Praegu on viis Schengeni alasse kuuluvat liikmesriiki komisjonile teatanud, et teevad sisepiiridel piirikontrolli tingituna avalikule korrale või sisejulgeolekule avalduvast tõsisest ohust, mille on põhjustanud tõsistest välispiirikontrolli puudustest tulenev ebaseaduslike rändajate teisene ränne. Kõik need liikmesriigid on kõnealuseid kontrolle korduvalt pikendanud kooskõlas Schengeni piirieeskirjade asjaomaste sätetega. Viimased teated on olnud järgmised:

Euroopa Liitu alates 2015. aastast saabuv rekordarv rändajaid ja novembris 2015. toimunud hindamise käigus kindlaks tehtud puudused Kreeka välispiiri teatavates lõikudes on tinginud suure teisese rände, mistõttu on mitu liikmesriiki ajutiselt taaskehtestanud kontrolli oma sisepiiril või selle osades, kuna esimesse ELi liikmesriiki saabumise ajal nõuetekohastelt dokumenteerimata ja/või registreerimata jäetud inimeste kontrollimatus sissevoolus nähakse tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule.

Kreeka Vabariik teatas 12. märtsil 2016 määruse (EL) 1053/2016 artikli 16 lõike 1 kohaselt tegevuskavast hindamisaruandes tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks, mida oli nimetatud nõukogu soovitustes. Vastavalt määruse (EL) 1053/2016 artikli 16 lõikele 2 esitas komisjon 12. aprillil 2016 nõukogule oma hinnangu kõnealuse tegevuskava piisavuse kohta. Komisjon järeldas, et „Kreeka on teinud märkimisväärseid edusamme. Siiski on vaja Kreeka ametiasutuste esitatud tegevuskava täiendada, et igakülgselt tegelda 2015. aasta novembri hindamisaruandes välja toodud puudustega. Mitmete meetmete puhul on vaja suuremat selgust seoses ajastatuse, vastutuse ja finantsplaneerimisega. Lisaks ei saa mõningaid meetmeid veel pidada piisavateks või lõpetatuteks.“

12. veebruaril 2016 võttis nõukogu vastavalt määruse (EL) nr 1053/2013 artiklile 15 vastu soovitused hindamise käigus leitud tõsiste puuduste kõrvaldamise kohta ning määras kindlaks nende rakendamise prioriteedid. Kreeka ametiasutused peaksid võtma asjakohased meetmed, millega tagada, et kõikidel Kreeka Vabariigi välispiiridel toimub välispiiri kontroll ja see viiakse vastavusse Schengeni acquis’ga, et mitte seada ohtu Schengeni ala toimimist.

2. veebruaril 2016 võttis komisjon vastu rakendusotsuse, millega koostati Kreeka Vabariigis välispiiri haldamise valdkonnas Schengeni acquis’ rakendamise aruanne, milles järeldati, et välispiirikontrolli tegemisel on tõsiseid puudusi, mille Kreeka ametiasutused peavad kõrvaldama. Kõnealused tõsised puudused on välispiirikontrolli tegemise osas loonud olukorra, kus määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 16 lõigetes 1 ja 4 osutatud kohustusi ei ole täidetud.

Eeskätt oma geograafilise asendi tõttu on Kreeka nendest arengusuundadest eriti mõjutatud ning Egeuse mere saartele saabuvate rändajate arv on jõuliselt kasvanud. Massiline sisseränne on sellise ulatusega, mis paneks tõsise surve alla välispiirikontrolli mis tahes liikmesriigis.

Pärast segarändevoogude järsku suurenemist alates 2015. aastast seisab EL praegu silmitsi seninägematu rände- ja pagulaskriisiga. See on tekitanud keerulise olukorra tõhusa välispiirikontrolli tagamisel kooskõlas Schengeni acquis'ga ning saabuvate rändajate vastuvõtmisel ja nende menetlemisel. Liidu välispiiride kaitse korralduses on praeguse kriisi käigus ilmnenud laiemad struktuursed puudused.

Taani teatas kontrollidest, mis toimuvad kõikidel tema sisepiiridel ajavahemikus 4. jaanuar 2016 – 2. juuni 2016, keskendudes eriti Saksmaalt saabuvatele praamidele ning Taani-Saksamaa maismaapiirile. Kui esialgset otsust põhjendati ootamatute rändevoogude ning naaberriikides vastuvõetud piirikontrollimeetmetega, mis võinuks põhjustada paljude ebaseaduslike rändajate jäämise Kopenhaageni piirkonda, siis viimases teates rõhutati ebakindlust seoses ELis juba viibivate pagulaste ja rändajate tohutu arvuga.

Komisjon teatas oma 23. oktoobri 2015. aasta arvamuses, et Saksamaa ja Austria puhul peetakse võetud meetmeid vajalikuks ja proportsionaalseks. Saksamaa ja Austria ametiasutuste esitatud andmetele tuginedes jõudis komisjon järeldusele, et piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel on adekvaatne reaktsioon kindlakstehtud ohule, mis ähvardab sisejulgeolekut ja avalikku korda, ning see on kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega. Seda hinnangut on kinnitanud edasine teave ja andmed, mis on saadud kõnealustelt ja muudelt liikmesriikidelt, asjaomastelt ELi ametitelt ja asutustelt ning esmastes vastuvõtukeskustes tegutsevatelt komisjoni meeskondadelt.

Komisjon on olukorda jälginud kõikides asjaomastes liikmesriikides, et hinnata, kas taaskehtestatud piirikontroll on võimalikult minimaalne. Kõnealused kontrollid ei ole põhjustanud olulisi probleeme ega põhjendamatult piiranud isikute ja kaupade vaba liikumist Schengeni alal. Samuti nähtub olemasolevast teabest, et võetud meetmed on aidanud tõhusalt kaasa teatavatel sisepiiridel toimuvas rändevoos korra taastamisele ning ohjeldanud teisest rännet.

Koordineeritud lähenemisviis sisepiirikontrollile

Tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“ osutas komisjon vajadusele esitada juhul, kui rändesurve ja välispiirikontrolli tõsised puudused püsivad 12. maini 2016, nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju) (praegu kehtivad Schengeni piirieeskirjad) artikli 29 kohane ettepanek, milles soovitatakse vastu võtta ühtne liidu lähenemisviis sisepiirikontrolli küsimustes seniks, kuni välispiirikontrolli struktuurseid puudusi on vähendatud või kuni need on kõrvaldatud. Teatises on esitatud abinõud, mida tuleb võtta Schengeni ala normaalse toimimise taastamiseks hiljemalt 2016. aasta lõpuks.

Schengeni piirieeskirjade artiklis 29 on sätestatud erimenetlus erandjuhtudeks, mil sisepiirikontrollita ala üldine toimimine on ohus konkreetset liikmesriiki käsitlevas hindamisaruandes kindlaks tehtud jätkuvate tõsiste välispiirikontrolli puuduste tõttu, tingimusel et nendel juhtudel on tegemist tõsise ohuga avalikule korrale või sisejulgeolekule Schengeni alal või selle osadel ning juhul kui muud meetmed on olnud kindlakstehtud tõsise ohu leevendamisel ebatõhusad. Sellises olukorras võib nõukogu Schengeni ala ühishuvide kaitsmiseks viimase abinõuna soovitada, et üks või mitu liikmesriiki taaskehtestavad piirikontrolli oma piiril või selle osades kuni kuueks kuuks (seda võib pikendada maksimaalselt kahe aastani).

Hinnang olukorrale 12. mail 2016

Schengeni piirieeskirjade artikli 21 lõike 3 kohaselt peab asjaomane liikmesriik esitama aruande vastava tegevuskava rakendamise kohta kolme kuu jooksul vastavalt määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 16 lõikele 4. Kui komisjon pärast kolme kuud leiab, et olukord ei ole muutunud, võib ta algatada menetluse, mis on sätestatud Schengeni piirieeskirjade artiklis 29.

Pidades silmas, et Schengeni piirieeskirjade asjaomaste sätetega lubatav maksimumperiood ühepoolse sisepiirikontrolli taaskehtestamiseks teatavates liikmesriikides aegub mai keskpaigas (vt eespool) ning Kreeka on juba esitanud määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 16 lõikega 4 ette nähtud aruande, ei peaks komisjon ootama kolm kuud, enne kui hindab, kas 12. maiks 2016 on olukord muutunud. Seda eelkõige seetõttu, et komisjonil on märkimisväärselt teavet Kreeka Vabariigi välispiirikontrolli olukorra kohta.

Kõnealune hinnang tugineb muu hulgas üksikasjalikule teabele, mis on saadud asjaomastelt liikmesriikidelt või ELi ametitelt või kohapealsete kontrollkäikude jooksul. Komisjoni kasutuses oleva teabe hulgas on teave komisjoni meeskondadelt, kes tegutsevad Kreeka Vabariigi vastuvõtukeskustes, teave, mis koguti kohapealse etteteatatud Schengeni hindamiskäigu jooksul Kreeka Vabariiki ajavahemikus 10.–16. aprill 2016 (mille eesmärk oli kontrollida Schengeni acquis' rakendamist välispiirikontrolli valdkonnas vastavalt 2016. aasta hindamisprogrammile), ning teave, mille komisjon kogus, kui valmistati ette hiljutisi aruandeid rändeolukorra kohta Kreeka Vabariigis.

Teatises „Välispiiri haldamise valdkonnas Schengeni acquis´ kohaldamise 2015. aasta hindamise käigus tuvastatud tõsiste puuduste kõrvaldamist käsitleva Kreeka tegevuskava hindamine“ nõudis komisjon, et Kreeka esitaks 26. aprilliks 2016 lisaelemendid ja selgitused, kuna leiti, et „Kreeka ametiasutuste esitatud tegevuskava on vaja täiendada, et igakülgselt tegelda 2015. aasta novembri hindamisaruandes välja toodud puudustega. Mitmete meetmete puhul on vaja suuremat selgust seoses ajastatuse, vastutuse ja finantsplaneerimisega. Lisaks ei saa mõningaid meetmeid veel pidada piisavateks või lõpetatuteks. Teatavate meetmete puhul tuleks esitada oluline lisainfo või selgitused.“ Schengeni rakendamise määruse artikli 16 lõike 4 kohaselt peab Kreeka Vabariik esitama aruande oma tegevuskava rakendamise kohta sama kolmekuulise ajavahemiku jooksul.

Kreeka Vabariik esitas 26. aprillil 2016 komisjonile tegevuskava kohta nõutud lisaelemendid ja selgitused. 29. aprillil 2016 esitas Kreeka Vabariik komisjonile tegevuskava rakendamist käsitleva aruande.

Nii komisjon kui ka ELi liikmesriigid on Kreeka Vabariigile andnud märkimisväärselt tehnilist ja rahalist abi. Alates 2015. aasta algusest on komisjon eraldanud 181 miljonit eurot erakorralist abi. Erakorraline abi on lisandunud sellele 509 miljonile eurole, mis on Kreeka Vabariigile antud ajavahemiku 2014–2020 rände ja piirihalduse programmide raames. Frontex on aidanud kasutusele võtta teiste liikmesriikide varustust ja inimressurssi, et tagada Kreeka Vabariigi välise maismaa- ja merepiiri tõhus kontroll ja kaitse. Eelkõige tuleb ära märkida ühisoperatsioonid POSEIDON SEA ja RAPID INTERVENTION POSEIDON, mis toimusid merepiiril, ning välisel maismaapiiril on Frontex koordineerinud ühisoperatsioone Flexible Operational Activities ja Focal Points Land. Samuti on Frontex kaasrahastanud Kreeka Vabariigi piirivalvurite ja tehnika riigisisest ümberpaigutamist. Komisjon, EASO, Frontex, Europol ja Eurojust teevad kohapeal Kreeka ametiasutustega koostööd, et aidata neil täita ELi õigusaktidest tulenevaid kohustusi ning vastuvõtukeskustes kiiresti tuvastada saabuvate rändajate isikud, nad registreerida ja võtta neilt sõrmejäljed.

Kreeka Vabariik on teinud märkimisväärseid edusamme paljude 2015. aasta novembris kindlaks tehtud tõsiste välispiirihalduse puuduste kõrvaldamisel. Lisaks on ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse esialgse rakendamise ning Frontexi ja NATO käimasolevate operatsioonide tulemusel järsult vähenenud Türgist Kreeka Vabariiki saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate arv. See Kreeka Vabariiki saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate voo arvestatav vähenemine koos ELi ametite ja teiste liikmesriikide pakutud toega esmase vastuvõtu keskustes on võimaldanud Kreeka Vabariigil oluliselt parandada äsja saabunud ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate registreerimist. Kas see rändevoo arvestatav vähenemine on kestlik, vajab veel kinnitamist. Kreeka edu tagasisaatmisel sõltub rändevoo olulise vähenemise kestlikkusest, struktuuride loomisest ja säilitamisest ning piisavate ressursside olemasolust, mis võimaldaks ebaseaduslikke rändajaid tõhusalt tagasi saata.

Olles analüüsinud Kreeka Vabariigi esitatud teavet, võttes arvesse komisjoni ekspertide tähelepanekuid kohapealse Schengeni hindamiskäigu ajal 2016. aasta aprillis (ilma et see mõjutaks hindamisaruannet, mis koostatakse vastavalt määruse (EL) nr 1053/2013 artiklile 14) ja teavet, mida annavad vastuvõtukeskustes tegutsevad komisjoni teenistused, antakse järgmine hinnang.

ELi asutuste Frontexi ja EASO toel, mis väljendub nii varustuses kui ka inimressursis, on ebaseaduslike rändajate registreerimise protsess külastatud Kreeka saartel (Lesbos, Samos, Kos ja Symi) ning külastatud maismaapiiril Türgiga (Fylakio registreerimiskeskus) märkimisväärselt paranenud. Saabuvad ebaseaduslike rändajate isikud tuvastatakse, neilt võetakse sõrmejäljed ning nad registreeritakse Eurodaci süsteemis. Toimub rändajate ja nende reisidokumentide turvakontroll. Seoses kõnealuste rändajate majutusega on olukord muutunud pärast 20. märtsi 2016, kui hakati rakendama ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust.

Kreeka Vabariigi riiklikul piirihaldussüsteemil ei ole veel praegu vajalikku operatsioonilist ja halduslikku suudet, et kontrollida välispiiri Schengeni piirieeskirjade kohaselt, kuigi nende suudete suurendamiseks tehakse tööd. Eelkõige ei rakendata praegu täielikult mõningaid põhifunktsioone, nt riskianalüüsi, ning lähenemisviis piirihaldusele on killustunud. Kreeka Vabariik ei kasuta täielikult kõiki riiklikke võimalusi, mis oleksid piirivalveks sobivad (maavägi, merevägi).

Türgiga oleva merepiiri kontrollimisel sõltub Kreeka märkimisväärselt ELi, Frontexi ja teiste liikmesriikide toetusest. Selle toetuseta ei suuda Kreeka tagada piisavat merepiiri valvet. Olukorrateadlikkuse puhul sõltub Kreeka rannikuvalve (merepiiri valve eest vastutav asutus) teabest, mida talle edastavad Kreeka merevägi ja Kreeka maavägi, ning oma vähestest patrull-laevadest ja vaatluspunktidest. Reageerimisvõime ei ole piisav, pidades silmas Türgi lähedust ning ebaseadusliku rände riski hoolimata ELi ja Türgi avalduse rakendamisest. Piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole reaalajalähedast olukorrapilti ning samuti puudub turvaline mobiilsidevõrk, mida saaksid kasutada asjaomased piirivalveasutused.

Türgi ja Albaaniaga oleva maismaapiiri kontrollimiseks on nii olukorrateadlikkus ja reageerimisvõime kui ka varustus piisaval tasemel, kuid mõningaid kohti saaks veel parandada. Maismaapiiril endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga (Kilkise politseidirektoraat, kes vastutab piirivalve eest 87 kilomeetrisel lõigul) ei ole piirivalve täielikult kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega. Samuti puudub piiril automaatne videovalvesüsteem, olukorrateadlikkus on vähene ning üldine operatsiooniline pilt puudub. Ei toimu selliste kõnealuses piirkonnas leitud rändajate süstemaatilist registreerimist, keda ei ole Kreeka Vabariiki sisenemisel registreeritud.

Vaatamata Kreeka Vabariigi märkimisväärsetele jõupingutustele ja edusammudele ei kõrvaldata järelikult siiski Schengeni piirieeskirjade artikli 21 lõike 3 kohase kolmekuulise tähtaja jooksul piisavalt ega terviklikult kõiki selles riigis 2015. aasta novembris kindlaks tehtud tõsiseid välispiirikontrolli puudusi. Mõningad tõsised välispiirikontrolli puudused püsivad ja seavad ohtu sisepiirikontrollita ala üldise toimimise.