Kombineerides dokumentide ja isikute süstemaatilise kontrolli asjakohastes andmebaasides, on võimalik süsteemi eri tasandeid siduda, mida praegu ei saa teha dokumentide süstemaatilise kontrolli võimalusest ja julgeolekukaalutlustel toimuvast mittesüstemaatilisest kontrollist tuleneva ebakõla tõttu. Kavandatav muudatus on kooskõlas piirikontrollide eesmärgiga ennetada mis tahes ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule ja avalikule korrale.

Ettepanekus rõhutatakse ka vajadust kontrollida nõukogu määruses (EÜ) nr 2252/2004 esitatud biomeetrilisi tunnuseid. Kõnealuse määrusega määrati näokujutis ja sõrmejäljed ELi kodanike passide turvaelementideks, et muuta need turvalisemaks ja siduda pass selle kasutajaga usaldusväärsel viisil. Kui piirivalveametnikud kahtlevad passi autentsuses või kasutaja identiteedis, peaksid nad kontrollima nimetatud biomeetrilisi tunnuseid.

Välisvõitlejate olemasolu näitab, et sisepiirikontrollideta alal julgeoleku kõrge taseme tagamiseks on vaja süstemaatiliselt kontrollida ka liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavaid isikuid.

Terrorismioht ei piirdu ühe liikmesriigiga ja seda ei tingi ainult välised tegurid. Terroristist välisvõitlejad on endiselt oluline ohuallikas. Süüriasse ja Iraaki terrorirühmitusi toetama sõitvate ELi kodanike arv suureneb järjepidevalt. Hinnanguliselt kuni 5 000 ELi kodanikku on suundunud konfliktipiirkondadesse ja liitunud suure tõenäosusega Islamiriigi jõududega. Paljud hiljutiste terrorirünnakute toimepanijad alates rünnakust satiiriväljaande Charlie Hebdo vastu jaanuaris 2015 kas viibisid välismaal terroriorganisatsioonide kontrolli all olevates piirkondades või õpetati neid seal välja. Avastada ja ennetada reisimist konfliktipiirkondadesse ja neist välja [terroriorganisatsioonide toetamise eesmärgil] seati prioriteediks juba 2014. aastal. Euroopa Komisjon on järjepidevalt toetanud Schengeni raamistiku tugevdamist, esitades soovitusi piirikontrollide tõhustamiseks kehtiva õigusraamistiku piires. Sellega seoses juhtis komisjon Euroopa Ülemkogu 12. veebruari 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel tehtud terrorismivastast võitlust käsitleva avalduse ja märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järelduste järel uuesti tähelepanu võimalusele ja vajadusele tugevdada liidu õiguse alusel vaba liikumiste õigust omavate isikute kontrollimist ja kontrollida süstemaatiliselt konkreetse riskihinnanguga hõlmatud isikuid. Sellega seoses muudeti juunis 2015 piirivalveametnike praktilist käsiraamatut.

Kuigi liikmesriikidel on kohustus süstemaatiliselt kontrollida kolmandate riikide kodanikke ELi sisenemisel kõikides andmebaasides ja praegu kehtivad normid ei näe seda ette väljumisel, tuleb avaliku korra ja sisejulgeoleku kaalutlustel kontrolle teha süstemaatiliselt. Muudatusega muudetakse kohustuslikuks kontrollida ka väljumisel süstemaatiliselt, et kolmanda riigi kodanik ei kujuta ohtu avalikule korrale ja sisejulgeolekule.

Ettepanekuga kavatsetakse kohustada liikmesriike süstemaatiliselt kontrollima liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust kasutavaid isikuid (nt ELi kodanikud ja nende kolmandate riikide kodanikest pereliikmed), kui nad ületavad välispiiri. Kontrollimisel peaks kasutama kaotatud ja varastatud dokumentide andmebaasi ja tegema kindlaks, et asjaomased isikud ei ohusta avalikku korda ega sisejulgeolekut. Selline kohustus kehtib kõikidel välispiiridel, st õhu-, mere- ja maismaapiiridel nii sisenemisel kui ka väljumisel. Kuna kõikide liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust kasutavate isikute süstemaatiline kontroll võib mõjutada ebaproportsionaalselt liiklusvooge piiril, võivad liikmesriigid teha andmebaasides ainult sihipäraseid kontrolle, eeldusel et riskihinnangu kohaselt ei too see kaasa ohte liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvusvahelistele suhetele ega rahvatervisele.

Ettepanek sisaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) sihipärast muudatust, et parandada julgeolekut sisepiirikontrollita alal. Käesoleva ettepanekuga vastatakse ülemkogu 9. ja 20. novembri järeldustes esitatud üleskutsele, millega paluti komisjonil esitada ettepanek „Schengeni piirieeskirjade eesmärgipärase muutmise kohta, eesmärgiga näha ette Schengeni ala välispiiridel ELi kodanike süstemaatiline kontrollimine, sealhulgas biomeetriliste andmete kontrollimine asjakohastes andmebaasides, kasutades täielikult ära tehnilisi lahendusi, et mitte takistada inimeste sujuvat liikumist”.

Mis puutub kolmandate riikide kodanike kontrolli nende väljumisel, siis kaotatakse praegune võimalus jätta need isikud süstemaatiliselt avaliku korra ja sisejulgeoleku seisukohast kontrollimata ning väljumise korda ühtlustatakse sisenemisel kasutatava korraga, millega kaasneb kohustus neid isikuid süstemaatiliselt andmebaasides kontrollida. Kooskõlas Schengeni piirieeskirjade VII lisa punktiga 5.2 kontrollitakse piirialade töötajaid, kes on piirivalveametnikele nende sagedase piiriületuse tõttu ühes ja samas piiriületuspunktis hästi tuttavad ja kelle kohta ei ole esialgse kontrolli alusel kantud hoiatust SISi või siseriiklikusse andmebaasi, üksnes pisteliselt. Aeg-ajalt kontrollitakse selliseid isikuid põhjalikult, tehes seda ette hoiatamata ja ebaregulaarsete ajavahemike järel.

Ettepanekus eristatakse väliseid õhupiire ja muid välispiire, et võtta arvesse reisijate voogu ja infrastruktuuri eri liiki välispiiridel. Kui infrastruktuuri ja reisijate voogu arvesse võttes võib süstemaatiline kontroll mõjutada ebaproportsionaalselt liiklusvooge piiril, võidakse süstemaatilised kontrollid andmebaasides maismaa- ja merepiiridel ära jätta, eeldusel et riskianalüüsi kohaselt ei too see kaasa ohte liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvusvahelistele suhetele ega rahvatervisele. Riskianalüüs tuleks edastada Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuurile (edaspidi „Frontex”) ja selle kohta tuleks komisjonile ja Frontexile korrapäraselt aruandeid esitada. Asjaomaste sätete kohaldamine liikmesriikides võiks olla Frontexi tehtavate riski- ja haavatavusanalüüside teemaks. Komisjon pöörab oma poolaastaaruannetes Schengeni ala toimimise kohta erilist tähelepanu ka süstemaatiliste piirkontrollide võimalikule leevendamisele teatavatel maismaa- ja merepiiripunktidel.

Konsulteeritavate andmebaaside sisu piirdub sisejulgeoleku jaoks vajalike aspektidega. Kõik Schengeni infosüsteemis hoiatuse andvad põhjused on seotud Schengeni riikides sisejulgeoleku säilitamisega, arvestades piirikontrolli puudumist sisepiiridel. Sellepärast ei lähe ka liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate isikute süstemaatiline kontrollimine asjakohastes andmebaasides kaugemale sellest, mis on vajalik välispiiride kontrollimise ühe eesmärgi saavutamiseks.

Liikmesriigid ei suuda üksi tegutsedes piisaval määral saavutada eesmärki töötada välja ühised eeskirjad välispiiridel toimuvate kontrollide ulatuse ja liikide kohta ja see on paremini saavutatav liidu tasandil. Sellepärast võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Kontrollid välispiiridel toimuvad kõikide nende liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirkontrolli sisepiiridel (Schengeni piirieeskirjade põhjendus 6); need peaksid aitama hoida ära liikmesriikide sisejulgeolekut ähvardavaid ohte. Sellepärast tuleb kõnealused kontrollid teha kooskõlas ühiste eeskirjadega.

Arvestades et kasutatavad andmebaasid toimivad kokkulangevuse / mittekokkulangevuse põhimõtte alusel ja et andmebaasi kasutamist kui sellist ei registreerita ja sellest ei teatata, mõjutavad süstemaatilised kontrollid liidu õiguse alusel liikumisvabaduse õigust omavate isikute andmekaitseõigusi ainult piiratud määral ja see on põhjendatud taotletavate julgeolekualaste eesmärkidega.

Mis puutub piirivalvurite poolt andmebaasides tehtud kontrollide tulemustesse (kokkulangevused), siis direktiivi 2004/38/EÜ VI peatükk võimaldab liikmesriikidel piirata ELi kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise õigust avaliku korra või julgeoleku huvides, tingimusel et nad järgivad teatavaid asjaomases peatükis sätestatud materiaal- ja menetlusõiguslikke tagatisi vastavalt Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusele. Kokkulangevuse korral tuleb järgida Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas C-503/03: komisjon vs Hispaania tehtud otsuses osutatud põhimõtteid, mida on täpsustatud ka SIRENE käsiraamatus.

Viimase pooleteise aasta jooksul on juba tehtud jõupingutusi sisejulgeoleku tagamiseks, võttes ELi kehtivate õigusaktide alusel asjakohaseid, koheseid tulemusi andvaid ja tõhusamaid meetmeid. Komisjon koostas tihedas koostöös liikmesriikidega soovitused, et parandada piirikontrolle välispiiridel ja kasutada selleks laialdasemalt asjakohaseid andmebaase, vajaduse korral süstemaatiliselt riskihinnangute alusel. Satiiriväljaande Charlie Hebdo vastase rünnaku ja ülemkogu 12. märtsi 2015. aasta üleskutse järel on välja töötatud ühised riskinäitajad kontrollide paremaks suunamiseks ning need on piirivalveametnikele edastatud. Juunis 2015 muudeti piirivalveametnike praktilist käsiraamatut, et võtta arvesse eespool nimetatud soovitusi.

Teemat arutati 2014. ja 2015. aastal mitmel korral ka piiride töörühmas. Oktoobris 2015 palus eesistujariik Luksemburg teavet asjaomases valdkonnas toimuva kohta.

Käesolev ettepanek on otsene vastus ülemkogu 20. novembri 2015. aasta üleskutsele muuta 13. novembril 2015 Pariisis toimunust lähtudes Schengeni piirieeskirju.

•Põhiõigused

Kavandatava muudatusega võetakse arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid – artiklis 7 sätestatud õigust era- ja perekonnaelu austamisele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ning artiklis 45 sätestatud liikumis- ja elukohavabadust. Schengeni piirieeskirjade artiklis 3a sätestatud kaitsemeetmed kehtivad endiselt.

4.MÕJU EELARVELE

Määruse kavandatav muutmine ei mõjuta ELi eelarvet.

MUUD KÜSIMUSED

• Järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord

Kavandatav muudatus tehakse Schengeni piirieeskirjadesse, mille rakendamist hinnatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 Schengeni hindamismehhanismi abil (piirieeskirjade artikkel 37a), ilma et see piiraks komisjoni rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana (Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõige 1).

• Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus

Kavandatava muudatusega lisatakse praeguse artikli 7 lõikesse 2 kohustus süstemaatiliselt kontrollida liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavaid isikuid (nt ELi kodanikud ja nende kolmandate riikide kodanikest pereliikmed) kaotatud ja varastatud dokumentide andmebaasides ja teha kindlaks, et asjaomased isikud ei ohusta avalikku korda ega sisejulgeolekut. Selline kohustus kehtib kõikidel välispiiridel, st õhu-, mere- ja maismaapiiridel. Kuna kõikide liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate isikute süstemaatiline kontroll võib mõjutada ebaproportsionaalselt liiklusvooge piiril, võivad liikmesriigid teha andmebaasides ainult sihipäraseid kontrolle, eeldusel et see ei too riskihinnangu kohaselt kaasa ohte liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvusvahelistele suhetele ega rahvatervisele.

Riskianalüüs tuleks edastada Frontexile ning selle kohta tuleks komisjonile ja Frontexile korrapäraselt aruandeid esitada. Komisjon pöörab oma poolaastaaruannetes Schengeni ala toimimise kohta erilist tähelepanu süstemaatiliste piirkontrollide võimalikule leevendamisele.

Ettepanekus rõhutatakse ka vajadust kontrollida nõukogu määruses (EÜ) nr 2252/2004 esitatud biomeetrilisi tunnuseid. Kõnealuse määrusega määrati näokujutis ja sõrmejäljed ELi kodanike passide turvaelementideks, et muuta need turvalisemaks ja siduda pass selle kasutajaga usaldusväärsel viisil. Kui piirivalveametnikud kahtlevad passi autentsuses või kasutaja identiteedis, peaksid nad kontrollima nimetatud biomeetrilisi tunnuseid.

Kavandatava muudatusega kaotatakse ka liikmesriikidele antud võimalus jätta need isikud EList väljumisel kontrollimata ning artikli 7 lõike 3 punktid b ja c ühtlustatakse kehtiva kohustusega kontrollida kolmandate riikide kodanikke süstemaatiliselt andmebaasides nende ELi sisenemisel.

2015/0307 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS