Euroopa Parlamendi resolutsioon,

10. mai 2011,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, I jagu – Euroopa Parlament

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa Liidu eelarveaasta 2009 lõplikku majandusaasta aruannet (SEK(2010) 963 – C7-0212/2010) [2];

võttes arvesse eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannet (eelarveaasta 2009), I jagu – Euroopa Parlament [3];

võttes arvesse siseaudiitori 2009. aasta aruannet;

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega [4];

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [5];

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artiklit 275, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artiklit 318 ning Euratomi asutamislepingu artiklit 179a;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [6] (finantsmäärus), eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja [7] artiklit 13;

võttes arvesse finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt on kõik liidu institutsioonid kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta lisatud tähelepanekuid;

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni eelarvemenetluse suuniste kohta: I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jagu [8];

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2009 tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta [9];

võttes arvesse kodukorra artiklit 77, artikli 80 lõiget 3 ja VI lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0094/2011),

A. arvestades, et kontrollikoja auditis märgitakse 2009. aasta halduskulude kohta, et kõik institutsioonid haldasid finantsmääruses sätestatud juhtimis- ja kontrollisüsteeme rahuldavalt ja auditeeritud tehingutes olulisi vigu ei leitud [10];

B. arvestades, et peasekretär kinnitas 2. juulil 2010. aastal, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarvet täideti kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrolliraamistik tagab vajalikul määral raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse,

Olulised muudatused Euroopa Parlamendi eelarve haldamises 2009. aastal

1. märgib, et praeguse finantsolukorra tõttu peab parlament koos kõigi teiste liidu institutsioonidega leidma tõhusate teenuste pakkumiseks majanduslikult kõige tasuvamad rahaliste vahendite ja inimressursside kasutamise viisid (sealhulgas võimaliku säästmise abil), samuti elektrooniliste vahendite ja meetodite kasutamise viisid;

2. nõuab Euroopa Parlamendi eelarve läbivaatamist pikaajalisest perspektiivist; palub kindlaks määrata tulevased kokkuhoiuvõimalused, et vähendada kulusid ja luua vahendeid parlamendi pikaajaliseks tegutsemiseks kaasseadusandjana;

3. tuletab meelde, et oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta [11] peab parlament kahetsusväärseks, et siseaudiitor tegi sisekontrolliraamistiku auditeerimisel kindlaks, et lõpule on viimata palju meetmeid (88 meedet 452st) ja nende osakaal on suur; võtab rahuloluga teadmiseks peasekretäri vastused eelarve täitmisele heakskiidu andmist puudutavale küsimustikule, sest vastuste kohaselt toimus peadirektorite arvates nende vastu võetud meetmete rakendamisel märkimisväärne edasiminek; nad nentisid, et 2010. aasta lõpuks oli täielikult rakendatud 51 meedet (sh kõik neli eriti olulist meedet), 31 meedet oli rakendatud osaliselt ning kuue meetme puhul seisab suurem töö alles ees; nõuab siiski, et parlamendi siseaudiitor lisaks oma peatselt avaldatavasse aastaaruandesse hinnangu ning kinnituse sellele enesehindamisele; nõuab ka, et peasekretär annaks eelarvekontrollikomisjonile iga kuue kuu järel aru kõigist lõpule viimata meetmetest;

4. tuletab meelde, et kõige rohkem lõpule viimata meetmeid (22) oli seotud tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadiga; märgib rahuloluga, et siseaudiitori väitel on tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi infotehnoloogia direktoraat 22st lõpuleviimata meetmest ellu viinud 19 ning suutnud selle käigus oma kontrolliraamistikku märkimisväärselt tõhustamaks muuta; innustab kõiki asjaomaseid peadirektoraate jätkama pingutusi haldus- ja kontrollimenetluste parandamiseks; nõuab, et siseaudiitor kehtestaks tegevuste lõpuleviimiseks rangemad ajakavad;

5. märgib, et 2009. aasta oli Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse ja parlamendiliikmete registreeritud assistentide põhimääruse kohaldamise esimene aasta; märgib, et assistentide põhimääruse rakendamise alguses esines teatavaid probleeme, kuid tunneb siiski heameelt selle üle, et juhatuses moodustatud ajutine hindamisrühm, kelle ülesanne on anda hinnang parlamendiliikmete ja assistentide põhimäärusele, on teinud ettepaneku teha parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmetes muudatusi seoses i) parlamendiliikmete reisimisega, ii) parlamendiliikmete ravikindlustuse ja ravikulude hüvitamisega, iii) assistentide lähetustega, iv) assistentide lepingute kestuse ja pikendamisega, v) assistentide täiendusõppega ning vi) parlamendiliikmete praktikante puudutavate eeskirjadega ning assistentide põhimääruse muude osadega, eelkõige nendega, mis puudutavad i) parlamendiliikme assisteerimiskulude ning üldkulude hüvitise kasutamist, ii) makseagente ning iii) kaebuste läbivaatamist ja parlamendiliikmetele kehtivat edasikaebekorda; rõhutab, et käesolevad muudatusettepanekud tuleks rakendada hiljemalt 30. novembriks 2011;

6. märgib, et praegune üldkulude hüvitise maksmise kord, mille kohaselt tuleb raha kanda parlamendiliikme isiklikule pangakontole, kuid millega ei nõuta kulutõendite esitamist, on jaganud parlamendiliikmed kahte leeri – nendeks parlamendiliikmeteks, kes annavad kuludest täielikult aru ja avalikustavad üksikasjad, ja nendeks, kes sellist läbipaistvat menetlust ei kasuta ning kes seetõttu riskivad süüdistustega selle kohta, et osa hüvitisest kasutatakse isikliku sissetuleku suurendamiseks; kutsub peasekretäri üles kavandama korda, millega tagatakse see, et hüvitisega seotud kulud oleksid alati läbipaistvad ja hüvitise kasutamine eesmärgipärane;

7. märgib, et administratsiooni väitel on töökoormus seoses uute põhimääruste jõustumisega oluliselt suurenenud; võtab murega teadmiseks, et menetlused, mis on seotud registreeritud assistentide lähetustega mujale kui kolme töökohta, on muutunud keerukamaks, ning on seisukohal, et vaatamata töötajate arvu märkimisväärsele suurenemisele on parlamendiliikmete teenistuses ja assistentide ning taotlustega tegelevates teenistustes liiga vähe töötajaid, ning nõuab seetõttu, et administratsioon paigutaks suurenenud töökoormusega toime tulemiseks ümber täiendavaid töötajaid; nõuab ka, et nende kahe põhimääruse rakendamise esimesel täispikal kohaldamise aastal saadud kogemustega seoses koostataks personalis toimunud muutusi ning kõigi asjaomaste valdkondade kulude muutumist hõlmav põhjalik hinnang, mis esitatakse pädevatele komisjonidele 30. septembriks 2011 koos tegevusplaani ning hinnanguga nende finantsmõju kohta parlamendi eelarvele, mis sisaldab ka ettevalmistusi, mida tuleb teha seoses võimalike täiendavate bürooruumidega;

8. võtab rahuloluga teadmiseks parlamendi teenistuste juhtimises tehtud parandused; tunneb eelkõige heameelt juhatuse 1. aprilli 2009. aasta otsuse üle korraldada alates 1. jaanuarist 2010 ümber personali peadirektoraat ning korraldada ümber ja muuta tugevamaks infrastruktuuri ja logistika peadirektoraat, et direktoraat saaks viivitamata hakata tegelema parlamendi teenistusruumide korrashoiu parandamisega;

9. märgib, et juhatus võttis 24. märtsil 2010 vastu infotehnoloogia ja kinnisvara valdkonna kauaoodatud keskpika strateegia ning loodab, et kinnisvarapoliitika suhtes kohaldatakse parandatud institutsioonidevahelist koostööd ja kohalike elanike organisatsioonidega peetakse korrapäraseid konsultatsioone;

10. võtab eelkõige teadmiseks keskpika ja pikaajalise kinnisvarapoliitika (kinnisvarastrateegia), milles on arvesse võetud suuremat pädevust, mis parlamendil on tulenevalt Lissabonist lepingust, ruumide eraldamise eeskirju, teatavatele koosseisuvälistele töötajatele ruumide leidmise vajadust ning hoonete korrashoiu/renoveerimise vajadust; nõuab ühtlasi üksikasjalikku aruannet tulevase ruumivajaduse ja selle katmiseks vajaminevate rahaliste vahendite võimalike allikate kohta; kutsub ühtlasi peasekretäri üles pidama Belgia riigiasutustega läbirääkimisi selle üle, et vähendada erimäära (33 %), mida parlament peab maksma riigi omanduses oleva kinnisvara ostmisel;

11. võtab rahuloluga teadmiseks, et parlamendi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia haldamine on paranenud ning kavas on hakata üldiselt kasutama avatud lähtetekstiga tarkvara, samuti tunneb heameelt selle üle, et hiljuti vastu võetud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia strateegias on mõistetud, et nii hankemenetluste kui ka lepinguhalduse toetamiseks on kiiresti vaja infotehnoloogilist lahendust ning järgmist:

- selgeid tehnilisi kirjeldusi projektide algusetapis;

- terviklikku juhtimisinfosüsteemi;

- info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste puhul ülemääraste allhangete vältimist;

- arendus- ja korrashoiuülesannete selgemat eristamist ning

- tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadile lisaressursside andmist projektide rangemaks kontrollimiseks;

12. palub, et kõigile Euroopa Parlamendi liikmetele saadetaks koopiad peamistest poliitikameetmetest, mille juhatus parlamendi käesoleva ametiaja jooksul vastu on võtnud, nagu:

- kinnisvarastrateegia;

- info- ja kommunikatsioonitehnoloogia strateegia;

- teabevahetuse tegevuskava;

lisaks palub selliste dokumentide edastamist ka tulevikus;

13. kutsub juhatust üles saatma kõigile Euroopa Parlamendi liikmetele dokumentide projekte ühist huvi pakkuvate oluliste teemade kohta, et soodustada arutelu fraktsioonides enne lõplike otsuste vastuvõtmist;

Peamised lahendamist vajavad probleemid

Turvalisus

14. mõistab hukka kolmanda järjestikuse varguse parlamendi ruumides, mis peaksid olema turvalised; mõistab tugevalt hukka parlamendi turvalisuses esinevaid ilmseid puudujääke; kutsub parlamendi administratsiooni üles paigutama vastutav juht ümber teisele tööle;

15. on hämmastunud, et parlamendi turvateenistustes töötab ligikaudu 900 inimest ja enamiku neist moodustavad koosseisuvälised lepingulised töötajad, ning juhib tähelepanu ka üldiste turvakulude pidevale suurenemisele (umbes 43000000 eurot 2009. aastal); nõuab seoses hiljutiste turvaprobleemidega, et nende teenistuste tõhusamaks muutmiseks tuleb nende struktuuri põhjalikult muuta; nõuab tungivalt, et kaht peamist, st nii füüsilise valvega kui ka turvatehnikaga seotud turvateenuste lepingut ei sõlmitaks ühe ja sama ettevõttega, nagu see on praegu;

16. tunneb sellega seoses heameelt, et 1. jaanuaril 2010 loodi uus turvalisuse eest vastutav direktoraat, ning nõuab, et see direktoraat viiks läbi parlamendi turvapoliitika põhjaliku analüüsi ja kavandaks parlamendi turvalisuse tagamiseks senisest rohkem tehnoloogial põhinevaid ja odavamaid lahendusi, mille tulemusel oleks võimalik personali puhul märkimisväärset kokkuhoidu saavutada, samuti soovib edusammude kohta teavet;

17. on seisukohal, et uue turvapoliitika eesmärk peaks olema ühelt poolt majanduslikult mõistliku tasakaalu saavutamine koosseisuliste töötajate ja koosseisuväliste töötajate ning eri turvaprobleemide lahendamise vahel ja teiselt poolt ligipääsu ja avatuse tagamise vahel, tänu millele oleks parlamendil võimalik jääda võimalikult avatuks ja ligipääsetavaks institutsiooniks; rõhutab, et videovalve suurendamine ei ole soovitatav lahendus;

18. märgib, et üks nõrk koht parlamendi turvalisuses on praegu see, et parlamendiliikmed võivad hoonetesse siseneda ja sealt väljuda, ilma et nende sissepääsukaarti elektrooniliselt kontrollitakse; on seisukohal, et parlamenti sisenemisel ja sealt väljumisel peaksid parlamendiliikmed olema kohustatud sissepääsukaarti näitama;

19. märgib, et võrreldes komisjoni ja paljude riikide parlamentidega, kus turvalisus on sama oluline, on parlamendiliikmete külastajate registreerimise kord Euroopa Parlamendis aeglane ja tülikas ning tekitab külastajatele, parlamendiliikmetele ja nende assistentidele tarbetuid viivitusi ning ebamugavusi; kutsub peasekretäri üles uurima teiste parlamentide tavasid ning tegema selle põhjal ettepaneku parema korra kasutuselevõtmiseks;

20. rõhutab, et parlament vajab selget turvastrateegiat, mis tagab järgmiste võimalike komponentidega aruka, tänapäevase ja kvaliteetse turvateenuse:

i) parlamendiliikmete elektrooniline allkiri (praeguse arhailise ning kuluka süsteemi asemel, kus töötajad sisestavad käsitsi andmeid ja allkiri tuleb anda paberil), mis eeldab, et uus süsteem välistab kuritarvitamise; palub seetõttu peasekretäril esitada 30. septembriks 2011 erinevad ettepanekud tõhusama allkirjastamise süsteemi kehtestamiseks, võttes muu hulgas arvesse lahtiolekuaegu, millal allkirjastamine on võimalik;

ii) tehnilised lahendused, mis annavad turvatöötajatele usaldusväärseid andmeid parlamendi hoonetes viibivate inimeste arvu ja isikuandmete kohta ning mille abil on turvatöötajatel võimalik hädaolukordi tõhusalt lahendada;

iii) ajakohastatud kriisiohjekava;

iv) parlamendisisene külastajate registreerimise süsteem, mis tagab parema ja järjepidevama teenuse;

21. märgib, et parlamendi kolme töökohta on paigaldatud palju kaameraid; [12] nõuab, et peasekretär esitaks eelarvekontrollikomisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 üksikasjad selle kohta, täpsustades järgmist:

i) kuidas videosalvestisi kasutatakse;

ii) kuidas ja kui kaua neid säilitatakse;

iii) kellel on salvestistele juurdepääs ning

iv) kas arvukad kaamerad ja videovalve on aidanud vargusi ära hoida, avastada või lahendada või kuidas need on üldiselt aidanud parlamendi turvalisust suurendada;

22. võtab murega teadmiseks, et parlamendiliikmetel ja parlamendi töötajatel on järjest raskem oma tööd teha, sest paljud külastajate rühmad sisenevad parlamendi hoonetes sellistesse ruumidesse, mis ei ole olnud algselt külastajatele mõeldud; nõuab, et kvestorid tagaksid asjakohaste eeskirjade rangema kohaldamise, eelkõige suure töökoormuse ajal;

23. peab kahetsusväärseks, et parlamendi ümbruskond ei ole turvaline, ning on seisukohal, et kui kohaliku politseiga suheldaks tõhusamalt ja tehtaks rohkem koostööd, saaks ressursse tõhusamalt kasutada; innustab institutsioone jõudma Belgia riigiasutustega kokkuleppele Brüsseli ELi kvartali turvalisuse suurendamise ja muu hulgas politseipatrullide kontrollkäikude sagedasemaks muutmise osas;

Tööalane rotatsioon

24. soovib teavet tööalase rotatsiooni üldise tava (vahetada ametikohta hiljemalt seitsme aasta järel pärast ühel ja samal ametikohal töötamist) kõigi erandite kohta, eelkõige "tundlikel ametikohtadel" töötavate inimeste kohta;

Parlamendisisesed ja -välised ressursid

25. võtab suure murega teadmiseks, et parlamendi büroodes töötab väga palju (umbes 990) koosseisuväliseid töötajaid; on seisukohal, et sellistele töötajatele ruumi leidmise vajadus peaks olema kirjas algsetes tingimustes ning teenistused peaksid nõuetekohaselt põhjendama, miks neil on vaja kohapeale koosseisuväliseid infotehnoloogia- või kinnisvaraeksperte; on seisukohal, et rohkem tuleks kasutada avatud plaaniga büroosid;

26. peab kahetsusväärseks liigset sõltumist (tehnikaala) välisekspertidest, eelkõige infotehnoloogia ja kinnisvara valdkonnas, mis tuleneb sisemiste ja väliste ressursside vahelisest tasakaalustamatusest, ning nõuab, et parlamendi igas tegevusvaldkonnas saavutataks koosseisuliste ekspertide ja koosseisuväliste ekspertide vahel majanduslikult mõistlik tasakaal; on seetõttu seisukohal, et tuleks teha tasuvusanalüüs, mis annaks välisekspertide palkamise otsuste tegemiseks vajalikku teavet;

Kinnisvarapoliitika

27. rõhutab, et tuleb edendada koosseisuliste ekspertide pakutavat kvaliteetset teenust, tänu millele oleks võimalik parlamendi hoonete ostmiseks ja pikaajaliseks rentimiseks palju paremini plaane teha ja hankeid korraldada; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on parandada institutsioonidevahelist koostööd;

28. nõuab, et hinnataks, kui suur kahju tekkis Brüsselis asuva parlamendi vana hoone müümisel Regioonide Komiteele, kui arvestada praegu ostetavate või liisitavate büroopindade ruutmeetri hinda;

29. kutsub peasekretäri üles tegema infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ja kõigi teiste peadirektoraatide abil põhjalikku analüüsi parlamendi hoonete praeguse kasutamise ning selle kohta, kas on vaja eeskirju, mida kohaldada igat liiki kasutajate suhtes, ning töötama esmajärjekorras välja ühtne ja usaldusväärne andmebaas, mis sisaldab kogu asjakohast teavet kõigi parlamendi ruumides töötavate inimeste kohta; on seisukohal, et juhatuse otsus parlamendi keskpika ja pikaajalise kinnisvarapoliitika kohta annab selleks hea aluse; kutsub infrastruktuuri ja logistika peadirektoraati üles siseaudiitoriga kokku lepitud tegevuskava kohusetundlikult ellu viima; nõuab võrdlevat arvutust, milles võrreldakse ruutmeetri hinna alusel kasutatava büroopinna kapitali-, võlahaldus- ja hoolduskulusid Brüsseli eurokvartali büroopindade praeguse üürihinnaga; nõuab, et enne uute büroohoonete omandamist hinnataks nende väärtust diskonteeritud rahavoogude meetodil;

30. märgib, et teine lasteaed Brüsselis on prioriteetne projekt ja eeldab seetõttu uute ruumide eraldamist; palub seoses uute ruumidega teha parlamendiliikmete hulgas uuring, et hinnata seda, kas nad peavad teist assistentide kabinetti vajalikuks, pidades silmas uute assistentide palkamist;

31. on seisukohal, et eelistada tuleks seda, et Euroopa Parlamendi hooned asuksid üksteise lähedal; tuletab siiski meelde, et see eelistus on vastuolus asjaoluga, et parlamendil on kolm ametlikku töökohta; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlamendi vahetus läheduses Brüsselis on piisavalt üürimiseks pakutavat kontoripinda, mille abil saaks täita tööruumidega seotud vajadused keskpikas perspektiivis ning saavutada samal ajal Euroopa Parlamendi rahastamise ja toimimise tõhususe ning keskkonnaga seotud eesmärgid;

32. innustab parlamendi juhtkonda pidama komisjoniga läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe saavutamiseks Euroopa Majade (Euroopa Parlamendi infobürood) ostmise rahastamiseks, mis peaks sisaldama selgeid sätteid kulude vähendamise kohta;

Info- ja sidetehnoloogiavaldkond

33. tunneb heameelt info- ja sidetehnoloogia valdkonna süsteemsema käsitluse ning selles valdkonnas tervikliku strateegia väljatöötamise üle; on rahul ka sellega, et parlamendi administratsioon võttis küsimustikule antud vastustes kohustuse algatada uuring koosseisuväliste töötajate võimaliku asendamise kohta;

34. rõhutab, et tarkvaraarenduse läbiv probleem on suur sõltuvus välisekspertidest, mis toob kaasa suured õiguslikud ja talitlusriskid; on seetõttu seisukohal, et infotehnoloogia direktoraadi juhtimis- ja kontrollisüsteeme tuleb oluliselt muuta, sh tuleb tagada teiste peadirektoraatide tihedam ja varasem kaasamine tarkvaraarenduse kõikidesse aspektidesse, mille tulemusel suureneb kasutajate omavastutus ning vastutus iga projekti tulemuste eest;

35. kutsub tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraati üles siseaudiitoriga kokku lepitud tegevuskava kohusetundlikult ellu viima ning püüdma saavutada sobiv vahekord parlamendi töötajate ja koosseisuväliste töötajate vahel ning ajakohane tasakaal parlamendisisese tarkvaraarenduse ja tarkvara tarnimiseks sõlmitavate lepingute vahel; võtab teadmiseks IT-turvalisuse valdkonna kvalifitseeritud kandidaatide puuduse EPSO nimekirjades; toetab seega ettepanekut korraldada kiiresti selles valdkonnas eraldi ametiastme AD 7 konkursid;

36. on kohutatud andmeside rändlusteenustega seotud suurte kulude hüvitamisest neile töötajatele, kes ei pööra tähelepanu spiraalselt kasvavatele kuludele ajal, mil nad viibivad Strasbourgis ja mujal Brüsselist väljaspool; nõuab tungivalt, et IT-haldus looks järelevalvevahendi, mille abil saaks kulude järsud tõusud kindlaks määrata varases staadiumis ja seeläbi äärmiselt suurte kulude tekke ära hoida;

37. juhib tähelepanu sellele, et kui parlament kasutab infotehnoloogiaprojektide elluviimiseks järjest rohkem väliste äriühingute teenuseid, siis tekib lisaks rahalisele kahjule ka oht, et parlament kaotab olulise osa oma oskusteabest ning võimest hallata ja kontrollida väliste lepingupartnerite ellu viidud projekte; nõuab ühtlasi, et otsus väliste äriühingute teenuste kasutamiseks põhineks kulude-tulude analüüsil; võttes arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia suurenevat rolli ja tähtsust Euroopa Parlamendi töös, peab oluliseks parandada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia juhtimise taset, et tagada ka turvalisuse kõrgem tase; nõuab tungivalt, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat esitaks teabe andmetöötluskeskuste teenuse sisseostmisega seotud kulude kohta asjaomase peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandes esitatud varasemate kuludega võrreldes;

Erandjuhtudel kasutatavad läbirääkimistega menetlused

38. kordab 5. mai 2010. aasta resolutsioonis väljendatud seisukohta, et erandlike läbirääkimistega menetluste arvu ja osakaalu suurenemine aastatel 2007-2008 paneb eelarvevahendite käsutajatele selge kohustuse võtta meetmeid selle suundumuse muutmiseks, ning kordab, et kutsus peasekretäri üles andma enne 1. septembrit 2010 eelarvekontrollikomisjonile aru võetud meetmetest;

39. on mures, et erandlike läbirääkimistega menetluste arv pidevalt suureneb, ning kordab üleskutset peasekretärile ja eelarvevahendite volitatud käsutajatele võtta tõhusaid ja mõjusaid meetmeid selle suundumuse muutmiseks ning anda pädevale komisjonile 30. septembriks 2011 aru võetud meetmetest; nõuab lisaks tungivalt, et parlamendi administratsioon jätkaks ranget järelevalvet nende menetluste üle, pidades eelkõige silmas võimalikke huvide konflikte, ning kohaldaks eeskirjade rikkumise avastamise korral suuremaid ja hoiatavaid sanktsioone;

Kodukord

40. märgib, et parlamendisiseste struktuuride korraldus ja pädevuse jaotus on sätestatud kodukorras; rõhutab, et see on hea õigusloome demokraatliku protsessi põhielement;

41. on seisukohal, et teistele institutsioonidele kirjalike küsimuste esitamise võimalust tuleks parandada, koostades iga institutsiooni jaoks asjakohased vormid ning kohandades Euroopa Parlamendi kodukorda;

Aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

42. märgib, et parlament sai 2009. aastal tulu 141250059 eurot (2008. aastal 151054374 eurot), millest 27576932 eurot moodustas sihtotstarbeline tulu;

Euroopa Parlamendi raamatupidamiskontod

43. võtab teadmiseks järgmised summad, millega Euroopa Parlamendi raamatupidamiskontod 2009. aastal suleti:

(eurodes) |

a)Kasutada olnud assigneeringud

2009. aastaks ette nähtud assigneeringud | 1529970930 |

2008. aastast mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud | 8315729 |

2008. aastast automaatselt üle kantud assigneeringud | 196133738 |

2009. aasta sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud | 27576932 |

2008. aastast üle kantud, sihtotstarbelistele tulule vastavad assigneeringud | 36808922 |

Kokku | 1798806251 |

b)Assigneeringute kasutamine 2009. aastal

kulukohustused | 1670143804 |

tehtud maksed | 1466075267 |

automaatselt üle kantud assigneeringud, sealhulgas sihtotstarbelisest tulust eraldatud assigneeringud | 201826738 |

mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud | 10100000 |

tühistatud assigneeringud | 120804246 |

c)Tulu

2009. aastal saadud tulu | 141250059 |

d)Bilansi summa 31. detsembril 2009. aasta seisuga | 1709216709 |

44. on seisukohal, et tabelile tuleks lisada eelnenud aasta asjakohaseid andmeid sisaldav uus veerg, et parandada läbipaistvust ja lihtsustada võrdlemist;

45. märgib rahuloluga, et aasta 2009 oli esimene aasta, mil pärast mitmeid aastaid, kui seda võimalust kasutati (peamiselt hoonete ostmiseks iga-aastaste liisingumaksete ettemakseid tehes), ei toimunud eelarveaasta lõpus assigneeringujääkide ümberpaigutamist, mis annab kiiduväärselt tunnistust paremast eelarve kavandamisest ja distsipliinist; innustab parlamendi administratsiooni sellest eesmärgist ka tulevikus kinni pidama ning assigneeringujääkide ümberpaigutamist võimaluse korral vältima;

Peasekretäri kinnitav avaldus

46. tunneb heameelt peasekretäri 2. juuli 2010. aasta avalduse üle, mille ta tegi peamise volitatud eelarvevahendite käsutajana eelarvevahendite käsutajate 2009. aasta tegevusaruannete kohta ning milles ta kinnitab, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarvet täideti kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning et kehtestatud kontrolliraamistik tagab piisavas ulatuses aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse;

Peadirektorite tegevusaruanded

47. märgib, et praegu koostab iga peadirektor (volitatud eelarvevahendite käsutaja) iga-aastase tegevusaruande ning kogu institutsiooni hõlmavat üldist tegevusaruannet ei koostata ega võeta vastu; kutsub peasekretäri üles kaaluma iga-aastaste tegevusaruannete kohta selgema, konsolideeritud versiooni (kokkuvõtte) koostamist 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks, mida teised institutsioonid juba teevad, tagades samal ajal selle, et aruannete lisasid ei skaneerita, vaid need laetakse üles viisil, mis võimaldab arvutis otsinguid teostada; on seisukohal, et eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne tuleks iga-aastaste tegevusaruannete kavandatud ühendamisest välja jätta;

48. märgib, et Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja artikli 8 lõigete 4–7 kohaselt peavad volitatud eelarvevahendite käsutajad lisaks eelnenud aasta kohta koostatud iga-aastasele tegevusaruandele esitama peamisele volitatud eelarvevahendite käsutajale kolm aruannet oma ülesannete täitmise kohta aasta jooksul (ühe aasta alguses, teise 15. juunil ja kolmanda 15. oktoobril); on seisukohal, et sellist aruandluskoormust on vaja lihtsustamise huvides vähendada nii, et peadirektoraadid koostaksid iga-aastasest tegevusaruandest ainult ühe versiooni;

49. rõhutab siiski, et volitatud eelarvevahendite käsutajate aruandluskohustuste vähendamine ei tohi mõjutada nende kohustust teavitada peamist eelarvevahendite käsutajat kõigist olulistest tehingutest, mis võivad eelarvet mõjutada, ja kõigist olulistest sündmustest, mis võivad ohustada assigneeringute usaldusväärset haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist;

50. märgib, et iga-aastastes tegevusaruannetes esineb minimaalsete sisekontrollistandardite puhul mõningaid puudusi; teeb aruandluse parandamise huvides ettepaneku need standardid läbi vaadata ja kehtestada integreeritud sisearuandluse süsteem;

51. kordab, et kutsus peasekretäri üles [13] teavitama eelarvekontrollikomisjoni konkreetsetest meetmetest (sh nende rakendamistähtaegadest), mida ta on võtnud või kavatseb võtta parlamendi sisekontrollisüsteemi parandamiseks; tuletab meelde, et selle teabe esitamise tähtaeg oli 31. detsember 2010;

52. on seisukohal, et parlamendisisese läbipaistvuse huvides tuleks parlamendi üksuste (sh osakondade ja teenistuste) lähetuste aruanded, töökavad ja ametikohtade loetelu avaldada parlamendi siseveebisaidil, nagu seda teeb komisjon;

53. märgib, et selle väljaselgitamine, kuhu eri eelarverubriikide assigneeringud tegelikult jõuavad või milleks neid kasutatakse, nõuab parlamendiliikmetelt ja avalikkuselt suuri pingutusi; teeb seetõttu läbipaistvuse suurendamise eesmärgil ettepaneku luua internetis kasutajasõbralik vahend, mis näitaks rahavoogusid mitte ainult arvudena, vaid ka eri suurustes joontena, mis kirjeldavad kõnealuseid andmeid ja esitavad vajalikud seosed ahela osalejate vahel tegevuse eri etappides, et asjaomased rahavood oleksid hõlpsasti äratuntavad ja neid saaks jälgida vahendite võimalikult konkreetse kasutamise tasandil, võttes samal ajal alati arvesse eraelu puutumatuse kaitset;

Aastaaruanne sõlmitud lepingute kohta

54. märgib, et eelarvevahendeid käsutavate osakondade esitatud teabe alusel koostasid keskteenistused eelarvepädevatele institutsioonidele aastaaruande 2009. aastal sõlmitud lepingute kohta [14] ning 2009. ja 2008. aastal sõlmitud kõigi lepingute jaotuse kohta, mis oli järgmine:

Lepingu liik | 2009 | 2008 |

Arv | Osakaal | Arv | Osakaal |

Teenused | 157 | 62 % | 241 | 67 % |

Tarned | 56 | 22 % | 59 | 17 % |

Tööde teostamine | 34 | 14 % | 44 | 12 % |

Ehitus | 5 | 2 % | 15 | 4 % |

Kokku | 252 | 100 % | 359 | 100 % |

Lepingu liik | 2009 | 2008 |

Summa eurodes | Osakaal | Summa eurodes | Osakaal |

Teenused | 415344963 | 75 % | 454987532 | 67 % |

Tarned | 34980727 | 6 % | 22868681 | 3 % |

Tööde teostamine | 36045314 | 6 % | 81247056 | 12 % |

Ehitus | 70394138 | 13 % | 123429315 | 18 % |

Kokku | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % |

(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2009. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 3–4.)

55. rõhutab, et hankelepingute väärtus moodustab umbes kolmandiku Euroopa Parlamendi kogueelarvest ja et avalike hangete valdkonda ohustab halb juhtimine kõige enam; kordab seetõttu oma nõuet hinnata regulaarselt hankesüsteeme ning eelkõige teha läbirääkimistega ja piiratud menetluse alusel sõlmitud lepingute puhul sisekontrolle;

56. palub peasekretäril anda teavet selle kohta, kas väiksemate hangete piirmäära tõstmine 25000 eurolt 60000 eurole 2007. aastal on parandanud väikeste ettevõtete võimalusi menetluses osaleda – mis oli piirmäära suurendamise eesmärk – ilma hankeprotsessi üle teostatava järelevalve olulise nõrgenemiseta; märgib, et sellised lepingud moodustasid vaid 0,76 % sõlmitud lepingute väärtusest, kuid 39,29 % sõlmitud lepingute koguarvust;

57. võtab teadmiseks 2009. ja 2008. aastal sõlmitud lepingute jaotuse menetluse liigi alusel:

Menetluse liik | 2009 | 2008 |

Arv | Osakaal | Arv | Osakaal |

Avatud menetlus | 73 | 29 % | 126 | 35 % |

Piiratud menetlus | 13 | 5 % | 14 | 4 % |

Läbirääkimistega menetlus | 166 | 66 % | 219 | 61 % |

Kokku | 252 | 100 % | 359 | 100 % |

Menetluse liik | 2009 | 2008 |

Summa eurodes | Osakaal | Summa eurodes | Osakaal |

Avatud menetlus | 415996418 | 75 % | 345415316 | 51 % |

Piiratud menetlus | 9458434 | 2 % | 139782362 | 20 % |

Läbirääkimistega menetlus | 131310290 | 23 % | 197334906 | 29 % |

Kokku | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % |

(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2009. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 5.)

Erandjuhtudel kasutatavad läbirääkimistega menetlused

58. märgib eelkõige, et 2009. suurenes järjepidevalt erandjuhtudel kasutatavate läbirääkimistega menetluste arv (kuigi vähem kui 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes), nagu on näha järgmisest jaotusest; ootab, et see suundumus järgnevatel aastatel oluliselt muutub;

Peadirektoraat | 2009 | 2008 |

Arv | Osakaal PD lepingute koguarvust | Arv | Osakaal PD lepingute koguarvust |

DG PRES (v.a infotehnoloogia direktoraat) | 14 | 53,85 % | 8 | 44,44 % |

DG IPOL | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

DG EXPO | 1 | 50,00 % | 3 | 75,00 % |

DG COMM (v.a raamatukogu direktoraat) | 29 | 42,03 % | 16 | 16,00 % |

DG PERS | 1 | 16,67 % | 0 | 0,00 % |

DG INLO (v.a suulise tõlke direktoraat) | 37 | 38,14 % | 36 | 34,95 % |

DG INTE (endine suulise tõlke direktoraat) | 3 | 21,43 % | 9 | 56,25 % |

DG TRAD (v.a väljaannete direktoraat) | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

DG ITEC (endine kirjastamise ja infotehnoloogia direktoraat) | 4 | 36,36 % | 9 | 56,25 % |

DG FINS | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

Õigusteenistus | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |

Parlament kokku | 89 | 35,32 % | 81 | 22,56 % |

(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2009. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 9.)

Kontrollikoja aastaaruanne 2009. aasta kohta

Üldised leiud

59. märgib, et kontrollikoda leidis tehtud auditi käigus, et maksetes tervikuna olulisi vigu ei esinenud, ning et kontrollikoda ei tuvastanud ka olulisi vigu järelevalve- ja kontrollisüsteemide finantsmäärusele vastavuse hindamisel;

Ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmine

60. võtab teadmiseks kontrollikoja leiu, et 20 juhtumist viie puhul ei olnud esitatud dokumente, mis tõendaksid eeskirjadest tulenevate nõuete täitmist seoses töötajate liigitamisega ajutisteks või lepingulisteks töötajateks ja keelealaste, sõjaliste või muude ülesannete täitmisega; võtab teadmiseks kontrollikoja ärakuulamismenetluse käigus antud parlamendi vastused;

Töötajate toetused

61. märgib, et kontrollikoda leidis, [15] et 30 juhtumist 16 puhul ei olnud ajakohastatud parlamendi teenistuste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud toetusi makstakse töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määruste ja siseriiklike õigusaktidega; nõustub kontrollikojaga, et sellise olukorra tõttu tekib oht, et kui töötajatega seotud asjaolud muutuvad, tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid;

62. võtab rahuloluga teadmiseks Euroopa Parlamendi administratsiooni vastused selle kohta, et 2009. aastal alustati kampaaniat kontrollimaks, kas majapidamistoetuse maksmine peredele, kus ei ole ülalpeetavaid lapsi, on endiselt õigustatud, ning et nüüd hakatakse töötajate olukorda korrapäraselt kontrollima ning alates 2010. aastast on see kontroll automatiseeritud (elektroonilise vormi kaudu), mis võimaldab töötajate isiku- ja haldusandmeid vähemalt kord aastas kontrollida;

Fraktsioonide korraldus ja toimimine

63. märgib, et 27. aprillil 2005. aastal vastu võetud parlamendi eelarve täitmist käsitleva sise-eeskirja artikli 12 lõikes 9 sätestatakse, et siseaudiitori pädevusvaldkonda ei kuulu parlamendi eelarves sisalduvad fraktsioonide poolt hallatavad assigneeringud; märgib, et nimetatud assigneeringute kasutamise erieeskirjas sätestatakse, et iga fraktsioon kehtestab fraktsioonisisesed finantseeskirjad ja rakendab oma sisekontrollisüsteemi;

64. rõhutab, et kõik fraktsioonid peavad laskma igal aastal teha välisauditi ja esitama välisauditi kohta tõendi;

65. rõhutab, et sisekontrollisüsteemi kehtestamine on fraktsioonide kohustus ja see ei peaks olema Euroopa Parlamendi siseaudiitori kohustus, ning kutsub juhatust üles konsulteerima fraktsioonidega selle üle, kuidas auditit käsitlevaid täiendavaid sätteid välja töötada;

66. väljendab heameelt asjaolu üle, et ülekantavad assigneeringud arvutati samal viisil nagu 2004. aastal, mil toimusid valimised ja kui kohaldati 50 % reeglit kahe kuue kuu pikkuse perioodi koondsummade kohta;

Peasekretäri võetud meetmed seoses 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega

67. märgib rahuloluga eelarvekontrollikomisjonile 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni kohta 19. novembril 2010 antud kirjalike vastuste head kvaliteeti; avaldab siiski kahetsust, et neid vastuseid ei olnud võimalik saada enne 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse algust; avaldab lootust, et 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega seoses võib arvamuste vahetus peasekretäri ja eelarvekontrollikomisjoni vahel toimuda enne 2011. aasta oktoobri lõppu;

68. tuletab meelde Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioonis esitatud taotlust, et peasekretär võtaks ühendust teiste ELi institutsioonidega eesmärgiga luua tehtavate uuringute keskne andmebaas ja muuta need uuringud kättesaadavaks ka laiemale avalikkusele; julgustab peasekretäri võtma seoses selle taotlusega meetmeid ja eelkõige esitama komisjonile ettepaneku luua institutsioonis selline keskne andmebaas; palub end sellest algatusest nõuetekohaselt teavitada ning ootab samal ajal Euroopa Parlamendi poolt tehtud uuringute täielikku avaldamist parlamendi veebisaidil;

69. võtab rahuloluga teadmiseks, et peasekretär on saatnud peadirektoritele kirjad, milles neile tuletatakse meelde, et nad rakendaksid siseaudiitori ja üksuste vahel kokku lepitud olulisi meetmeid;

70. on rahul meetmetega, mis võeti pärast eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis 5. mail 2010. aastal esitatud kriitikat personalikomitee korraldatud suusapuhkuste pärast; tuletab meelde, et uue eeskirja kohaselt võib Euroopa Parlament toetada rahaliselt ainult AST 4 või madalamal palgaastmel töötavate ametnike lapsi, kusjuures toetus sõltub nüüd laste arvust [16];

Siseaudiitori aastaaruanne

71. avaldab heameelt asjaolu üle, et siseauditiüksus liideti alates 1. septembrist 2009 halduseesmärgil peasekretariaadiga; märgib rahuloluga, et see oluline muutus on kooskõlas siseauditiüksuse organisatsioonilise sõltumatuse kutsenormidega ja edendab nii siseauditi tegevuse tulemuslikkust kui ka aitab auditeeritavatel osakondadel näha üksust sõltumatu ja objektiivsena;

72. märgib, et siseaudiitor esitas 13. jaanuaril 2011 peetud pädevate komisjonide koosolekul oma aastaaruande ja selgitas, et 2009. aastal tehtud auditid olid järgmised:

- presidentuuri peadirektoraadi, infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ning finantsküsimuste peadirektoraadi avalike hangete menetluse auditid ja 31. märtsil 2006. aastal vastu võetud siseauditi aruande nr 05/02 kesksete meetmete järelkontroll;

- kinnisvarapoliitika audit: tööruumide vajaduse kavandamine, hindamine ja haldamine;

- avansikontode, inventuuride ja teatud infobüroodes eelarve haldamisega seotud auditites kajastatud lõpule viimata meetmete teine järelkontroll;

- institutsiooni sisekontrolli raamistiku läbivaatamise kolmas järelkontroll;

- tarkvaraarenduse audit ning

- Euroopa tasandi erakondadele antava toetuse läbivaatamise järelkontroll ja poliitiliste sihtasutuste ning reservide ja ülejäägi ülekandmise eeskirja rakendamise uus läbivaatamine;

73. võtab teadmiseks ja toetab siseaudiitori seisukohti seoses järgmisega:

- üldiselt on vaja parandada hankemenetluste ettevalmistamist ja kavandamist ning vajadusi tuleb eelnevalt paremini hinnata;

- asjaolu, et vaatamata hankemenetluse kesksete suuniste ja toe paranemisele, kasulikele abivahenditele ning välja töötatud standarddokumentidele ei kasuta osakonnad neid süstemaatiliselt;

- asjaolu, et nii hankemenetluste kui ka lepinguhalduse toetamiseks on kiiresti vaja ka infotehnoloogilist lahendust;

- iga infotehnoloogiaprojekti eeldusena tuleb äriprotsessi seda kasutavates osakondades kindlasti modelleerida, sest see aitab parandada osakondade sisekontrolliraamistike ja riskijuhtimise tõhusust ning tulemuslikkust;

- olulised ohud, mis seonduvad liigse sõltuvusega välistest teenuseosutajatest konsultatsioonide ja tehniliste erialaoskuste valdkonnas;

74. on seisukohal, et siseauditi aruanded tuleks teatavatel tingimustel muuta kättesaadavaks eelarvekontrollikomisjoni liikmetele; nõuab tungivalt, et asjaomase parlamendikomisjoni esimees lepiks peasekretäriga nendes tingimustes kokku;

Riskijuht

75. märgib rahuloluga, et riskijuht alustas tööd 1. juunil 2010 peasekretäri otseses alluvuses; mõistab, et riskijuhtimisüksust ei ole võimalik 2011. aastal täielikult komplekteerida ja esimene riskiprofiil esitatakse prognooside kohaselt 2011. aasta esimesel poolel ning riskijuhtimise käsitlus ja vastav strateegia töötatakse peasekretäri juhtimisel välja 2011. aasta suveks; ootab, et parlamendi pädevat komisjoni teavitatakse täielikult kõigist parlamendi riskijuhtimisega seotud muudatustest ja strateegilistest dokumentidest ning et talle esitatakse alates 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusest riskijuhi iga-aastane tegevusaruanne;

76. on seisukohal, et parlament peaks ka juhul, kui finantsriski ei ole, püüdma võimalikult palju vältida maineriski, selgitama välja strateegilised ohud (eelkõige infotehnoloogia ja kinnisvara valdkonnas), tagama tulemusliku riskijuhtimissüsteemi toimimise kesktasandil koos kokkulepitud menetlusega ohtude välja selgitamiseks ja hindamiseks, sõnastama nende ohtude vastumeetmed ja sellest aru andma ning tõestama järelevalve- ja otsuseid tegevatele organitele, et riskijuhtimine on tulemuslik ja kõik ohtude suhtes võetavad vastumeetmed, sealhulgas sisekontroll, on asjakohased;

77. nõuab peasekretärilt, et ta töötaks koos riskijuhiga välja tervet institutsiooni hõlmava järjepideva meetodi nn tundlike ametikohtade välja selgitamiseks ja haldamiseks;

EUROOPA PARLAMENDI ADMINISTRATSIOONI HALDAMINE

Presidentuuri peadirektoraat

78. võtab teadmiseks 2009. aasta septembri keskpaigast 2010. aasta märtsi lõpuni võimaliku H1N1 gripipuhangu ärahoidmiseks võetud meetmete suure maksumuse, mis ulatus ligikaudu 1261000 euroni; rõhutab, et tulevikus on vaja enne vaktsiini ostmist hinnata vaktsineerimist tõenäoliselt taotlevate inimeste arvu;

Sisepoliitika peadirektoraat ja välispoliitika peadirektoraat

79. juhib tähelepanu parlamendi (välispoliitika peadirektoraadi) delegatsioonide kuludele 2009. aastal, mis ulatusid ligikaudu 4301000 euroni;

80. rõhutab eriteadmiste haldamise põhjapanevat tähtsust eriti komisjonide töös ja pidevat vajadust ajakohaste teadmiste järele nende tegevusvaldkonnas; tuletab meelde, et viimase aja parlamendikoosseisudes on väga palju esmakordselt valitud liikmeid; palub juhatusel kaaluda võimalust pakkuda parlamendiliikmetele täiendavat eriteavet ja koolitust, sealhulgas erimeetmeid 18 lisanduvale uuele parlamendiliikmele [17] ja tulevastele Horvaatiast pärit vaatlejatele;

81. avaldab heameelt tugisüsteemi loomise üle delegatsioonide turvalisuse tagamiseks väljaspool kolme töökohta, kusjuures selle meetme keskne eesmärk on tagada parlamendile kogu asjakohane teave delegatsioonide liikmete abistamiseks hädaolukorras; juhib tähelepanu ööpäev läbi toimiva infoliini ja turvalisusüksuse valveametniku ametiposti, asjakohase turvakoolituse ning turvalisuse alaste infotundide ja tulevase kriisirühma loomise tähtsusele; sooviks saada teavet selle tegevuse kogukulude kohta;

Kommunikatsiooni peadirektoraat

82. märgib, et kommunikatsiooni peadirektoraadis oli 31. detsembri 2009. aasta seisuga 722 ametikohta ning hallatud lõplike assigneeringute maht oli 80935000 eurot; palub vaadata läbi ametikohtade arvu ja paigutuse ning selgitada üksikasjalikult vajadust nende ametikohtade järele koos kommunikatsiooni peadirektoraadi analüüsiga mõju ja tulemuste kohta;

83. peab küsitavaks seda, kas peadirektoraat vajab tulemuslikkuse ja strateegilise juhtimise üksust ning lisaks nii poliitikaüksust kui ka ressurssidega tegelevat üksust; palub peasekretäril need struktuurid läbi vaadata ja kaaluda, kas sellise üksuse loomist võib pidada alguseks protsessile, millega luuakse peadirektoritele suured ja tarbetud "kabinetid";

84. märgib, et enamik Euroopa Parlamendi infobüroode juhte on allkirjastanud ühise kirja, milles seatakse kahtluse alla peadirektoraadi eelarve haldamise teatavad aspektid, ja palub peasekretäril olukorda uurida ning teha kindlaks, kas selliste kesksete üksuste nagu tulemuslikkuse ja strateegilise juhtimise üksuse ning poliitikaüksuse loomisega peadirektoraadis võetakse töötajaid ära selliste prioriteetsete ülesannete täitmiselt nagu eelarve haldamine, mis mõjutab peadirektoraadi tulemuslikkust;

85. nõuab, et eelarvereal 3 2 4 2 oleksid teatavad tegevused ja nendega seotud kulud selgelt ja läbipaistvalt eristatud;

Külastuskeskus

86. taunib väga pikka viivitust külastuskeskuse avamisega (algselt oli avamine ette nähtud Euroopa Parlamendi valimisteks 2009. aastal), halba kavandamist ja administratsiooni ebapiisavat tuge algetapis; märgib, et keskuse avamine on nüüd kavandatud 2011. aasta oktoobrisse-novembrisse; nõuab uuesti üksikasjalikku selgitust nii märkimisväärse viivituse konkreetsete põhjuste ja projektiga seotud kulude täpse kasvu kohta, sealhulgas hankemenetluste üksikasjalikku analüüsi;

87. rõhutab, et külalisrühmadele tuleb tagada lihtne liikumistee (koridor) külaliskeskuse, istungitesaali ja tulevase Euroopa Ajaloo Maja vahel; nõuab, et peasekretär esitaks eelarvekontrollikomisjonile 30. septembriks 2011 konkreetsed kavad sellise liikumistee loomiseks koos hinnanguliste maksimaalsete kuludega;

Euroopa Ajaloo Maja

88. avaldab kahetsust asjaolu pärast, et ainult Euroopa Parlamendi juhatus võttis vastu Euroopa Ajaloo Maja käsitleva otsuse; nõuab parlamendi asjaomaste komisjonide kaasamist Euroopa Ajaloo Maja kontseptsiooni käsitlevate edasiste otsuste tegemisse; ergutab pidama arutelu võimaluse üle korraldada esimese etapina näitusi eri kohtades üle Euroopa; kutsub üles arendama välja Euroopa Ajaloo Maja kontseptsiooni eraldiseisva ja sõltumatu juriidilise isikuna, millel oleks Euroopa Parlamendi halduseelarvele võimalikult väike mõju;

89. sooviks saada teavet Euroopa Ajaloo Maja kogukulude kohta ja teeb peasekretärile ettepaneku anda teavet selle kohta, milliseid meetmeid võetakse mõlema projektiga seonduvat külastajate arvu oodatavat kasvu arvestades seoses nii parkimiskohtade (bussid, autod) kui ka kerge juurdepääsuga Esplanade’ile (la dalle);

Külalisrühmad

90. tuletab meelde, et spondeeritava rühma külaskäiguga seonduvad kulud hüvitataks rühma juhile ning et parlament peaks korraldama uuringu, et selgitada välja, kas ametlike külalisrühmade sõidukulude hüvitamise süsteem on sobilik nende külastuste erinevaid lähte- ja sihtpunkte arvesse võttes;

EuroparlTV

91. peab kahetsusväärseks, et EuroparlTV tegevust ei saa otseste üksikvaatajate [18] (välja on arvatud piirkondlike telekanalitega sõlmitud partnerluslepingute alusel lisanduvad vaatajad) väga väikest arvu arvestades lugeda edukaks, kuigi sellele igal aastal eraldatavad assigneeringud on märkimisväärselt suured, küündides ligikaudu 9000000 euroni; nõuab seetõttu EuroparlTV tasuvushinnangu tegemist, et selles valdkonnas kulusid kokku hoida;

Auhinnad

92. tõdeb, et parlament on viimasel paaril aastal suurendanud märkimisväärselt jagatavate auhindade arvu ja sellega seotud eelarvet; [19] avaldab kahtlust, kas need auhinnad esindavad kõige paremini parlamendi seadusandlikest, eelarve- ja eelarvekontrolli-alastest õigustest tulenevaid põhipädevusi ja ülesandeid; kutsub juhatust üles mitte algatama uute auhindade rahastamist ning tegema ettevalmistusi olemasolevate auhinnakavade läbivaatamiseks;

93. peab kahetsusväärseks, et kommunikatsiooni peadirektoraat on juba alustanud 2011. aasta auhinnaga seonduvat menetlust, kuigi parlament avaldas oma resolutsioonis [20] arvamust, et ajakirjandusauhind on sobimatu, kuna parlament ei peaks andma auhindu ajakirjanikele, kelle ülesanne on ELi institutsioone ning nende tööd kriitiliselt uurida; nõuab, et auhinda 2012. aastal välja ei antaks;

94. palub, et kõik Euroopa Parlamendi välja antavate auhindadega seotud otsesed ja kaudsed kulud esitatakse avalikult ja läbipaistvalt;

2009. aasta valimiskampaania

95. märgib murelikult, et Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimistel hääletanute arv kahanes 43,2 protsendini, vaatamata suurtele pingutustele tugevdada parlamendi institutsioonilist valimiskampaaniat, mis läks maksma ligikaudu 5676000 eurot;

Kontaktbüroo Washingtonis

96. märgib, et Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi kontaktbüroo asutamine Washingtonis läks 2009. ja 2010. aastal hinnanguliselt maksma ligikaudu 400000 dollarit aastas tulenevalt komisjoniga sõlmitud halduskokkuleppest; märgib, et büroo loomine ei ole toonud kaasa ühegi uue töökoha loomist, kuna töökohad täidetakse ümberpaigutamiste, pikaajaliste lähetuste ja üheaastaste lähetuste süsteemi abil; on mures võimalike tulevaste kulutuste pärast ja nõuab, et pädevaid komisjone teavitatakse korrapäraselt ning nõuetekohaselt kõigist tulevastest selle bürooga seotud kavadest, millel on oluline finantsmõju;

Infobürood

97. toonitab, et teavet Euroopa kodakondsuse kohta tuleb anda pidevalt ja seda tuleb ühtlaselt levitada; rõhutab sellega seoses, et teabebüroodel peavad olema hästi tasakaalustatud asukohad;

Personali peadirektoraat

98. märgib, et punkti 1200 ("Töötasu ja hüvitised") täitmata kulukohustuste maht (veidi vähem kui 6000000 ehk 1,4 %) on selgitatav 2009. aasta detsembris tehtud nõukogu otsusega kiita heaks kõigest 1,85 % suurune aastane töötasude korrigeerimine, kuigi eelarvet oli muudetud vastavalt komisjoni teatatud ja soovitatud näitajale, mis oli 3,7 %;

99. märgib, et parlamendiliikmete registreeritud assistente puudutava uue eeskirja kasutuselevõtmise järel on personali peadirektoraat pidanud menetlema uue eeskirja kohaselt sõlmitud 1770 uut lepingut, kusjuures enamus sellest tööst langes 2009. aastasse; märgib, et seda tegevust võib üldiselt lugeda õnnestunuks;

100. peab kahetsusväärseks, et parlamendiliikmete põhimääruse erandi kohaselt, mille juhatus võttis vastu oma 23. novembri 2009. aasta koosolekul, on pereliikmete töölevõtmine assistentidena endiselt lubatud; nõuab, et administratsioon hindaks äärmise põhjalikkusega, mis põhjusel selliseid tööhõivejuhtumeid veel esineb; palub peasekretäril kaaluda, kas tuleks kehtestada erieeskiri, mis takistaks parlamendiliikmetel üksteise pereliikmeid assistentidena tööle võtmast;

101. märgib ühe konkreetse liikmesriigi kodanike märkimisväärselt suurt osakaalu (13,5 %, mis on kõrgeim ühe riigi kodanike protsent) parlamendi peasekretariaadis; tuletab meelde, et peasekretariaat teenindab võrdselt parlamendiliikmeid kõigist liikmesriikidest ning töötajate koosseis peaks seda paremini kajastama;

Lähetused kolme töökohta

102. rõhutab, et lähetused kolme töökoha vahel on vaja teha veelgi otstarbekamaks neid paremini põhjendades ja järelevalvet tehes, et hoida ära tarbetud lähetused ning kulud, kusjuures eriti tuleb võtta arvesse siseauditiüksuse tehtava kontrolli peagi avaldatavaid tulemusi parlamendiliikmete assisteerimise valdkonnas; palub peasekretäril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus aru kogusäästust, mis täiendava otstarbekamaks tegemisega saavutati;

Infrastruktuuri ja logistika peadirektoraat

103. väljendab muret, et on esitatud eeskirjadevastaseid arveid, mille puhul ei ole tõendeid pettuse kavandamise kohta, kuna see näitab, et infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi sisekontrollisüsteem ei suuda selliseid juhtumeid ära hoida; kutsub infrastruktuuri ja logistika peadirektoraati veel kord üles siseaudiitoriga kokku lepitud tegevuskava kohusetundlikult ellu viima;

Parlamendiliikmete transport

104. märgib, et parlamendi ametiautode teenistusega seotud kulud olid Strasbourgis 1272932 eurot ja Brüsselis 2352756 eurot; märgib ühtlasi, et parlament sõlmis ametiautode teenistuse jaoks uue lepingu hinnangulise kogumaksumusega 5250000 eurot (nelja aasta jooksul);

105. palub juhatusel vaadata läbi eriotstarbeliste ametiautode kasutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad, et teha lõpp praegusele tavale, kus neil autodel lastakse sõita tühjalt pikki vahemaid vaid selleks, et kasutada neid lühisõitudeks (lennujaamast lõppsihtkohta linnas ja tagasi); juhib tähelepanu sellise tava maksumusele; nõuab juhatuselt vähem kulukate alternatiivide leidmist, et tagada maksumaksja raha kõige otstarbekam kasutus;

Sööklad ja restoranid

106. on arvamusel, et teenused, mis ei ole institutsiooni tegevuseks vajalikud, kuid mida parlamendi hoonetes osutavad kasumit taotlevad äriühingud, peaksid olema isetasuvad ja neid ei tohiks rahastada otseselt ega kaudselt toetustega parlamendi eelarvest ning kõik varjatud kulusid puudutavad erandid tuleb eelarves eraldi ja nõuetekohaselt põhjendatult ära näidata;

107. usub, et arvestades parlamendi hoonetes asuvaid paljusid eri ruume sööklatele, baaridele ja jaemüügiettevõtjatele, võiksid eri konkureerivad toitlustusettevõtjad, sealhulgas tuntud kaubamärkidega ettevõtjad (kohvikud, võileivabaarid, restoranid jne) pakkuda töötajatele paremaid teenuseid, kui neil lubataks parlamendi ruumides tööle hakata; nõuab kava koostamist selleks, et näidata, kuidas eri toitlustusettevõtjatele võiks teha eraldi hanke, kui praegu kehtivad lepingud lõpevad;

108. nõuab lisateavet söökla- ja restoranisektori tegevuse kohta, eriti seoses iga-aastase toetuse ja kasumi või kahjumi vahelise seosega;

Kirjaliku tõlke peadirektoraat ning suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat

109. rõhutab, et töö hea kvaliteedi hoidmise kõrval on ühtlasi vaja saavutada keeleressursi tõhusam kasutus ja kontrollida sellega seotud kulusid, jälgides iga keeleüksuse üldist töökoormust ning tagades koosolekutaotluste ja suulise tõlkega delegatsioonide visiitide hilisest äraütlemisest ning käitumisjuhendis kehtestatud tõlketähtaegadest mittekinnipidamisest tulenevate kulude vähendamine; nõuab, et käitumisjuhendis kehtestatud tähtaegu järjekindlalt eiravad komisjonid, delegatsioonid ja fraktsioonid peaksid neist rangemalt kinni;

110. on seisukohal, et tõlketeenuse sisseostmine võib aidata kulusid oluliselt kokku hoida, samas tuleks teha pingutusi välistõlke kvaliteedi parandamiseks; toetab kõigi ELi institutsioonide ühise andmebaasi Euramis ja muude tõlkevaldkonna tehnoloogiliste arenduste (nagu DocEP ja Euramise/tõlkemälude ühtne integreeritud süsteem) ulatuslikumat kasutamist eesmärgiga hoida ära topelttõlked ja vähendada tõlkekulusid; rõhutab siiski, et ükski masintõlkesüsteem ei saa täielikult asendada tõlkijaid;

111. on mures inimressursi vähesuse üle mõnes keeleüksuses ja asjaolu üle, et uute tõlkide ja tõlkijate saamine võib sattuda ohtu, kuna mõne liikmesriigi ülikoolides ei ole vastavaid õppekavasid; rõhutab ühtlasi eelseisvast põlvkondade vahetusest tulenevat tulevast probleemi seoses EL-15 keelte tõlkidega/tõlkijatega, kellest väga paljud peaksid minema järgmise viie kuni kümne aasta jooksul pensionile;

112. hindab väga parlamendi suulise tõlke teenuste head kvaliteeti, kuid tunneb kahetsust olukordade üle, kus suulist tõlget teatud keeltesse pakutakse ilma, et seda kasutataks; toonitab, et vaja on meetmeid tarbetu suulise tõlkega seotud kulude vähendamiseks koosolekutel, ja teeb seetõttu ettepaneku töötada välja ning rakendada kiiresti süsteemi, millega hoitakse ära olukord, kus suuline tõlge on kättesaadav keeltesse, mida antud koosolekul tegelikult ei kasutata;

113. teeb ettepaneku, et sellise süsteemiga võiks kindlustada näiteks selle, et töörühmade koosolekul tagatakse automaatselt suuline tõlke kuude suuremasse ametlikku keelde (FR, DE, EN, PL, ES, IT), kusjuures suuline tõlge mis tahes muude ametlikku keelde tagatakse vaid siis, kui parlamendiliige seda taotleb ja eelnevalt oma kohaolekust teatab, mis tagab parlamendiliikmele õiguse rääkida emakeeles, kui ta seda tahab, samas välditakse ebavajalikku suulist tõlget ja tarbetuid kulusid;

Finantsküsimuste peadirektoraat

114. võtab murega teadmiseks finantsküsimuste peadirektoraadi hankemenetluse puudused, mille siseaudiitor hankemenetluse auditi käigus välja selgitas ja mille kohaselt tõi vajaduste eelneva piisava hindamise tegemata jätmine seoses pangateenuste hankega kaasa probleemid pakkumistingimustega ning mis viitas ka olulistele riskidele, kuigi audit näitas ka seda, et praegune kord tagab asjakohase kaitse suuremate riskide vastu; rõhutab, et kontrollitegevust on vaja kiiresti parandada, et tegelda tulemuslikumalt välja selgitatud riskidega;

115. on seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraadi teenuseid ja menetlusi tuleks lihtsustada ning täiustada, et kiirendada liikmesriikides asuvate kohalike assistentide arvete käitlemist ning lühendada järjekordi ja bürokraatlikke menetlusi; on seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraat peaks andma parlamendiliikmetele kiiremini elektroonilist teavet veel kasutada olevate rahaliste vahendite kohta; on ühtlasi seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraat peaks korraldama parlamendiliikmete personalile koolituskursusi menetluste kohta; on seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraat peaks seda silmas pidades koostama hiljemalt 30. septembriks 2011 tegevuskava;

116. märgib rahuloluga, et 2009. aasta oli esimene aasta, mil Euroopa Parlamendi liikmete pensionieraldised kanti eelarvesse;

Reisibüroo

117. rõhutab, et oluline on tagada tegevuse jätkuvus, kui reisibüroo peaks minema pankrotti või kui leping lõpeb; ootab elektrooniliste arvete kasutuselevõtmist, mis võiks tegevust oluliselt lihtsustada ja hoida kokku kulusid;

118. märgib, et parlamendil on leping vaid ühe reisibürooga, ja näeb selles teatud ohtu, et selline monopoolne olukord võib takistada parlamendiliikmetel ja parlamendil saada teenust parima võimaliku hinnaga; nõuab uurimist selle kohta, kuidas reisibüroo hangib pileteid, mida pakutakse parlamendiliikmetele ja assistentidele ametilähetusteks või parlamendiliikmetele töökohtade vahel reisimiseks, ja märgib, et pakutavad piletid ei ole konkreetses piletiklassis alati turu odavaimad;

119. palub finantsküsimuste peadirektoraadil esitada 2010. aasta tegevusaruandes aruande uue tööettevõtja küsitavates hindades toimunud arengu kohta, samuti kaebuste kohta, mis esitati seoses üleminekuga Carlsonwagonliti teenuste kasutamiselt BCD teenuste kasutamisele; ei ole nõus töötajate arvu suurendamise ja lisamaksetega 34000 euro suuruses summas 2010. aasta eest vahetult pärast lepingu sõlmimist 2009. aasta detsembris; nõuab, et tulevastesse lepingutesse lisatakse stiimulid odavaima piletihinna tagamiseks;

120. kutsub peasekretäri üles tellima uuringut parlamendiliikmete ja töötajate sõidukulude vähendamiseks ning kaaluma selleks näiteks võimalust teha lennuettevõtjate juures üksikbroneeringute ja piletite ostmise asemel iga-aastased rühmabroneeringud või kasutada pakkumismenetlust iga-aastaseid lende käsitlevate lepingute sõlmimiseks; nõuab ühtlasi süsteemi väljatöötamist parlamendi poolt hüvitatud lendude eest saadud lennumiilide kasutamiseks, et veelgi kulusid vähendada;

Tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat

121. võtab teadmiseks juhatuse 17. juuni 2009. aasta ja 18. oktoobri 2010. aasta otsused laiendada traadita internetivõrku (Wi-Fi) Euroopa Parlamendis selliselt, et see kataks istungitesaali, komisjonide koosolekuruumid, parlamendiliikmete kabinetid ja avaliku ruumi nii Brüsselis kui ka Strasbourgis;

122. rõhutab, et hankemenetluse toetamiseks on vaja rohkem ja paremaid infotehnoloogilisi rakendusi; avaldab sellega seoses heameelt, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat võttis 20. detsembril 2010 kasutusele WebContractsi programmi versiooni 2.3, mille abil on võimalik käsitleda raamlepinguid, konkreetseid tellimisvorme ja raamlepinguga seotud teenuslepinguid;

123. palub peasekretäril esitada eelarvekontrollikomisjonile 15. juuliks 2011 teatis, kus on toodud ära teadmushaldussüsteemi rakendamiseks kavandatud ajakava ja kokkuhoid, mida oodatakse teabeallikate ratsionaliseerimisest;

124. võtab rahuloluga teadmiseks, et 2010. aastal vähenes eri peadirektoraatide varus olevate infotehnoloogiavahendite (printerid, lauaarvutid, kaasaskantavad arvutid, kuvarid jne) arv märkimisväärselt (49 %, 8690-lt 4446-ni); nõuab siiski selle endiselt suure varu, millel on ühtlasi märkimisväärne jääkväärtus (ligikaudu 880000 eurot), edasist vähendamist; on seisukohal, et tõsiselt tuleks kaaluda printerite, fakside ja arvutite kesklao loomist;

Fraktsioonid (eelarvepunkt 4000)

125. märgib, et 2009. aastal kasutati eelarvepunkti 4000 kantud assigneeringuid järgmiselt:

Fraktsioon | 2009. aasta esimene pool | 2009. aasta teine pool |

Aasta assigneeringud [21] | Omavahendid ja ülekantud assigneeringud | Kulud | Aasta assigneeringute kasutusmäär | Järgmisse perioodi üle kantud summad | Aasta assigneeringud | Omavahendid ja ülekantud assigneeringud | Kulud | Aasta assigneeringute kasutusmäär | Järgmisse perioodi üle kantud summad |

PPE (endine PPE-DE) | 9929 | 7762 | 15078 | 152 % | 2613 | 9786 | 2633 | 10237 | 105 % | 2182 |

S&D (endine PSE) | 7357 | 6936 | 9857 | 134 % | 4436 | 6877 | 4499 | 6893 | 100 % | 4483 |

ALDE | 3382 | 3034 | 4750 | 140 % | 1667 | 3058 | 1698 | 2578 | 84 % | 2178 |

Verts/ALE | 1453 | 1049 | 1953 | 134 % | 548 | 1907 | 554 | 1282 | 67 % | 1179 |

GUE/NGL | 1432 | 1484 | 1649 | 115 % | 1267 | 1240 | 1270 | 1453 | 117 % | 1057 |

UEN | 1417 | 1251 | 2473 | 174 % | 195 | — | 201 | 79 | — | — |

IND/DEM | 775 | 586 | 925 | 119 % | 436 | — | 437 | 123 | — | — |

ECR | — | — | — | — | — | 1788 | 3 | 1415 | 79 % | 376 |

EFD | — | — | — | — | — | 1113 | 1 | 701 | 63 % | 413 |

Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed | 601 | 349 | 512 | 85 % | 204 | 568 | 204 | 414 | 73 % | 248 |

Kokku | 26348 | 22450 | 37196 | 141 % | 11367 | 26338 | 11500 | 25177 | 96 % | 12116 |

Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi sihtasutused

126. märgib, et 2009. aastal kasutati eelarvepunktidesse 4020 ja 4030 kantud assigneeringuid järgmiselt:

Erakond | Lühend | Omavahendid [22] | EP toetus | Kogutulu | EP toetus protsendina abikõlblikest kuludest (maksimaalselt 85 %) | Tulude ülejääk (reservi kandmine) või kahjum |

Euroopa Rahvapartei | PPE | 1486 | 3486 | 4971 | 68 % | –303 |

Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei | PES | 913 | 3100 | 4013 | 77 % | –71 |

Euroopa Liberaaldemokraatlik Reformipartei | ELDR | 377 | 1179 | 1556 | 79 % | 10 |

Euroopa Roheliste Partei | EGP | 568 | 644 | 1211 | 60 % | 129 |

Euroopa Vasakpartei | EL | 165 | 562 | 728 | 76 % | –16 |

Liit Rahvusriikide Euroopa eest | UEN | 68 | 385 | 453 | 85 % | 0 |

Euroopa Demokraatide Partei | PDE/EDP | 58 | 249 | 307 | 85 % | 6 |

Euroopa Vabaliit | EFA | 67 | 227 | 294 | 72 % | –21 |

ELi Demokraadid | EUD | 139 | 217 | 356 | 85 % | 36 |

Kokku | | 3841 | 10048 | 13890 | 73 % | –230 |

127. toetab auditiaruandes nr 09/10 (Euroopa tasandi erakondadele antava toetuse läbivaatamise järelkontroll ja Euroopa tasandi sihtasutuste ning reservide ja ülejäägi ülekandmise eeskirja uus läbivaatamine) sisalduvaid siseaudiitori järeldusi ja soovitusi ning ärgitab asjaomaseid teenistusi rakendama 27 nõutud meedet ja eelkõige eriti olulisi meetmeid, mis puudutavad järgmist:

- kohustusliku struktuuri kasutuselevõtmine Euroopa tasandi erakondade tegevusest ja sellega seotud abikõlblikest kuludest aru andmisel (kaks eriti olulist meedet), et oleks olemas asjakohased vahendid tegevuse ja/või kulude abikõlblikkuse hindamiseks;

- mitterahalisi toetusi reguleeriva eeskirja nõuetekohane kohaldamine;

- kohapealse järelkontrolli tegemine riskihinnangu põhjal;

- kohustusliku struktuuri tegemine sunduslikuks ka sihtasutustele;

- mitterahaliste toetuste vastuvõtmist käsitlevate kriteeriumide koostamine;

128. peab sellega seoses positiivseks sisemise töörühma loomist ülesandega uurida praktilisi meetmeid, mida finantsküsimuste peadirektoraat peaks võtma;

129. rõhutab ühtlasi, et erakondadel ja sihtasutustel peaks olema standardne välisauditeerimise süsteem praeguse olukorra asemel, kus välisaudiitoreid on võimalik vabalt valida, ja rõhutab, et parlamendi administratsioon peab rangelt kohaldama raamatupidamiseeskirju, eelkõige mitterahaliste toetuste, ülekandmiste ja reservide suhtes; avaldab seetõttu heameelt juhatuse hiljutise otsuse üle, et erakondade ja sihtasutuste välisaudiitori otsib ja tema töö eest tasub parlament;

Vabatahtlik pensionifond

130. märgib, et juhatus otsustas oma 1. aprilli 2009. aasta koosolekul muu hulgas, et parlament täidab oma seaduslikku kohustust tagada pensioniplaani liikmete õigus lisapensionile; väljendab heameelt asjaolu üle, et

i) fondi likviidsuse parandamiseks ja kapitali enneaegse hajumise vältimiseks on kaotatud ära võimalus saada alandatud pensioni alates 50. eluaastast ja võimalus võtta välja ühekordne summa, mis vastab 25 protsendile pensioniõigustest;

ii) pensioniplaani kohane pensioniiga on tõstetud 60 aastalt 63-le;

iii) fondihalduritelt on nõutud ettevaatlikumat ja tasakaalustatumat investeerimisstrateegiat ja vahetuskursimuutustest tulenevate riskide vältimist;

131. märgib, et 2008. aasta lõpu hiiglaslik kindlustusmatemaatiline puudujääk (ligikaudu 120000000 eurot) on tänu turgude olukorra paranemisele suuresti vähenenud (kuigi see oli 31. detsembril 2009 ikka ligikaudu 84500000 eurot); rõhutab siiski, et tuleks teha uus kindlustusmatemaatiline uuring, et hinnata nende otsuste mõju, mis juhatus tegi pensioniplaaniga hõlmatud liikmetele kohaldatavate meetmete kohta;

132. on seisukohal, et peasekretär peaks esitama eelarvekontrollikomisjonile teatise, milles on selgitatud parlamendi rolli fondi varade haldamisel ja järelevalves; tuletab meelde, et pensionifondi hinnangul on fondil isegi pärast 2009. aastal vastu võetud pensioniõiguste väljamakseid piiravate meetmete rakendamist märkimisväärne kindlustusmatemaatiline puudujääk ning fondi varad lõppevad ajavahemikus 2020–2025; on seisukohal, et seda puudujääki ei tuleks maksta kinni maksumaksjate rahast, vaid seda peaks tegema fond ise;

Töökohad

133. võtab teadmiseks finants- ja majanduskriisist tulenevad paljude liikmesriikide eelarvepiirangud ja vajaduse vaadata kriitiliselt läbi kokkuhoiuvõimalused kõigil tasanditel, sealhulgas liidu tasandil; rõhutab seda olukorda silmas pidades, et kui parlamendil oleks ainult üks töökoht samas asukohas, oleks võimalik saavutada tõeline kokkuhoid;

Roheline parlament

134. kordab nõudmist, et eelarvekontrollikomisjonile esitataks keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) aastaaruanne;

135. palub administratsioonil kiirendada meetmete võtmist paberitarbimise otsustavaks vähendamiseks parlamendis; on seisukohal, et elektrooniliste vahendite täiemahuline kasutamine on kõige olulisem viis, kuidas vältida enam kui 1000 tonni paberijäätmete tekkimist igal aastal; on ühtlasi seisukohal, et parlamendiliikmetele tuleks anda võimalus teatada, et nad ei vaja trükitud dokumente;

136. on seisukohal, et transpordi põhjustatud heitkogused annavad kõige suurema osa parlamendi CO2-jalajäljest, mida parlament kavatseb CO2 käsitleva tegevusplaani kohaselt 2020. aastaks vähendada 30 %; nõuab seetõttu piisavate meetmete võtmist CO2-jalajälje vähendamiseks; peab vajalikuks mõju tasakaalustamist käsitlevat uuringut; kutsub parlamendi vastutavaid teenistusi üles esitama sõidubroneeringute tegemisel süstemaatiliselt teavet eri transpordiliikide põhjustatavate heitkoguste kohta;

137. avaldab heameelt ettepaneku üle paigutada kõigisse parlamendi koosolekuruumidesse kraaniveeautomaadid ja seeläbi ressursse kokku hoida, nagu juhatus 2009. aasta veebruaris CO2 käsitlevas tegevusplaanis otsustas;

138. kutsub parlamendi vastutavaid teenistusi üles esitama meetmeid energiatõhususe suurendamiseks parlamendi hoonetes, eriti seoses klaaspindade ja sildade hilisema lisamisega;

139. julgustab parlamendi administratsiooni asendama ametiautod keskkonnasõbralike sõidukitega oma sõidukiparki vähem saastavate autodega pidevalt ajakohastades ja korraldades VIP-minibussidega rühmatransporti Brüsseli ja Strasbourgi lennujaamadesse eesmärgiga vähendada parlamendi CO2-jalajälge; kordab 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis väljendatud taotlust, et parlament looks Strasbourgi oma jalgrattateenistuse; nõuab tungivalt, et see toimuks enne 2011. aasta septembrit; märgib, et parema jalgrattateenuse tõttu võiks autopark olla väiksem;

140. julgustab säästva parlamendi idee raames kasutama täiskogu istungitele sõitmiseks erirongi Brüsselist Strasbourgi; on mures, et registreeritud assistendid, kellel ei ole võimalik saada piletit erirongile, kasutavad järjest sagedamini muid transpordivahendeid; märgib, et parlamendiliikmetel, parlamendi ametnikel ja registreeritud assistentidel peaks olema muude klientide ees eelisõigus erirongi piletitele;

141. tervitab kokkulepet Brüsseli ühistranspordi eest vastutava ettevõttega (STIB), [23] mille kohaselt maksja on kolmas osapool, nii et parlament maksab keskkonnameetmena oma töötajate eest 50 % aastase perioodipileti maksumusest, et vähendada töötajate ühistranspordi kasutamise edendamisega parlamendi CO2-jalajälge; julgustab administratsiooni pidama Belgia riikliku raudtee-ettevõtja (SNCB-NMBS) ja piirkondlike bussiettevõtjatega läbirääkimisi samalaadsete kokkulepete sõlmimiseks;

142. teeb ettepaneku kasutada tööga seotud sõitudel kogutud lennumiile piletite ostmiseks, et parlamendi märkimisväärseid sõidukulusid vähendada;

143. on seisukohal, et keskkonnasõbralikud harjumused omandatakse alates varasest elueast ja Euroopa koolides käivaid lapsi tuleks samuti ergutada sõitma koolibusside ja mitte eraautodega.

[1] ELT L 69, 13.3.2009.

[2] ELT C 308, 12.11.2010, lk 1.

[3] ELT C 172, 30.6.2010, lk 1.

[4] ELT C 303, 9.11.2010, lk 1.

[5] ELT C 308, 12.11.2010, lk 129.

[6] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[7] PE 349.540/Bur/Ann/fin.

[8] ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 78.

[9] ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 163.

[10] ELT C 303, 9.11.2010, lk 198.

[11] ELT L 252, 25.9.2010, lk 3.

[12] Brüsselis on 1001, Luxembourgis 238 ja Strasbourgis 364 kaamerat.

[13] 5. mai 2010. aasta resolutsiooni lõige 61 (ELT L 252, 25.9.2010, lk 11).

[14] http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201009/20100901ATT80830/20100901ATT80830FR.pdf

[15] 2009. aasta aruande punkt 9.14 (ELT C 303, 9.11.2010, lk 199).

[16] Juhatuse 19. aprilli 2010. aasta koosoleku protokoll, PE 439.765/BUR.

[17] Pärast selle protokolli ratifitseerimist, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli üleminekusätete kohta (ELT C 263, 29.9.2010, lk 1).

[18] 25000 kuni 30000 vaatamist kuus.

[19] Filmiauhind LUX: ligikaudu 321000 eurot; Karl Suure Euroopa noorteauhind: ligikaudu 24000 eurot; Euroopa ajakirjanduspreemia: ligikaudu 105500 eurot; Sahharovi auhind: ligikaudu 300000 eurot (kõik on 2009. aasta summad).

[20] 5. mai 2010. aasta resolutsiooni lõige 91 (ELT L 252, 25.9.2010, lk 15).

[] Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.

[] Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.

[23] Société de transports intercommunaux de Bruxelles.

--------------------------------------------------