KOKKUVÕTLIK ARUANNE

1.Sissejuhatus

Käesolev aruanne hõlmab kodanikelt, ametiasutustelt, ühendustelt ja muudelt organisatsioonidelt (edaspidi „sidusrühmad“) saadud sisendit komisjoni algatusele, mis on välja töötatud tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi poolt nõukogu soovitusena vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (edaspidi „soovitus“).

Kodanikel ja sidusrühmadel oli neli nädalat, et anda seoses kõnealuse soovitusega tagasidet komisjoni tegevuskava kohta, mis avaldati parema õigusloome portaalis.

Veebipõhine avalik konsultatsioon, mis on EU Survey kaudu kättesaadav 23 ELi ametlikus keeles, toimus 21. detsembrist 2017 kuni 15. märtsini 2018. Tulemusi analüüsiti DORIS Public Consultation Dashboardi abil ning kasutades kvalitatiivset analüüsi.

Lisaks toimus kaks suunatud konsultatsiooni sidusrühmadega. Valitud sidusrühmadel paluti EU-Survey kaudu vastata küsimustikule ajavahemikus 17. jaanuarist 2018 kuni 14. veebruarini 2018. Küsimustikus oli võrreldes avaliku konsultatsiooni küsimustikuga rohkem avatud küsimusi; ka selle küsimustiku vastuseid analüüsiti DORISe abil ja kvalitatiivse analüüsiga.

Vahetud kohtumised sidusrühmadega toimusid ajavahemikus 18. jaanuarist kuni 9. veebruarini 2018 ning neis osalesid tervishoiu ja kliinilise valdkonna kutseliste töötajate, meditsiiniüliõpilaste, rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja vaktsiinitööstuse esindajad.

Komisjoni tegevuskava kohta laekus kokku 355 vastust, millest 90 % väljendasid vaktsiinikõhklust.

Avaliku konsultatsiooni raames laekus 8 894 vastust, neist 8 688 kodanikelt ja 206 sidusrühmadelt. Üks päev enne avaliku konsultatsiooni sulgemist, 14. märtsil, laekus sellele Prantsusmaalt peaaegu 6 000 vastust (60 % vastuste koguarvust). Suurem osa neist koosnes vastusest „arvamus puudub“ kõikidele küsimustele. Need vastused võivad olla seotud organisatsiooni Institut pour la protection de la santé naturelle poolt veebis avaldatud sõnumiga, mille kohaselt oli see variant ainus võimalik vastus küsimustiku tajutavale vaktsiine pooldavale kallutatusele.

Veebipõhisele suunatud konsultatsioonile vastas 33 sidusrühma ning vahetutest kohtumistest võttis osa 20 sidusrühma.

Kokku laadis tegevuskava kohta PDF-lisadokumente üles 33 osalejat (14 kodanikku ja 19 sidusrühma), avaliku konsultatsiooni raames tegi sama kolm sidusrühma. Neid lisadokumente võetakse analüüsis arvesse.

Dubleerimise, anonüümsuse, ebaasjakohasuse või mõistetamatu keelekasutuse tõttu ei võetud arvesse 13 vastust tegevuskava kohta ja 127 vastust avalikule konsultatsioonile.

Üle 25 % sidusrühmadest olid valitsusvälised organisatsioonid, neile järgnesid tervishoiuasutused ja kutseliidud. Vastanud kodanikest olid 8 769 pärit EList, neist enamik (78,3 %) Prantsusmaalt, millele järgnesid Itaalia (4,4 %) ja Belgia (3,9 %). ELi mittekuuluvatest riikidest laekus 200 vastust.

Käesolevas aruandes on kokku võetud kõik nelja konsultatsiooni vastused. Vastused on rühmitatud vastavalt algatuse kolmele peamisele põhivaldkonnale (sambale): 1) vaktsiinikõhkluse tõrje; 2) kestlik vaktsiinipoliitika ELis; 3) ELi tasandil koordineerimine, sh sihtrühmade dialoogi edendamine ja panus üleilmsesse tervisevaldkonda.

1.I sammas: vaktsiinikõhkluse tõrje

Üle 50 % avaliku konsultatsioonile vastanutest arvas, et hirm vaktsiinide kõrvaltoimete ees, riske käsitleva teabe puudus, vaktsineerimise kohustuslikkus ning vaktsiinide tõhususe usaldamise tase on tegurid, millel on suurim mõju vaktsiinikõhklusele.

1.1.Parem teabevahetus vaktsiinide ohutuse ja tõhususe küsimustes

Vastanud rõhutasid vajadust personaalse suhtluse järele kohalikul tasandil, sealhulgas rõhutati järgmist:

·tagada patsiendikesksus kutseliste tervishoiutöötajate ja patsientide vahelises suhtluses;