ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2164  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: direktiivi ettepane k patsiendiõiguste kohaldamise kohta 
piiriüleses tervishoius 
  
MÕJU HINDAMISE kommenteeritud kokkuvõte 
{KOM(2008) 414 lõplik } 
{SEK(2008) 2163} 
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Mõju hindamise eesmärk on kaaluda erin evate ühenduse tegevusvõimaluste vajadust 
ja võimalikku mõju piiriüleste tervishoi uteenuste valdkonnas. Komisjoni kõnealune 
algatus kajastab pärast tervishoiut eenuste teenustedirektiivi rakendusalast 
väljajätmist nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu soovi välja selgitada konkreetse 
ettepaneku esitamise vajadus piiriü leste tervishoiuteenuste valdkonnas. 
Piiriülesed tervishoiuteenused võivad toimida mitmel viisil. Käesolevas aruandes 
keskendutakse peamiselt pats ientide piiriülese liikuvusega seotud algatustele. Kuigi 
patsiendid eelistavad oma elu- ja töökohale võimalikult lähedal asuvaid 
tervishoiuteenuseid, tuleb ette olukordi, mille puhul piiriülese d tervishoiuteenused 
võivad osutuda asjakohasemaks. Praegu on tervishoiuteenuste saamise eesmärgil 
riigipiire ületavate patsientide arv piir atud. Kuid piiriüleste tervishoiuteenuste 
osatähtsus suureneb ja see suurenemine jätkub tõenäoliselt ka edaspidi. Välismaal 
tervishoiuteenuste saamise võ imalusel võib olla väga suur mõju üksikpatsientide 
jaoks, kuid selle tagajärjed võivad olla märkimisväärsed ka tervishoiusüsteemidele 
tervikuna. Piiriülese d tervishoiuteenused võivad ede ndada uuendustegevust, aidata 
tõhustada ressursside kavandamist ja kasu tamist ning parandada tervishoiuteenuste 
üldist kvaliteeti. Siiski on ilmsiks tu lnud mõned probleemid. Ebakindlaks jääb 
kulude hüvitamise õiguse üldine kohaldamine teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenuste eest. Kõigi asjaomaste sidusr ühmadega konsulteerimine on 
näidanud, et ei ole veel selge, kuidas tu leks piiriüleste terv ishoiuteenuste puhul 
tagada ohutute ja tõhusate tervishoiu teenuste jaoks vajalikud raamtingimused. 
2. K
ONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA  
Teatise1 avaldamisega kutsus komisjon kõiki asjaomaseid sidusrühmi andma oma 
panust konsultatsiooniprotsessi seoses ühenduse meetmetega tervishoiuteenuste 
valdkonnas. Konsultatsiooni eesmärk o li täpselt määratleda piiriülese 
tervishoiuteenusega seonduvad probleemid ni ng saada eesmärke ja poliitikavalikuid 
puudutavaid ettepanekuid. Kõnealuste konsul tatsioonide käigus saadud 280 vastust 
on koondatud kokkuvõtvasse aruandesse2. Vastused on avaldatud komisjoni 
veebilehel3. 
Üldiselt tervitati ühenduse te rvishoiuteenustega seotud tege vust käsitlevat komisjoni 
algatust. Enamik liikmesriikide valitsustest ja paljud muud sidusrühmad väljendasid soovi, et komisjoni ettepanekud tervishoi uteenuste valdkonnas tugineksid nõukogu 
järeldustele ELi tervishoiusüsteemide  ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta
4. Viidates 
eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu ar tiklile 152 rõhutati paljudes vastustes 
(eriti riigivalitsuste, li itude ja ostjate vastuste s), et ühenduse mis tahes 
                                                 
1 Komisjoni teatis „Consultation regarding Community action on health services”, SEK (2006) 1195/4, 
26. september 2006. 
2 Komisjoni dokument: Summary report of the responses to the consultation regarding "Community 
action on health services" (2007). 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm. 
4 2733. tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kohtumine, Luxembourg, 
1.–2. juuni 2006. 
 
ET 3   ET tervishoiusüsteeme puudutava tegevuse puhul  tuleks järgida subsidiaarsuse 
põhimõtet. Teistes vastustes väideti aga, et  subsidiaarsuse põhimõte ei tohiks ELi 
põhiõiguste rakendamist takistada. 
3. L ISAUURINGUD  
Komisjon palus Euroopa tervishoiusüsteemid e ja -poliitika vaatluskeskusel anda 
ülevaade piiriüleste tervishoiuteenus te hetkeseisu ja suundumuste kohta5. Uuringus 
antakse parem ülevaade nii tervishoiuteenuste kättesaadavuse, piiriüleste koostöökogemuste, Euroopa Liidu tervishoiut eenuste kvaliteedi ja ohutuse kui ka 
patsientide õigusi puudutavate are ngute kohta. Välja on toodud ka 
liikmesriikidevahelised erinevused hüvitiste  pakettides ja tariifides. Uuringu põhjal 
saab ettekujutuse piiriüleste tervisehoi uteenuste mõju kohta tervishoiusüsteemide 
peamistele eesmärkidele ja ülesannetele ning ülevaate olemas olevate piiriüleste 
tervishoiuteenuste andemete kohta. 
Komisjon korraldas ka Eurobaromeetri uur ingu ELi piiriüleste tervishoiuteenuste 
kohta, et saada parem ülevaade patsientid e piiriülese liikuvuse täpsema ulatuse, 
nende välismaalt arstiabi taotlemise valmiduse ja selle teostamisega seotud eeliste ja probleemide kohta
6. 
4. S UBSIDIAARSUS  
Iga liikmesriik vastutab esmajoones ise oma tervishoiusüsteemi korraldamise eest 
viisil, mis on konkreetse riigi ja selle kodanike  jaoks sobivaim. Siiski võib juhtuda, et 
kodanikele vajalikke tervis hoiuteenuseid saab paremi ni osutada mõnes muus 
liikmesriigis, kuna neid saab elukohale lähe mal, seda tingib ravi eripära või puudub 
võimalus seda teenust oma riigis saada.  Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib 
ühendus võtta selles valdkonnas meetmeid ai nult niisuguses ulatuses ja niivõrd, 
kuivõrd liikmesriigid ei suuda kavandatava  meetme eesmärke täielikult saavutada, 
ning seetõttu võib neid ühenduse tasandil kavandatava meetme ulatuse või toime 
tõttu paremini saavutada. 
Põhimõtteliselt on ühenduse õigusaktidega juba  ette nähtud üldine kaupade, teenuste 
ja inimeste ning eelkõige te rvishoiutoodete, teenuste ja  patsientide piiriülese 
liikumise õigus. Siiski on küsimusi ja ebakindlust selle suhtes, mida see kodanike ja kõigi muude sidusrühmade jaoks tege likkuses tähendab. Euroopa Kohus on 
tõlgendanud ühenduse eeskirju riikide valits ustest erinevalt. Konsultatsioonide 
käigus rõhutasid mitmed liikmesriigid, et ka pärast Euroopa Kohtult saadud 
tõlgendust puudub liikmesriikidel kindel teadmine selle kohta, kuidas üksikjuhtumeid üldiselt tõlgendada. Liik mesriikidel on nende ebamäärasuste tõttu 
keeruline oma tervishoiusüsteeme korrali kult hallata. Koostöö ühenduse tasandil, 
                                                
 
5 Wismar, M., Palm, W., Figueras, J., Ernst, K. ja Van Ginneken, E. „Cross-Bo rder Healthcare: Mapping 
and Analysing Health Systems Diversity, European Observatory on Health Systems and Policies”, 
2007. 
6 Flash Eurobarometer Series #210, Cross-border hea lth services in the EU, Analytical report. Uuringu 
korraldaja: The Gallup Organization (Ungari), tellija:  Euroopa komisjoni tervise- ja tarbijakaitse 
peadirektoraat (D G SANCO), 2007.  
 
ET 4   ET näiteks teiseste õigusaktide väljatöötamisel, võiks tuua oodatud selguse, mida üksnes 
riikliku tasandi meetmete abil saavutada ei saa. 
Peale selle tuntakse muret, kuidas tagada piiriüleste te rvishoiuteenuste puhul nende 
võimalikult suur tõhusus ja ohutus. Piiriü lestel tervishoiutee nustel, nagu nimetus 
kajastab, on palju kogu ühendust hõlmavaid riigiüleseid aspekte. Nii patsientide kui ka tervishoiutöötajate jaoks on oluline erinevus, kas piiriüleste tervishoiuteenuste suhtes kohaldatavate eeskirjade puhul valitseb  vaid mõningane selgus või saab nende 
suhtes kindel olla. Mis tahes õigusli ku ebakindluse äärmiselt tõsised võimalikud 
tagajärjed piiriüleste te rvishoiuteenustega seotud kohustuste osas on oluliseks 
põhjuseks, et selle küsimusega tegelda. Kui kodanikud ületavad tervishoiuteenuste 
saamiseks riigipiiri, peab olema selge, mi ssugune riik mille eest vastutab. Praegu 
puudub selles küsimuses selgus. Liikmesriik ei saa oma kohustusi määratleda eraldi, 
ilma teiste asjaomaste riikidega nende  suhtes kokku leppimata. Seepärast on 
kõnealuse küsimuse lahendamiseks vaja ühenduse tasandil kohustusi käsitlevat kokkulepet. 
5. 
POLIITIKAVALIKUD  
Mõju hindamise aruandes on kirjeldat ud viit võimalust ühenduse tegevuseks 
piiriüleste tervishoiuteenuste parandamise vallas. Need ulatuvad edasise tegevuse puudumisest (alusstsenaarium) kuni õiguski ndluse, selguse ja piiriülese koostöö 
parandamise üksikasjaliku õigusliku raam istikuni. Kõnealuseid võimalusi hinnati 
olemasolevate andmete alusel ja põhilisi modelleerimisvahendeid kasutades. Väärtusliku sisendina kasutati Euroopa  tervishoiusüsteemide ja -poliitika 
vaatluskeskuse tööd ja Eur obaromeetri uuringutulemusi. 
Esimene võimalus oleks ühenduse tasandil m eetmetest loobuda. See alusstsenaarium 
jätaks kogu selguse loomise kohustuse liikmesriikidele. Teise võimaluse kohaselt 
koostab komisjon piiriüleste tervishoiut eenuste kohta suunised, kuid ei tee 
ettepanekut võtta õiguslikult siduvaid  lisameetmeid. Komisjon esitaks Euroopa 
Kohtu otsuste rakendamise mõju üksikasjali kku tõlgendust sisaldav a teatise. Lisaks 
piiriüleste tervishoiutee nuste kvaliteedi ja ohutuse tagamise kohta käivatele 
põhimõtetele ja soovitustele sisaldaks see s oovitusi teabe kohta, mis võimaldab teha 
teadlikke otsuseid. Kõnealuse võimaluse raames looks komisjon mõtete ja heade 
tavade jagamiseks piiriüleste tervis hoiuteenuste vald konnas liikmesriikide 
kokkukutsumise mehhanismi ja toetaks ühiste andmete ja näitajate kui 
tervishoiuteenuseid käsitleva poliitik a kujundamise aluste väljatöötamist. 
Kolmas võimalus – võib-olla ühendatuna te ise variandi puhul kirjeldatud leebete 
meetmetega – tähendaks direktiiviga tervis hoiuteenuste üldise õigusliku raamistiku 
loomist. Direktiivis sätestataks selgelt õigused saada hüvitist välismaal osutatud terviseteenuste eest. Samuti kehtestataks direktiivis üldised nõuded selle kohta, et 
liikmesriikidel tuleb oma kodanikke te avitada nende õigustest kasutada 
tervishoiuteenuseid välismaal. 
Kolmanda võimaluse raames on kirjelda tud kaht lahendust (3A ja 3B), mis 
käsitlevad õigusliku ebakindluse küs imust, mis on seotud piiriüleste 
tervishoiuteenuste rahastamise ja eelloaga. Lahenduse 3A puhul jääb 
sotsiaalkindlustuskavade kooskõlastamise olemasolev raamistik praegusel kujul 
 
ET 5   ET püsima. Lisaks olemasolevale struktuuril e sätestataks uues direktiivis mehhanism, 
mis põhineb vaba liikumise põhimõtete l ja asutamislepingu Euroopa Kohtu 
tõlgendusel. See võimaldaks patsientid el taotleda välismaal mis tahes 
tervishoiuteenust (sõltumata sellest, kas see hõlmab haiglaravi või mitte), mida osutatakse ja hüvitatakse ka elukohariigis, ning saada hüvitist sellises ulatuses, mis 
oleks makstud kõnealuse ravi saamise ko rral elukohaliikmesriigis . Patsiendi kanda 
jääks risk, et võimalike lisakulutuste eest tuleb tal ise maksta. Haiglaravi eelluba 
oleks endiselt võimalik. Lahenduse 3A puhul peaks liikmesriik tõendama, et ilma eelloa menetluseta ohustaks patsientide väljavool tema sotsiaalkindlustussüsteemi 
rahalist tasakaalu ja ravivõimaluste või me ditsiinilise pädevuse säilimist tema riigi 
territooriumil. 
Lahendus 3B taotleb kõikides valdkondade s lahendusega 3A samu eesmärke, välja 
arvatud piiriülese haiglaraviga seotud rahaliste hüvitiste ja eelloa osas. Sarnaselt lahendusega 3A sätestataks tervishoiuteenus te alase uue direktiiviga vaba liikumise 
põhimõtetel ja Euroopa Kohtu otsuseid rõhu tavatel põhimõtetel ra janev alternatiivne 
mehhanism. Samas kui lahenduse 3A puhul kohaldatakse kõnealust direktiivi kõikide piiriüleste tervishoiuteenuste  rahaliste aspektid e suhtes, siis lahenduse 3B raames 
kohaldatakse seda ainult haiglaravi m ittenõudvate piiriüleste tervishoiuteenuste 
rahaliste aspektide suhtes. 
Neljanda võimaluse puhul kehtestataks e Euroopa tasandil üksikasjalikud 
õigusnormid. Komisjon esitaks ettepane ku ühtlustavate õiguslike meetmete 
üksikasjaliku raamistiku kohta niisugustes küsimustes nagu andmete kogumine, patsientide teavitamine, loa andmise krit eeriumid ja menetlus, kvaliteedi- ja 
ohutusstandardid, patsiendi õigused ja teki tatud kahju hüvitamine. Subsidiaarsuse 
põhimõtet silmas pidades võib selle valikuvõimaluse põhjendamine osutuda 
keeruliseks. 
6. Ü
HENDUSE MEETMETE MÕJU  
Mõju hindamises on analüüsitud viit erinev at mõju liiki. Esmalt uuriti patsientide 
liikuvuse mõju ravikuludele ja -hüvitist ele. Tabelist 1 nähtub, et võimaluste 
avardumine tervishoiuteenuste saamis eks välismaal toob kaasa ravikulude 
suurenemise. Need kulud jäävad siiski marginaalseks võrreldes ravist saadava suurenenud kasuga, mis suureneb samuti koos võimaluste suurenemisega saada välismaal tervishoiuteenuseid. Analüüsiti ka eeskirjade täitmisega seotud kulusid. Mõju hindamises selgitatakse, et suurem a õiguskindluse loomise korral kõnealused 
täitmiskulud vähenevad. 
Esialgu toob üksikasjaliku õigusliku raamis tiku loomine (võimalus 4) siiski kaasa 
kulude märkimisväärse kasvu, kuna kõiki tervishoiusüsteeme on vaja kohandada 
vastavalt uutele üksikasjalikele eeskirjadele. Mõju hindamise aruandes analüüsitakse iga valikuvõimaluse puhul ka muutusi halduskuludes. Halduskulude vähendamine on otseselt seotud õiguskindluse suurendamise ga. Suurema selguse toomine piiriüleste 
tervishoiuteenuste võimalustesse aitab paljudel inimestel saada vajalikku ravi 
kiiremini. Suurema arvu patsientide kaas amise tõttu suureneb sotsiaalne kasu. 
 
ET 6   ET 7. V ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Tabel 1  Erinevate valikuvõimaluste rahaline mõju 
Esimese valikuvõimaluse puhul jäävad pr aegused probleemid püsima. Vaba 
liikumise põhimõtete vahetu kohaldamisega on  teoreetiliselt keht estatud piiriüleste 
tervishoiuteenuste eest hüvitise saamise õigused. Ilma ühenduse meetmeteta on neid õigusi siiski keeruline tegelikkuses kasu tada. Ohutute ja tõhusate piiriüleste 
tervishoiuteenuste miinimumnõudeid tagava konkreetse raamistikuta puudub 
kõnealuses valdkonnas kindlus. Lisaks sellele ei aita ka ükski edasine meede 
piiriüleste tervishoiuteenuste ga seonduvaid kulusid vältid a. See on pigem praeguste 
suundade jätkamine, millele lisanduvad kulud ebakindlusega toimetulekuks. Sotsiaalne ebavõrdsus jääb püsima. Ilma  kindlate õiguslike tagatisteta hüvitise 
saamise kohta ei ole vähem jõukad inimesed  tervishoiuteenuste eest ettemaksmisest 
huvitatud. 
Teise valikuvõimaluse puhul võib märgata paranemist. Siin keskendutakse 
kindlustundele. Arvestades piiriüleste tervishoiuteenustega seotud probleemide 
võimalikke katastroofilisi tagajärgi patsien tide jaoks, ei ole selles suhtes õigusliku 
kindluse pakkumise asemel üksnes suuniste andmine ei patsientide ega tervishoiutöötajate seisukoha lt piisavalt hea. Kolmanda valikuvõimalusega luuakse 
tasakaal ühenduse tasandil ja riiklikul tasa ndil võetavate meetmete vahel. Sellega 
saavutatakse peamine eesmärk piis ava kindluse tagamisel piiriüleste 
tervishoiuteenustega seotud põhilistes küsim ustes. Kõnealuse valikuvõimalusega 
suurendatakse piiriülestest te rvishoiuteenustest tulenevat ka su üldiselt ja saavutused 
sotsiaalse võrdsuse tagamisel on kõige suuremad. Samuti pakub see kindlustunnet 
hüvitiste suhtes. Kuigi neljas valikuvõima lus pakub veelgi suuremat kindlust, 
kaasnevad sellega täiesti ebaproportsiona alselt suured kulutus ed ning see eeldab 
niisuguseid muutusi ja ühtlustamistaset,  mis ei ole asjakohane ega kooskõlas 
subsidiaarsuse põhimõttega. 
Kolmanda valikuvõimaluse keskmes on piiriülese haiglaravi käsitlemine. 
Suurendades võimalikku juurdepääsu piiriü lestele tervishoiutee nustele, on lahendus 
3A ainus, mille puhul patsien tide kasu väärtus on süsteem i üldistest kuludest suurem. 
Pikemas perspektiivis ei ole vähimatki põhj ust oletada, et lahenduse 3A rakendamine 
häiriks kavandamist ja üldist jätkusuutlikkust. Nii piiriüleste kui ka riigisiseste tervishoiuteenuste suurem tõhusus ja pare m kvaliteet tulevad te gelikult kasuks nii  Variant 1 Variant 2 Variant 3A Variant 3B Variant 4 
Ravikulud 1,6 miljonit eurot 2,2 miljonit eurot 30,4 miljonit eurot 3,1 miljonit eurot 30,4 miljonit eurot 
Ravihüvitised 98 miljonit eurot 135 miljonit eurot 585 miljonit eurot 195 miljonit eurot 585 miljonit eurot 
Täitmiskulud 500 miljonit eurot 400 miljonit eurot 315 miljonit eurot 300 miljonit eurot 20 miljardit eurot 
Halduskulud 100 miljonit eurot 80 miljonit eurot 60 miljonit eurot 60 miljonit eurot 60 miljonit eurot 
Sotsiaalne kasu 195 000 
lisanduvat 
ravialust patsienti 270 000 lisanduvat 
ravialust patsienti 780 000 lisanduvat 
ravialust patsienti 390 000 lisanduvat 
ravialust patsienti 780 000 lisanduvat 
ravialust patsienti 
 
ET 7   ET patsiente lähetavatele kui ka vastuvõt vatele riikidele. Lahenduse 3B puhul on 
ravikulud küll väiksemad, kuid väiksem on ka saadav kasu ja seetõttu ei anna see 
valikuvõimaluse maksumusega võrreldes  selget kasu. Eelistatav on seega 
valikuvõimaluse 3 lahendus 3A. 
Neljandal valikuvõimalusel võib olla positiivne lõpptulemus. Kuid ühtlustamise tõttu 
on halduslik lisakoormus meetme rakendamise  etapil siiski märkimisväärne. See 
valikuvõimalus kahjustaks subsidiaarsuse põhimõtet. Liikmesriikid el on erinev taust 
ja erinevad tervishoiu süsteemid. Selline mitmekesisus muudab kõnealusele 
valikuvõimalusele vastava ühenduse üksikasja liku ülalt alla lähenemisviisi paljudel 
juhtudel ebaotstarbekas ja vähetõhusaks.