Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 204/18)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„LIMONE DELL’ETNA“

ELi nr: PGI-IT-02444 – 12.12.2018

KPN () KGT (X)

1. Nimi

„Limone dell’Etna“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Limone dell’Etna“ tähistatakse Etna rannikuäärses piirkonnas ehk põhjas Alcantara jõe ja Catania kommuuni põhjapiiri vahele jäävas piirkonnas kasvanud sidruneid. Sellega märgitakse botaanilise liigi Citrus limon (L.) Burm kultivare 'Femminello' (ja selle kloone) ning 'Monachello'. Seos geograafilise piirkonnaga tugineb toote tunnustele ja omadustele.

Tarbimiseks ringlusse laskmisel peab toode olema järgmiste tunnuste ja omadustega:

Kultivar ja tootmisperioodid Viljade omadused Kvaliteediparameetrid 'Femminello' 'Primofiore' talvised viljad 15. septembril või pärast seda koristatud viljad koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; kuju: elliptiline; kaal: vähemalt 90 g; viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; mahla omadused: värvus: sidrunikollane mahlasisaldus > 34 % happesus > 5,5 % lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7 eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % 'Femminello' 'Bianchetto' või 'Maiolino' kevadine sidrun 1. aprillil või pärast seda koristatud viljad koore värvus: helekollane; kuju: elliptiline või munakujuline; kaal: vähemalt 90 g; viljaliha värvus: kollane; mahla omadused: värvus: sidrunikollane mahlasisaldus > 34 % happesus > 5,5 % lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7 eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % 'Femminello' 'Verdello' (või suvine sidrun) 15. mail või pärast seda koristatud viljad koore värvus: rohelisest helekollaseni; kuju: elliptiline-kerakujuline; kaal: vähemalt 80 g; viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; mahla omadused: värvus: sidrunikollane mahlasisaldus > 30 % happesus > 5,5 % lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7 eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % 'Monachello' 'Primofiore' talvised viljad 15. oktoobril või pärast seda koristatud viljad koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; kuju: elliptiline; kaal: vähemalt 90 g; viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; mahla omadused: värvus: sidrunikollane mahlasisaldus > 25 % happesus > 5,5 % lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7 eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % 'Monachello' 'Bianchetto' või 'Maiolino' kevadine sidrun 1. aprillil või pärast seda koristatud viljad koore värvus: helekollane; kuju: elliptiline või munakujuline; kaal: vähemalt 90 g; viljaliha värvus: kollane; mahla omadused: värvus: sidrunikollane mahlasisaldus > 25 % happesus > 5,5 % lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7 eeterlike õlide sisaldus > 0,3 % 'Monachello' 'Verdello' (või suvine sidrun) 15. mail või pärast seda koristatud viljad koore värvus: rohelisest helekollaseni; kuju: elliptiline-kerakujuline; kaal: vähemalt 80 g; viljaliha värvus: helerohelisest sidrunikollaseni; mahla omadused: värvus: sidrunikollane mahlasisaldus > 25 % happesus > 5,5 % lahustuvate kuivainete kogusisaldus: viljaliha Brixi arv > 7 eeterlike õlide sisaldus > 0,3 %

Kaitstud geograafilise tähisega „Limone dell’Etna“ puuviljad tuleb turustada värskelt, need peavad kuuluma ekstra- või I klassi ning olema suurusega 3, 4, 5 või 6.

Lisaks eespool nimetatud puuviljadele võib kaitstud geograafiline tähis „Limone dell’Etna“ olla puuviljadel, mille klass, suurus, kuju, kaal või koore värvus on sätestatust erinevad, tingimusel, et need vastavad mahla konkreetsetele kvaliteedinäitajatele ning eeterlike õlide sisaldusele, ning neid võib kasutada üksnes töötlemiseks. Selliseid puuvilju ei tohi müüa lõpptarbijale värskete puuviljadena.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Limone dell’Etna“ tootmise etapid peavad toimuma allpool punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Limone dell’Etna“ sidrunid võib tarbimisse lasta lahtiselt või ükskõik millises kehtivatele õigusaktidele vastavas pakendis.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kleebised tuleb kinnitada kõigile lahtiselt tarbimisse lastud puuviljadele. Kleebistel peab olema kaitstud geograafilise tähise „Limone dell’Etna“ logo, mida on kirjeldatud ja näidatud allpool.

„Limone dell’Etna“ sidrunid võib lasta tarbimisse jaemüügi teel ning neil on nähtaval kohal etikett, millel on sama teave, mis on nõutud pakendil esitamiseks.

Töötlemiseks ettenähtud sidruneid, mida ei tohi müüa lõpptarbijale värskete viljadena, võib müüa lahtiselt, kleebisteta, kehtivatele õigusaktidele vastavates pakendites või mahutites, mille vähemalt ühel küljel on selgete ja loetavate tähtedega trükitud sõnad „Limone dell’Etna GP destinato alla transformazione“ (KTG „Limone dell’Etna“, ette nähtud töötlemiseks) ning millele on märgitud kultivar ja partii, või otse spetsialiseeritud sõidukite haagistest, kus on muude kui kaitstud geograafilise tähisega „Limone dell’Etna“ puuviljade esinemine rangelt keelatud.

Lisaks Euroopa kaitstud geograafilise tähise sümbolile, allpool kirjeldatud kaitstud geograafilisele tähisele „Limone dell’Etna“ ning seadusega nõutavale teabele peab pakendi etiketil olema selgelt ja loetavalt ka kultivari nimi, toote klass ja suurus. Lubatud on kasutada jaemüüja kaubamärke, kui need ei eksita tarbijat ja on lubatud kehtivate õigusaktidega. Keelatud on lisada muid kirjeldusi või sõnu kui need, mis on tootespetsifikaadis sõnaselgelt lubatud, sealhulgas omadussõnu nagu fine („hea“), superiore („suurepärane“), selezionato („valitud“), scelto („valik“) jne. Kiidusõnu ei tohi kasutada.

Kaitstud geograafilise tähise „Limone dell’Etna“ logo

Logol on kujutatud kahte sidrunit ja sõnu „Limone dell’Etna IGP“ (kaitstud geograafiline tähis „Limone dell’Etna“).

Logo ei tohi mingil viisil muuta ega osaliselt kasutada või muuta.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus „Limone dell’Etna“ sidrunid kasvavad, asub Catania provintsis Joonia mere ja Etna mäe vahelisel maaribal ning hõlmab järgmiste kommuunide haldusterritooriumeid: Aci Bonaccorsi, Aci Castello, Aci Catena, Aci Sant’Antonio, Acireale, Calatabiano, Castiglione di Sicilia, Fiumefreddo di Sicilia, Giarre, Mascali, Piedimonte Etneo, Riposto, Santa Venerina, San Gregorio di Catania, Valverde, Zafferana Etnea.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos toote ja geograafilise piirkonna vahel on selle silmapaistvaks tegemisel tähtsaim element ning see põhineb puuvilja kvaliteediomadustel.

Nimetusega „Limone dell’Etna“ tähistatakse Etna mäe alumiste nõlvade piirkonnas kasvanud sidruneid ning see tuletab meelde piirkonnale iseloomulikud kvaliteediomadused ja elemendid ning selle traditsiooni, mida on rohkem kui kaks sajandit põlvest põlve edasi antud.

Mis puutub kvaliteediomadustesse, siis „Limone dell’Etna“ vilja koores on väga palju õlinäärmeid ning see sisaldab tugeva aromaatsusega eeterlikke õlisid. Eelkõige paistab silma tsitraal (aldehüüdide geraniaali ja neraali segu), mis annab iseloomuliku sidrunimaitse.

Tootes „Limone dell’Etna“ olevate eeterlike õlide kvaliteediomadused annavad puuviljadele eripära, mida tarbijad hindavad. Neid omadusi on ka uuritud. Täpsemalt ilmneb endise Tsitruseliste Katseinstituudi – praeguse Acireales asuva Põllumajandusuuringute ja põllumajandusökonoomika analüüsi nõukogu (CREA-OFA) Oliivide, Puuviljade ja Tsitruseliste Uurimiskeskuse – ja Messina Ülikooli orgaanilise keemia instituudi läbi viidud uuringutest, milles käsitleti Sitsiilia tüüpilistes piirkondades proovideks võetud 'Femminello' kultivari sidrunitest saadud essentside kvaliteeti, et „Limone dell’Etna“ tootmispiirkonnast pärit viljadest saadud eeterlikke õlisid iseloomustab keskmine tsitraalisisaldus (3,61 %), mis on kõrgem kui muudest uuritud piirkondadest saadud sidrunitel, nimelt Siracusast (3,49 %) ja Bagheriast (3,29 %) (allikas: Industrie e Conserve nr 2, 1969, lk-d 110–116).

Sama on leitud „Limone dell’Etna“ sordi 'Monachello' puhul. Vastavalt ühele teisele Acireales asuva Oliivide, Puuviljade ja Tsitruseliste Uurimiskeskuse läbi viidud uuringule, mis käsitles 'Monachello' kultivari sidrunitest saadud essentside kvaliteeti, iseloomustab „Limone dell’Etna“ tootmispiirkonnast pärit puuviljadest saadud eeterlikke õlisid keskmisest suurem tsitraalisisaldus, sest nende geraniaali- ja neraalisisaldus – vastavalt 1,67 ja 0,82 % – on suurem kui sidrunitel, mis on pärit Lascarist (Palermo provintsist) (0,70–0,59 % ja 0,85–0,72 %) ning Barcellona Pozzo di Gottost (Messina provintsist) (1,15 % ja 0,77 %) (allikas: „Contributo alla conoscenza delle essenze di limone di alcune cultivar italiane“ väljaandes Rivista Italiana Essenze, Profumi, Piante Officinali, Aromi, Saponi, Cosmetici, XLVII köide, nr 7, juuli 1965, lk-d 370–377; „Ricerche sugli olii essenziali del flavedo di 44 cloni di limone“ väljaandes Essenze Derivati Agrumari, LVII köide, nr 3, juuli–september 1987; „Determinazione delle caratteristiche analitiche e della composizione enantiomerica di oli essenziali agrumari ai fini dell’accertamento della purezza e della qualità“ väljaandes Essenze Derivati Agrumari, 74. köide, nr 1, jaanuar–aprill 2004).

„Limone dell’Etna“ sidrunite kvaliteedi põhjuseks võib pidada asjaolu, et need arenevad ja küpsevad pinnase ja kliima poolest väga konkreetses keskkonnas, kus on vulkaanilise Etna mäe läheduses olevatele piirkondadele iseloomulikud vulkaanilised mullad ning mere tõttu leebem kliima.

„Limone dell’Etna“ sidruneid kasvatatakse eri arenguastmes olevatel vulkaanilistel muldadel, mis asuvad vanadel vulkaaniliste kivimite formatsioonidel. Mullaterade suurus ja mulla tekstuur on heterogeensed: määratletud piirkonna mägise osa mullad on üsna õhukese kihina, väga kaljuse pealispinnaga, liivase tekstuuriga ja väga kivised, samal ajal kui rannikuosas on mullad väga arenenud, paksema kihina ja saviliiva tekstuuriga (allikas: keemiliste ja põllumajanduslike analüüside labor, SOAT (tehnilise abi tegevusüksus), Acireale).

Lisaks CREA-OFAs läbi viidud uuringutest (Acta Italus Hortus, nr 9, 2013, lk-d 61–65; Food Chemistry, nr 211, 2016, lk-d 734–740) nähtub, et „Limone dell’Etna“ sisaldab suurel määral mangaani ja strontsiumi selle konkreetse maatüübi, mis on tänu vulkaanilise Etna mäe olemasolule valdavalt vulkaaniline, ning basaltkivimite koostise tõttu.

Lisaks pinnast iseloomustavale tunnusele on muid looduslikke tegureid, mis aitavad luua „Limone dell’Etna“ kasvamiseks optimaalseid tingimusi.

„Limone dell’Etna“ kasvatuspiirkonna kliimat mõjutavad tegurid on peamiselt temperatuurid ja topograafia.

Temperatuure mõjutavad tugevasti Joonia mere lähedus ja Etna kihtvulkaani olemasolu. Soodsate temperatuuride tõttu on sidrunikasvatus sajandite jooksul levinud Etna rannikupiirkonnas ning rannikuga vahetult piirnevates mägedes, põhjas Alcantara jõe ja lõunas Catania kommuuni põhjapiiri vahelises piirkonnas.

Topograafial on tähtis roll sademete kindlaksmääramisel: laiuskraadil, mida iseloomustab poolkuiv või kuiv kliima, toob vulkaani olemasolu kaasa tugevad sademed, mille koguhulk sidrunikasvatuspiirkondades on umbes 600–700 mm aastas. Suvetormid, mida esineb suhteliselt sageli mäe idaküljel, aitavad hoida temperatuure madalal.

Etna mäe idakülje õhuniiskuse näitudest, viidates eelkõige Acireales asuvale CREA-OFA ilmajaamale (194 m merepinnast kõrgemal), ilmneb, et viimase 27 aasta jooksul (1990–2017) oli keskmine aastane niiskus umbes 67 %, keskmine maksimumniiskus ei ületa 88 % ja keskmine miinimumniiskus ei lange alla 43 %.

Päikesepaiste ja tuul on teised põllukultuuridele otsustavat mõju avaldavad kliimategurid.

Collegio Pennisi seirejaama igakuises bülletäänis (1936–1939) registreeritud keskmised päikesepaiste tunnid (allikas: Il clima di Acireale nei suoi elementi metereologici anno 1943) näitavad, et Acireales on see tundide arv suurem kui teistes linnades. Seda kinnitavad sama seirejaama pilvisuse näidud.

Ainult „Limone dell’Etna“ piirkonnale on iseloomulik spetsiaalne kasvatusmeetod, tuntud ka kui forzatura (sundimine) või secca (kuiv). Kohalike tootjate kasutatav meetod võimaldab puuvilja toota suvel ning on iseloomulik „Limone dell’Etna“ kasvatuspiirkonnale.

Selle meetodi, mis võimaldab sundida puid õitsema suvel ja andma vilju järgmise aasta maist septembrini, mõtlesid kolm sajandit tagasi välja Joonia/Etna piirkonna spetsialistid, seda on põlvest põlve edasi antud rohkem kui kaks sajandit ning see on veel praegugi Acireale rannikupiirkonnale omane. Kastmist ei toimu juunis/juulis, tekitades seeläbi puul veestressi. Pärast kõnealust perioodi kastmist järk-järgult intensiivistades ja lämmastikväetisega väetamist stimuleerides äratatakse puu sunnitud puhkeseisundist ja see vallandab teistkordse õitsemise, mille tagajärjel annab puu järgmisel aastal vilju. Selle meetodi abil saadud vilju tuntakse nimega verdelli.

Etna mäe kuvandi ja sidrunikasvatuse vaheline seos ulatub väga kaugesse minevikku, nagu näitab sajandi algusest pärit siidpaber, millesse sidrunid olid pakendites mähitud.

Viiteid Etna sidrunikasvatusele võib leida ka kõnealuse ajastu romaanidest. 1894. aastal kirjutas Federico De Roberto raamatus „I Vicerè“ („Asevalitsejad“) tööst, mida tehti pinnase taastamiseks ja vee otsimiseks, „kaevates läbi Mongibello sajanditevanuse laava“ apelsini- ja sidrunipuude istutamiseks.

Etna sidrunikasvatus on hästi tuntud oma tootmistraditsiooni poolest, mis on seda rohkem kui kaks sajandit iseloomustanud. Bibliograafilistes uurimustes ilmnes suurt ajaloolist ja teaduslikku huvi pakkuv töö, nimelt Etna sidrunikasvatust käsitlev uuring, mille viis läbi tuntud 20. sajandi alguse teadlane Giulio Savastano ja mis avaldati 1922. aastal raamatus „Annali della Regia Stazione Sperimentale di Agrumicoltura e Frutticoltura di Acireale“ pealkirja „La biologia colturale del limone nel versante orientale etneo“ all. Selles töös kõneles Savastano ajaloolistest, bioloogilistest ja agronoomilistest põhjustest, miks sidrunipuud on leidnud endale ideaalse keskkonna Etna mäe idakülje rannikupiirkonnas, mida kirjeldatakse kui Etna sidrunipiirkonda (regione etnea del limone), mis nüüd, 100 aastat hiljem, vastab „Limone dell’Etna“ geograafilisele piirkonnale.

Senini kasutusel olevad kohanimed Riviera dei Limoni ja Città del Lemone Verdello annavad tunnistust sellest, kui oluline on sidrunikasvatuse ajalugu sellele piirkonnale.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Spetsifikaadi konsolideeritud tekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.