikku arvamust „Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good“ (Jätkusuutliku toidusüsteemi suunas. Üleminek toidult kui toorainelt toidule kui ühisele hüvele),

— võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

— võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi,

— võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0277/2021),

A. arvestades, et metaan on tugevatoimeline kasvuhoonegaas, mille toime on 20-aastase ajavahemiku jooksul üle 80 korra tugevam kui süsinikdioksiidil (CO2), ja sellega on see kasvuhoonegaaside seas tähtsuselt teisel kohal, ning et see on ühtlasi troposfääriosooni (O3) oluline lähteaine, mille arvele langeb umbes neljandik praegusest ülemaailmsest kliimasoojenemisest (7); arvestades, et metaan moodustab 10 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 oC eriaruande, IPCC kuuenda hindamisaruande ja ÜRO Keskkonnaprogrammi 2021. aasta ülemaailmse metaaniheite hindamise mudelid, mis piiravad globaalset soojenemist 1,5 oC-ga ilma ületamiseta või piiratud ületamisega, eeldavad metaani heitkoguste olulist vähendamist; tuletab meelde, et ÜRO Keskkonnaprogrammi andmetel võimaldab inimtegevusest tingitud metaaniheite vähendamine 45 % võrra 2040ndateks aastateks ära hoida peaaegu 0,3 oC globaalsest soojenemisest ja täiendada kõiki pikaajalisi pingutusi kliimamuutuste leevendamiseks;

B. arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur märgib oma aruandes „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“, et CO2-neutraalsuse stsenaariumi kohaselt tuleks aastatel 2020–2030 fossiilkütuste metaaniheidet vähendada 75 % võrra;

C. arvestades, et suur osa kõige kulutõhusamast metaaniheite vähendamisest on võimalik saavutada energiasektoris; arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaaniheite hindamise kohaselt on selle aastakümne lõpuks võimalik metaani heitkoguseid vähendada 45 % võrra ning et heite kiire ja märgatav vähendamine on saavutatav olemasoleva tehnoloogia abil ja väga väikeste kuludega; arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri metaaniseire süsteemi Methane Tracker hinnangul on võimalik ligikaudu 40 % energiaga seotud metaaniheitest vähendada netokuludeta, peamiselt sel teel, et kõrvaldatakse metaani pihkumine ja atmosfääri laskmine fossiilkütuste sektoris;

D. arvestades, et parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat on märkinud, et metaaniheide pärineb mitmest sektorist, nimelt põllumajandusest, jäätmemajandusest ja energeetikast, ning et kuna atmosfääris seguneb metaan hästi teiste gaasidega, on seda raske mõõta ja sellest aru anda; arvestades, et metaaniheite andmetega seotud ebakindlus on tavaliselt palju suurem kui CO2-heite puhul, kui jätta välja metsa- ja muu maakasutusega seotud heide; arvestades, et hiljutiste uuringute andmetel alahinnatakse ülemaailmset inimtekkelist fossiilset metaaniheidet ligikaudu 25–40 % võrra (8);

E. arvestades, et ELis puudub metaani heitkoguste sektoriülese vähendamise erimeetmete poliitika;

F. arvestades, et metaan on kahjuliku troposfääriosooni (O3) lähtegaas ja soodustab õhusaastet; arvestades, et õhusaaste on Euroopa suurim keskkonnaga seotud terviserisk (9) ja troposfääriosooni kaasmõjul sureb igal aastal enneaegselt ligi 20 000 inimest (10); arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine ei ole seetõttu mitte ainult keskkonna- ja kliimaprioriteet, vaid vajalik ka ELi kodanike tervise kaitseks;

G. arvestades, et metaaniheite suurenemine mõjutab bioloogilist mitmekesisust ja isegi toiduga kindlustatust; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine võib lisaks jahutavale mõjule anda ka mitmesugust muud kasu, sealhulgas suurendada saagikust ja toiduga kindlustatust;

H. arvestades, et juba on olemas ELi õigusnormid, mis aitavad anda teavet metaaniheite kohta, sealhulgas määrus (EÜ) nr 166/2006 (11), mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit, ning direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (12) (tööstusheidete direktiiv), kuid praegu puudub ELis poliitika, mille eesmärk oleks konkreetselt metaaniheite vähendamine;

I. arvestades, et Euroopa kliimaseadus kohustab ELi hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni jõudma, vähendades Pariisi kokkuleppe kohaselt 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %; arvestades, et energiasektorist pärineva metaaniheite vähendamine on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline komponent, sest see on sektor, kus metaaniheidet on võimalik kõige kulutõhusamalt vähendada; arvestades, et ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja ka põllumajandus- ja jäätmesektori meetmeid; arvestades, et ELi metaaniheite vähendamise strateegias märgitakse, et EL kui maailma suurim fossiilkütuste importija ja oluline põllumajandussektoris osaleja peaks ka metaaniheite ülemaailmse vähendamise tagamisel olulist rolli täitma; arvestades, et EL peaks asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel välja töötama tõhusad meetodid nende heitkoguste seireks, aruandluseks ja vähendamiseks, kasutades ühtlasi ka impordieeskirju; arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti teatel ja liikmesriikide UNFCCC-le esitatud andmetel pärineb ELis 53 % inimtekkelistest metaani heitkogustest põllumajandusest, 26 % jäätmetest ja 19 % energeetikast;

J. arvestades, et üle 80 % Euroopas tarbitavast fossiilsest gaasist, 90 % naftast ja 40 % söest imporditakse, ning arvestades, et suurem osa ELi fossiilkütuste tarbimisest tulenevast metaaniheitest tekib väljaspool ELi, mis teeb liidust maailma suurima fossiilgaasi importija ja ülemaailmse metaaniheite olulise põhjustaja; arvestades, et metaani pihkumine fossiilse gaasi tootmise ja transportimise ajal on oluline metaaniheite põhjustaja energiasektoris; arvestades, et olulised meetmed energiasektori metaaniheite vähendamiseks on lekete tõhusam avastamine ja kõrvaldamine ning ranged eeskirjad metaani rutiinse atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise kohta;

K. arvestades, et suurema osa energiasektori metaaniheitest moodustab lekkivatest seadmetest, taristust või suletud ja mahajäetud rajatistest eralduv hajusheide ning metaani pihkumisest ja mittetäielikust põlemisest tulenev heide;

L. arvestades, et metaaniheite vähendamine on kliimamuutuste pidurdamiseks hädavajalik ning seda tuleb teha ülemaailmsel ja Euroopa tasandil, nagu on märgitud 2030. aasta kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus (13), kus öeldakse, et 2030. aastaks seatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 55 % eeldab metaani heitkoguste vähendamist kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; arvestades, et metaaniheide suurendab õhusaastet ning seetõttu on oluline heitkoguseid vähendada, et kaitsta ELi kodanike tervist ja vältida kahjulikku mõju põllukultuuridele ja ökosüsteemide stabiilsusele; arvestades, et tuleb vältida ülemäärast halduskoormust metaani kui kasvuhoonegaasi ja õhusaasteaine reguleerimisel;

M. arvestades, et tahkete olmejäätmete prügilaid peetakse oluliseks metaani allikaks, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis ei kohaldata ELi prügilate eeskirju rahuldaval määral, eriti seoses prügilagaaside kogunemise ja väljavoolu kontrollimisega;

N. rõhutab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaanihindamise kohaselt on inimtekkelise metaaniheite vähendamine üks kulutõhusamaid strateegiaid, et kiiresti vähendada soojenemist ja aidata märkimisväärselt kaasa ülemaailmsetele pingutustele piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ga; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamisel võib olla suur ja kiirem mõju globaalse soojenemise aeglustumisele kui CO2-heite vähendamisel, kuna metaan on lühiajalise kliimamõjuga saasteaine, mis püsib atmosfääris umbes 12 aastat, enne kui muu hulgas CO2-ks laguneb; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine võib anda kõige kiirema jahutusefekti; arvestades, et lisaks neile meetmetele peame jätkama CO2-heite vähendamist kõigis asjaomastes sektorites, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne majandus;

O. arvestades, et paljud põllumajandusettevõtte tasandil metaaniheite vähendamiseks võetavad meetmed on tõhusad ka ammoniaagi vähendamiseks ning neil on seega kahekordne õhukvaliteeti parandav mõju;

P. arvestades, et nagu CO2 puhul, ei ole ka biogeense ja fossiilse metaani molekulide vahel erinevusi;

Q. arvestades, et üle poole ülemaailmsest metaaniheitest pärineb inimtegevusest kolmes sektoris: fossiilkütused (35 %), jäätmed (20 %) ja põllumajandus (40 %); arvestades, et fossiilkütuste sektoris moodustab nafta ja gaasi kaevandamine, töötlemine ja turustamine 23 % ja söekaevandamine 12 % ülemaailmsest inimtekkelise metaani heitest; arvestades, et jäätmesektoris moodustavad prügilad ja reovesi ligikaudu 20 % ülemaailmsest inimtekkelise metaani heitest; arvestades, et põllumajandussektoris moodustavad kariloomade heitkogused sõnnikust ja soolesisesest fermentatsioonist vastavalt ligikaudu 32 % ja riisikasvatus 8 % ülemaailmsest inimtekkelisest metaaniheitest (14);

R. arvestades, et kavas on luua rahvusvaheline metaani heitkoguste vaatluskeskus koostöös ÜRO Keskkonnaprogrammi, kliima ja puhta õhu koalitsiooni ning Rahvusvahelise Energiaagentuuriga;

S. arvestades, et metaaniheite mahukus ELis varieerub tugevasti, olenevalt sellest, milline osakaal on fossiilkütustel energiaallikate jaotuses; arvestades, et gaas on üksnes üleminekuperioodi lahendus, võttes arvesse ELi energiavarustuse sõltuvust kolmandatest riikidest;

Valdkonnaülesed meetmed

1. väljendab heameelt ELi metaaniheite vähendamise ja leevendamise strateegias visandatud valdkonnaülese lähenemisviisi üle; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut õiglase, tervikliku ja selge õigusraamistiku vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse siduvad meetmed ja metaani vähendamise eesmärgid, mis hõlmavad kõiki sektoreid ning mille tulemuseks on metaaniheite märkimisväärne vähenemine ELis 2030. aastaks kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 o C eriaruandes, valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kuuendas hindamisaruandes ja ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmses metaani hindamises esitatud mudelitega, millega piiratakse globaalset soojenemist 1,5 o C-ga, et saavutada koostoimes Euroopa ja rahvusvahelise ettevõtlusega ELi keskkonna- ja kliimaeesmärgid;

2. rõhutab metaaniheite kohese ja kiire vähendamise tähtsust käesoleval kümnendil kui üht kõige tõhusamat vahendit ELi kliimameetmete jaoks, pöörates tähelepanu majanduslikule ja sotsiaalsele kestlikkusele; märgib, et metaaniheite vähendamine täiendab CO 2 heitkoguste vajalikku vähendamist ja et suure osa Pariisi lepinguga nõutavatest heitkoguste kärbetest võiks juba praegu saavutada metaani odava ja tehniliselt teostatava vähendamise abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama Glasgows toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul (COP26) ettepanekud siduva ülemaailmse metaaniheite vähendamise kokkuleppe kohta ja pidama selle üle läbirääkimisi kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 o C eriaruandes, valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kuuendas hindamisaruandes ja ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmses metaani hindamises esitatud mudelitega, mis piiravad globaalset soojenemist 1,5 o C-ga; märgib, et ÜRO Keskkonnaprogrammi metaani hindamise järgi on ülemaailmne kasu kogu turumajandusliku ja mitteturumajandusliku mõju tulemusel ligikaudu 4 300 USA dollarit ühe tonni vähendatud metaani kohta ja et iga miljoni vähendatud tonni kohta võiks ära hoida ligikaudu 1 430 enneaegset surmajuhtumit aastas; on veendunud, et peatsele seadusandlikule ettepanekule lisatud mõjuhinnangus tuleks seetõttu arvesse võtta nii kavandatud meetmete kui ka tegevusetuse või hilinenud meetmete kulusid;

3. peab ülimalt tähtsaks, et kõik metaaniheidet tekitavad sektorid oma heitkoguseid vähendaksid; tunnistab vajadust tagada õiglane üleminek sektorites, kus metaani heitkoguste vähendamisel võib olla sotsiaal-majanduslik mõju;

4. rõhutab, kui oluline on kehtestada kõigi metaaniheidet tekitavate sektorite kohustuslik seire, aruandlus ja kontroll, sealhulgas eeskirjade, standardite ja metoodika vastuvõtmise kaudu; rõhutab lisaks, kui oluline on võtta vastu kohustuslikud pihkumise avastamise ja kõrvaldamise programmid, mis hõlmavad kogu energia- ja naftakeemiasektori tarneahelat; kutsub komisjoni üles otsima tõhusaid vahendeid, et parandada nende heitkoguste mõõtmise ja neist aruandmise kvaliteeti kõigis asjaomastes sektorites; rõhutab, et metaaniheite aruandluse andmed peaksid olema avalikud või tundliku teabe puhul kättesaadavad pädevatele asutustele ja sõltumatutele kontrollijatele; rõhutab siiski, et andmete puudumine ei ole põhjus mitte võtta meetmeid inimtekkelise metaani heite vähendamiseks;

5. rõhutab vajadust ELi kliima- ja keskkonnaõigusaktid sidusalt läbi vaadata, et kajastada Pariisi kokkuleppe eesmärkidega kooskõlas olevaid suuremaid püüdlusi; palub komisjonil teha ettepanek metaani heitkoguseid käsitleva üldise ja siduva õigusraamistiku kohta, et vältida õigusaktide tarbetut kattumist, tagada riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste direktiivi ( 15 ) kooskõla ELi õhukvaliteedi eesmärkidega, 2030. aasta kliimaeesmärkidega ja sihiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud Euroopa kliimaseaduses, ning sellest tulenevalt riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste direktiiv võimalikult kiiresti läbi vaadata; rõhutab, et jõupingutuste jagamise määruses ( 16 ) liikmesriikidele seatud siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid on üks peamisi seadusandlikke vahendeid metaani heitkoguste vähendamiseks kasvuhoonegaaside üldise vähendamise raames koos tööstusheidete direktiivi peatse läbivaatamise ja muude õigusaktidega;

6. on veendunud, et kohaldatavate õigusaktide üldise läbivaatamise raames, et saavutada Euroopa kliimaseaduses sätestatud eesmärgid, on asjakohane võtta vastu ELi siduvad metaani vähendamise eesmärgid; võtab teadmiseks metaanistrateegias tehtud ettepaneku vaadata läbi heitkoguste vähendamise riiklike kohustuste direktiiv ning väljendab heameelt metaani lisamise üle reguleeritud saasteainete hulka; kutsub ühtlasi komisjoni üles lisama metaani tööstusheidete direktiivi II lisas sätestatud saasteainete loetellu ning laiendama tööstusheidete direktiivi kohaldamisala, et see paremini hõlmaks metaaniheite sektoreid; on veendunud, et jõupingutuste jagamise määruse kohased metaani heitkoguseid käsitlevad riiklikud eesmärgid tuleb kavandada nii, et võetakse täielikult arvesse metaani suuremat lühiajalist kliimamõju ja atmosfääris leiduva metaani vähendamise potentsiaali aidata saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus;

7. rõhutab, et tähtis on koostada parimate tavade ja saadaoleva tehnoloogia ülevaade, et edendada innovatiivsete leevendusmeetmete laiemat kasutuselevõttu kõigis asjaomastes sektorites; rõhutab, et sellised tavad ja tehnoloogia peaksid põhinema kindlal teaduslikul alusel ja olema kooskõlas keskkonnaeesmärkidega ning et uurida tuleb erinevusi ettevõtjate juurdepääsus neile tavadele ja tehnoloogiale;

8. juhib tähelepanu sellele, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaani hindamise kohaselt võib toidujäätmete ja toidukao vähendamine koos üleminekuga taastuvenergiale ja suuremale energiatõhususele vähendada ülemaailmset metaaniheidet 2030. aastaks 15 % võrra ning tuua ka täiendavat kasu, näiteks leevendada survet mäletsejalistele ja põllukultuuride tootmisele;

9. rõhutab, et tulevaste metaani käsitlevate regulatiivsete meetmete eesmärk peaks olema vähendada heitkoguseid kiiresti ja võimalikult kulutõhusalt ning pakkuda ettevõtetele stiimuleid ja toetust, et saavutada heitenorm optimaalsel viisil, pidades täielikult kinni põhimõttest „saastaja maksab“; rõhutab asjaolu, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaani hindamise kohaselt on ligikaudu 60 % energia-, jäätme- ja põllumajandussektori sihtmeetmetest väheste kuludega ning 50 % puhul on tulu kuludest suurem;

10. tunnistab, et oluline ja vajalik on toetada ettevõtjate vabatahtlikke metaaniheite vähendamise algatusi; rõhutab siiski, et ainuüksi vabatahtliku tegevusega saavutatavad tulemused on piiratud ning et nüüd on vaja reguleerivaid meetmeid, et kiirendada metaaniheite vähendamist, mis on vajalik Pariisi kokkuleppe kliimaeesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et regulatiivsetes algatustes tuleks arvesse võtta parimaid kasutusel olevaid vabatahtlikke tavasid ja neile peavad eelnema põhjalikud mõjuhinnangud, kaasata tuleks kõik sidusrühmad, et tagada kavandatud regulatiivsete algatuste teostatavus ja tõhusus ning arvesse tuleks võtta nii tegevuse kui tegevusetuse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakulu, samuti keskkonna, inimeste ja loomade tervist, ning tuleks tõhusalt rakendada olulise kahju ärahoidmise põhimõtet;

11. kutsub komisjoni üles analüüsima, millist mõju avaldab poliitikale ja meetmetele 20-aastase ajavahemiku kasutamine globaalse soojenemise potentsiaali puhul, täiendusena 100-aastasele ajavahemikule, mida kasutatakse praegu kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni suunistega kasvuhoonegaaside inventuuride kohta; märgib, et metaani heitkoguste lühiajalise globaalse soojenemise mõju suurem läbipaistvus aitaks ELi kliimapoliitikat paremini kavandada; rõhutab, et sellise täiendava parameetri kasutamine ei tohiks mingil juhul tähendada viivitamist vajalike meetmetega CO 2 -heite järsuks ja kiireks vähendamiseks;

12. palub komisjonil lisada metaan nullsaaste seireraamistikku;

13. juhib tähelepanu ülemaailmse juhtpositsiooni puudumisele metaani heitkoguste vähendamisel, kusjuures metaaniga seotud meetmeid võetakse rahvusvahelisel tasandil väga vähe; palub komisjonil seada metaani heitkoguste vähendamine oma kliimadiplomaatia tähtsaimaks prioriteediks ning võtta ELi diplomaatiliste ja välissuhete raames eelkõige ÜRO kaudu meetmeid, et saavutada rahvusvaheline kokkulepe metaani heitkoguste vähendamise kohta, edendades kooskõlastatud tegevust metaani heitkoguste vähendamiseks ning uuendades metaaniga seotud leevendusnõudeid;

14. kutsub komisjoni üles koostöös ÜRO Keskkonnaprogrammi, kliima ja puhta õhu kaitse koalitsiooni ja Rahvusvahelise Energiaagentuuriga toetama sõltumatu rahvusvahelise metaaniheite vaatluskeskuse loomist, mille ülesandeks oleks koguda, kooskõlastavalt võrrelda, kontrollida ja avaldada andmeid inimtekkelise metaani heite kohta üleilmsel tasandil ning koostada metaanitekke indeks; väljendab heameelt komisjoni soovi üle seda algatust juhtida, sealhulgas mobiliseerides rahalisi vahendeid; on veendunud, et sõltumatud, võrreldavad, kontrollitavad ja läbipaistvad heiteandmed on otsustavalt tähtsad, et omandada ülevaade heiteprobleemi ulatusest ning takistada lekete suuruse ja pihkuva koguse alahindamist; on veendunud, et selline vaatluskeskus peaks uurima metaani heitkoguseid kõigis asjaomastes sektorites; rõhutab, et üksikasjalike heiteandmete kättesaadavus peaks võimaldama valitsustel ja reguleerivatel asutustel jõustada põhimõtet, et saastaja maksab;

Energia

15. kiidab heaks ELi uue energiasüsteemi lõimimise strateegia ( 17 )

16. märgib, et peaaegu 20 % ELi metaaniheitest pärineb energiasektorist, sealhulgas nafta ja gaasi ammutamisest, tootmisest, töötlemisest, transpordist, ladustamisest, ülekandmisest ja jaotamisest; võtab teadmiseks, et import moodustab üle 80 % ELis tarbitavast naftast ja gaasist ning et suurem osa nafta ja gaasiga seonduvatest metaani heitkogustest tekib väljaspool ELi piire; tunnistab, et fossiilkütustel ei ole liidu energiaallikate jaotuses pikaajalist rolli, ning kutsub liikmesriike üles võtma koostöös komisjoniga vastu riiklikud kavad, et samm-sammult võimalikult kiiresti lõpetada kõigi fossiilkütuste kasutamine, et saavutada liidus hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus koos üleminekuga väga energiatõhusale ja väga suurel määral taastuvatel energiaallikatel põhinevale energiasüsteemile; on veendunud, et see peaks olema seotud riiklike energia- ja kliimakavade läbivaatamise ja ajakohastamisega ning et komisjon peaks hindama neid kavasid hindamisetapi raames;

17. kordab oma 9. juuni 2021. aasta resolutsioonis (ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030) ( 18 ) esitatud tungivat nõuet, et lähtudes ettevaatusprintsiibist ja ennetavate meetmete võtmise põhimõttest ning võttes arvesse ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandamiseks kasutatava hüdrofrakkimisega seotud riske ja negatiivset mõju kliimale, keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele, ei lubataks ELis ühtki uut hüdrofrakkimise tegevust ja peatataks kogu käimasolev tegevus;

18. nõuab, et lõpetataks ELi toetus fossiilkütuste taristu laiendamisele; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri viimase aruande kohaselt, milles käsitletakse netonullheite saavutamist 2050. aastaks, ei ole nullsaaste kava raames vajadust investeerida uutesse fossiilkütuste varudesse – järeldus, mida komisjon toetas oma ettepanekus võtta vastu määrus, millega muudetakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ( 19 )

19. juhib tähelepanu sellele, et märkimisväärsest hulgast gaasipuurkaevudest, kus tootmine on lõpetatud, eraldub atmosfääri endiselt metaani; palub pädevatel ametiasutustel vastu võtta meetmed, millega tagatakse, et need puurkaevud, mille omandiõigust on võimalik dokumenteerida, suletakse või täidetakse, et peatada metaani pihkumine, samuti tagada, et kulud maksavad need, kes lekete eest vastutavad;

20. märgib, et mõned ELi mittekuuluvad riigid on juba kehtestanud metaani atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise keelu; palub komisjonil esitada energiasektorit käsitleva õigusakti ettepanek koos siduvate seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi eeskirjadega, tuginedes nafta- ja gaasisektori metaaniheite vähendamise partnerluse (OSGMP) raamistiku 2.0 metoodikale ja kohustuslikule pihkumise avastamisele ja kõrvaldamisele, sealhulgas impordis, kusjuures see peaks põhinema parimatel tavadel ja seda tuleks kohaldada kogu tarneahelas; on ühtlasi veendunud, et pihkumise avastamisele peaks järgnema usaldusväärne dokumenteerimine ja nõue kõrvaldada võimalikud lekked selge ajakava kohaselt; avaldab heameelt selle üle, et kaalutakse kogu tarneahelat hõlmavate reeglite kehtestamist, et keelata energiasektoris juba tootmiskohast alates metaani rutiinne atmosfääri laskmine ja tõrvikpõletamine, välja arvatud ohutuse tagamiseks vajalikel erandjuhtudel; on seisukohal, et sellisesse ettepanekusse tuleks lisada fossiilkütuste ja nafta kasutamine lähteainena, sealhulgas mitteenergeetilistel eesmärkidel, näiteks naftakeemiasaaduste tootmiseks;

21. märgib, et fossiilgaasi ja naftat kasutatakse energia- ja naftakeemiasektoris ning seega soodustavad mõlemad sektorid fossiilgaasi ja nafta puurkaevudes ja töötlemistehastes metaani eraldumist; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel moodustavad naftakeemiatooted vastavalt 8 % ja 14 % primaarsest fossiilgaasi ja nafta kogunõudlusest ning et nende osakaal kindlasti kasvab; kutsub komisjoni üles tagama, et kohustuslikku seiret, aruandlust ja kontrolli, pihkumise avastamise ja kõrvaldamise kohustust ning metaani rutiinse atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise kõrvaldamise meetmeid kohaldataks võrdselt nii naftakeemiasektoris kasutatava fossiilgaasi kui ka nafta suhtes;

22. kutsub komisjoni üles tulevaste metaani heitkoguseid käsitlevate õigusaktide ettevalmistamisel nõuetekohaselt arvesse võtma, et taristuettevõtjate investeeringuid metaani pihkumise vähendamiseks tuleks reguleeritud tegevuse raames tunnustada kui märki, et ettevõtjad peavad oluliseks ohutust ja kestlikku tegevust, mida reguleerivad asutused võiksid toetada;

23. rõhutab, et veeldatud maagaasi tootmine ja transport ei ole mitte ainult äärmiselt ebatõhus, sest veeldamine ja jahutamine põhjustab energiakadu, vaid see suurendab ebaproportsionaalselt ka nafta- ja gaasisektori metaaniheidet; märgib murega, et laevandussektoris laieneb veeldatud maagaasi kasutamine transpordikütusena;

24. tunnistab, et import moodustab enam kui neli viiendikku ELis tarbitavast naftast ja gaasist ning et enamik nafta ja gaasiga seonduvatest metaani heitkogustest tekivad väljaspool ELi piire, suurendades seega märgatavalt metaaniheidet kogu maailmas; kutsub komisjoni üles seadma kogu fossiilkütuse import liitu sõltuvusse sellest, kas see vastab seiret, aruandlust ja kontrolli ning pihkumise avastamist ja kõrvaldamist käsitlevatele ELi õigusaktidele ning kogu fossiilkütuste tarneahelas kuni tootmiseni (kaasa arvatud) kohaldatavatele metaani atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise normidele; on veendunud, et tuleb luua usaldusväärne süsteem, et tagada impordi vastavus ELi nõuetele, ning et komisjon peaks seetõttu välja töötama usaldusväärse ja sõltumatu metoodika, mille abil hinnata impordi vastavust ELi nõuetele; rõhutab, et need eeskirjad peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, võttes samas nõuetekohaselt arvesse energiajulgeolekut; kutsub lisaks komisjoni üles toetama kolmanda isiku poolse kontrolli süsteemi loomist ja kasutamist koos muude seiremeetoditega, mis oleks võimalik lahendus heitkoguste andmete kontrollimiseks kogu tarneahelas, sealhulgas seoses impordiga; toetab sõltumatult auditeeritud ja ülemaailmselt kohaldatava sertifitseerimissüsteemi loomist, mis annaks usaldusväärse hinnangu kogu maailma fossiilgaasi tootmise metaaniheite näitaja kohta; on veendunud, et sertifitseerimist peaks auditeerima ja kontrollima sõltumatu kolmas isik ning see peaks põhinema ühtsel mõõtmismeetodil, mis tugineb üksikasjalikule teabele, mis on saadud asjakohastest rajatistest ja riikidest ning varade kohta;

25. kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, et tuvastada metaani leke mitte ainult energiasektori, vaid kõigi sektorite heite suurtekitajatest ja tegeleda sellega, kasutades selleks muu hulgas rahvusvahelist metaaniheite vaatluskeskust;

26. rõhutab Copernicuse programmi ja selle atmosfääriseire teenuse tähtsust ülemaailmsete heite suurtekitajate ja väiksemate allikate avastamisel ning jälgimisel;

27. toonitab, et õhuseire on samuti oluline atmosfääri laskmise, tõrvikpõletamise ja pihkumise avastamisel; rõhutab, et satelliidiandmed võimaldavad sõltumatult kontrollida ettevõtte jalajälge ja hõlbustavad leevendusmeetmete võtmist; toetab kindlalt teabe ja tehnoloogia jagamist sidusrühmade vahel nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil, samuti nende jagamist avalikkusega, et hoogustada heitkoguste vähendamiseks tehtavaid pingutusi;

28. väljendab heameelt komisjoni algatuste üle, mis käsitlevad söekaevandustest, sealhulgas suletud ja mahajäetud kaevandustest pärineva metaaniheite vähendamist; väljendab kindlat toetust söekaevanduste metaaniheite kohustuslikule seirele, aruandlusele ja kontrollile ning pihkumise avastamisele ja kõrvaldamisele, sealhulgas nõudele, et ettevõtted, mis omavad suletud kaevandusi, või liikmesriigid (mahajäetud kaevanduste korral, millel ei ole vastutavaid omanikke) sulgeksid ja hermetiseeriksid tõhusalt ja võimalikult kiiresti kõik mahajäetud kaevandused ELis ning kohaldaksid samu seire, aruandluse ja kontrolli ning pihkumise avastamise ja kõrvaldamise meetmeid kui töötavad kaevandused; palub komisjonil võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et liikmesriigid tegelevad mahajäetud kaevanduste omandiõigusega ja toetavad söekaevanduste metaaniheite vähendamist; kutsub komisjoni üles võtma vastu mõõteseadmete standardid ja kehtestama mõõtmisnõuded kõigile kaevandustele; rõhutab, et Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister peaks poliitika sidususe tagamiseks järgima uut aruandlusviisi;

29. rõhutab, kui olulised on puhastustööd, mille eesmärk on vältida metaaniheidet suletud kaevandustest ja see lõpuks kõrvaldada; kutsub komisjoni üles töötama välja eriprogrammi suletud ja mahajäetud söekaevandustest pärit metaaniheite küsimuse lahendamiseks, pakkudes endistele söekaevandustele stiimuleid, et lahendada metaaniheite probleem, ilma et propageeritaks soodustusi või eirataks rajatiste hermetiseerimise eest vastutavate omanike kohustusi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud põhimõttega „saastaja maksab“, ning toetama söekaevanduspiirkondade õiglast üleminekut alternatiivse tegevuse arendamisel, mis on kooskõlas 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgiga; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma eriprogrammi või muid meetmeid, sealhulgas rahalist toetust seire, aruandluse ja kontrolli läbiviimisele ning heitkoguste vähendamisele mahajäetud nafta- ja gaasirajatistes, mille omanik ei ole teada, võttes täielikult arvesse põhimõtet „saastaja maksab“; rõhutab, kui oluline on sellise taristu nõuetekohane käitusest kõrvaldamine;

Põllumajandus

30. väljendab muret selle pärast, et suurim osa inimtekkelise metaaniheite allikatest ELis pärineb põllumajandusest; rõhutab siiski, et Euroopa põllumajandussektorist (sh kariloomad) pärinevad ELi kasvuhoonegaaside heitkogused vähenesid 1990.–2018. aastal 28 liikmesriigist koosnevas ELis 22,2 %, kuna põllumajanduse metaaniheide vähenes 21 % võrra (heide soolesisesest fermentatsioonist vähenes 22 % võrra ja sõnnikukäitlusest 17 % võrra); märgib siiski, et viimase viie aasta jooksul on metaaniheide karjade arvu suurenemise tõttu veidi suurenenud; märgib, et nagu nähtub komisjoni teatisest metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta, on põllumajandus metaaniheite vähendamise potentsiaali poolest kõigi majandussektorite seas teisel kohal, kuid sellele vaatamata võivad selle sektori metaaniheite allikad olla hajusad, mis võib muuta keeruliseks nende seire, neid käsitleva aruandluse ja kontrolli; märgib, et olemasolev 2. määramistasandi meetodil põhinev seiresüsteem võimaldab siiski meetmeid võtta; rõhutab, et põllumajanduses põhjustab metaaniheidet peamiselt kariloomade, eriti mäletsejaliste hulk; kutsub liikmesriike üles lisama oma riiklikesse strateegiakavadesse tõhusad ja kestlikud meetmed nende heidetega tegelemiseks ning kutsub komisjoni üles neid kavu enne heakskiitmist põhjalikult analüüsima, et tagada poliitikavaldkondade sidusus; rõhutab, et metaani heitkoguste raamtingimuste karmistamine põllumajanduses, eelkõige loomakasvatussektoris, ei tohiks tuua kaasa tootmise üleviimist välismaale;

31. juhib tähelepanu asjaolule, et põllumajanduses pärineb märkimisväärne osa ülemaailmsest metaaniheitest väljastpoolt ELi, ning kutsub komisjoni üles tagama, et toitu toodetaks jätkuvalt kõige keskkonnasäästlikumates kohtades; rõhutab, et EL peab võtma juhtrolli parimate tavade vahetamisel oma kolmandatest riikidest kaubanduspartneritega, et vähendada põllumajanduse metaaniheidet; rõhutab rahvusvahelise koostöö tähtsust metaaniheite vähendamisel;

32. kiidab heaks komisjoni mitmepoolsete suhete eesmärgi ja toetab aktiivset koostööd rahvusvaheliste partneritega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Koronivia ühise põllumajandustöö ning kliima ja puhta õhu koalitsiooni raames, mis pakuvad olulisi mitmepoolseid platvorme, kus vahetada parimaid tavasid, ergutada liidu üleilmseid partnereid vähendama metaaniheidet tekitavat põllumajandustootmist ja toetada nende kestlikku üleminekut;

33. tuletab meede, et oluline hulk põllumajandus- ja toidutootmissektori metaaniheidet põhjustab import; kutsub komisjoni üles tagama ELi tootjatele võrdsed võimalused, nõudes, et kolmandatest riikidest pärit import vastaks samadele kõrgetele standarditele, mis kehtivad ELis;

34. kutsub komisjoni üles hindama andmebaasi EDGAR-FOOD kaudu imporditud põllumajanduslike toiduainete osatähtsust ELi inimtekkelises metaaniheites;

35. rõhutab, et tulevased poliitilised otsused peavad loomakasvatussektori jaoks looma selge raamistiku, et tagada prognoositavus;

36. võtab teadmiseks uuringu uute geenitehnoloogiate staatuse kohta liidu õiguses, võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-528/16 (SWD(2021)0092), ning komisjoni teadet, et ta kavatseb algatada regulatiivse poliitikameetme, sealhulgas mõjuhinnangu ja avaliku konsultatsiooni taimede kohta, mis on saadud teatavate uute geenitehnoloogiatega, mille eesmärk on säilitada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge tase, kasutades samal ajal ära teaduse ja innovatsiooni võimalikku kasu, eelkõige selleks, et aidata kaasa kestlikkusele ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ kestlikkuse eesmärkide saavutamisele; rõhutab ettevaatuspõhimõtet ning vajadust tagada põllumajandustootjatele, töötlejatele ja tarbijatele läbipaistvus ja valikuvabadus ning rõhutab, et see poliitiline meede peaks hõlmama riskihindamist ning põhjalikku ülevaadet jälgitavuse ja märgistamise võimalustest, et regulatiivne järelevalve oleks piisav ja tarbijatele antaks asjakohast teavet, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit toodete kohta, et tagada võrdsed võimalused;

37. märgib, et kuigi ekstensiivne loomakasvatus võib vähendada põllumajandusettevõtete metaaniheidet, suurendab see heidet toodetud tooteühiku kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse leevendamisstrateegiate mõju ülemaailmsele metaaniheitele;

38. rõhutab põllumajanduse olulisust süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel; märgib, et laiemal ringmajandusel on oluline roll ja et tuleks soodustada CO 2 järkjärgulist sidumist ja suuremat süsinikuringlust, vältides samal ajal täiendavat survet põllumajandusmaa hinnale, mis kahjustaks noori põllumajandustootjaid; nõuab tungivalt, et rakendatavad meetmed ei tohi piirata ELi konkurentsivõimet;

39. kutsub komisjoni kooskõlas ELi kliimaseadusega üles uurima süsinikdioksiidi eemaldamise sertifitseerimise õigusraamistiku väljatöötamist, mis võtaks aluseks kasvuhoonegaaside erinevusi arvesse võtva usaldusväärse ja läbipaistva süsinikuarvestuse, ning kontrollima süsinikdioksiidi eemaldamise usaldusväärsust ja premeerima põllumajandustootjaid leevendusmeetmete võtmise eest;

40. väljendab heameelt komisjoni teadaande üle eksperdirühma moodustamise kohta, mille ülesandeks on analüüsida elutsükli jooksul tekkiva metaaniheite maatriksit;

41. nõuab tungivalt, et komisjon toetaks liikmesriike rohumaade süsiniku sidumise potentsiaali käsitlevate andmete kogumisel, et kliimapoliitikat oleks võimalik käsitleda sihipärasemalt;

42. tunnistab, et loomakasvatus on püsirohumaadel põhitegevus, mis võimaldab mägipiirkondades talude säilimist, majanduslikku stabiilsust ja püsimajäämist, vältides seeläbi selliste alade ülekasvamist; kutsub komisjoni üles keskenduma investeeringute tegemisel metaani inhibiitorite, sealhulgas karjamaapõhistele süsteemidele mõeldud inhibiitorite valdkonna innovatsiooni rahastamisele ning tegema koostööd sarnaseid teadusuuringuid tegevate kolmandate riikidega;

43. 2 /N 2 O heide peatub ja eralduva metaani eluiga atmosfääris on lühike 2 heite puhul, mis põhjustab edasist soojenemist; nõuab turbaalade viivitamatut taassoostamist, et tagada kõige kasulikum jahutav toime; võtab teadmiseks taassoostatud turbaaladel tekkiva metaaniheite; rõhutab asjaolu, et teadusuuringute kohaselt pärast taassoostamist soojendav mõju siiski stabiliseerub, sest taassoostatud turbaalade CO/NO heide peatub ja eralduva metaani eluiga atmosfääris on lühike ( 20 ) ; rõhutab, et see ei ole nii kuivendatud turbaalade jätkuva COheite puhul, mis põhjustab edasist soojenemist; nõuab turbaalade viivitamatut taassoostamist, et tagada kõige kasulikum jahutav toime;

44. märgib, et strateegia „Talust taldrikule“ kohaselt ei ole enamiku eurooplaste toitumisharjumused kooskõlas tervisliku toitumise alaste soovitustega, ning et kogu elanikkond peaks muutma tarbimisharjumusi, valides tervislikuma toidu, toitumise ja eluviisi, sealhulgas suurendama kestlikult toodetud taimede ja taimse toidu, nagu värske puu- ja köögivilja, täisterasaaduste ja kaunviljade tarbimist, ning leidma lahenduse liha ja liigtöödeldud toodete ületarbimisele, mis tooks kasu ka keskkonnale, vähendades metaaniheidet ja suurendades loomade heaolu, ning tagaks vastupanuvõimelisema majanduse; rõhutab, et kogu ELis kohaldatavad teaduspõhised soovitused, sealhulgas selged eesmärgid kestliku, tervisliku ja tasakaalustatuma toitumise kohta, milles võetaks arvesse Euroopa toidu ja toitumise kultuurilist ja piirkondlikku mitmekesisust ning tarbijate vajadusi, aitaksid ja julgustaksid tarbijaid ning annaksid teavet liikmesriikidele, kes lisavad riiklikesse toitumisalastesse nõuannetesse kestlikkuse alast infot; kutsub komisjoni üles töötama välja selliseid soovitusi ja konkreetseid meetmeid, et tõhusalt edendada tervislikku, kestlikku ja tasakaalustatumat toitumist;

45. rõhutab, et põllumajandusest pärineva metaaniheite piiramise tehnoloogia ja tavad, sealhulgas kestlikud loomakasvatustavad, arenevad kiiresti ning neid tuleks võimalikult kiiresti edasi arendada ja rakendada; kutsub komisjoni üles tagama, et tõendatult tõhusad ja kulutõhusad uuendused, mis leevendavad metaani teket põllumajanduslikus tootmises, viiakse ELis kiiresti ellu, ning et ELi tootjad kasutavad juba olemasolevaid uuendusi selleks, et jätkata metaaniheite vähendamist ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja riiklike strateegiakavade raames, sealhulgas konkreetsete sihipäraste ökokavade ja süsinikku siduva majandamise algatuste kaudu ÜPP raames ning muude era- või avaliku sektori rahastamisvoogude kaudu; on veendunud, et põllumajandustootjad peaksid leevendamistavade kasutuselevõtuks saama rahalisi stiimuleid programmist „Euroopa horisont“ ja majandusliku vastupanuvõime algatuse fondidest; tunnistab siiski, et põllumajandustootjad ei suuda tõenäoliselt üksinda lahendada põllumajandusliku loomakasvatusega seotud heitkoguste probleeme; märgib, et nende meetodite kasutuselevõtu kulusid mõjutavad struktuurilised erinevused liikmesriikide põllumajanduses ja riikide eripärad;

46. rõhutab, et on olemas juba hästi tõestatud tavad, mis aitavad vähendada sõnnikukäitlusest tekkivat heidet; märgib, et need tavad vähendavad ka põllumajandussektoris eralduva ammoniaagi hulka; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid reguleerivate meetmete kohta, et tagada nende meetodite kasutuselevõtt ning realistlikud ja ambitsioonikad eesmärgid ja tähtajad; rõhutab lisaks, et suure hulga metaaniheite põhjuseks on lämmastikväetised; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid sellega seotud heitkoguste vähendamiseks strateegia „Talust taldrikule“ raames;

47. rõhutab keskset rolli, mida EL peaks etendama teadusuuringute, innovatsiooni ja arengu toetamisel ning uute kestlike tehnoloogiate ja tavade laiendamisel, et aidata vähendada metaani heitkoguseid kõikides sektorites, kaasa arvatud loomakasvatuses, tehes seda muu hulgas seal tekkivate metaani heitkoguste seire, aruandluse ja kontrolli parandamise kaudu, et jälgida edusamme eesmärkide saavutamisel ja rakendada juba olemasolevaid tehnoloogiaid, näiteks seire-, aruandlus- ja kontrollitehnoloogiaid; on veendunud, et kariloomade jaoks tuleks välja töötada metaaniheite leevendusmeetmed, et hoolida loomade tervisest ja heaolust ning järgida ettevaatuspõhimõtet; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele mitut põlvkonda hõlmavate söödalisandite uuringute järele ning palub komisjonil tagada söödalisandite määruse ( 21 ) õigeaegne läbivaatamine;

48. on seisukohal, et põllumajandusjäätmete ja -jääkide kasutamine biogaasi tootmiseks võib olla ringmajanduse tõukejõuks, ning rõhutab põllumajandusjääkide lisaväärtust, tingimusel et järgitakse kaskaadkasutuse põhimõtet ja kohaldatakse asjakohaseid säästlikkuse kriteeriume; juhib tähelepanu sellele, et biogaasi tootmine põllumajandusjääkidest ja muudest orgaanilistest jäätmetest võib vähendada metaaniheidet põllumajandussektoris ja motiveerida kasutama tootva tarbija mudelit; nõuab paremat koordineerimist põllumajandustootjate ja taastuvenergia tootjate vahel ning neile mõeldud täiustatud taristut, mis võimaldaks kestliku biogaasi kohalikul tasandil ühendatud tootmise kasutuselevõttu, ning on seisukohal, et ÜPP peaks stimuleerima metaaniheite leevendamist ja heitkoguste vähendamist ning sellega seotud toetusmeetmeid; kutsub komisjoni üles tagama selleks täieliku sidususe Euroopa kliimaseaduse, ÜPP ja metaanistrateegia vahel;

49. väljendab heameelt selle üle, et metaanistrateegias tunnistatakse, et toidu- või söödakultuuridest saadud biogaas suurendab metaaniheidet ja võib seetõttu kahjustada mis tahes leevendamisest saadavat kasu ning et biogaasi alane arendustöö peaks põhinema peamiselt jäätmetel või jääkidel; kutsub komisjoni üles töötama välja biogaasi tootmismeetodite ja lähteainete päritolu sertifitseerimise usaldusväärse ja sõltumatu kava; rõhutab, et biogaasi tootmine peaks põhinema kohalikul ringmajanduse mudelil, et vältida transpordiga seotud heidet ja kulusid; rõhutab, et toetus ei tohiks mingil viisil soodustada loomakasvatuse intensiivistamist;

50. märgib, et ring- ja biomajanduse arendamine võib luua esmatootmises rohkem töökohti, ja rõhutab, et biomajanduse puhul tuleb välja arendada ja/või selle sektori koolitusse ja haridusse veelgi rohkem integreerida uusi oskusi, teadmisi ja erialasid, et tegeleda biomajandusega seotud ühiskondlike muutustega, edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist, rahuldada sektori vajadusi ning tagada oskuste ja töökohtade parem sobitumine;

Jäätmed

51. kutsub komisjoni üles täiendavalt analüüsima reoveesettest ja reoveest pärinevat metaaniheidet ning vaatama 2022. aastal läbi reoveesetete direktiivi ( 22 ) ja asulareovee puhastamise direktiivi ( 23 ) , milles tuleks käsitleda ka õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani heidet; kutsub komisjoni lisaks üles seadma ambitsioonikaid eesmärke ja keskenduma prügiladirektiivi ( 24 ) 2024. aastal toimuval läbivaatamisel ning tulevasel tööstusheidete direktiivi läbivaatamisel metaaniheitele; rõhutab vajadust meetmete järele, millega nõutakse, et prügilad kasutaksid enda toodetavat biometaani seni, kuni selle energiasisaldus langeb alla kasuliku väärtuse, ning kui prügilas toodetud biometaani kasutamine ei ole enam otstarbekas, siis vajadust ülejäänud metaani heitkoguste vähendamiseks biooksüdatsioonitehnoloogia ja muude tehnoloogiate kasutamisega probleemsetes kohtades; tuletab sellega seoses meelde, et jäätmesektori metaaniheide pärineb osaliselt biogaasitehaste leketest; kutsub komisjoni üles avaldama suunised biogaasitehaste ehitamise ja käitamise parimate meetodite kohta, et tegeleda puudulikust hooldusest, käitamisest ja projekteerimisest tingitud leketega; tuletab lisaks meelde, et tööstusheidete direktiiv on järjest kaasa aidanud tööstustegevusest tuleneva saaste vähendamisele; rõhutab siiski, et prügilasse ladestamine ei ole hõlmatud ühegi parima võimaliku tehnika (PVT) viitedokumendiga;

52. rõhutab, et prügilasse ladestamine, mis asub jäätmehierarhia kõige alumisel astmel, on kõige saastavam viis jäätmete käitlemiseks nii kasvuhoonegaaside heite kui ka muude õhku, pinnasesse ja vette eralduvate saasteainete osas; kutsub liikmesriike üles täielikult järgima prügiladirektiivi kehtivaid nõudeid ning nõuab, et direktiiv viidaks kooskõlla ringmajanduse tegevuskava üldpõhimõtetega, sealhulgas 2016. aasta eesmärgiga, mille kohaselt oleks tulnud prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete kogust vähendada 35 %-le 1995. aasta tasemest või alla selle; kutsub komisjoni üles kavandama laiaulatuslikku strateegiat tagamaks, et liikmesriigid, mis ei saavutanud seda eesmärki, võtaksid parandusmeetmeid; kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike nende püüdlustes prügilatest loobuda; väljendab lisaks muret selle pärast, et 2017. aastal ei täitnud 15 liikmesriiki täiel määral direktiivis kehtestatud kohustust käidelda jäätmeid enne prügilasse ladestamist; kordab sellega seoses oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsioonis uue ringmajanduse tegevuskava kohta esitatud üleskutset viia prügiladirektiiv kooskõlla ringmajanduse tegevuskava üldpõhimõtetega ja keskenduda asjakohaste direktiivide tulevasel läbivaatamisel jäätmejääkide tekke vältimisele ja piiramisele ning parandada eesmärki ladestada prügilasse 10 %, määrates kindlaks prügilasse ladestamise piirmäära kilogrammides inimese kohta aastas, et saavutada vähendamise, korduskasutamise, ringlussevõtu ja kompostimise koosmõjus parimad keskkonnaalased tulemused, minimeerides samal ajal jääkide prügilasse ladestamist; on lisaks seisukohal, et oluline edasiminek oleks tagada kogu ELis usaldusväärsem ja ühtlustatum prügilatest pärinevate kasvuhoonegaaside arvestamise metoodika;

53. kutsub eespool toodut arvesse võttes komisjoni üles: — kehtestama siduvad ELi eesmärgid kaubandus- ja tööstusjäätmete koguste kohta, kuna neile ei ole veel konkreetseid eesmärke seatud; — esitama jäätmete raamdirektiivi (25) ja prügiladirektiivi 2024. aastaks kavandatud läbivaatamise käigus eesmärgid piirata jäätmejääkide teket; — viima pärast kasvuhoonegaasidega seotud küsimuste paremaks käsitlemiseks mõeldud põhjalikku analüüsi prügiladirektiivi kooskõlla ELi üldiste kliimamuutuste ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidega; — koostama PVT-viitedokumendi prügilasse ladestamise kohta, sealhulgas metaani käsitlevate sätete kohta;

54. kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide edusamme biojäätmete liigiti kogumisel: sellealased reeglid tuleb rakendada 2023. aastaks; tuletab meelde, et jäätmekäitluse hierarhia kohaselt on liikmesriigid õiguslikult kohustatud võtma meetmeid, et soodustada biojäätmete ringlussevõttu, mis hõlmab nende kompostimist ja kääritamist, pidades silmas, et biojäätmeid kogutakse ja käideldakse tavaliselt kohalikul tasandil; rõhutab seetõttu, et komisjon peaks julgustama piirkondade ja liikmesriikide vahelist edasist koostööd ja ühtlustamist parimate tavade vahetamise kaudu;

55. kordab uue ringmajanduse tegevuskava eesmärke, milleks on saavutada ulatuslik ringlus ja vältida kasvuhoonegaaside teket, eelkõige suletud ahelast väljapääsevat metaaniheidet; mõistab, et jäätmehierarhia edukaks rakendamiseks ja jäätmekäitlusele suurema tähelepanu pööramiseks tuleks edendada tõeliselt integreeritud jäätmekäitlust;

56. rõhutab, et võttes arvesse prügilate kogu elutsüklit, on prügilasektsioonide sulgemise ja järelhoolduse toimingud olulised lekete vähendamiseks; kutsub komisjoni üles pakkuma toetust, mis vastab iga liikmesriigi tingimustele, et tagada jäätmehierarhia täielik kohaldamine, pannes rõhku jäätmetekke vältimisele ning 31. detsembri 2023. aasta tähtajaga eesmärgile sortida jäätmed tekkekohas ja koguda biojäätmed eraldi, sealhulgas avaliku ja erasektori vahelise koostöö edendamise kaudu, et tagada biolagunevate jäätmete ulatuslik eraldi kogumine, ringlussevõtt ja taaskasutamine, mis tagaks jäätmete prügilas ladestamise tõhusa vähendamise ilma jäätmepõletuse rahastamiseta ELi poolt; rõhutab, et alati peaks olema võimalik kasutada bioloogilist töötlust, näiteks kompostimist või anaeroobset kääritamist; tunnistab sellega seoses biolagunevate jäätmete anaeroobse kääritamise potentsiaali, kuna see võimaldab toota biometaani; rõhutab kooskõlas jäätmehierarhiaga, et põletamine on jäätmehierarhias alles eelviimasel astmel, ning tuletab meelde oma seisukohti põletamise kohta, mille parlament esitas 10. veebruari 2021. aasta resolutsioonis uue ringmajanduse tegevuskava kohta;

57. rõhutab, et veehoidlate pind on ülemaailmselt oluline kasvuhoonegaaside, nende hulgas metaani heite allikas, mis on peamiselt tingitud setete kogunemisest paisutatud veekogudesse, ning et tammide eemaldamine võib aidata olulisel määral vähendada paisutatud aladelt pärit heitkoguseid; kutsub Euroopa Keskkonnaametit üles koguma selle teema kohta teavet, et saada andmeid võimalike poliitikameetmete hindamiseks;

o

o o

58. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

(1) ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

(2) ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(3) ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

(4) ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(5) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0040.

(6) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0107.

(7) Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura ja H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, 8. peatükk, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2013, lk 714.

(8) Muu hulgas Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. jt, „Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions“, Nature, nr 578, 2020, lk 409–412.

(9) Maailma Terviseorganisatsioon, Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10) Euroopa Keskkonnaamet, Air quality in Europe – 2020 report, lk 7.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(13) Komisjoni talituste 17. septembri 2020. aasta töödokument, mis on lisatud komisjoni teatisele „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärkide suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (SWD(2020)0176).

(14) ÜRO Keskkonnaprogrammi 2021. aasta ülemaailmne metaaniheite hindamine.

(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

(17) Komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatis „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (COM(2020)0299).

(18) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0277.

(19) Komisjoni 15. detsembri 2020. aasta ettepanek võtta vastu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (COM(2020)0824).

(20) Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. ja Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions“, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

(22) Nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6).

(23) Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

(24) Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(25) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).