EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.6.2018 COM(2018) 435 final 2018/0224(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad

(EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2018) 291 final}

{SWD(2018) 307 final}

{SWD(2018) 308 final}

{SWD(2018) 309 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Põhjused ja eesmärgid Programmi „Euroopa horisont“ käsitlev ettepanek on täielikult kooskõlas komisjoni ettepanekuga järgmise pikaajalise ELi eelarve kohta aastateks 2021–2027 ning komisjoni prioriteetidega, mis on sätestatud töökohtade loomise, majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutuste tegevuskavas ning ülemaailmsetes poliitilistes prioriteetides (kestliku arengu eesmärgid). Sellega toetatakse 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioonis kokku lepitud liidu 2020. aasta järgset tegevuskava. Ettepanek põhineb eeldusel, et teadusuuringud ja innovatsioon võimaldavad lahendada kodanike jaoks esmatähtsaid ülesandeid, suurendavad liidu tootlikkust ja konkurentsivõimet ning on üliolulised meie sotsiaal-majandusliku mudeli ja väärtuste säilitamise ning selliste lahenduste võimaldamise seisukohalt, mis tegelevad probleemidega süsteemsemal viisil. „Euroopa horisondi“ pakett koosneb järgmistest ettepanekutest: 1.teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“, mis sisaldab osalemis- ja levitamiseeskirjade kehtestamist (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule – „ELi toimimise leping“), 2.programmi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm (ELi toimimise leping), 3.Euratomi asutamislepingu kohane teadus- ja koolitusprogramm, mis täiendab programmi „Euroopa horisont“ koos 4.seotud mõjuhinnangute ja finantsselgitustega. Kaitseuuringute eriprogramm on kavas kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega .../.../EL, millega luuakse Euroopa Kaitsefond aastateks 2021–2027. Paketiga ühendatakse kaks kehtivat õigusakti (raamprogramm ning osalemis- ja levitamiseeskirjad) üheks õigusaktiks ja selle käigus tehakse lihtsustamise huvides mitu täiendust. „Euroopa horisont“ tugevdab eelkõige liidu teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, et aidata lahendada meie aja kõige olulisemaid üleilmseid probleeme ja toetada kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Samal ajal suurendab programm liidu, sealhulgas selle tööstusharude konkurentsivõimet. Programm „Euroopa horisont“ aitab saavutada liidu strateegilisi prioriteete ja toetada liidu poliitika väljatöötamist ja rakendamist. Kiirelt muutuvas maailmas sõltub Euroopa edu üha enam tema võimest muuta tipptasemel teadustulemused innovatsiooniks, millel on tõeliselt kasulik mõju meie majandusele ja elukvaliteedile, ning luua uusi turge kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtadega. Selle eesmärgi saavutamiseks ning oma eelkäija edule tuginedes jätkab programm „Euroopa horisont“ kogu teadusuuringute ja innovatsiooni tsükli toetamist integreeritud viisil. Säilitatakse osalemis- ja levitamiseeskirjade ühtse kogumi põhimõte, samas kui käesolev ettepanek parandab neid eeskirju veelgi.

Käesolevas ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 alusel. •Kooskõla kehtivate õigusnormidega Raamprogramm on liidu juhtprogramm, mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni kontseptsioonist kuni turuletoomiseni. Selle eesmärk on täiendada riiklikku ja piirkondlikku rahastamist. Raamprogrammiga on juba pakutud ainulaadset Euroopa lisaväärtust kogu kontinenti hõlmava konkurentsi ja koostöö toetamisel tipptasemel teaduse ja innovatsiooni huvides. See on kaasa toonud teaduslikud läbimurded, konkurentsivõime suurenemise ja lahendused ühiskonnaprobleemidele. Uue kavandatud raamprogrammi „Euroopa horisont“ eesmärk on saavutada veelgi suurem mõju, kui on praegusel programmil „Horisont 2020“, mis on laialdaselt tunnustatud vahend Euroopa ambitsioonide saavutamiseks. Teadusuuringute ja innovatsiooni kiire areng ülemaailmse konkurentsi taustal muudab avaliku sektori toetuse teadusuuringutele ja innovatsioonile olulisemaks kui kunagi varem, eriti liidu tasandil, kus selle lisaväärtus on vaieldamatu. Ettepanek on täielikult kooskõlas komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavaga, sealhulgas peamise eesmärgiga investeerida teadus- ja arendustegevusse 3 % liidu SKPst, samuti teatisega „Euroopa uus teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava – Euroopa võimalus suunata oma tulevikku“ (Euroopa Komisjoni panus juhtide mitteametlikku kohtumisse 16.–17. mail 2018). •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega Ettepanek on liidu olemasolevate poliitikavaldkondadega täielikult kooskõlas. Programm „Euroopa horisont“ töötati välja, võttes arvesse komisjoni praeguseid prioriteete, tulemuspõhise eelarvestamise poliitikat (mis nõuab, et liidu rahastamisprogrammid peavad –rohkem kui kunagi varem – tagama kuludele vastava tulu), 2030. aasta säästva arengu tegevuskava rakendamist, liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ning komisjoni järgmist pikaajalist eelarvet käsitleva ettepaneku rakendamist. Sellistes valdkondades nagu tervishoid, digitehnoloogia, tööstuse ümberkujundamine, kaasav ja demokraatlik ühiskond, loodusvarad, energia, liikuvus, keskkond, toit, vähese CO2-heitega majandus, kosmos ja julgeolek, on teadusuuringud ja innovatsioon otsustava tähtsusega, et lahendada edukalt liidu esmatähtsad ülesanded, milleks on eelkõige töökohad ja majanduskasv, digitaalne ühtne turg, energialiit ja kliimameetmed. Teadusuuringud ja innovatsioon on sellise arenenud majanduse, nagu seda on Euroopa Liit, tootlikkuse ja konkurentsivõime keskmes. Investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni täiendavad ja tugevdavad vastastikku liidu teisi programme. Teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi kasutatakse sünergias liidu teiste programmidega, et soodustada nende kasutuselevõttu riiklikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades sellega Euroopa innovatsioonipotentsiaali. Seda täiendavad teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitlevad tõhusad üldsusele suunatud teavitus- ja selgituskampaaniad. Teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise ja kasutamise vastastikust täiendavust ja sünergiat maksimeeritakse liidu pikaajalise eelarve raames teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise planeerimise protsessi kaudu, mis on piisavalt paindlik, et võimaldada komisjonil ja liidu institutsioonidel kiireloomulistele vajadustele ja uutele prioriteetidele kiirelt reageerida. Ettepanek on seega täielikult kooskõlas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta protsessis kasutatava lähenemisviisiga. Neid sidemeid tuleks jätkata ja tugevdada, tuginedes programmi „Horisont 2020“ raames juba struktuurireformidele antud asjakohastele toetustele, et parandada riiklike teadus- ja innovatsioonisüsteemide kvaliteeti ja tõhusust kolmel tasandil: esiteks märkimisväärsete investeeringute kaudu teadus- ja tehnoloogilistesse teadusuuringutesse ja innovatsiooni; teiseks, muutes ettevõtluskeskkonna innovatsiooni soosivamaks ja vähem riskikartlikuks; ja kolmandaks, tagades, et Euroopa kodanikele pakutakse tuge kiire ja mõnede jaoks turbulentse ülemineku käigus, mille taganttõukajaks on innovatsioon, digiteerimine ja üleilmsed megatrendid, nagu näiteks tehisintellekt ja ringlusmajandus. Käesoleva programmi meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. See tagab programmi meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade järjepidevuse, hoides ära ebakohased konkurentsimoonutused siseturul. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Programmi „Euroopa horisont“ aluseks on ELi toimimise lepingu jaotised „Tööstus“ ning „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos“ (artiklid 173, 182, 183 ja 188). Seoses innovatsiooni tugeva toetamisega põhinevad „Euroopa horisondi“ rakendamisele suunatud eriprogramm ja kaitseuuringute eriprogramm (ibid) nüüd ELi toimimise lepingu jaotistel „Tööstus“ ning „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos“ (artiklid 173 ja 182). Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) loodi jaotise „Tööstus“ sätete alusel ja selle rahastamist jätkatakse rahalise toetusega programmist „Euroopa horisont“. Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi ettepaneku aluseks on Euratomi asutamislepingu artikkel 7. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Liidul on ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 3 alusel selles valdkonnas jagatud (paralleelne) pädevus. Praegu Euroopa ees seisvate probleemidega tegelemiseks peab liit investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et saavutada mastaabisääst, maht ja kiirus. Liidu rahastatud teadus- ja innovatsioonitegevusel on riikliku ja piirkondliku teadusuuringute ja innovatsiooni toetusega võrreldes tõendatud eelised: luuakse kriitiline mass ülemaailmsete probleemidega tegelemiseks; tugevdatakse liidu teaduse tipptaset konkurentsivõimelise rahastamise kaudu; luuakse piiriüleseid valdkondadevahelisi võrgustikke; tugevdatakse inimkapitali; struktureeritakse riiklikke teadusuuringute ja innovatsiooni süsteeme; suurendatakse liidu konkurentsivõimet; luuakse uusi turuvõimalusi.

•Proportsionaalsus Liidu tasandi meetmed võimaldavad riikidevahelist koostööd ja ülemaailmset konkurentsi, et tagada parimate ettepanekute väljavalimine. See tõstab tipptaset ning tagab juhtivate teadusuuringute ja innovatsiooni nähtavuse, kuid toetab ka riikidevahelist liikuvust ja tõmbab ligi kõige andekamaid inimesi. Liidu tasandi programmi raames on parimad võimalused tegeleda väga riskantsete ja pikaajaliste teadusuuringute ja innovatsiooniga, jagades sel viisil riski ning saavutades sellise ulatuse ja mastaabisäästu, mida muul viisil ei oleks võimalik saavutada. Otsitakse vastastikuseid seoseid riiklike algatustega, eelkõige innovatsiooni valdkonnas. Samuti võib see võimendada avaliku ja erasektori lisainvesteeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni; aidata kaasa Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna edasisele tugevdamisele; ning kiirendada uuenduste äriotstarbelist kasutamist ja levitamist. Liidu tasandi programmidega on võimalik toetada ka poliitika kujundamist ja poliitilisi eesmärke. Kavandatud meetmed ei lähe kaugemale liidu eesmärkide saavutamiseks vajalikust. •Õigusakti valik Õigusakt on nagu varemgi määruse vormis, kuna see loob toetusesaajatele õigused ja kohustused, on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liidu liikmesriikides ja raamprogrammiga ühinenud riikides. 3.TAGASIVAATELISE HINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide tagasivaateline hindamine või toimivuse kontroll Liidu raamprogrammid on loonud märkimisväärseid ja pikaajalisi mõjusid, nagu on näidanud järjestikused hindamised pärast seda, kui liit alustas 1984. aastal teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeerimist. Käesolev ettepanek tugineb sidusrühmade tagasisidele, praeguste programmide vahehindamiste tulemustele, eelmiste programmide järelhindamisele ja visiooniuuringutele. Programmi „Horisont 2020“ vahehindamise kohta esitatud teatises määratleti mitu edasiarendamist vajavat valdkonda. Lisaks põhjalikule analüüsile tuginesid programmi „Horisont 2020“ vahehindamise järeldused ulatuslikule sidusrühmade tagasisidele ja sõltumatu kõrgetasemelise töörühma strateegilistele soovitustele ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmide mõju suurendamiseks (Lamy kõrgetasemeline töörühm). Lühidalt võib need järeldused kokku võtta järgmiselt: (a)lihtsustamise jätkamine; (b)läbimurdelise tähtsusega innovatsiooni toetamine; (c)suurema mõju loomine, keskendudes püstitatud ülesannetele ja kodanike kaasamisele; (d)sünergia suurendamine liidu muude rahastamisprogrammide ja poliitikavaldkondadega; (e)rahvusvahelise koostöö tugevdamine; (f)avatuse suurendamine; ning

(g)rahastamisviiside ratsionaliseerimine. •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjon küsis avatud konsultatsioonide kaudu tagasisidet liidu 2020. aasta järgse teadusuuringute ja innovatsiooni programmi kavandi põhielementide kohta. Nende konsultatsioonide tulemused lisati programmi mõjuhinnangusse ja need olid abiks praeguse seadusliku ettepaneku koostamisel. Konsultatsioone korraldati eri aegadel, et tagada sidusrühmade seisukohtade järjekindel arvessevõtmine programmi „Euroopa horisont“ väljatöötamisel ja sõnastamisel. Eri teabevajaduste arvessevõtmiseks toimusid konsultatsioonid sidusrühmade konverentside ja ürituste, eksperdirühmade, veebikonsultatsioonide, töörühmade, kohtumiste ja seminaride ning seisukohtade analüüside vormis. 97 % vastanutest, kes osalesid teemavaldkondadel põhineval liidu järgmist pikaajalist eelarvet käsitleval avalikul konsultatsioonil investeeringute, teadusuuringute ja innovatsiooni, VKEde ja ühtse turu valdkonnas, nimetasid liidu kõige olulisema poliitilise ülesandena teadusuuringute ja innovatsiooni edendamist. Sidusrühmade põhisõnumid saab kokku võtta järgmiselt: ·programmi „Horisont 2020“ kolmesambaline struktuur tuleks säilitada, kuigi vaja on paremaid sidemeid sammaste vahel; ·edukatele üksikteadlastele suunatud meetmete (Euroopa Teadusnõukoguga (ERC) seotud ja Marie Skłodowska-Curie meetmed) jaoks on vaja suuremaid eelarveid; ·toetused peaksid jääma peamiseks rahastamismudeliks, mida täiendavad vajaduse korral sihtotstarbelised rahastamisvahendid; ·toetada tuleks tegevust, mis aitab levitada või jagada tipptaset; ·osalemise laiendamiseks on olulised väiksemad koostööprojektid; ·püstitatud ülesannetel on kõik vajalikud tunnused, et olla mõjukas edasiliikumise viis; ·kodanikud peaksid olema rohkem kaasatud raamprogrammi; ·Euroopa innovatsiooninõukogu peaks olema innovatsiooni kiirendaja Euroopas; ·vaja on tõhustada rahvusvahelist koostööd ülemaailmsete probleemide lahendamiseks; ·liidu rahastatud projektidega saadud andmed ja teadmised peaksid olema kättesaadavad kõigile; ·on olemas selge vajadus muuta teadusuuringute ja innovatsiooni valdkond lihtsamaks; ·sünergiat liidu teiste programmidega on raske saavutada, kuid see on kindlasti vajalik; ·programmitööd seoses konkursikutsete ja püstitatud ülesannetega tuleb tõhustada;

·lihtsustamise suund peab jätkuma; ning ·võimekus mõju mõõta ja sellest teavitada on keskse tähtsusega. •Väliseksperdid Komisjon on laialdaselt kasutanud välisekspertide teadmisi. See hõlmab eelkõige Pascal Lamy juhitud kõrgetasemelise töörühma soovitusi ja järeldusi, mis on esitatud ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise sõltumatu kõrgetasemelise töörühma juulis 2017 vastuvõetud aruandes „LAB – FAB – APP: Investing in the European future we want“ (LAB – FAB – APP: soovime investeerida Euroopa tulevikku). Euroopa innovatsiooninõukogu kõrgetasemeline novaatorite töörühm loodi 2017. aasta jaanuaris ja seda volitati toetama Euroopa Komisjoni Euroopa innovatsiooninõukogu arendamisel. Aruanne „ Europe is back: Accelerating breakthrough innovation “ (Euroopa on tagasi: läbimurdelise innovatsiooni kiirendamine) koos 14 soovitusega võeti vastu 2018. aasta jaanuaris. Vastavalt Lamy aruande soovitustele püstitatud ülesannete kohta määrati välisekspert, kes nõustab komisjoni ülesandepõhise lähenemisviisi osas. Professor Mariana Mazzucato esitas 2018. aasta veebruaris aruande „ Mission-Oriented Research & Innovation in the European Union - A problem-solving approach to fuel innovation-led growth “ (Ülesandepõhised teadusuuringud ja innovatsioon Euroopa Liidus – probleemi lahendamisele suunatud lähenemisviis innovatsioonipõhise majanduskasvu hoogustamiseks), milles ta soovitas viit põhikriteeriumi liidu tasandil püstitavate ülesannete valimiseks. Professor Jürgen Rüttgersi juhitud tööstustehnoloogia kõrgetasemeline strateegiarühm tegi ettepaneku progressi võimaldavate tehnoloogiate uuesti määratlemiseks ja esitas soovitused, kuidas maksimeerida nende panust kaasavasse majanduskasvu ja demokraatiasse, jõukusse, võrdõiguslikkusesse ja parematesse töökohtadesse. Kõrgetasemeliste töörühmade aruannete ja uuringute põhjalik loetelu on esitatud mõjuhinnangu lisas. •Mõjuhinnang Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang. Õiguskontrollikomitee arvamus oli positiivne, kuid teatavate reservatsioonidega; soovitati paremini kirjeldada i) tasakaalu programmi sammaste vahel, ii) EIC ning teadusuuringute ja innovatsiooni missioonide põhjendusi ja lisaväärtust ning iii) lihtsustatud rakendusmehhanisme. Ülemaailmselt konkurentsivõimelises, üha enam teadmistepõhises majanduses on teadusuuringud ja innovatsioon sellise arenenud majanduse puhul, nagu seda on Euroopa, tootlikkuse ja konkurentsivõime jaoks määravad: viimastel kümnenditel on umbes kaks kolmandikku Euroopa majanduskasvust käivitanud innovatsioon. See hoogustab ja toetab uute ja paremate töökohtade loomist ning teadmismahukate valdkondade arendamist, mis moodustavad Euroopas üle 33 % kogu tööhõivest. Euroopa peab säilitama ja isegi suurendama oma tehnoloogilist, tööstuslikku ja uuenduslikku suutlikkust jätkusuutlikul viisil strateegilistes valdkondades, mis toetavad meie ühiskonda, majandust ja rahvusvahelisi kohustusi. Tuleb teha rohkem, et stimuleerida Euroopas laialdast innovatsiooni, mis on Euroopa sotsiaal-majandusliku mudeli ja väärtuste säilitamise alus. Programmi jätkamise eeldatavaid mõjusid analüüsiti mõjuhinnangus. Käimasoleva programmiga võrreldes oodatakse programmilt „Euroopa horisont“ järgmist: ·suurema hulga uute teadmiste ja tehnoloogiate loomine, teadusliku tipptaseme edendamine ja märkimisväärne teaduslik mõju. Programmiga jätkatakse tippteadlaste ja novaatorite piiriülese koostöö hõlbustamist, võimaldades riigi- ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni riikide ja valdkondade vahel koordineerida. „Horisont 2020“ on juba ligi tõmmanud maailma parimaid teadusasutusi ja teadlasi, toetanud 340 000 teadlast ja arendanud Euroopa kõrge kvalifikatsiooniga inimkapitali. Programmi „Horisont 2020“ raames ilmunud teadusväljaannete puhul on tegemist maailmatasemega (viidatud maailma keskmisest enam kui kaks korda rohkem) ning need on aidanud kaasa olulistele teaduslikele läbimurretele; ·positiivne mõju majanduskasvule, kaubandusele ja investeeringute voogudele ning kvaliteetsetele töökohtadele ja teadlaste rahvusvahelisele liikuvusele Euroopa teadusruumis. Programm suurendab SKPd 25 aasta jooksul eeldatavasti keskmiselt 0,08 %lt 0,19 %le, mis tähendab, et iga investeeritud euro võib samal ajavahemikul sisse tuua kuni 11 eurot SKPst. Liidu investeeringute puhul eeldatakse, et investeerimisfaasis (2021–2027) luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas hinnangu kohaselt otseselt 100 000 töökohta. Programmist tulenev majandustegevus peaks aastatel 2027–2036 kaudselt soodustama kuni 200 000 töökoha loomist, millest 40 % puhul on nõutav kõrge kvalifikatsioon; ·märkimisväärne sotsiaalne ja keskkonnamõju. See mõju luuakse teadustulemuste levitamise, kasutamise ja kasutuselevõtu ning nende uuteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks ümberkujundamise kaudu, mis omakorda aitab edukalt saavutada poliitilisi eesmärke, samuti sotsiaalset ja ökoinnovatsiooni. Need mõjud tähendavad, et liidu teadusuuringute ja innovatsiooni programmi katkestamise võimalik hind (st ühtsest Euroopast loobumise maksumus) on märkimisväärne. Lõpetamine võib kaasa tuua konkurentsivõime ja majanduskasvu vähenemise (SKP vähenemine kuni 720 miljardi euro võrra 25 aasta jooksul), era- ja riiklike investeeringute järsu vähendamise, mida praegu võimendatakse liidu tasandi kaasinvesteeringutega, ning märkimisväärse sotsiaalsete, keskkonna- ja majandusmõjude vähenemise. Lisaks jätkatakse uue programmiga eeskirjade lihtsustamist, suurendatakse õiguskindlust ja vähendatakse toetusesaajate ja programmijuhtide halduskoormust.

•Lihtsustamine Lihtsustamine on programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamiseks keskse tähtsusega. Parimate teadlaste ja kõige innovaatilisemate ettevõtjate ligitõmbamiseks peab osalemise halduskoormus olema minimaalne. Peamised lihtsustamisfunktsioonid, mis on enamasti sätestatud osalemis- ja levitamiseeskirjades (täpsemad üksikasjad allpool): –järjepidevus „Horisont 2020“ suhtes rakendatud lihtsustamismeetmete puhul, mida osalejad hindasid positiivselt, näiteks programmi kolmesambaline struktuur, lihtne rahastamismudel ja osalejate portaal; –rahastamisviiside lihtsustamine: ühtlustatakse näiteks lähenemisviisi partnerlusele, kasutades nende valikul ja rakendamisel ainult kolme liiki ja selget kriteeriumikogumit, et tagada programmi „Euroopa horisont“ toetus üldiste ja konkreetsete eesmärkide täitmisele; –tegelike kulude hüvitamise praeguse süsteemi edasine lihtsustamine, eelkõige seoses personalikuludega; –toetusesaajate tavapärase raamatupidamistava laiem tunnustamine, eelkõige seoses ettevõttesiseste arvete ja teenustega, mis hõlmaks ka programmiga „Horisont 2020“ võrdväärseid suuri teadustaristuid; –lihtsustatud kuluvõimaluste laialdasem kasutamine, nagu on ette nähtud uue finantsmäärusega, eelkõige projekti rahastamiseks senisest rohkem ühekordsete maksete kasutamine asjakohastes valdkondades ja võttes arvesse programmi „Horisont 2020“ katseprojekti õppetunde; –auditite suurem ristkasutus, et vähendada liidu mitmes rahastamisprogrammis osalevate toetusesaajate auditikoormust; –osalejate tagatisfondi (uue nimega „vastastikune kindlustusmehhanism“) laiendamine mis tahes otse hallatav liidu programmi toetusesaajale ning meetmetele, mis ei ole kaetud programmi „Horisont 2020“ fondiga (artikli 185 kohased algatused); –kvaliteedimärgise vastuvõtmine, mille jaoks ettepanekud võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-st või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist; –ettepaneku hindamise ja valikuprotsessi põhielementide säilitamine kõigis programmi „Euroopa horisont“ osades. Konkursikutsete raames püütakse siiski leida laiemaid ekspertteadmisi, sealhulgas kasutajarühmade ja kodanikuühiskonnalt pärinevad ekspertteadmised. Ülesandepõhise lähenemisviisi uudsus seisneb edasiliikumises tipptaseme ja mõju hindamiselt üksnes üksikettepanekute tasandil ka selle hindamiseni, kuidas suurepärased ettepanekud portfellina kokku sobivad. Kuigi eeskirjades on peamisi põhimõtteid eelnevalt täpsustatud, esitatakse tööprogrammides lepingute sõlmimise kriteeriumide kohaldamise täiendavad üksikasjad sõltuvalt konkursikutsete ja vahendite eesmärkidest (nt aspektid, mida tuleb hindamismenetlustes arvesse võtta). Lisaks „Euroopa horisondi“ põhiõigusaktidele võetakse meetmeid programmi rakendamise lihtsustamiseks, alustades toetuslepingute näidistest ja hõlmates kõik protsessid, dokumendid, abiliinid, tugiteenused ja IT-süsteemid, leevendades veelgi osalejate halduskoormust ja kiirendades toetuste eraldamise protsessi. Komisjon töötab sellised täiustatud rakendusvahendid välja paralleelselt seadusandliku protsessiga, konsulteerides sidusrühmadega. •Põhiõigused Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. 4.EELARVE MÕJU Kõikide ettepanekute eelarve on esitatud kehtivates hindades. Komisjon võib kulude-tulude analüüsi alusel jätkata „Euroopa horisondi“ rakendamisel rakendusametite kasutamist.

5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon võib suurendada rakendusametitele delegeeritud eelarve osa sõltuvalt kohustusliku kulude-tulude analüüsi tulemustest. Võttes arvesse uue raamprogrammi uusi elemente (nt poliitikaeesmärgid ja Euroopa Innovatsiooninõukogu) ja delegeeritava eelarve suurendamist, on vaja muuta ametite volitusi. Selline lähenemine aitab vähendada halduskulusid, parandada sünergiat teiste programmidega ja rohkem keskenduda tulemuslikkusele. Eriti olulise poliitilise sisuga tegevus on põhimõtteliselt rakendusametitele delegeerimisest välja jäetud, kuid tagasiside esitamist komisjonile teadusuuringute ja innovatsiooni andmete ning kõnealuste ametite tulemuste kohta suurendatakse kooskõlas levitamise ja kasutamise strateegiaga, et tugevdada poliitika kujundamise tõenduspõhisust. Hindamised toimuvad kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 22 ja 23, milles kolm institutsiooni kinnitasid, et olemasolevate õigusaktide ja poliitika hindamine peaks pakkuma aluse edaspidiste meetmete võimaluste mõjude hindamiseks. Hindamiste käigus hinnatakse programmi mõju kohapeal, tuginedes programmi näitajatele/eesmärkidele, ning üksikasjalikule analüüsile selle kohta, mil määral võib programmi pidada asjakohaseks, tulemuslikuks, tõhusaks, piisavalt liidu lisaväärtust pakkuvaks, ja kuidas on see kooskõlas liidu teiste poliitikavaldkondadega. See sisaldab õppetunde, mis on saadud puuduste/probleemide tuvastamisel või meetmete või nende tulemuste edasise täiustamise võimaluste kindlaks tegemisel ning nende kasutamise/mõju suurendamisel. Selleks et programmi mõju oleks võimalik paremini jälgida ja sellest teavitada, koosneb programmi „Euroopa horisont“ seire- ja hindamissüsteem kolmest peamisest osast: ·programmi tulemuslikkuse iga-aastane seire: tulemuslikkuse näitajate jälgimine lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis vastavalt peamistele mõjutamisvõimalustele programmi eesmärkide saavutamisel, mis põhineb võimaluse korral lähteväärtustel ja eesmärkidel; ·programmi juhtimis- ja rakendamisandmete pidev kogumine; ·programmi kaks täiemahulist (meta)-hindamist vahe- ja järelhindamisena (lõpetamisel). Need hindamised põhinevad programmi iga osa, meetmeliigi ja rakendusmehhanismi kooskõlastatud hindamistel vastavalt ühistele hindamiskriteeriumidele ja standardmeetoditele ning annavad teada kohandustest, mida on vaja programmis teha. Mõjutamisvõimalused ja nendega seotud peamised näitajad struktureerivad programmi eesmärkide saavutamise iga-aastast seiret. Need võimalused kajastavad kolme täiendavat mõjukategooriat, mis peegeldavad teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute mittelineaarset iseloomu: 1.teaduslik mõju, mis on seotud kvaliteetsete uute teadmiste, oskuste, tehnoloogiate ja ülemaailmsete probleemide lahenduste leidmise ja levitamise toetamisega; 2.ühiskondlik mõju, mis on seotud teadusuuringute ja innovatsiooni mõju tugevdamisega liidu poliitika väljatöötamisel, toetamisel ja rakendamisel, ning tööstuse ja ühiskonna uuenduslike lahenduste kasutuselevõtmise toetamisega ülemaailmsete probleemidega tegelemisel; 3.majanduslik mõju, mis on seotud kõikide uuendustegevuse vormide, sealhulgas läbimurdelise innovatsiooni edendamise ja uuenduslike lahenduste turuleviimise tugevdamisega. Mõlema mõjukategooria puhul kasutatakse kaudseid näitajaid lühikese, keskmise ja pikemaajalise edasiliikumise eristamise jälgimiseks. Juhtimis- ja rakendusandmete kogumist programmi kõikide osade ning kõikide tulemuste saavutamise mehhanismide kohta jätkatakse reaalaja lähedaselt. Neid andmeid kogutakse keskselt juhitaval ja ühtlustatud viisil. Samuti on see jätkuvalt avalikult kättesaadav sihtotstarbelise veebiportaali kaudu, mis võimaldab koguda reaalajas andmeid programmi osade, meetme- ja organisatsiooniliikide kohta (sealhulgas konkreetsed andmed VKEde jaoks). See hõlmab muu hulgas ettepanekuid, taotlusi, osalusi ja projekte (number, kvaliteet, liidu toetus jne); edukuse määrasid; hindajate, taotlejate ja osalejate profiile (põhinevad osaliselt kordumatutel tunnustel, sealhulgas riik, sugu, käive, roll projektis jne); rakendamist (sealhulgas toetuse saamiseni kuluv aeg, veamäär, rahulolu määr ja riskide võtmise määr jne); teabeedastust, levitamist ja kasutamist; panust liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisse. Selleks et paremini jälgida investeeringuid teadmusühiskonna suunas liikumisel, võib programmide käigus koguda teavet liidu vahendite kohta, mida on eraldatud eelkõige raamprogrammidest teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutamiseks ja rakendamiseks. •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus „Euroopa horisont“ on uus raamprogramm, mille eesmärk on maksimaalse mõju saavutamine teadusuuringute ja innovatsiooni pideva arengu kontekstis, ning mille ülesehitus on kavandatud suurema ühtsuse ja tulemuslikkuse huvides. Euroopa teadusruumi tugevdamiseks tehakse ettepanek kasutada kolmesambalist struktuuri, kus iga sammas on vastastikku ühendatud teistega ja täiendatud toetavate meetmetega.

Kolmesambaline struktuur Avatud teadusega seotud esimene sammas tagab tugeva järjepidevuse programmiga „Horisont 2020“ tipptasemel teaduse toetamisel, kasutades alt üles lähenemisviisi, et tõhustada liidu teadusalast juhtpositsiooni, kvaliteetsete teadmiste ja oskuste arendamist Euroopa Teadus Nõukogu, Marie Skłodowska-Curie meetmete ja teadustaristute kaudu. Avatud teaduse põhimõtted ja tavad integreeritakse kogu programmi ulatuses. Ülemaailmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõimega seotud teise samba abil jätkatakse tegelemist ühiskondlikke väljakutsetega ja edendatakse tööstustehnoloogiaid rohkem ülalt alla suunatud lähenemisviisi kaudu, käsitledes liidu ja ülemaailmseid poliitika ja konkurentsivõime probleeme ja võimalusi. Need on integreeritud viide teemavaldkonda (tervishoid; kaasav ja turvaline ühiskond; digivaldkond ja tööstus; kliima, energeetika ja liikuvus; ning toit ja loodusvarad), mis on kooskõlas liidu ja ülemaailmsete poliitiliste prioriteetidega (kestliku arengu eesmärgid) ning mille peamised mõjurid on koostöö ja konkurentsivõime. Teemavaldkondade ühendamine, millest igaühel on mitu sekkumisvaldkonda, on mõeldud selleks, et stimuleerida teadusharude ja valdkondade vahelist, poliitikavaldkondade vahelist ja rahvusvahelist koostööd, saavutades seeläbi suurema mõju ja kasutades paremini ära innovatsioonipotentsiaali, mis on sageli suurim teadusharude ja sektorite kokkupuutepunktis. Koos tavapäraste konkursikutsetega võetakse kasutusele piiratud hulk väga nähtavaid poliitikaeesmärke. Need töötatakse välja strateegilise planeerimise protsessi kontekstis. Poliitikaeesmärgid, millel on ambitsioonikad, kuid ajaliselt piiritletud ja saavutatavad sihid, peaksid üldsust kõnetama ja kaasama, kui see on asjakohane. Need on kavas välja töötada koos liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, sidusrühmade ja kodanikega. Teine sammas hõlmab tööstuse olulist rolli programmi kõigi eesmärkide saavutamisel. Selleks et tagada tööstuse konkurentsivõime ja suutlikkus lahendada eesseisvad üleilmsed probleemid, peab liit tugevdama ja säilitama oma tehnoloogilist ja tööstuslikku suutlikkust kesksetes valdkondades, mis toetavad meie majanduse ja ühiskonna ümberkujundamist. Prioriteediks on investeeringud progressi võimaldavatesse tulevikutehnoloogiatesse. Teise samba abil pakutakse ka teaduslikke tõendeid ja tehnilist tuge liidu poliitika toetuseks, sealhulgas Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuse kaudu. See sammas aitab saavutada liidu poliitilisi eesmärke innovatsioonipõhimõtte vaimus, nagu on esitatud Euroopa Komisjoni 15. mai 2018. aasta teatises „Euroopa uus teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava“. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et suurendada väikese ja keskmise sissetulekuga kolmandate riikidest pärit üksuste osalust teadustöös ja rahastuse saamises. Kuigi innovatsiooni toetatakse kogu programmi vältel, keskendub kolmas – avatud innovatsiooni – sammas Euroopa Innovatsiooninõukogu asutamise kaudu peamiselt läbimurde suurendamisele, samuti toetab see sammas Euroopa innovatsiooni ökosüsteeme ja jätkab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) toetamist. Euroopa Innovatsiooninõukogust saab ühtne kontaktpunkt suure potentsiaaliga novaatorite jaoks. Tegevus määratakse kindlaks peamiselt alt ülespoole. See peaks oluliselt lihtsustama ja ühtlustama praegust toetust ja kaotama mis tahes erinevuse toetuste rahastamisel programmi „Euroopa horisont“ muude osade ja InvestEU rahastamisvahendite raames. Toetatakse ka koostööd riiklike ja piirkondlike innovatsiooniasutustega ning nende vahel, aga ka Euroopa innovatsioonimaastiku mis tahes muu avaliku või erasektori ning üldise või valdkondliku osalejaga. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut täiendab Euroopa Innovatsiooninõukogu, edendades jätkusuutlikke innovatsiooni ökosüsteeme ja arendades oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu ettevõtlus- ja innovatsioonioskusi prioriteetsetes valdkondades. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut aitab muuta ELi ülikoole ettevõtlusele suunatuks ning selle tegevus suurendab maksimaalselt koostoimet ja vastastikust täiendavust ülemaailmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba meetmetega Euroopa majanduslik ja sotsiaalne jõukus, elukvaliteet ja töökohad ning keskkond sõltuvad Euroopa võimest luua teadmisi ja teha uuendusi. Esimese ja kolmanda samba alt-üles lähenemisviisid on suunatud peamiselt tipptaseme tugevdamisele, teadmiste ja innovatsiooni loomisele ning investeeringute suurendamisele eelkõige uutes kiiresti kasvavates tipptasemel teaduse ja läbimurdelise innovatsiooni valdkondades, millel on potentsiaal laieneda. See on oluline, et vähendada vahet teadmiste ja innovatsiooni vahel ning tugevdada liidu teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, toetades seeläbi liidu strateegilisi eesmärke ja poliitilisi prioriteete ning aidates kaasa pikaajalisele majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Kolme sammast toetab Euroopa teadusruumi tugevdamisele suunatud tegevus, täpsemalt tipp-pädevuse jagamine, et täielikult ära kasutada potentsiaali teadusuuringute ja innovatsiooniga vähem tegelevates riikides, et nad saavutaksid liidu kõrged tipptaseme standardid (nt koostöö, mestimise, ERA õppetoolide kaudu); ning Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi reformimine ja tõhustamine, hõlmates poliitika toetusvahendi järgmist põlvkonda. See osa hõlmab ka järgmist tegevust: visiooniuuringud; raamprogrammi seire ja hindamine ning tulemuste levitamine ja kasutamine; Euroopa ülikoolide moderniseerimine; tõhusama rahvusvahelise koostöö toetamine; ning teadus, ühiskond ja kodanikud. Kolmesambaline struktuur tugevdab erinevate programmiosade sisemist ühtsust programmi tasandi eesmärkide saavutamiseks. Sekkumise selgelt määratletud ja täiendavad põhjendused suurendavad nende vastastikust seotust, mille puhul avatud teadus ja avatud innovatsioon on ühised teemad. See tagab süsteemse, mõjupõhise lähenemisviisi, mis parema mõju saavutamiseks hõlmab eri valdkondi ja kapseldunud osi. Poliitikaeesmärgid toimivad näiteks tõmbejõuna avatud teaduse ja avatud innovatsiooni sammaste tegevuses, samal ajal kui kiire laienemispotentsiaaliga innovatsioonist, mis tuleneb koostööpõhistest teadusuuringutest, Euroopa Teadusnõukogu tõenditest toimivuse kohta või Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondadest, teatatakse kiiresti Euroopa innovatsiooninõukogule. Strateegiline planeerimine tugevdab programmi sisemist sidusust veelgi. Valdkonnaülesed elemendid „Euroopa horisont“ tugevdab märkimisväärselt rahvusvahelist koostööd, mis on ülioluline, et tagada juurdepääs talentidele, teadmistele, oskusteabele, rajatistele ja turgudele kogu maailmas, et lahendada tõhusalt ülemaailmseid probleeme ja täita ülemaailmseid kohustusi. Raamprogramm hoogustab koostööd ja laiendab assotsiatsioonilepinguid, et hõlmata riike, kus on tipptasemel teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni alane suutlikkus. Programmiga jätkatakse madala ja keskmise sissetulekuga riikide üksuste ning tööstusriikide ja tärkava turumajandusega riikide üksuste rahastamist ainult juhul, kui neil on oluline pädevus või olulised rajatised. Avatud teaduse põhimõttest saab uue programmi tegutsemisviis. See läheb kaugemale programmi „Horisont 2020“ avatud juurdepääsu poliitikast ja eeldab avatud juurdepääsu trükistele ja andmetele (viimaste puhul on olemas tugevad loobumisvõimalused) ja teadusuuringute andmehalduskavadele. Programm soodustab leitavate, juurdepääsetavate, ristkasutatavate ja taaskasutatavate (FAIR – Findable, Accessible, Interoperable and Re-usable) andmete laialdast kasutamist ja tegevust, mis suurendab teadlaste avatud teaduse oskusi ja toetab avatud teaduse edendamise tulemustasustamise süsteeme. Keskset rolli etendavad teadusuuringute usaldusväärsus ja kodanike teadustegevus, samuti uue põlvkonna teadusuuringute hindamise näitajate väljatöötamine. „Euroopa horisont“ võtab partnerluste suhtes kasutusele uue ja rohkem mõjule keskendunud lähenemise. Euroopa partnerluste praegust suurt hulka vähendatakse, nii et neid saaks jätkata lihtsustatud vormides, mis on avatud kõigile (nt akadeemilised ringkonnad, tööstus, liikmesriigid ja heategevuslikud sihtasutused), tagades samas, et nad saavad tõhusalt kaasa aidata programmi „Euroopa horisont“ üldiste ja konkreetsete eesmärkide saavutamisele. Need kujundatakse liidu lisaväärtuse, läbipaistvuse, avatuse, mõju, võimendava mõju, kõikide asjaosaliste pikaajaliste rahaliste kohustuste, liidu, riiklike ja piirkondlike algatuste paindlikkuse, ühtsuse ja vastastikuse täiendavuse alusel. Selle lähenemisviisi eesmärk on partnerluste konsolideerimine ja vähendamine, mis väldib kattumist ja dubleerimist ning on paremini kooskõlas liidu poliitiliste prioriteetidega. Partnerlused toimivad kolmel tasandil: (a)kaasprogramm, tuginedes vastastikuse mõistmise memorandumile või partneritega sõlmitud lepingutele; (b)kaasrahastamine programmi ühtse ja paindliku kaasrahastamismeetme alusel;

(c)institutsioonilised partnerlused (põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 185 või 187 ning teadmis- ja innovaatikakogukondi käsitleval EITi määrusel). Partnerluse valdkonnad, sealhulgas olemasolevate partnerluste võimalik jätkamine, määratakse kindlaks strateegilise planeerimise protsessis (kavandatud õiguslikus aluses on esitatud ainult nende kasutamist suunavad vahendid ja kriteeriumid). Ettepanekud EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kohta nähakse ette Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegilise innovatsiooni kavas ning selles võetakse arvesse strateegilise planeerimise tulemusi. Teemad tehakse kindlaks ja valitakse selliselt, et maksimeerida täiendatavust ja koostoimet ülemaailmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba meetmetega. Komisjoni ettepanekus 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta seati ambitsioonikam eesmärk integreerida kliimamuutuse küsimus kõikidesse ELi programmidesse ning üldeesmärk, et 25 % ELi kulutustest oleks suunatud kliimaeesmärkide saavutamisele. Käesoleva programmi panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse liidu kliimanäitajate süsteemi abil asjakohase detailsusega, sealhulgas täpsema metoodika kasutamisega, kui see on kättesaadav. Komisjon jätkab iga-aastast teabe esitamist kulukohustuste assigneeringute kohta aastaeelarve projekti raames. Selleks et toetada programmi sellise potentsiaali kasutamist, mis aitab saavutada kliimaeesmärke, püüab komisjon leida asjakohaseid meetmeid kogu programmi ettevalmistamise, rakendamise, läbivaatamise ja hindamise kestel. Sünergia Strateegilise planeerimise protsessi kaudu, mis toimib võrdlusraamistikuna teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks kogu liidu eelarves, julgustatakse ja tugevdatakse väga suurel määral sünergiat liidu eri programmide vahel. Sellega tagatakse tõhus ja toimiv sünergia liidu teiste programmidega eelkõige selleks, et arendada välja tõhusam side teaduse ja poliitika vahel ja lahendada poliitika vajadusi, ning samuti selleks, et edendada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kiiremat levikut ja kasutuselevõttu ning võimaldada ühiste eesmärkide ja ühiste tegevusvaldkondade (nt partnerluse ja poliitikaeesmärkide valdkonnad) järgimist. Need programmid hõlmavad muu hulgas ühist põllumajanduspoliitikat (CAP); Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF); Euroopa Sotsiaalfondi (ESF+); Euroopa kosmoseprogrammi; ühtse turu programmi; keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE); Euroopa Ühendamise Rahastut (CEF); digitaalse Euroopa programmi DEP; Erasmuse programmi; InvestEU fondi ja välistegevuse vahendeid (naabruse, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (Neighbourhood, Development and International Cooperation Instrument – NDICI) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III)). Erilist tähelepanu pööratakse seostele Euroopa poolaasta ja reformide elluviimise vahendiga, sealhulgas poliitika toetusvahendi kaudu. Programmiga „Euroopa horisont“ üksteist täielikult vastastikku täiendades on nende programmide kaudu võimalik toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, sealhulgas konkreetsete riiklike / piirkondlike kontekstide / vajadustega kohandatud lahenduste tutvustamist, samuti kahepoolseid ja piirkondadevahelisi algatusi. Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatakse eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni tugiraamistike rajamist liikmesriikides taristu, inimressursside, avaliku ja erasektori ajakohastamise ning piirkondlike (piirkondadevaheliste) koostöövõrgustike, näiteks teemavaldkondade struktuuride loomise kujul. Sellised programmid nagu Euroopa ühendamise rahastu (CEF), digitaalse Euroopa programm (DEP), Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) või LIFE kasutavad riigihankeid olulise vahendina füüsiliste taristute ja uuenduslike tehnoloogiate ja lahenduste kasutuselevõtuks, mis võivad pärineda raamprogrammi tegevusest ja kaugemaltki. Osalemis- ja levitamiseeskirjad Osalemis- ja levitamiseeskirjadega on kasutusele võetud järgmised peamised uued funktsioonid: ·ühtsete eeskirjade põhimõte säilib, kuid täiustatud kujul. Kooskõlas ühetaolise lähenemisega ühtsele eeskirjade kogumile ja mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisele kasutatakse liidu uut finantsmäärust ühise võrdlusalusena, mille kohaselt viiakse kooskõlla kõigi liidu rahastamisprogrammide suhtes kohaldatavad eeskirjad. ·„Horisont 2020“ rahastamise määrad säilitatakse. Rahastamismäär on maksimaalne ja seda saab vähendada, kui see on konkreetsete meetmete rakendamisel õigustatud. See tagab, et programm jääb atraktiivseks. ·Kulude hüvitamise kava lihtsustatakse veelgi, eriti mis puudutab praegust personalikulude kava: kõrvaldatakse põhi- ja lisatasude eristamine ning kaotatakse programmis „Horisont 2020“ sisalduv lisatasu piirang. ·Tavapärase kuluarvestustava laiem tunnustamine: asutusesiseselt esitatud arvetel märgitud kaupade ja teenuste ühiku maksumus võimaldab katta tegelikud kaudsed kulud, mis on arvutatud vastavalt tavapärastele kuluarvestustavadele. ·Kavandatud on auditite ja hinnangute laiem ristkasutus, sealhulgas liidu teiste programmidega. See peaks eeskirjade täiendava ühtlustamise kaudu vähendama liidu vahendite saajate halduskoormust. Eeskirjades on ristkasutus sõnaselgelt ette nähtud, võttes arvesse ka muid kindlust andvaid elemente, mille tulemusena on vaja teha vähem finantsauditeid abisaajate kohta, kelle süsteemiauditite tulemused on positiivsed. Lisaks sellele võib ristkasutus olla osa tingimustest, millega kaotatakse toetusesaaja kohustus esitada finantsselgitus. ·Osalejate tagatisfondi (uue nimega vastastikune kindlustusmehhanism) laiendatakse kõigile institutsiooniliste partnerluste vormidele, sealhulgas programmi „Horisont 2020“ alla mittekuuluvatele algatustele artikli 185 alusel, ja teiste otse hallatavate liidu programmide toetusesaajatele.

·Levitamine ja kasutamine: Programmi „Horisont 2020“ osalemis- ja levitamiseeskirjade enamik sätteid säilitatakse, neid vajaduse korral täiendavalt parandades. See hõlmab suuremat keskendumist kasutamisele, eelkõige liidus, ning levitamise ja kasutamise kava rollile projekti ajal ja pärast seda. Lisaks sellele pakub komisjon sihtotstarbelist toetust levitamisele, kasutamisele ja teadmiste levitamisele ning pöörab suuremat tähelepanu teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutamise edendamisele. ·Liidu rahaliste vahendite saajate teatis: kooskõlas Lamy aruande soovitustega rõhutatakse eeskirjades toetusesaajate rolli sidusa, tõhusa ja proportsionaalse sihtteabe pakkumisel mitmele sihtrühmale, sealhulgas meediale ja avalikkusele. Programmi „Horisont 2020“ kogemustele toetudes näidatakse toetusesaajatele antavas juhendis, kuidas on neil võimalik saada peamisteks teabeedastajateks seoses oma projektitegevuse kõikide aspektidega. ·Avatud teaduse edendamine tagab teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste parema kasutamise liidus. See aitab kaasa turuletoomisele, tugevdab mõju, suurendab sünergiat liidu teiste algatustega ja kasvatab liidu rahastamise abil saadud tulemuste innovatsioonipotentsiaali. Eelkõige on kavandatud järgmine tegevus: ·teadusuuringute ja innovatsiooni sidusrühmade toetamine, et täielikult järgida avatud juurdepääsu põhimõtet ja toetada koostööd nendega, et muuta Euroopa avatud teaduse pilv reaalsuseks; ·Euroopa andmeruumi tugevdamine, mis võimaldab piiramatut ja pidevat teadmiste ja andmete ringlust, ning programmi toetusesaajatele ja novaatoritele vajalike stiimulite loomine, et jagada nende tulemusi ja andmeid taaskasutamiseks. ·stiimulite loomine programmi tulemuste kasutamiseks, aidates toetusesaajatel leida kõige asjakohasemad vahendid ja kanalid oma innovatsiooni turuletoomiseks; ·strateegia väljatöötamine teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kättesaadavuse suurendamiseks ja nende kasutuselevõtu kiirendamiseks, sealhulgas poliitika jaoks, suurendades seeläbi programmi üldist mõju ja Euroopa innovatsioonipotentsiaali; ·tervikliku toetuse pakkumine kogu levitamise ja kasutamise olelusringi jooksul, et tagada pidev programmist tulev innovatsioonivoog. Programmi „Euroopa horisont“ puhul on lepingu sõlmimise kriteeriumiks tipptase; mõju; rakendamise kvaliteet ja tõhusus. Need on samad kriteeriumid nagu eelmiste raamprogrammide puhul. Kavandatud määruses sätestatakse tipptase Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ainukese kriteeriumina, mis vastab teadmiste piiride laiendamise eesmärgile. See säte ei tähenda kõrvalekallet kokkulepitud vajadusest suurendada programmi mõju. Tegelikult võib mõju avalduda teaduslike, tehnoloogiliste, sotsiaal-majanduslike või muud liiki mõjudena. ERC puhul on rõhk teaduslikul mõjul, mis on aluseks paljudele teist liiki mõjudele, sealhulgas sotsiaal-majanduslikule mõjule. ERC jätkab Euroopa teaduse jaoks selgete ja innustavate eesmärkide püstitamist, tekitades kogu Euroopas ideede ja talentide konkurentsi. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut seab peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu eesmärgiks tugevdada innovatsiooni tugiraamistikke, mis tegelevad ülemaailmsete probleemidega, soodustades ettevõtete, teadusuuringute, kõrghariduse ja ettevõtluse integreerimist. Kuigi Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on keskendunud innovatsiooni ökosüsteemidele ja sobitub loomulikul teel raamprogrammi „Euroopa horisont“ avatud innovatsiooni sambasse, võib EIT sammasteülese olemusega kaasneda täiendav sihipärane lähenemine programmis esile toodud ülemaailmsetele probleemidele. Ettepanekud tulevaste EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kohta nähakse ette Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegilise innovatsiooni kavas ning neis võetakse arvesse strateegilise planeerimise tulemust ja ülemaailmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba prioriteete. Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) Samal ajal kui Teadusuuringute Ühiskeskus toetab laialdaselt programmi „Euroopa horisont“ teisi osi, etendab ta ülemaailmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime sambas tugevat toetavat rolli. Selles kontekstis jätkab ta kogu poliitikatsükli jooksul liidu poliitika teaduslikku nõustamist ja toetamist. 2018/0224 (COD) Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad

(EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3, artikli 182 lõiget 1, artiklit 183 ning artikli 188 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Liidu eesmärk on tugevdada oma teadus- ja tehnoloogilist baasi ja ergutada konkurentsivõimet, sealhulgas tööstusvaldkonnas; liit soodustab selleks kõiki teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tegevusi, et viia ellu liidu strateegilised prioriteedid, mille lõppeesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. (2)Selleks et kõnealuse üldeesmärgi täitmisel saavutada teaduslik, majanduslik ja sotsiaalne mõju, peab liit investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tehes seda läbi programmi „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027“ (edaspidi „käesolev programm“, „programm“). Sellega toetab liit tipptasemel teadmiste ja tehnoloogiate loomist ja levitamist, suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni mõju liidu poliitiliste suundade väljaarendamisel, toetamisel ja rakendamisel, toetab novaatorlike lahenduste kasutuselevõtmist majanduses ja ühiskonnas, et käsitleda globaalseid probleeme ja edendada tööstuse konkurentsivõimet; edendab igat liiki innovatsiooni, sealhulgas läbimurdelist innovatsiooni, ja tugevdab novaatorlike lahenduste kasutuselevõttu turu poolt ning optimeerib selliste investeeringute tulemusi, et saavutada suurem mõju tugevdatud Euroopa teadusruumis. (3)Liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikuks peetava teadus- ja innovatsioonitegevuse edendamisel tuleks võtta arvesse komisjoni 15. mai 2018. aasta teatises „Euroopa uus teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava – Euroopa võimalus suunata oma tulevikku“ (COM(2018)306) esitatud innovatsioonipõhimõtteid. (4)Avatud teadus, avatud innovatsioon ja avatus maailmale on üldpõhimõtted, mis peaksid tagama tipptaseme ja mõjutama liiduinvesteeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Need põhimõtted tuleks käesoleva programmi rakendamisel liita, eelkõige seoses samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ strateegilise planeerimisega. (5)Avatud teadusel, sealhulgas avatud juurdepääsul teaduspublikatsioonidele ja -andmetele, on potentsiaal parandada teaduse kvaliteeti ja suurendada selle mõju ja sellest saadavat kasu ning kiirendada teadmiste edasiarenemist, muutes need usaldusväärsemaks, efektiivsemaks ja täpsemaks, ühiskonna poolt paremini mõistetavaks ja ühiskondlikele probleemidele paremini vastavaks. Tuleks näha ette sätted tagamaks, et toetusesaajad annavad avatud juurdepääsu vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduspublikatsioonidele, teadusandmetele ja muudele teadustöö väljunditele avatud ja mittediskrimineerival viisil, tasuta ning tulemuste levitamisprotsessi võimalikult varases etapis, ning et võimaldada nende võimalikult laialdast kasutamist ja taaskasutamist. Rohkem tuleks tähelepanu pöörata teadusandmete vastutustundlikule haldamisele, mis peaks vastama nn FAIR-põhimõtetele – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability); seda tuleks teha eelkõige andmehalduskavade ühendamise kaudu. Kui see on asjakohane, peaksid toetusesaajad kasutama Euroopa avatud teaduse pilve pakutavaid võimalusi ning liituma edasiste avatud teaduse põhimõtete ja tavadega. (6)Käesoleva programmi põhimõte ja ülesehitus peaksid vastama vajadusele luua kriitiline mass toetatud tegevusi kogu liidus ja kogu rahvusvahelises koostöös, kooskõlas ÜRO säästva arengu eesmärkidega. Programmi rakendamine peaks kindlustama selle eesmärgi poole püüdlemist. (7)Käesoleva programmi raames toetatavad tegevused peaksid aitama saavutada liidu eesmärke ja prioriteete, jälgida ja hinnata edusamme nende eesmärkide ja prioriteetide poole liikumisel ning läbivaadatud või uute prioriteetide väljaarendamist. (8)Käesoleva programmi rahastamisel tuleks lähtuda tasakaalustatud lähenemisviisist alt-üles rahastamise (ajendatud teadlastest või novaatoritest) ja ülalt-alla rahastamise (otsustatud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetidega) vahel vastavalt osalevate teadus- ja innovatsiooni kogukondade laadile, läbiviidavate tegevuste liigile ja eesmärgile ning soovitavale mõjule. Nimetatud tegurite kombinatsioon peaks määrama lähenemisviisi käesoleva programmi vastavate osade puhul, mis kõik aitavad kaasa programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisele. (9)„Avatud teaduse“ samba alusel elluviidavad tegevused tuleks kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest. Teadusuuringute kava tuleks koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada kõrge kvaliteedi alusel.

(10)„Üleilmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime“ sammas tuleks luua teadus- ja innovatsioonitegevuse teemavaldkondade kaudu, et võimalikult palju suurendada koostööd asjaomastes töövaldkondades, tagades samas kulutatud ressursside suure ja kestliku mõju. See julgustaks valdkondade-, sektori-, poliitika- ja piiriülest koostööd ÜRO säästva arengu eesmärkide saavutamiseks ning liidu tööstusharude konkurentsivõimet. (11)Üks peamisi kanaleid käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks, eriti jätkusuutlike töökohtade ja jätkusuutliku majanduskasvu loomisel, peaks olema tööstuse täielik kõigil tasanditel kaasamine programmi, alates üksikettevõtjast ja VKEdest kuni suurte ettevõteteni. Tööstus peaks aitama saavutada strateegilise planeerimise käigus kindlaks määratud lähenemisviise ja prioriteete. Strateegiline planeerimine peaks toetama tööprogrammide väljaarendamist. Tööstuse selline kaasatus peaks tähendama, et tööstus osaleb meetmetes, mida toetatakse vähemalt samal tasemel kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 loodud eelmise raamprogrammi „Horisont 2020“ meetmeid. (12)Et tööstus jääks või saaks maailma liidriks innovatsiooni, digiteerimise ja süsinikdioksiidiheite vähendamise valdkonnas on oluline tööstuse toetamine, eelkõige investeeringutega progressi võimaldavatesse tehnoloogiavaldkondadesse, mis panevad aluse tuleviku ettevõtetele. Käesoleva programmi meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. See tagab programmi meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade järjepidevuse, hoides ära ebakohased konkurentsimoonutused siseturul. (13)Käesolev programm peaks teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama lõimitult, järgides kõiki Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohaseid sätteid. Teadusuuringute, sealhulgas tootearenduse mõistet tuleks kasutada vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt väljatöötatud Frascati käsiraamatule ning innovatsiooni mõistet tuleks kasutada vastavalt OECD ja Eurostati poolt väljatöötatud Oslo käsiraamatule, järgides sotsiaalset innovatsiooni hõlmavat laiapõhjalist lähenemisviisi. Jätkuvalt, nagu eelmises raamprogrammis „Horisont 2020“, tuleks tehnoloogiauuringute, tootearenduse ja tootetutvustuse meetmete liigitamisel arvesse võtta tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi ning konkursikutsetes esitatud meetmete liikide määratlusi. Põhimõtteliselt ei tohiks toetusi anda meetmetele, mille tehnilise valmiduse tase on üle 8. Üleilmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba raames esitatud konkreetse konkursikutse tööprogramm peaks võimaldama anda toetusi laiaulatuslike toodete valideerimise ja turule viimise jaoks. (14)Toetudes eelmise programmi kogemustele ning ELi institutsioonide ja sidusrühmade panusele on komisjoni teatises programmi „Horisont 2020” vahehindamise kohta (COM(2018) 2 final) esitatud soovitused käesoleva programmi jaoks, sealhulgas eeskirjad selles osalemise ja tulemuste levitamise kohta. Soovitatakse investeerida ambitsioonikamalt, et saavutada kriitiline mass ning maksimaalne mõju; toetada läbimurdelise tähtsusega innovatsiooni; seada liidu teadus- ja innovatsiooni investeeringute puhul prioriteediks suure lisandväärtusega valdkonnad, eriti läbi missioonidele keskendumise, kodanike kaasamise ja laialdase teabevahetuse; ratsionaliseerida liidu rahastamiskeskkonda, lihtsustades mitmeid partnerlusalgatusi ja kaasrahastamiskavasid; arendada liidu erinevate rahastamisvahendite vahel rohkem ja konkreetsemaid koosmõjusid, eelkõige eesmärgiga aidata mobiliseerida kasutamata teadus- ja innovatsiooni võimekust kogu liidus; kindlustada rahvusvahelist koostööd ja avatust kolmandate riikide osalusele ning lihtsustamist, mis põhineb programmis „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemustele. (15)Käesoleva programmiga tuleks püüda saavutada koostoime muude liidu programmidega alates nende kavandamisest ja strateegilisest planeerimisest kuni projektide väljavalimise, haldamise, teavitamise, tulemuste levitamise ja kasutamise, järelevalve, auditeerimise ja juhtimiseni. Kattumiste ja dubleerimiste ärahoidmiseks ning liidu poolse rahastamise suurendamiseks võib teha ülekandeid muudest liidu programmidest programmi „Euroopa horisont“ tegevustele. Selliste ülekannete puhul tuleb järgida programmi „Euroopa horisont“ eeskirju. (16)Et saavutada ELi poolse rahastamise võimalikult suur mõju ja kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks, peaks käesolev programm sõlmima Euroopa partnerlused era- ja/või avaliku sektori partneritega. Sellised partnerid hõlmavad tööstust, teadusorganisatsioone, kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavaid asutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad või ellu viivad sihtorganisatsioonid, partnerluste kaudu saavutatakse soovitud mõju tõhusamalt, kui seda suudab liit üksi. (17)Käesolev programm peaks tugevdama koostööd Euroopa partnerluste ning era- ja avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, muu hulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogramme ja piiriüleseid investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, , mis toovad vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samas, et EL suudab kaitsta oma huve strateegilistes valdkondades. (18)Teadusuuringute ühiskeskus peaks jätkuvalt pakkuma liidu poliitikale sõltumatuid kliendikeskseid teaduslikke tõendeid ja tehnilist abi kogu poliitikatsükli vältel. Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate ja liidu poliitika asjakohaseid vajadusi ning tagades liidu finantshuvide kaitsmine. Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist. (19)Avatud innovatsiooni sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult ettevõtjate ja ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni. See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid, kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos erainvestoritega. Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“) ning suures osas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega. (20)Käesoleva programmi eesmärke täidetakse samuti rahastamisvahendite ja eelarvelise garantii kaudu InvestEU fondi rahastamiskava raames. Rahalist abi tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmed ei tohiks erasektori rahalisi vahendeid dubleerida või välja tõrjuda ega moonutada konkurentsi siseturul. Meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. (21)EIC peaks oma rahastamisvahendite – Pathfinder ja Accelerator – kaudu püüdma kindlaks teha, arendada ja võtta kasutusele läbimurdelisi turgu loovaid uuendusi ning toetama nende kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelise tasandini. Sidusa ja lihtsustatud toetusega läbimurdelisele innovatsioonile peaks EIC täitma praeguse oleva avaliku toetuse ja erainvesteeringute tühja koha läbimurdelise innovatsiooni suhtes. EIC eesmärkide kajastamiseks on EIC vahendite puhul vaja konkreetseid õiguslikke ja halduslikke funktsioone, eelkõige turule viimisega seotud tegevusi. (22)EIC segarahastamisvahendi kaudu peaks Accelerator moodustama silla üle tühjuse teaduse, massitootmiseelse turustamise ja äride suurendamise vahel. Eelkõige tuleks vahendist Accelerator rahastada selliseid tegevusi, mis kujutavad endast sellist tehnoloogilist või tururiski, millele ei anta pangalaenu ja ei suuda märkimisväärselt võimendada turult saadud investeeringuid; sellega täiendab Accelerator määrusega … asutatud InvestEU programmi. (23)Äri, teaduse, kõrghariduse ja ettevõtluse koostoime tugevdamisega peaks EIT peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu püüdma tugevdada üleilmsete probleemidega tegelevaid innovatsiooni ökosüsteeme. EIT peaks edendama innovatsiooni oma tegevustes ning peaks toetama kõrghariduse lisamist innovatsiooni ökosüsteemi, tehes seda eelkõige järgmise kaudu: edendades ettevõtlusalast haridust, tugevdades teadusharudest sõltumatut koostööd tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel; tehes kindlaks tulevastelt novaatoritelt oodatavad oskused üleilmsete probleemide lahendamiseks; need hõlmavad arenenud digioskusi ja novaatorlikke oskusi. EIT toetuskavadest tuleks toetada EIT toetusesaajaid ning EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadest võrsuvad idufirmad peaksid saama toetust EIC meetmetest. Kuna EIT keskendumine innovatsiooni ökosüsteemidele peaks ta panema loomulikul teel sobituma raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse „Avatud innovatsioon“, siis EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamine tuleks strateegilise planeerimise käigus viia vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“. (24) Võrdsete võimaluste tagamine ja hoidmine konkreetsel turul konkureerivate ettevõtete vahel peaks olema peamine nõue, et läbimurdeline või radikaalne innovatsioon saaks edeneda ning anda sellega eelkõige väikestele ja keskmise suurusega novaatoritele võimaluse saada kasu oma investeeringutest ja hõlmata turuosa. (25)ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmiseks peaks käesolev programm edendama ja tugevdama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning ühistel huvidel, vastastikusel kasul ja üleilmselt võetud kohustustel põhinevate algatustega. Rahvusvahelise koostöö eesmärk peaks olema tugevdada liidu teadus- ja innovatsioonialast kõrget kvaliteeti, ligitõmbavust ning majanduslikku ja tööstuslikku konkurentsivõimet, et võidelda ÜRO säästva arengu eesmärkides nimetatud üleilmsete probleemidega ja toetada liidu välispoliitikat. Tuleks järgida üldist avatust rahvusvahelise osaluse ja sihipäraste rahvusvaheliste koostöömeetmete suhtes, sealhulgas tuleks asjakohaselt rahastada madala või keskmise sissetulekuga riikides asutatud abikõlblikke üksusi. Samal ajal tuleks edendada kolmandate riikide assotsieerumist programmiga. (26)Selleks et süvendada teaduse ja ühiskonna vahelist sidet ja maksimaalselt suurendada nende vastastikusest mõjust tulenevat kasu, peaks programm kaasama kodanikke ja kodanikuühiskonna organisatsioone selle üheskoos kavandamisse ja selleks, et koos luua kompetentseid teadus- ja innovatsioonikavasid ja sisu; selleks tuleks edendada teadusharidust, teha teadusalased teadmised avalikult kättesaadavaks ning lihtsustada kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist programmi tegevustes. Seda tuleks teha kogu programmis ja läbi sihtotstarbeliste tegevuste programmi osas „Euroopa teadusruumi tugevdamine“. Kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisega teadus- ja innovatsioonitegevusse tuleks siduda avalikkuse teavitamine, mis annaks programmile avalikkuse toetuse ja hoiaks seda ülal. Samuti peaks programm püüdma kõrvaldada tõkkeid teaduse, tehnoloogia, kultuuri ja humanitaarteaduste vahel ning ergutama nende vahelist koostoimet, et saavutada jätkusuutliku innovatsiooni uus tase. (27)ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on liidu äärepoolseimatel piirkondadel õigus erimeetmetele (võttes arvesse nende struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda) seoses ligipääsuga liidu horisontaalprogrammidele Seega peaks programm võtma arvesse nende piirkondade iseloomulikke omadusi, kooskõlas komisjoni teatisega „ Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017) 623 final), mille nõukogu 12. aprillil 2018 heaks kiitis. (28)Käesoleva programmi raames välja arendatud tegevused peaksid olema suunatud soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisele ning naiste ja meeste vahelisele võrdsusele teadus- ja innovatsioonitegevuses, vastates sellega Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artiklile 8. Sooküsimus tuleks sobival viisil ühendada teadus- ja innovatsioonitegevuse sisuga ning seda peaks tegema kõigis uuringuetappides. (29)Võttes arvesse kaitsetööstuse sektori eripära, tuleks määruses … , millega asutatakse Euroopa kaitsefond, kindlaks määrata sätted kaitseuuringute projektide liidu poolse rahastamise kohta; nende sätetega määratakse kindlaks kaitseuuringutes osalemise eeskirjad. Euroopa kaitsefondi raames tehtavad teadus- ja innovatsioonitegevused peaksid keskenduma üksnes kaitserakendustele.

(30)Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi rahastamispakett. Artikli 1 lõikes 3 osutatud eriprogrammile ette nähtud summa on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamine juhis [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17] tähenduses. (31)Käesoleva programmi suhtes kohaldatakse määrust (EL, Euratom) nr [the new FR] (edaspidi „finantsmäärus“). Selles sätestatakse liidu eelarve rakendamise eeskirjad , sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. (32)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939, tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 haldusuurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid õiguserikkumisi, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. (33)Vastavalt [viide tuleks vajaduse korral ajakohastada vastavalt uuele otsusele ülemeremaade ja -territooriumide kohta: nõukogu otsuse 2013/755/EL artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. (34)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. (35)Selleks et vajaduse korral oleks võimalik mõjunäitajaid täiendada või muuta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (36)Programmi „Euroopa horisont“ ELi kosmoseprogrammi vaheline sidusus ja koostoime aitavad edendada kogu maailmas konkurentsivõimelist ja novaatorlikku Euroopa kosmosesektorit; kindlustada Euroopa sõltumatust kosmose hõlvamisel ja kosmose kasutamisel ohutus ja turvalises keskkonnas; ning tugevdada Euroopa rolli ülemaailmse osalejana. Programmi „Euroopa horisont“ murrangulisi lahendusi toetavad kosmoseprogrammiga kättesaadavaks tehtud andmed ja teenused. (37)Osalemise ja tulemuste levitamise eeskirjad peaksid asjakohaselt kajastama programmi vajadusi, võttes arvesse tõstatatud probleeme ja erinevate sidusrühmade soovitusi. (38)Ühtsed eeskirjad kogu programmi raames peaksid tagama ladusa raamistiku, mis lihtsustab osalemist programmi eelarvest rahalist toetust saavates programmides, sealhulgas osalemist selliste rahastamisasutuste nagu EIT poolt hallatavates programmides, osalemist ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt hallatavates ühisettevõtetes või muudes struktuurides ning osalemist liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel võetud programmides. Tuleks tagada konkreetsete eeskirjade vastuvõtmine, kui see on põhjendatud. (39)Käesolevasse programmi kuuluvate meetmete puhul tuleks austada põhiõigusi ja järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi õiguslike nõuetega, sealhulgas rahvusvahelise õigusega, ja kõigi asjaomaste komisjoni otsustega, nagu näiteks komisjoni 28. juuni 2013. aasta teatisega, ning eetikapõhimõtetega, sealhulgas nõudega mitte kahjustada teadusuuringute usaldusväärsust. Teadustegevuses tuleks arvestada ka ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning tuleks vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada. (40)Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 180 ja 186 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleks edendada ka kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Programmi rakendamine peaks olema vastavuses ELi toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt vastuvõetud meetmetega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Liidu strateegiliste varade, huvide, autonoomia või julgeolekuga seotud meetmete puhul võidakse lubada programmi teatavates meetmetes osalemist üksnes liikmesriikides asuvatele üksustele, või lisaks liikmesriikidele, neile üksustele, mis asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või kolmandates riikides. (41)Võttes arvesse, kui oluline on võidelda kliimamuutuse vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, panustatakse programmiga kliimameetmete laiemasse kajastamisse ja üldeesmärgi – pühendada 25 % ELi eelarve kuludest kliimaeesmärkide toetamisele – saavutamisse. (42)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse horisontaalseid finantseeskirju, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja neis on eelkõige määratud kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja täitmiseks toetuste, avalike hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise teel ning nähtud ette eelarvevahendite käsutajate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades käsitletakse ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldisi puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus. (43)Tundliku taustaga teabe kasutamine või volitamata isikute juurdepääs tundlikele tulemustele võib avaldada kahjulikku mõju liidu või ühe või mitme liikmesriigi huvidele. Seega peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemine olema kooskõlas kogu asjakohase liidu õigusega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, millega nähakse ette sätted ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta. (44)On vaja kehtestada osalemise miinimumnõuded nii sellise üldreeglina, et konsortsiumi peab kuuluma vähemalt üks õigussubjekt liikmesriigist, kui ka seoses programmi raames võetavate konkreetsete meetmete eripäraga. (45)On asjakohane kehtestada programmi raames võetavates meetmetes osalejatele liidu rahaliste vahendite eraldamise tingimused. Toetuste andmisel tuleks arvesse võtta kõiki finantsmääruses sätestatud rahalise toetuse vorme, sealhulgas ühekordseid makseid, kindlamääralisi makseid või ühikuhindu, eesmärgiga veelgi lihtsustada. (46)Käesolevas määruses nimetatud rahastamismäärad on maksimummäärad, et tagada kaasrahastamise põhimõtte nõude järgimine. (47)Kooskõlas finantsmäärusega peaks programm looma aluse toetusesaajate tavapäraste raamatupidamistavade laialdasemaks aktsepteerimiseks seoses ettevõttesiseste personali- ja ühikukuludega kaupade ja teenuste puhul. (48)Praegust tegelike personalikulude hüvitamise süsteemi tuleks veelgi lihtsustada, tuginedes programmi „Horisont 2020“ raames välja töötatud ja seejärel finantsmäärusega kooskõlla viidud projektipõhisele tasustamismeetodile. (49)Osalejate tagatisfond, mis loodi programmi „Horisont 2020“ raames ja mida haldab komisjon, on osutunud oluliseks kaitsemehhanismiks, mis leevendab kohustusi mittetäitvate osalejate võlgnevate ja hüvitamata summadega seotud riske. Seega tuleks jätkata toetusesaaja tagatisfondi, mis on ümbernimetatud vastastikuseks kindlustusmehhanismiks (edaspidi „mehhanism“) tegevust ja laiendada seda teistele rahastamisasutustele, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 185 kohastele algatustele. Kõnealune mehhanism tuleks avada teistele otseselt juhitavate liidu programmide toetusesaajatele.

(50)Tuleks sätestada tulemuste kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, tagamaks, et toetusesaajad kaitsevad, kasutavad, levitavad ja tagavad vajaduse korral juurdepääsu kõnealustele tulemustele. Tulemuste kasutamisele tuleks pöörata suuremat tähelepanu, eelkõige liidus. Toetusesaajad peaksid meetme rakendamise ajal ja pärast meetme lõppemist ajakohastama oma kavasid seoses tulemuste kasutamise ja levitamisega. (51)Eelneva programmi „Horisont 2020“ põhielemendid ettepanekute hindamise ja valikusüsteemi kohta, mille puhul keskendutakse eelkõige tipptaseme saavutamisele, tuleks säilitada. Ettepanekuid tuleks jätkuvalt valida sõltumatute ekspertide hinnangu alusel. Kui see on asjakohane, tuleks arvesse võtta vajadust tagada projektide portfelli üldine sidusus. (52)Tuleks ette näha auditite ja hindamiste parem kasutamine, sealhulgas muude liidu programmide auditid ja hindamised, et vähendada liidu vahenditest toetuse saajate halduskoormust. Vastastikune kasutamine tuleks selgelt sätestada, kaasates ka muid kindlust andvaid elemente, näiteks süsteemi- ja protsessiauditeid. (53)Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna konkreetseid probleeme tuleks lahendada auhindade, sealhulgas vajaduse korral ühtse või ühise auhinna kaudu, mille paneb välja komisjon või rahastamisasutus koos teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või mittetulunduslike õigussubjektidega. (54)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuidas nende kaudu on võimalik saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul arvestatakse ühekordsete summade, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade astmikega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ (edaspidi „programm“) ning eeskirjad kaudsetes meetmetes osalemiseks ja tulemuste levitamiseks programmi raames. 2.Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. 3.Programmi rakendatakse: (a) otsusega .../.../EL kehtestatud eriprogrammiga, mis hõlmab EIT-le antavat rahalist toetust; (b)määrusega .../.../EL kehtestatud kaitseuuringute eriprogrammiga. 4.Käesolevas määruses kasutatud mõisteid „Euroopa horisont“, „programm“ ja „eriprogramm“ kasutatakse üksnes lõike 3 punktis a kirjeldatud eriprogrammiga seotud küsimustes. Artikkel 2 Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„teadustaristud“ – vahendid, mis pakuvad teadusringkondadele ressursse ja teenuseid teadusuuringute läbiviimiseks ja innovatsiooni edendamiseks oma valdkondades. See mõiste hõlmab ka asjaomast personali, seadmestikku ja instrumentide kogumeid; teadmistega seotud vahendeid, näiteks kogusid, arhiive või teaduslikke andmeid; ainulaadseid ja välistele kasutajatele avatud arvutussüsteeme, sidevõrke ja muud taristut, mis on vajalikud teadus- ja innovatsioonivaldkonnas tipptaseme saavutamiseks. Neid võib kasutada ka muuks kui teadusuuringuteks, näiteks hariduses ja avalike teenuste osutamiseks, kui see on asjakohane, ja need võivad olla ühes asukohas olevad, virtuaalsed või hajusad; (2)„aruka spetsialiseerumise strateegia” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 määratletud aruka spetsialiseerumise strateegia, mis täidab määruses (EL) XX [Common Provisions Regulation – ühissätete määrus] sätestatud rakendamistingimusi; (3)„Euroopa partnerlus“ – algatus, milles liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks tööstus, teadusasutused, kohaliku, piirkondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi avalikke teenuseid osutavad asutused või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas sihtasutused) kohustuvad ühiselt toetama teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi väljatöötamist ja rakendamist, sealhulgas turu, reguleeriva või poliitika rakendamisega seotud tegevuste väljatöötamist ja rakendamist; (4)„avatud juurdepääs” – tava võimaldada lõppkasutajale tasuta veebipõhist juurdepääsu programmi raames rahastatud meetmetest tulenevatele teadustulemustele, eelkõige teaduspublikatsioonidele ja uurimisandmetele; (5)„missioon“ – meetmete kogum, mille eesmärk on saavutada mõõdetav eesmärk kindlaksmääratud aja jooksul ning avaldada teadusele ja tehnoloogiale ja/või ühiskonnale ja kodanikele mõju, mida ei ole võimalik saavutada üksikute meetmete abil; (6)„kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arendamist etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust; (7)„innovatiivsete lahenduste riigihange“ – hange, mille puhul hankija tegutseb selliste innovatiivsete kaupade ja teenuste turuletoojatena, mis ei ole turgudel veel suures mahus kättesaadavad, ning mis võib hõlmata vastavuskatseid; (8)„kasutusõigused“ – õigus kasutada tulemusi või taustteavet; (9)„taustteave“ – kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas kõik õigused (nt intellektuaalomandi õigused), mis: i) toetusesaajal olid enne meetmega ühinemist, ii) toetusesaajad on kirjalikult kindlaks määranud sellisel viisil, mis on vajalik meetme rakendamiseks või selle tulemuste kasutamiseks; (10)„levitamine“ − tulemuste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil (välja arvatud tulemuste kaitsmise või kasutamisega seotud avaldamine), sealhulgas teaduspublikatsioonide avaldamine mis tahes teabekanalites; (11)„kasutamine“ – tulemuste kasutamine edasiseks teadus- ja innovatsioonitegevuseks, välja arvatud asjaomase meetmega hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus, või toote või protsessi väljatöötamiseks, loomiseks, tootmiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks või standardimiseks; (12)„õiglased ja mõistlikud tingimused“ – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused või tasuta kasutamise tingimused, milles võetakse arvesse kasutustaotluse konkreetseid asjaolusid, näiteks selle taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe tegelikku või potentsiaalset väärtust ja/või teabe kavandatud kasutamise ulatust, kestust või muid näitajaid; (13)„rahastamisasutus“ – finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud asutus või organisatsioon, v.a komisjon, kellele komisjon on usaldanud programmi raames eelarve täitmisega seotud ülesanded; (14)„rahvusvaheline Euroopa teadusasutus“ – rahvusvaheline organisatsioon, mille enamik liikmetest on liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas; (15)„õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c; (16)„mittetulunduslik õigussubjekt” – õigussubjekt, kellel õiguslikust vormist tulenevalt ei ole tulutoovat eesmärki või kellel on seadusest tulenev või muul alusel õiguslikult siduv kohustus mitte jagada kasumit oma aktsionäridele või üksikliikmetele; (17)„keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi „VKE“) nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ ja kellel on kuni 3000 töötajat, kui tema töötajate arv on arvutatud vastavalt kõnealuse soovituse lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6; (18)„tulemused“ – meetmega saavutatud mis tahes materiaalne või immateriaalne tagajärg, näiteks andmed, oskusteave või teave, olenemata selle vormist ja laadist ning sellest, kas seda saab kaitsta või mitte, ning sellega seotud õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused; (19)„kvaliteedimärgis“ – sertifitseeritud märgis, mis näitab, et konkursile esitatud ettepanek ületab kõiki tööprogrammis sätestatud künniseid, kuid mida ei saa rahastada, kuna tööprogrammis puuduvad vahendid selle jaoks;

(20) „tööprogramm“ – dokument, mille komisjon on vastu võtnud eriprogrammi rakendamiseks kooskõlas selle artikliga 12 või rahastamisasutuse poolt vastuvõetud samaväärse sisu ja struktuuriga dokument; (21)„tagasimakstav ettemakse“ – programmi „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahendi osa, mis vastab finantsmääruse X jaotise kohasele laenule, kuid mille eraldab otse Euroopa Liit mittetulunduslikul alusel, et katta innovatsioonimeetmele vastava tegevusega seotud kulusid, ning mille toetusesaaja peab hüvitama liidule lepingus sätestatud tingimustel; (22)„leping“ – kokkulepe, mille sõlmivad komisjon või rahastamisasutus õigussubjektiga, kes viib ellu innovatsioonialast ja turule suunatud meedet ning keda toetatakse programmi „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahendi kaudu; (23)„salastatud teave“ – Euroopa Liidu salastatud teave, nagu määratletud komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 artiklis 3, samuti liikmesriikide salastatud teave, kolmandate riikide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave ning rahvusvaheliste organisatsioonide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave; (24)„segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles ühendatakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; (25) „programmi „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahend“ – ühekordne rahaline toetus innovatsioonialasele ja turule suunatud meetmele, milles toetus või tagastatav ettemakse on teataval viisil ühendatud investeeringuga omakapitali. Artikkel 3 Programmi eesmärgid 1.Programmi üldeesmärk on saavutada liidu investeeringutega teadustegevusse ja innovatsiooni teaduslik, majanduslik ja ühiskondlik mõju, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja edendada liidu konkurentsivõimet, sealhulgas tööstuses, viia ellu liidu strateegilised prioriteedid ning aidata kaasa üleilmsete probleemide, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide lahendamisele. 2.Programmi erieesmärgid on järgmised: (a) toetada globaalseid probleeme käsitlevate kvaliteetsete uute teadmiste, tehnoloogiate ja lahenduste loomist ja levitamist; (b)tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni mõju arendavates, toetavates ja rakendavates ELi poliitikates ning novaatorlike lahenduste kasutuselevõtmist tööstuses ja ühiskonnas, et lahendada globaalseid probleeme; (c) edendada igat liiki innovatsiooni, sealhulgas läbimurdelist innovatsiooni, ja tugevdada novaatorlike lahenduste kasutuselevõttu turu poolt; (d) optimeerida programmi rakendamist, et suurendada mõju tugevama Euroopa teadusruumi raames. Artikkel 4 Programmi struktuur 1.Programm koosneb järgmistest osadest, mis aitavad saavutada artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärke: (1)I sammas „Avatud teadus”, mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis a ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides b ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning millel on järgmised komponendid: (a)Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council, edaspidi „ERC“); (b)Marie Skłodowska-Curie meetmed;

(c)teadustaristud. (2)II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“, mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning millel on järgmised komponendid: (a)teemavaldkond „Tervishoid“; (b)teemavaldkond „Kaasav ja turvaline ühiskond“; (c)teemavaldkond „Digivaldkond ja tööstus“; (d)teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“; (e)teemavaldkond „Toit ja loodusvarad“; (f)Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda. (3)III sammas „Avatud innovatsioon”, mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis c ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja b sätestatud konkreetseid eesmärke ning millel on järgmised komponendid: (a)Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“); (b)Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid; (c)Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“). (4)Osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine”, mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis d ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning millel on järgmised komponendid: (a)kõrge kvaliteedi jagamine; (b)Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine. 2.Peamised tegevussuunad on sätestatud I lisas. Artikkel 5 Kaitseuuringud 1.Artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi raames elluviidavad tegevused, mis on sätestatud määruses...., millega asutatakse Euroopa Kaitsefond, on teadusuuringud, mille puhul pööratakse erilist tähelepanu kaitsealastele rakendustele eesmärgiga edendada kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni. 2.Käesolevat määrust ei kohaldata artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi suhtes, välja arvatud käesoleva artikli, artikli 1 lõike 1 ja lõike 3 ning artikli 9 lõike 1 suhtes.

Artikkel 6 ELi poolse rahastamise rakendamine ja vormid 1.Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. 2.Programmist võib kaudseid meetmeid rahastada kõigis finantsmääruse kohastes vormides, eelkõige toetuste (sealhulgas tegevustoetuste), auhindade ja hangete kaudu. Samuti võib sellest anda rahastust segarahastamistoimingute rahastamisvahenditest. 3.Käesolevas määruses sätestatud osalemis- ja tulemuste levitamise eeskirju kohaldatakse kaudsete meetmete suhtes. 4.Peamised programmi raames kasutatavad meetmed on sätestatud ja iseloomustatud II lisas. Kõiki rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõigi programmi eesmärkide puhul ning nende kasutamine otsustatakse vajaduste ja konkreetsete eesmärkide kriteeriumide alusel. 5.Programm toetab ka Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Kui need meetmed aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artikli 185 või artikli 187 alusel loodud algatustele, ei loeta nende meetmete panust kõnealustele algatustele eraldatud rahalise toetuse osaks. 6.Eriprogrammi rakendamine põhineb teadus- ja innovatsioonitegevuste läbipaistval ja strateegilisel mitmeaastasel planeerimisel, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ puhul ning pärast konsultatsioone sidusrühmadega prioriteetide ja sobivate meetmete liikide ja kasutamisviiside kohta. See tagab eriprogrammi vastavusse viimise liidu muude asjaomaste programmidega. 7.Programmi „Euroopa horisont“ tegevused viiakse ellu peamiselt konkursside kaudu, millest mõned on korraldatud missioonide ja Euroopa partnerluste osana. 8.Programmi „Euroopa horisont“ raames läbiviidavate teadus- ja innovatsioonitegevustes keskendutakse tsiviilrakendustele. 9.Programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine teadusuuringutes ja innovatsioonis. Erilist tähelepanu pööratakse soolise tasakaalu tagamisele, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, hindamiskomisjonides ja eksperdirühmades. Artikkel 7 Missioonid 1.Missioonid kavandatakse samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ raames, kuid need võivad kasu saada ka programmi muudes osades võetud meetmetest. 2.Missioone rakendatakse vastavalt eriprogrammi artiklile 5. Hindamine viiakse läbi vastavalt artiklile 26. 3.Missioonid: (a)omavad selget ELi lisaväärtust ja aitavad kaasa liidu prioriteetide saavutamisele; (b)on inspireerivad ning neil on seega laialdane ühiskondlik või majanduslik tähtsus; (c)osutavad selget suunda ning on suunatud, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud; (d)on suunatud edasipüüdlikule, kuid realistlikule teadus- ja innovatsioonitegevusele;

(e)edendavad valdkondade-, sektorite- ja osalejateülest tegevust; (f)jäävad avatuks mitmetele alt ülespoole suunatud lahendustele. Artikkel 8 Euroopa partnerlused 1.Programmi „Euroopa horisont“ osasid võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Liidu osalemine Euroopa partnerlustes võib toimuda ükskõik millises järgmises vormis: (a)osalemine partnerlustes, mis on loodud komisjoni ja artikli 2 lõikes 3 osutatud partnerite vastastikuse mõistmise memorandumite ja/või lepinguliste kokkulepete alusel, milles täpsustatakse partnerluse eesmärgid, partnerite rahalised ja/või mitterahalised kohustused, peamised tulemus- ja mõjunäitajad ning saavutatavad tulemused. Need partnerlused hõlmavad partnerite ja programmiga (Euroopa programmipartnerlused) rakendatavat täiendavat teadus- ja innovatsioonitegevust; (b)osalemine teadus- ja innovatsioonitegevuse programmis ning rahaline panustamine sellesse, mis põhineb partnerite kohustusel toetada oma asjaomaseid tegevusi rahaliselt ja mitterahaliselt ning ühendada oma asjakohased tegevused programmi kaasrahastamise meetme (kaasrahastatud Euroopa partnerlused) kaudu; (c)osalemine teadus- ja innovatsiooniprogrammides, mille on loonud ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel mitu liikmesriiki või ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel asutatud organisatsioonid (nagu ühisettevõtted või EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad, mis vastavad [EIT määruse] nõuetele (institutsionaliseeritud Euroopa partnerlused) ja rahaline panustamine neisse programmidesse; seda tüüpi partnerlust rakendatakse üksnes juhul, kui muude Euroopa partnerluse vormidega ei oleks võimalik saavutada eesmärke või vajalikku mõju, ning kui seda õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase, sealhulgas kõigi rahaliste toetuste tsentraliseeritud haldamine. 2.Euroopa partnerlused: (a)luuakse juhul, kui need aitavad tulemuslikumalt saavutada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke kui liit seda üksi suudaks; (b)järgivad järgmisi põhimõtteid: liidu lisaväärtus, läbipaistvus, avatus, mõju, võimendav mõju, kõigi osaliste pikaajalised finantskohustused, paindlikkus, sidusus ja vastastikune täiendavus liidu, kohalike, piirkondlike riiklike ja rahvusvaheliste algatustega; (c)on ajaliselt piiratud ja sisaldavad tingimusi programmist saadava rahastamise lõpetamiseks. Partnerluste valimist, ellurakendamist, järelevalvet, hindamist ja järkjärgulist lõpetamist käsitlevad sätted ja kriteeriumid on esitatud III lisas. Artikkel 9 Eelarve 1.Raamprogrammi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 94 100 000 000 eurot artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud eriprogrammi jaoks ning sellele lisandub summa artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi jaoks, mis on kehtestatud Euroopa Kaitsefondi asutamise määrusega [...]. 2.Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa soovituslik jaotus on järgmine: (a)25 800 000 000 eurot aastatel 2021–2027 I sambale „Avatud teadus”, millest eraldatakse: (1) 16 600 000 000 eurot Euroopa Teadusnõukogule; (2)6 800 000 000 eurot Marie Skłodowska-Curie meetmetele;

(3)2 400 000 000 eurot teadustaristutele; (b)52 700 000 000 eurot aastatel 2021–2027 II sambale „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime”, millest eraldatakse: (1)7 700 000 000 eurot teemavaldkonnale „Tervis“; (2)2 800 000 000 eurot teemavaldkonnale „Kaasav ja turvaline ühiskond“; (3)15 000 000 000 eurot teemavaldkonnale „Digivaldkond ja tööstus“; (4)15 000 000 000 eurot teemavaldkonnale „Kliima, energeetika ja liikuvus“; (5)10 000 000 000 eurot teemavaldkonnale „Toit ja loodusvarad“; (6)2 200 000 000 Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmetele väljaspool tuumaenergiavaldkonda; (c)13 500 000 000 eurot aastatel 2021–2027 III sambale „Avatud innovatsioon”, millest eraldatakse: (1)10 500 000 000 eurot Euroopa Innovatsiooninõukogule (EIC), sealhulgas kuni 500 000 000 eurot Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele; (2)3 000 000 000 eurot Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT); (d)2 100 000 000 eurot aastatel 2021–2027 osale „Euroopa teadusruumi tugevdamine”, millest eraldatakse: (1)1 700 000 000 kõrge kvaliteedi jagamisele; (2) 400 000 000 eurot Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi ümberkujundamine ja tugevdamisele. 3.Ettenägematutele olukordadele või uutele arengutele ja vajadustele reageerimiseks võib komisjon iga-aastase eelarvemenetluse käigus lõikes 2 osutatud summadest kõrvale kalduda kuni 10 % ulatuses. Selline kõrvalekaldumine ei ole lubatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alapunktis 6 osutatud summast ega käesoleva artikli lõikes 2 osale „Euroopa teadusruumi tugevdamine” määratud kogusummast. 4.Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa võib hõlmata ka programmi haldamiseks ja rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis-, hindamis- ja muid tegevuskulusid, sealhulgas kõiki halduskulusid ja kulusid programmi eesmärkide saavutamise hindamiseks. Samuti võib sellest katta kulusid, mis on seotud uuringute, ekspertide nõupidamiste, teavitus- ja teabevahetusmeetmetega, niivõrd kui see on seotud programmi eesmärkidega, aga ka kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrgustikega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas infotehnoloogiavahenditega ja muu tehnilise ja haldusabiga, mida on vaja seoses programmi juhtimisega. 5.Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta lõikes 4 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud. 6.Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale. 7.Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võivad esimesse tööprogrammi lisatud projektidest tulenevate meetmete kulutused olla rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021. 8.Ühissätete määruse (EL) XXX artikli 21 kohaselt ülekantavad ning eelarve jagatud täitmise raames liikmesriikidele eraldatud ressursid võib liikmesriikide taotluse korral programmile üle kanda. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve.

9.Programm „Euroopa horisont“ on üles ehitatud selliselt, et seda saab rakendada koostoimes muude liidu rahastamisprogrammidega. Mittetäielik loetelu koostoimest muude liidu rahastamisprogrammidega on esitatud IV lisas. Artikkel 10 Avatud juurdepääs ja avatud andmed 1.Avatud juurdepääs programmi kaudu rahastatud teadusuuringute tulemusena avaldatud teaduspublikatsioonidele tagatakse kooskõlas artikli 35 lõikega 3. Avatud juurdepääs teadusandmetele tagatakse kooskõlas põhimõttega nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik. Õhutatakse avama juurdepääsu muudele teadusväljunditele. 2.Teadusandmete vastutustundlik haldamine tagatakse kooskõlas nn FAIR-põhimõttega (FAIR – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability)). 3.Teadustulemuste puhul ergutatakse avatud juurdepääsust ja vastutustundlikust haldamisest kaugemale minevaid avatud teadustavasid. Artikkel 11 Täiendav ja kombineeritud rahastamine Meetmed, mis on saanud kvaliteedimärgise või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele: a)on hinnatud programmi kohase konkursi raames; b)vastavad kõnealuse konkursi kvaliteedi miinimumnõuetele; c)ei ole eelarvepiirangute tõttu rahastatavad kõnealuse konkursi alusel, võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-st või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist vastavalt määruse (EL) XX [ühissätete määrus] artikli [67] lõikele 5 ja määruse (EL) XX [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire] artiklile [8], tingimusel et sellised meetmed on kooskõlas asjaomase programmi eesmärkidega. Kohaldatakse selle fondi eeskirju, kes toetust annab. Artikkel 12 Programmiga assotsieerunud kolmandad riigid 1.Programmiga võivad assotsieeruda järgmised kolmandad riigid: (a)Euroopa