ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.2

Selleks, et kogutud andmed oleksid täielikud ning et mittekonfidentsiaalse teabe levitamise vältimiseks leiab EMSK, et ettepanekus tuleks muuta järgmisi punkte: — 7 “ning arvestades järgmist” punkti, et kinnitada kohustust koguda kokku andmed kliiniliste uuringute kohta; — direktiivi 90/385/EMÜ punkti 10a, et muuta kohustuslikuks tootjate ja volitatud esindajate kohta teabe edastamine; punkti 10b regulatiivsete andmete kohta ja artikli 11 lõiget 5 väljaantud tõendite kohta; — direktiivi 93/42/EMÜ artikli 16 lõiget 5 väljaantud tõendite kohta.
1.2.6

Et kasutada pürotehnilisi tooteid autotööstuses, peab vastavalt artikli lõikele 1 tootja tagama “pürotehniliste toodete nõuetekohase märgistamise selle riigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus toode tarbijale müüakse”. Komitee arvab, et viide “tarbijale” on eksitav, sest enamik pürotehnilisi tooteid lisatakse mootorsõidukitele tootmisetapis. Seega võib jätkata inglise keele kasutamist teabe edastamiseks originaalvarustusel. Samas on selle varustuse tootjad mures kohustuse pärast trükkida kasutusjuhised kõigi 25 liikmesriigi ametlikes keeltes, sest nad ei saa kontrollida, millises riigis tooteid kasutatakse. Komitee arvates piisab tootjate ohutuskaardist, sest seal on teave esitatud diagrammide ja statistika vormis. — Nõue märgistada “selle riigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus toode tarbijale müüakse” on vastuolus ühtse turu aluspõhimõttega, sest märgistamine erinevates keeltes oleks kaubanduse takistuseks. Komitee arvab samuti, et asendusõhkpatju jms müüakse lõpptarbijale väga harva ja tavaliselt paigaldatakse need töökoja spetsialistide poolt.
3.4.5

Euroopas on teadlaste osakaal töövõimelise elanikkonna hulgas oluliselt madalam kui konkureerivates riikides (5,4 ‰ Euroopa Liidus, 9 ‰ USAs ja 10,1 ‰ Jaapanis, uutes liikmesriikides ja Euroopa lõunapoolsemates riikides on osakaal alla 5 ‰) ning põhjust muretsemiseks annab ka teaduse ja tehnoloogia valdkonnas tegutsevate isikute vanus (35 %, mõnedes liikmesriikides koguni 40 % on vanuses 45–64, samas kui 31 % on vanuses 25–34) (16). Lisaks peaks pakkuma mõtlemisainet tõsiasi, et praegu töötab Ameerika Ühendriikides 150 000 Euroopa teadlast ning et Barcelonas seatud eesmärgi saavutamiseks järgmise kümne aasta jooksul on vaja 500 000–700 000 täiendavat teadlast (17).
3.7.2

Ettepanekus antud vabastus põhineb eeldusel, et nende organisatsioonide ühiskondlikud eesmärgid tagavad iseenesest selle, et raha ei kasutata vääriti. See kehtib enamiku selliste asutuste, tuntud organisatsioonide ja üldsust puudutavate õnnetusjuhtumite korral läbiviidavate avalike hangete puhul, kuid on teada, et terroristid tegutsevad osade väiksemate, vähetuntud asutuste varjus, mis just kui edendavad ühiskondlikke või mittetulunduslikke eesmärke. Mis puudutab tegevusi, millele viidatakse punkti 3.7 viimases osas, siis ei saa määrus kedagi diskrimineerida usulistel alustel; sellest hoolimata on hästi teada, et mittetulundusühingud on mõnikord näiliselt kahjutu “eesliin”, mille varjus rahastatakse terrorismi, mille ülikahjulik loomus tuleb ilmsiks alles hiljem. Kokkuvõtvalt võib öelda, et lisaks paljudele läbipaistvatele mittetulundusühingutele on ka selliseid, mida tuleb hoolikalt kontrollida. Viimaste väljaselgitamine on aga problemaatiline.
1.1

Määruse ettepanekus käsitletud valdkonnad on reguleeritud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 65 ning ettepaneku õiguslik alus on nimetatud lepingu artikli 61 punktis c. Arvestades elatusrahade eripära ja nende piiriülest sissenõudmist, on ettepanek täielikult kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega nii kohtu ja riikliku õiguse kui ka õigussubjektide suhtes.
3.2

Tagada on vaja ühenduse õhuruumis opereerivate kolmandate riikide õhusõidukite ohutus. Samuti on tarvis taastada võrdsed tegutsemisvõimalused maailma nende piirkondadega, mis kehtestavad sellise nõude neisse riikidesse lendavatele Euroopa Liidulennuliinidele (sh USA) ja on rakendanud sellist nõuet, mille tulemuseks on ebaõiglane konkurentsieelis oma lennuliinide kasuks ja ELi lennuliinide kahjuks. Kolmandate riikide lennundusettevõtjate jaoks lisasertifitseerimise kontekstis peaks ühendusel siiski olema selged võimalused sõlmida kolmandate riikidega kahepoolseid kokkuleppeid vastavate sertifikaatide vastastikuseks tunnustamiseks, et vältida rahvusvaheliste lennuliinide ülekoormamist ülemääraste lisasertifikaatidega. Seepärast usub EMSK, et tuleks rakendada ka meetmeid tagamaks, et kõik ICAO liikmesriigid täidaksid oma kohustusi, mis muudaks sellise lisasertifitseerimise tarbetuks.
Äriotstarbeliste lennukite lennukõrgus on 8–13 km, kus nad eraldavad atmosfääri koostist muutvaid ning kliimamuutusi soodustavaid gaase ja tahkeid osakesi.

Süsinikdioksiid (CO 2 ) on kõige olulisem kasvuhoonegaas selle suurte heitkoguste ning pikaajalise atmosfääris püsimise tõttu. Süsinikdioksiidi suurenenud sisalduse otsene soojendav mõju maapinnale on üldtuntud.

Lämmastikoksiidid (NO x ) mõjutavad kliimat kaudselt kahel erineval viisil. Lämmastikoksiidid toodavad päikesevalguse mõjul osooni, kuid nad vähendavad ka metaanisisaldust meid ümbritsevas atmosfääris. Nii osoon kui ka metaan on kanged kasvuhoonegaasid. Lõpptulemusena domineerib osoon metaani mõju üle ja soojendab maapinda.

Otsene kasvuhoonegaasi mõju on õhusõidukitest eralduval veeaurul (H 2 0), kuid see on väike, kuna sademed eemaldavad selle kiiresti. Suurel kõrgusel eraldunud veeaur põhjustab sageli maapinda soojendavate kondensatsioonijälgede moodustumist. Lisaks sellele võivad sellised jäljed muutuda kiudpilvedeks (jääkristallilised pilved). Eeldatavalt on ka nendel märkimisväärne soojendav mõju, kuid see on jätkuvalt võrdlemisi ebaselge.

Sulfaadi- ja tahmaosakestel on võrreldes õhusõidukite muude heitkogustega palju väiksem otsene mõju. Tahm absorbeerib soojust ning sellel on soojendav mõju; sulfaadiosakesed peegeldavad kiirgust ja neil on väike jahutav mõju. Lisaks sellele võivad nad mõjutada pilvede moodustumist ning nende omadusi.
3.9

EMSK on mitmes arvamuses juba väljendanud muret seoses projektide rahastamise, Euroopa aasta raames kindlaksmääratud eesmärkide järgimise (mis on väga kasulik) ja tasakaalustatud jätkamisega (3). Juba Euroopa aasta projekt nõuab muu hulgas vahendite hindamist, kuidas äratada ja tagada sihtgrupi tähelepanu ning kuidas saavutada ja tagada tasakaal jätkusuutlikkuse nõuete vahel. Aastaprogramme ei ole võimalik jälgida iga-aastaselt, kuna programmile eraldatud rahalised vahendid ei ole tagatud järgmistel aastatel ning märgata on ka erinevusi eesmärkide elluviimisel. Küsimus on selles, kuidas käesolev ettepanek võib tagada kõigile kodanikele ja institutsioonidele kultuuride vastastikuse tunnistamise ja tunnustamise, kui eesmärgid on kindlaks määratud ainult üheks aastaks.
5.4.3

Lisaks on kahetsusväärne, et struktuurifondide juhtimine on viimaste aastate jooksul olnud liiga läbipaistmatu ning selle üle on liialt domineerinud kahepoolsed suhted ühenduse administratsiooni ja riiklike administratsioonide vahel, ilma et oleks tõendeid tõhusast kooskõlastamisest ja kontrollist ning järelevalvest fondide korrektse kasutamise üle. Euroopa Kontrollikoda on nimetatud olukorra mitmel korral hukka mõistnud, aga järgnenud konkreetsed korraldused on jäänud liiga piiratuteks. Suurema läbipaistvuse üldpõhimõte ühenduse poliitikate väljatöötamisel, kohandamisel ja elluviimisel ei ole veel laienenud fondide toimimisele ja juhtimisele, nagu peaks olema. Ühtekuuluvuspoliitika strateegilised suunised peaksid edaspidi moodustama aluse selgele ja kindlale liikumisele selles suunas.
4.9

Ka Lissaboni strateegia põhimõttelise eesmärgi saavutamiseks, kus teadmistepõhise ühiskonna loomise abil tugevdatakse Euroopa Majanduspiirkonda, on olulise tähtsusega takistuste kõrvaldamine liikuvuselt. Teadmistepõhine ühiskond on eelduseks ühiskonna arengule ning on samal ajal tähtsaim tootmisjõud. See põhineb uuendustel ja kodanike ideederikkusel. Et neid tugevdada, peab pidevalt toimuma teadmiste ja kogemuste vahetamine. Töötajate liikuvus võib siia olulise panuse anda. Peale selle on ka sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamine osa Lissaboni strateegiast. Seetõttu toetab komitee komisjoni direktiivi ettepaneku eesmärke ka nimetatud seisukohast.
1.10

Sisserände õigusliku raamistiku edasiarendamise vajadus tuleneb osaliselt demograafilisest olukorrast ja Lissaboni strateegia rakendamisest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on märkinud, et “… seoses ELi demograafilise olukorra ja Lissaboni strateegiaga tuleb Euroopal majanduslikel põhjustel sisserännanute […] vastuvõtmise suhtes hakata järgima aktiivset poliitikat. Kuigi igal riigil on oma vajadused ja eripärad, on kõigi liikmesriikide puhul ühine see, et majandusrände kanaleid hakatakse järjest enam avama.” (6). Euroopa Liit ja liikmesriigid vajavad õigusakte, mis võimaldavad töötamise eesmärgil toimuvat rännet õiguspäraste ja läbipaistvate kanalite kaudu. Komitee tunnistab, et rõhk on siinkohal majandusrändel, kuid see on lihtsustatud lähenemine ning leiab, et liikmesriigid peavad rakendama aktiivset poliitikat mitte-majanduslike rändajate vastuvõtmiseks.
1.5

Et lubada nii kolmandast riigist saabuva lennuga transiitreisijate ja transiitpagasi läbivaatusest vabastamist, mis on tuntud mõiste all “ühekordne julgestus”, kui ka lubada sellise lennuga saabuvatel reisijatel kokku saada läbivaadatud lahkuvate reisijatega, on asjakohane toetada ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi kokkuleppeid, milles tunnustatakse, et kolmandas riigis kohaldatud julgestusstandardid on ühenduse standarditega samaväärsed.
6.2

Eriti tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgetasemelise töörühma loomist. Keskkonna- ja energiasäästutehnoloogiad võivad anda Euroopa Liidule ülemaailmses kontekstis olulised eelised. Uus globaalne teadlikkus kliimamuutuste ohust, mis on tingitud liigsest sõltuvusest fossiilsetest kütustest, peaks andma tugeva tõuke tootmis- ja tarbimismudelite muutmiseks. Kõrgetasemelise töörühma ülesanne on raske. Asjaolu, et teised riigid (näiteks Ameerika Ühendriigid) suunavad nüüd samuti suuri investeeringuid keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisse, ei too märkimisväärset kergendust.
1.2

Komitee on siiski kriitilisel seisukohal ja leiab, et kõnealune direktiivi ettepanek on küll vajalik, kuid mitte piisav. Euroopa merede ja ookeanide olukord on niivõrd halb, et olemasolevate meetmete elluviimiseks ja nende täitmise kontrollimiseks oleks vaja tõhusamaid vahendeid. Lisaks sellele sekkutakse ettepanekuga merekeskkonna seisundisse ainult osaliselt, mistõttu leiab komitee, et kõnealust ülesannet täidaks paremini raamdirektiiv, mis võimaldaks järgnevalt integreerida ja täiendada aspekte, mida praeguses ettepanekus ei ole arendatud piisavalt sügavuti.
4.7.1

Teadusuuringute ühiskeskus on õigustatult kaasatud nii teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) kui ka Euratomi seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) tegevustesse. Just nimelt seetõttu, et ta kuulub selles rollis otseselt komisjoni alla, ning just sellepärast, et selles peitub ka tema poliitilise nõustamise ja paindliku rakendatavuse tugevus, tuleb tagada, et ta alluks liikmesriikide kõikide teadusuuringute asutuste nõutud kõrgetele ja läbipaistvatele standarditele, mis puudutavad rahvusvahelist peer-review'd, konkurentsi, ametisse määramise menetlust või personalipoliitikat ja seiret ning on kaasatud rahvusvahelisse teadusühisusse. Komitee peab sellist kaasamist ka eelnimetatud sotsiaalmajandus- ja humanitaarteaduste seisukohalt oluliseks.
1.3

Kodanikukaitse mehhanismi meetmete tugevdamine suuremate pädevuste ning eelkõige enamate ja paremate vahendite abil hõlbustab sekkumist nii ühenduse alal kui väljaspool. Väga oluline on viide kõnealuse mehhanismi kooskõlastamisele ÜRO OCHA (humanitaarabi koordineerimisameti) tegevusega. Siiski on komitee arvamusel, et koordineerimine peaks hõlmama ka Punast Risti ja õnnetuspiirkonnas töötavaid valitsusväliseid organisatsioone ning samuti vabatahtlikke, kellel on katastroofidega toimetulekul oluline roll.
4.10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kohaselt on tarvis kiiresti tegutseda, rakendamaks biomassi tooraine päritolu sertifitseerimissüsteemi. Ainult sel viisil on võimalik takistada negatiivsete mõjude teket ökosüsteemidele ja kliimale. Esitada tuleb järgmised nõudmised (6): — taaskasvavate toorainete kasvatamisel kehtivad heade tavade samad põhimõtted, mis toiduainete tootmises; — maapind peab ka pärast mitte toiduaineteks kasutatava tooraine kasvatamist sobima toiduaineteks kasutatava tooraine kasvatamiseks; — taaskasvavate toorainete kasvatamine peab toimuma põllumajanduslikult juba kasutatud pindadel ja tootmisest kõrvale jäänud pindadel. Siia alla kuuluvad ka alad, mida näiteks ümberkorralduste tõttu ajutiselt ei kasutata. Taaskasvavate toorainete kasvatamine ei tohi põhjustada püsirohumaade vähenemist; — transpordi vähendamiseks peaks tootmine toimuma piirkondliku või kohaliku ringlusena; — keskkonna seisukohalt väärtuslikud pinnad peavad olema looduskaitse all ning nende kasutamine peab toimuma kooskõlas looduskaitse eesmärkidega; — edendada ja kasvatada tuleb neid taaskasvavaid tooraineid, millel on hea ökoloogiline tasakaal; — eriti tuleb tähelepanu pöörata toiduainete ahelate sulgemisele.
1.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 78/1035/EMÜ kolmandatest riikidest imporditavate mittekaubanduslikku laadi kaupade väikesaadetiste maksuvabastuse kohta. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid; see säilitab täielikult õigusaktide sisu ning nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
2.3

Direktiivi ettepaneku eesmärk on vähendada ja ohjeldada üleujutusohtu, mis puudutab inimeste elu ja tervist, nende vara ning samuti loodust ja keskkonda. Kõnealuse ettepaneku kooskõlastamine veepoliitika raamdirektiiviga võimaldab lihtsustada organisatoorset ja haldusmenetlust, sest kasutatakse juba olemasolevaid veepoliitika raamdirektiivis sätestatud valglapiirkondi. See tähendab, et kõik üleujutusohu vältimiseks ja vähendamiseks läbiviidavad tegevused tuleb lülitada iga jõe vesikonna kavasse ja et mõlemal juhul on vastutavad samad asutused, kes saavad uue pädevuse. Lisaks tuleb rõhutada, et uue ettepaneku ajakavade ühtlustamine eelnevalt veepoliitika raamdirektiivis kehtestatud ajakavadega suurendab tõhusust.
1.6

EMSK kiidab küll direktiivi eelnõu eesmärgid heaks, kuid leiab, et need on siiski saavutatavad vaid juhul, kui liikmesriigid kooskõlastavad omavahel direktiivi suuniste ning soovituste tõlgendamise. Vastupidisel juhul on oht, et ühtse turu killustumine pigem suureneb, mitte ei vähene, nagu on direktiivi eesmärk.
4.5.1

Komisjon rõhutab, et määruse ettepaneku eesmärk on reguleerida avaliku teenindamise kohustust transpordisektoris ja selle hüvitamist, mitte käsitleda kõiki teenuste kvaliteedi, sotsiaalsätete ja tarbijakaitsega seotud teemasid. Nii käsitletakse sotsiaalseid õigusi pealiskaudselt vaid artikli 4 lõikes 7. Seda ka seetõttu, et antud valdkond kuulub riiklikkusse pädevusse.
3.7

Igatahes oleks esmalt vaja poliitilises ja ühiskondlikus elus korraldada laiapõhjaline arutelu nende väärtuste üle, mis meil Euroopas on olemas (osaliselt vastupidiselt maailma teistele piirkondadele) ja mida meil tuleb kaitsta, ning eesmärkide üle, mida me soovime saavutada Euroopas säästva arenguga. Veelgi enam: selline arutelu näib olevathiljaks jäänud. Eesmärkide saavutamise teede (s.t strateegia) üle saab hakata arutlema alles siis, kui on selge, millised on need saavutatavad eesmärgid ja säilitatavad (Euroopa) väärtused. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahtleb aga veel kord selles, et nimetatud teemat on juba piisavalt arutatud. Komitee kordab kahe aasta eest väljendatud tõdemust, et juba üksnes mõiste “säästvus” on suuremale osale kodanikest täiesti tundmatu, ning need, kes on sellest kord juba kuulnud, ei oska sellega sisuliselt tihti mitte midagi peale hakata. Need on halvad lähtetingimused poliitiliseks tegutsemiseks (sama võib tõdeda Lissaboni strateegia puhul!).
2.

Komitee kinnitab oma juba mitmel korral väljendatud seisukohta, et ühenduse õigusaktide kodifitseerimine toob Euroopa Liidu õiguslikud vahendid Euroopa kodanikele lähemale. See on eriti oluline ühtekuuluvuspoliitika puhul, mis on ühenduse ülesehitamise seisukohast esmase tähtsusega valdkond.
4.2.3

Pihustusudu vähendajad kroompindamisel. PFOSidega seotud ained lahjendatud lahuses kaitsevad nende töötajate tervist ja ohutust, kes tegelevad metall- või plastikpõhimike kroompindamisega (dekoratiiv- ja kaitsmiseesmärgil) autotööstuses ja teistes lõpptarbijatele suunatud tööstusharudes. Samuti toimivad nad pindpinevuse vähendajate ja märgava ainena, eelkõige plastmassi söövitamisel. On teada, et kroompindamise töökeskkond on raske ja potentsiaalselt ohtlik, eriti tuntud kantserogeenil Cr(IV) põhinevate protsesside puhul. Seega on äärmiselt oluline pihustusudu ja inimese kokkupuuteriski vähendamine. Olukorda saab parandada Cr(III)-l põhinevate protsesside kasutamisega, aga need ei ole veel täielikult saadaval. Ainult PFOSidel põhinevad pindaktiivsed ained on tõestanud end stabiilsetena nii ühes kui teises kontekstis. Nende kasutus oli SCHERi andmetel Euroopas 2000. aastal umbes 10 tonni. Hinnangud aastas keskkonda jõudvate heitmete kohta erinevad märkimisväärselt, sõltuvalt kasutatud protsessidest ja sellest, mil määral neid kontrollitakse heitmete, taaskasutamise ja jäätmepõletuse osas. Ühe Saksamaa tööstuse hinnangu järgi, mis põhineb kohalikule parimale tavale, on heitmete kogumaht ainult 500 kg aastas, kui see kogu Euroopale ekstrapoleerida. Kui kasutataks vähem kvaliteetset tehnoloogiat ja kontrolli, oleksid heitmekogused suuremad. Arvestades, et kroompindamine on suurim valdkond, kus jätkatakse PFOSidega seotud ainete kasutust, ning et tehnoloogia areneb ja teatud piirini on alternatiivid juba saadaval, näib olevat sobiv sätestada ajapiirang kõnealusele komisjoni esitatud erandile. Samuti tuleks viivitamatult teostada analüüsid kokkupuute kohta töökohal ja läbi viia keskkonnariskide hindamine, nagu on SCHER soovitanud. Seda tuleks teha koostöös asjaomase sektoriga, et tagada ELis tootmise jätkumine. Ei ole mõtet kõrvaldada autotootmisest üks oluline etapp, millega kaasneb ilmne oht, et pikas perspektiivis läheb ülejäänud tootmine sama teed. Samuti ei tohiks PFOSidega seotud pihustusudu vähendajate enneaegne kasutusest kõrvaldamine põhjustada töötajatele kõrgema terviseriski. Komitee soovitab, et kõnealust erandit peaks kohaldama ainult viis aastat, enne kui komisjon ja SCHER selle üle vaatab.
3.41

ÜRO säästvat arengut toetava hariduse dekaadi (2005–2015) tuleks seetõttu kasutada, et algatada ulatuslik kampaania eesmärgiga peatada bioloogilise mitmekesisusega seotud teadmiste ja kogemuste täheldatav vähenemine ning selline tendents ümber pöörata. On vaja suurt, positiivset kampaaniat, mis selgitaks, et loodus ei ole luksus, mida ühiskond endale majandusliku heaolu ajal lubab ning millest majanduslikult rasketel aegadel on võimalik loobuda. Bioloogilist mitmekesisust tuleb ühiskonnale esitada taas kui majanduslikku ja kultuurilis-vaimset väärtust. Looduskaitsest tuleb anda positiivne pilt (ja kas on olemas midagi positiivsemat kui elu põhialuste säilitamine); looduskaitse peab valmistama rõõmu ja olema lõbus ning seda ei tohi näha koormana. Sealjuures tuleb ka selgitada, et kulud, mis on tingitud meie elu looduslike põhialuste jätkuvast vähenemisest, on mitmeid kordi suuremad kui kulud nende kaitsele, ning et kaovad väärtused, mida ei ole võimalik väljendada eurodes ja sentides.
2.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub Cambridge Review Reportis esitatud järeldusega, mis puudutavad üksikute liikmesriikide poliitika läbivaatamist 2005. aasta riiklike reformikavade tööhõivepoliitikat käsitlevates lõikudes. Selles komisjoni ülesandel koostatud dokumendis jõutakse järeldusele, et eelkõige just punktis 2.2 esitatud horisontaalsete teemade puhul määraleti küll üksikud meetmed, kuid kokkuvõttes ei ole paljudes liikmesriikides neid käsitletud siiski piisavalt prioriteetselt. Arvestades seda, et paljudes liikmesriikides ei ole olukord tööturul eriti paranenud ning et riiklik rakendamine kõnealustes valdkondades on endiselt puudulik, on EMSK arvates oluline, et iga-aastastes soovitustes liikmesriikidele tuleb eriliselt toonitada nimetatud punkte ning vajadusel teha ka kohandusi mitmeaastastesse suunistesse.
1.11

Seega loodab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et direktiiv võetakse vastu 2006. aastal ning et see on täiendus Euroopa Liidu juba võetud meetmetele ning uutele, kavandatavatele ja veel vastu võtmata meetmetele.
5.2.6

EMSK peab otstarbekamaks määrata kõigepealt kindlaks sihtväärtused, mitte aga kontsentratsiooni ülemmäär. Vastasel juhul kardab komitee, et komisjoni poolt seatud tähtajad on liiga lühikesed, arvestades et õigusmenetlusega tehti algust alles 2005. aasta lõpus. Nii tekiks oht, et liikmesriikidel on liiga vähe aega oma õigusaktide kooskõlla viimiseks, eriti veel kui arvestada seda, et mitmed neist ei suuda tagada vastavust kehtivatele normidele — osaliselt seetõttu, et rakendamisega tehti algust liiga hilja. Samuti juhib komitee tähelepanu asjaolule, et väiksematel liikmesriikidel on raskem kontsentratsiooni ülemmäärast kinni pidada, sest õhusaaste väiksem jaotuvus raskendab nende olukorda. Seega soovitab komitee määrata kontsentratsiooni ülemmäära asemel kindlaks sihtväärtused. Soovitatud normide kehtestamiseks peaksid liikmesriigid ja/või kohalikud omavalitsused tegema suuri, aeganõudvaid ja märkimisväärseid investeeringuid vajavaid jõupingutusi mõõtmispunktide asutamiseks. PM10-osakesi on kerge mõõta ja nende kohta on palju mõõtmisandmeid. Siiski tuleks neid mõõtmisandmeid hinnata ja teha kindlaks, kas liikmesriikidel on võimalik neist kinni pidada. Samas on aga PM2,5-osakesed äärmiselt raskesti mõõdetavad ja väga lenduvad. Seega liiguvad nad õhus väga kergesti ja kuuluvad piiriüleste saasteainete hulka. Lisaks on olemas looduslikke peenosakesi, näiteks meresool, mida oleks loogiline jätta arvesse võtmata.
5.3

Eriti oluline on, et Euroopa Liidu strateegilised eesmärgid määratletaks nii, et need annaksid asjaomastest protsessidest realistliku ülevaate. Sama oluline on, et strateegiate elluviimisel asjakohaseks osutuvad hinnangud võiksid tugineda metoodiliselt usaldusväärsele ja korrapärasele andmete ja andmeseeriate kogumisele ning nende põhjal tehtavatele järeldustele. Oluline on, et rahvusvahelisi võrdlusi võimaldavad andmed ja näitajad oleksid kättesaadavad.
1.7

Määratlemisetappi rahastavad täises ulatuses komisjon ja Eurocontrol. Väljaarendamisetapi puhul on kavandatud, et tööstus rahastab umbes ühe kolmandiku programmist, mis on ligikaudu 100 miljonit eurot aastas seitsme aasta jooksul. Euroopa Liidu panus on 100 miljonit eurot aastas ja Eurocontroli panus 100 miljonit eurot aastas.
5.1

Kõnealuse jaotise sätted on äärmiselt olulised mõistmaks seadustiku struktuuri ja ulatust. Nurgakiviks on artikkel 196, mis määratleb, et õigusaktide rakendamisel “abistab komisjoni tolliseadustiku komitee, edaspidi “komitee”, mis tegutseb “otsuse 1999/468/EÜ artiklite 4 ja 7” alusel ning “võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut””. Praktikas tähendab see seda, et komisjonil on õigus — ehkki komitee abiga — reguleerida kõiki tolliseadustiku aspekte, kooskõlas tavapärase ühenduse menetlusega. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ei ole selles osas vastuväiteid, kuid ta loodab, et vastuvõetud eeskirjad võtavad arvesse kasutajate vajadusi ning on piisavalt paindlikud, et neid oleks võimalik vajalikul ajal ajakohastada kooskõlas tehnikate, tehnoloogia ja kaubandustava arenguga.
3.12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et innovatsioon on panus, mille abil saavutada konkurentsivõimelist majandust koos sotsiaalse ühtekuuluvusega, mitte omaette eesmärk. Kuigi komitee mõistab, et tegemist on väljakutsega, palub ta komisjonil teha statistikat ja toetada uuringuid, et mõõta paremini seoseid innovatsiooni, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse vahel, hindamaks selle tulemusi selgelt ja tõhusalt, ning edastada need veenvalt Euroopa kodanikele. Nagu juba öeldud: looge ambitsioonikaid rakendusi ja tehniliselt julgeid lahendusi, mis põhineksid nende loodavaile sotsiaalsetele ja poliitilistele väärtusele (Dosi et al, 2005).