koostatud on põhjalikud programmitöö juhised, mis käsitlevad konkreetselt ÜMTsid ja millest riigid ja territooriumid juhinduvad. Need suunised hõlmavad nii suunitlust kui ka konkreetseid vorme programmidokumendi väljatöötamise eri etappide kohta;

ÜMTde programmidokumendid, mis sisaldavad nii strateegilisi suunitlusi kui ka programmi üksikasjalikku kirjeldust, kiidetakse heaks vaid komisjoni ühe ametliku otsusega. See tähendab, et programmidokumenti ei saa võtta vastu enne, kui strateegia ja tegevusdokument on välja töötatud ja ametlikult kokku lepitud. Eelarvetoetus on ÜMTdes endiselt (nagu 10. EAFi puhul) eelistatud rakendamise viis.

Kooskõlas ÜMTde assotsieerimise otsuses kehtestatud kriteeriumidega leitakse, et kuusteist ÜMTd on 11. EAFist ÜMTdele eraldatavate vahendite territoriaalseks jaotuseks rahastamiskõlblikud . Tuleb märkida, et Gröönimaad rahastatakse otse ELi üldeelarvest Gröönimaad käsitleva otsuse alusel .

Selle aruande eesmärk on tutvustada 11. EAFist ÜMTdele eraldatud vahendite rakendamisel saavutatud edusamme kooskõlas ÜMTde assotsieerimise otsuse artikliga 91. Rakendamise praeguses etapis jääb tähelepanu keskmesse endiselt programmi suunitlus ja kirjeldus. Kuna vahendite rakendamine hoogustub ja andmed muutuvad kättesaadavaks, käsitletakse tulevastes aruannetes järjest enam abi tagajärgi ja mõju, nagu otsuses on täpsustatud.

ÜMTde ja komisjoni vahel on toimunud põhjalikud konsultatsioonid.

ÜMTde programmitööd alustati 12. ÜMTde ja ELi foorumil, mis peeti 2013. aasta detsembris, pärast ÜMTde assotsieerimise otsuse ja asjaomase finantsraamistiku vastuvõtmist. Komisjon tutvustas ÜMTdele ja liikmesriikidele, kellega ÜMTd on seotud („seotud liikmesriigid”), rahaeraldiste soovituslikku jaotust ja programmitöö juhiseid ning alustas konsulteerimisprotsessi, et leppida kokku võimalikud koostöövaldkonnad.

Seejärel toimusid eriseminarid, et arutada ühiseid prioriteete ja eesmärke. Komisjoni egiidi all toimusid Vaikse ookeani piirkonna riikides 2014. aasta novembris ja Kariibi mere piirkonna riikides 2015. aasta veebruaris piirkondlikud ÜMTde konverentsid, millest võtsid osa AKV riigid, piirkondlikud organisatsioonid ja vajaduse korral ka äärepoolseimad piirkonnad. Konverentsid tipnesid ÜMTde konkreetsete ettepanekutega potentsiaalsete kesksete valdkondade ja võimalike allkomponentide kohta ning edendasid piirkondlikku koostööd ÜMTde-väliste osalejatega, sest kõik piirkonna sidusrühmad näitasid üles suurt huvi mestimisprojektide koostamise vastu.

Tänu ÜMTde assotsieerimise otsusega loodud assotsieerimisfoorumitele edenes ka arutelu strateegiliste prioriteetide ja kesksete valdkondade teemal. Tehnilisel tasandil korraldati 2014.–2015. aastal üheksa kolmepoolset kohtumist komisjoni, ÜMTde esindajate ja seotud liikmesriikide vahel, et pakkuda võimalust komisjoni ja ÜMTde vaheliseks dialoogiks.

2015. aasta jaanuaris kohtus keskkonna- ja kliimamuutuste alane partnerlustöörühm, et pakkuda ÜMTdele võimalust esialgseks aruteluks temaatilise programmi üle.

Poliitilisel tasandil toimus 2015. aasta veebruaris 13. ÜMTde ja ELi foorum. Kahe ümarlaua arutelud andsid võimaluse suhelda temaatilise programmi asjus ja nende tulemusel leppisid ÜMTd kokku sellega seotud kesksed valdkonnad, mida kajastati foorumi järeldustes.

Peale selle leidsid foorumi raames aset kolmepoolsed kohtumised komisjoni, ÜMTde territoriaalsete/piirkondlike eelarvevahendite käsutajate ja seotud liikmesriikide vahel. Need arutelud andsid võimaluse vahetada mõtteid rahaliste vahendite rakendamise teemal ja kavandada järgmisi samme nii seoses konkreetsete ÜMTdega kui ka piirkondlikul tasandil. Samuti määrati nende tulemusel piirkondlik eelarvevahendite käsutaja piirkondlike ja temaatiliste programmide jaoks.

Programmitöö protsessi toetatakse aktiivselt ka tehnilise abi andmisega. Praeguseks on tehnilisest abist kasu saanud või saamas kolmteist riiki ja territooriumi. Seda rahastatakse 10. ja 11. EAFi vahenditest ÜMTdele, kusjuures neist viimane on seotud esimese rahastamisotsusega, mis võeti vastu 11. EAFist ÜMTdele eraldatavate vahendite kohta – s.o rahastu 3 miljoni euro suurune osa, mis on kindlaks määratud kooskõlas ÜMTde assotsieerimise otsuse artikliga 81.

2015. aasta olukord

Tänu konsulteerimisele ja antud tehnilisele abile saavutati 2015. aastal programmitöö esialgsetes etappides suuri edusamme. Kindlaks määrati programmide strateegiline suunitlus ning kõikide territoriaalsete ja piirkondlike/temaatiliste programmide puhul tehti ettepanekuid kesksete valdkondade kohta.

Territoriaalsete eraldiste saamiseks pakkus enamik ÜMTsid rakendusviisina välja eelarvetoetuse. Selle põhjuseks on 10. EAFist ÜMTdele vahendite eraldamisel tekkinud olukord, mis kujutab endast mitmel juhul teretulnud muutust võrreldes varem kasutatud projekti rakendamise viisidega, eeskätt Bonaire, Curaçao, Prantsuse Polüneesia, Saba, Sint Eustatiuse ning Wallise ja Futuna puhul. Kõikidel juhtudel hindab eelarvetoetuse kui rakendusviisi kasutamisega seotud rahastamiskõlblikkuse kriteeriume komisjon.

Territoriaalsete vahendite saamiseks välja pakutud kesksed valdkonnad hõlmavad eeskätt põhiteemasid, mille hulka kuuluvad üldjoontes

keskkonnateemad, kliimamuutused, taastuvenergia ja katastroofiohu vähendamine (viis ÜMTd kuueteistkümnest seoses vahendite soovitusliku territoriaalse jaotusega; summa moodustab 21 % kogu 11. EAFist ÜMTdele jaotatavast territoriaalsest eraldisest);

sotsiaalne areng (noored) või tööhõive / kutsealane kaasamine ja haridus/kutseõpe (viis ÜMTd kuueteistkümnest, summa moodustab 33 % kogu 11. EAFist ÜMTdele jaotatavast territoriaalsest eraldisest);

säästev turism (kolm ÜMTd kuueteistkümnest, summa moodustab 26 % kogu 11. EAFist ÜMTdele jaotatavast territoriaalsest eraldisest);

ühenduvus ja juurdepääsetavus / digitaalne areng (kolm ÜMTd kuueteistkümnest, summa moodustab 20 % kogu 11. EAFist ÜMTdele jaotatavast territoriaalsest eraldisest).

Neid prioriteete ühendab säästva arengu eesmärk ja seega hõlmavad nad arenguvaldkonna kolme alustala – majandusarengut, sotsiaalset arengut ja keskkonnakaitset, mida on rõhutatud ÜMTde assotsieerimise otsuse eesmärkides.

Märkimist väärib, et need prioriteedid on selges kooskõlas liidu poliitika prioriteetidega, mis on esile toodud ELi kümneaastases tööhõive ja majanduskasvu strateegias „Euroopa 2020”, millega tahetakse saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.

Samamoodi on piirkondlike programmide puhul tehtud ettepanek koondada vahendid eeskätt vaid mõnele prioriteedile, mis on oma ulatuselt mõistagi nii piiri- kui ka valdkonnaülesed. Lisaks tuleb märkida, et arvestades keskseid valdkondi, mille ÜMTd komisjonile esitasid, asetatakse kõigis geograafilistes piirkondlikes programmides rõhk keskkonnale ja loodusvarade säästvale kasutamisele. See võimaldab programme suuresti täiendada temaatilise komponendi ja muude liidu rahastatavate programmidega, nagu programm BEST 2.0, mida rahastatakse üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programmi raames.