[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 24.2.2011

KOM(2011) 85 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

SEK(2011) 240 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

1. Sissejuhatus

Käesolevas teatises hinnatakse meetmeid, mis Kreeka on võtnud ajavahemikul 2010. aasta novembrist kuni 2011. aasta veebruari keskpaigani nõukogu otsuse 2010/320/EL[1] järgimiseks. Kuni novembrini võetud meetmeid hinnati 9. detsembri 2010. aasta teatises[2]. Koos kaasneva komisjoni talituste töödokumendiga, mis koostati koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP),[3] aitab see ka hinnata majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning vastastikuse mõistmise memorandumi[4] järgimist Kreeka ja muude euroala liikmesriikide vahelise laenulepingu kontekstis.

Hinnang põhineb aruandel, mille Kreeka esitas nõukogule ja komisjonile,[5] ning missioonil, mille teostasid Euroopa Komisjoni töötajad koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga majanduse kohandamise programmi raames, mida rahastatakse euroala liikmesriikide kahepoolsete laenudega ja IMFi reservkrediidi lepinguga. 12. veebruaril 2011 Kreeka esitatud aruandes ei käsitleta mitte üksnes fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujäägi määra 2011. aastal, vaid ka ulatuslikke struktuurireforme, mida Kreeka valitsus praegu võtab vastu ja rakendab.

2. Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus

10. mail 2010 võttis nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ja artiklile 136 vastu otsuse 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks.

Nõukogu otsuses nõutakse, et Kreeka võtaks vastu mitmed konkreetsed meetmed, et hoida valitsemissektori eelarve puudujääk allpool järgmisi piirmäärasid:

- 18 508 miljonit eurot (8,1 % SKPst, viimaste ametlike kättesaadavate SKP andmete põhjal) 2010. aastal;

- 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal;

- 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal;

- 11 399 miljonit eurot (4,8 % SKPst) 2013. aastal; ning

- 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal[6].

Kõnealust otsust muudeti 7. septembril 2010 (otsus nr 2010/486/EL)[7] ja 20. detsembril 2010 (otsus 2011/57/EL)[8]. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eespool osutatud piirmäärasid siiski ei muudetud.

3. Eelarve täitmine

Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemil (ESA) põhinevat valitsemissektori 2010. aasta eelarve-eesmärki ei ole saavutatud. Kui nõukogu otsusega kehtestatud eelarvepuudujäägi piirmäär 2010. aastaks oli 18 miljardit eurot (8 % SKPst), siis hinnangute kohaselt ulatub puudujääk 22 miljardi euroni (9,6 % SKPst), kuigi selle arvuga seoses on veel mõningast ebakindlust. Ebakindlus on peamiselt seotud riigi omanduses olevate ettevõtete ning valitsemissektori, sotsiaalkindlustuse ja kohalike omavalitsuste alla kuuluvate eelarveväliste fondide majandustulemustega, mille kohta ei ole veel kättesaadaval usaldusväärseid andmeid aastast lühema ajavahemiku kohta. Samuti esineb ebakindlust seoses erinevustega sularahamaksete ja nende aluseks olevate kulutuste vahel. ESA-l põhinevad esimesed täielikud andmed aasta kohta on kõige varem kättesaadaval 2011. aasta märtsi lõpus; Eurostat kinnitab ja avaldab need andmed aprillis.

Riigi esmaste maksete piirmäärast (kassapõhine) aasta lõpu seisuga (nagu on kehtestatud majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis ning vastastikuse mõistmise memorandumis) on kinni peetud. Tulemus oli 61,1 miljardit eurot (piirmäär oli 67 miljardit eurot). Selle kriteeriumi täitmine allpool piirmäära näitab, et kulutused olid kavandatust väiksemad, mis on suurel määral seotud tõhusa säästmisega, aga ka maksete edasilükkamise või nendega viivitamisega; teave maksmisele kuuluvate kulude kohta ei ole veel nõuetekohane. Kättesaadava teabe kohaselt kogunes 2010. aastal maksevõlgasid üle 1,5 miljardi euro ning need tuleb tasuda 2011. aasta jooksul.

Valitsemissektori esmane eelarvepositsioon (kassapõhiselt, majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning vastastikuse mõistmise memorandumi raames jälgitava määratluse kohaselt) ulatus 5,5 miljardi euroni (piirmäär oli 5,7 miljardit eurot). Eelmises teatises prognoositi, et selle kriteeriumi saavutamisest võib puudu jääda kuni 1,5 miljardit eurot (0,6 % SKPst), mis põhines eeldusel, et maksuvõlgasid ei kogune.

Tabel 1. Riigieelarve täitmine

2009 | 2010 |

kassapõhiselt (miljonites eurodes) | Jaanuar–detsember | Muutuse % | 2010. aasta mai kava |

Kogutulu | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 |

Tulu enne tagasimakseid | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 |

Maksutagastus | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 |

Kapitalitulu | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 |

Kulud kokku | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 |

Esmased kulud | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 |

Intress | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 |

Kapitalikulud | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 |

Muu | 1498 | 345 | -77,0 | 345 |

Riigieelarve positsioon | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 |

Allikas : raamatupidamisarvestuse büroo. Märkus: Selles tabelis ei sisaldu sõjaliste hangetega seotud maksed (2010. aastal 1 miljard eurot, mis 2009. aastaga võrreldes on üle 30 % vähem). |

Valitsemissektori võla suhe SKPsse ulatus 2010. aastal 142,5 %ni (esialgne eesmärk oli 133 % SKPst). Vahe tuleneb peamiselt valitsemissektori avalik-õiguslike üksuste ümberliigitamisest, mida esimest korda võeti arvesse 2009. aasta eelarves, aga ka 2010. aasta prognoositust suuremaks osutunud eelarvepuudujäägist. Asjaomaste otsustega kehtestatud võla suurenemise piirmäärast on siiski kinni peetud (piirmäär: 34 058 miljonit eurot; hinnanguline tulemus: 28 870 miljonit eurot).

3. Väljavaated aastaks 2011 ja ajavahemikuks 2012–2014

Kreeka valitsus on kinnitanud oma kohustust saavutada 2011. aastaks nõukogu otsuses kehtestatud eelarve-eesmärk. Kuna lähtepunktiks olevad eelarvepuudujääk ja võlg on eeldatust suuremad ning SKP on eeldatust väiksem, on vaja eelarvet rohkem konsolideerida. Eelarvestrateegia järgib jätkuvalt 2010. aasta mais kokku lepitud konsolideerimisstrateegiat. Seepärast otsustas Kreeka valitsus täielikult korvata 2010. aastal kaotatu, et kiiresti taastada jätkusuutlik eelarvepositsioon, hoida rahastamisvajadus kooskõlas programmiga ning toetada turu usalduse suurenemist. Kreeka parlamendi poolt 22. detsembril 2010 vastuvõetud 2011. aasta eelarve sisaldab uusi puudujääki vähendavaid meetmeid mahus 2¼ % SKPst. Seega moodustavad eelarve konsolideerimise meetmed 2011. aastal (sealhulgas mais kokkulepitud meetmed) kokku 5¾ % SKPst. Novembris kokku lepitud uutest meetmetest ligikaudu kaks kolmandikku on kulude poolel ning enamik neist on struktuursed; meetmetest 0,7 miljardit eurot (ehk 0,3 % SKPst) on ajutised.

Enamik 2011. aasta eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärki toetavatest fiskaalmeetmetest on seadusega vastu võetud ning neid on hakatud rakendama. Meetmed hõlmavad vähetootlike ja mittesihtotstarbeliste kulude kärpeid, lühiajaliste lepingute vähendamist avalikus sektoris, leibkondade universaaltoetuste paremat suunamist (nt toetused kütteaine ostmiseks ja peretoetused) ning riigi varade paremat haldamist ja kasutamist, eelkõige maksuvõlgnevuste sissenõudmise korral. 2011. aasta eelarves hakatakse tegelema ka kahe olulise struktuurse probleemiga – ülemäärased tervishoiukulutused ja riigi omanduses olevate ettevõtete kahjumid. 2011. aasta eelarve-eesmärkide saavutamine nõuab maksutulu suurendamist kokku rohkem kui 1,5 miljardi euro ( ehk ligikaudu ¾ % SKPst) võrra võrreldes 2010. aastaga, mis on keeruline ülesanne ning sõltub suurel määral konkreetsetest tulemustest võitluses maksudest kõrvalehoidumisega ning mehhanismi tõhususe parandamisest.

2011. aasta eelarve kohaselt prognoositakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks (ESA95) 16,8 miljardit eurot (7,6 % SKPst). Kuid viimase kättesaadava teabe põhjal prognoosivad komisjoni talitused, et 2011. aasta eelarvepuudujäägiks (ESA95) võib kujuneda 18,8 miljardit eurot (prognoos on tehtud 11. veebruari 2011. aasta seisuga). Seega ületaks 2011. aasta puudujääk juhul, kui meetmeid ei võeta, piirmäära ¾ protsendipunkti võrra SKPst. Kuna eelarve täitmine (kassapõhine) jäi 2011. aasta jaanuaris peamiselt ikka veel nõrgeneva tulude poole tõttu alla igakuise eesmärgi, tuleneb puudujääk riigi aastaeelarves peamiselt maksubaasi prognoositust kehvemast kasvust, aasta jooksul rakendatavate fiskaalmeetmete mõju käsitlevate hinnangute ajakohastamisest ning üldmõjust, mis on tingitud mitme tulukategooria prognoositust halvemast tulemusest 2010. aastal. Lisaks prognoositakse eelarves ettenähtust suuremat intressikulu.

Kreeka eelarveseaduse kohaselt peaks valitsus koostama keskpika perioodi eelarvestrateegia aastateks 2012–2015. Valitsus kujundab keskpika perioodi jooksul rakendatava eelarvepoliitika, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2014. aastaks alla 3 % SKPst ja edaspidi veelgi. Komisjoni talituste prognoosid osutavad, et baasstsenaariumil (st meetmeid ei võeta) põhineva eelarvepuudujäägi ja nõukogu otsusega 2014. aastaks kehtestatud eesmärgi vahe on praegu 8 % SKPst (tabel 2), kusjuures juba mais oli kindlaks määratud fiskaalmeetmeid mahus 2 % SKPst, kuigi on võimalik, et nende meetmete mõju vaadatakse uuesti läbi.

Tabel 2. Deficit accounting: Eelmisest aastast järgmisesse ulatuv puudujääk |

miljonites eurodes | % SKPst |

Kumulatiivsed meetmed | Kumulatiivsed meetmed |

2010-2014 | 2012- 2014 | 2010-2014 | 2012-2014 |

2009. aasta puudujääk | 36150 | 15,4 |

Nominaalpuudujäägi suundumus 2010. aastal | 3880 | 1,7 |

2010. aastal rakendatud meetmed | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 |

Mõju SKP nominaalkasvu suhtele | -- | 0,2 |

2010. aasta puudujääk | 22030 | 9,6 |

Nominaalpuudujäägi suundumus 2011. aastal | 9226 | 4,1 |

2011. aastal rakendatud meetmed | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 |

Kindlaks määramata meetmed | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 |

Mõju SKP nominaalkasvu suhtele | -- | 0,1 |

2011. aasta puudujääk (eesmärk) | 17065 | 7,6 |

Nominaalpuudujäägi suundumus 2012. aastal | 5455 | 2,4 |

2012. aastaks kindlaks määratud meetmed* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

2012. aastaks kindlaks määramata meetmed | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

Mõju SKP nominaalkasvu suhtele | -- | -0,1 |

2012. aasta puudujääk (eesmärk) | 14916 | 6,4 |

Nominaalpuudujäägi suundumus 2013. aastal | 2218 | 0,9 |

2013. aastaks kindlaks määratud meetmed* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

2013. aastaks kindlaks määramata meetmed | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 |

Mõju SKP nominaalkasvu suhtele | -- | -0,2 |

2013. aasta puudujääk (eesmärk) | 11399 | 4,8 |

Nominaalpuudujäägi suundumus 2014. aastal | 491 | 0,2 |

2014. aastaks kindlaks määratud meetmed* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 |

2014. aastaks kindlaks määramata meetmed | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Mõju SKP nominaalkasvu suhtele | -- | -0,6 |

2014. aasta puudujääk (eesmärk) | 6385 | 2,6 |

* Mais koostatud esialgses programmis aastateks 2012, 2013 ja 2014 kindlaks määratud ja kvantifitseeritud meetmed võidakse läbi vaadata. |

Puudujääk aastal t on võrdne puudujäägiga aastal t-1, millele on liidetud nominaalse puudujäägi suundumus aastal t ning millest on maha arvatud kindlaks määratud meetmed ja kindlaks määramata meetmed (suhtarvude puhul liidetakse mõju SKP nominaalkasvu suhtele). Puudujäägi suundumus hõlmab puudujäägi taseme suurenemist, mis toimuks juhul, kui meetmeid ei võeta. Eelkõige sisaldab see pensionikulude struktuurset suurenemist, intressikulude suurenemist ja muude kulude struktuurset suurenemist. Puudujäägi suundumuse arvutamisel on eeldatud palkade külmutamist ja selle eeskirja rakendamist, mille kohaselt viie töölt lahkuja kohta võetakse asemele üks töötaja. Samuti kajastab see maksubaasi muutustega seotud tulu suurenemist/vähenemist. |

6. Struktuurireformide kulg

Kreekas rakendatakse struktuurireformi kava. Struktuurse eelarvereformi puhul on saavutatud edu, kuigi mõnel juhul kavandatust aeglasemalt. Valitsus tugevdab õigusraamistikku, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu ning uuendada maksuhaldust. Käimas on eelarveasutuste (sh raamatupidamisarvestuse büroo) reformid – valitsus on kehtestanud riiklike kulutuste piirmäärad ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgid ning teinud edusamme seoses eelarveandmete õigel ajal esitamisega, kuigi andmete kvaliteet ja ulatus vajab veel parandamist. Eelarve kulude poole haldamine vajab samuti parandamist, eelkõige seoses investeeringute eelarve ja sõjaliste hangetega. Edu on saavutatud tervishoiu reformimisel - esimene reformipakett võeti vastu 2011. aasta veebruari keskel. Siiski on paljud fiskaalsed struktuurimeetmed edasi lükatud, sealhulgas avaliku sektori tasustamissüsteemi lihtsustamine ja ühtse palkade maksmise asutuse tegevuse käivitamine täies ulatuses. Avaliku halduse toimimise ja sotsiaalprogrammide läbivaatamine on nüüd käima läinud, kuigi mõningase hilinemisega.

Valitsus on võtnud kohustuse avaldada loetelu riigi omanduses olevate varade, sealhulgas riigi osalus loetletud ja loetlemata ettevõtetes, ning majanduslikult tasuva kinnisvara ja maa kohta. See aitab kiirendada erastamist, mille tulusid on valitsus aastateks 2011–2015 korrigeerinud ülespoole – 50 miljardi euroni (sellest 15 miljardit eurot on kavas koguda aastatel 2011–2012).

Muude struktuurireformide elluviimine edeneb, kuid fiskaalsete struktuurireformide elluviimine on viibinud. Tööturuseaduse vastuvõtmisega detsembris ning suletud elukutsete avamist käsitlevate õigusaktiettepanekutega on Kreeka käivitanud tõhusalt uue struktuurireformide etapi. Esimese sammuna hariduse reformimisel on loodud hariduspoliitika ekspertide sõltumatu töörühm. Loodetavasti võetakse peagi vastu õigusaktid, mille eesmärk on kõrvaldada teenuste osutamise vabaduse piirangud, reformida energiasektorit, lihtsustada õigusakte ja kiirendada ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust ning muuta Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku.

7. Nõutud teabe täielikkus

Kreeka esitatud aruanne ja korrapäraselt komisjonile esitatud andmed sisaldavad enamikku nõukogu otsusega nõutud teabest. Eelkõige sisaldab aruanne üksikasjalikku teavet konkreetsete rakendatud (ja rakendatavate) meetmete kohta, et täita otsuse nõudeid, ning nende meetmete mõju kohta eelarvele.

Raamatupidamisarvestuse büroo on õigel ajal esitanud andmed riigieelarve igakuise täitmise kohta ning kõige värskemad andmed (2011. aasta jaanuar) avaldati 12. veebruaril 2011. Lisaks on esitatud raamatupidamisarvestuse büroo avaldatud igakuisel ajakohastamisel põhinevad andmed riigi ja mitmete riigist sõltumatute avaliku halduse sektorite võlgnevuste kohta kuude lõikes. Kuigi riigist sõltumatute avaliku halduse sektorite aastaandmed on varasemast üksikasjalikumad, on igakuised andmed sotsiaalkindlustusfondide, eelarveväliste üksuste ja kohalike omavalitsuste eelarve täitmise kohta siiski veel puudulikud. Aruandes näidatakse avaliku sektori alaliste töötajate (sh keskvalitsuse, avalik-õiguslike üksuste, kohalike omavalitsuste, avaliku sektori alla kuuluvate eraõiguslike juriidiliste isikute, julgeolekujõudude, sõjaväelaste ja vaimulike) arvu muutumist alates 2009. aasta lõpust. Aruanne sisaldab nõutud teavet seoses võlakirjade emiteerimise ja tagasiostmistega ning suurimate riigi omanduses olevate äriühingute finantsseisundi kohta. Lisaks sellele sisaldab aruanne rikkalikult teavet seoses struktuurireformidega, mida on rakendatud vastusena nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusele[9] ning majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ja vastastikuse mõistmise memorandumi nõuete täitmise eesmärgil.

8. Kokkuvõte

Prognoosi kohaselt ületatakse nõukogu otsusega 2010. aastaks kehtestatud valitsemissektori eelarve puudujäägi (ESA95 põhjal) piirmäär ligikaudu 4,1 miljardi euroga ning puudujäägiks kujuneb 18,5 miljardi euro (8 % SKPst) asemel 22 miljardit eurot (9,6 % SKPst). Siiski väheneb puudujäägi suhe võrreldes 2009. aastaga ligikaudu kuus protsendipunkti. Prognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe suurenenud 127 %-lt SKPst 2009. aasta lõpul 141 %-le SKPst 2010. aastal.

Parlamendi vastuvõetud 2011. aasta eelarve on kooskõlas nõukogu otsuses kehtestatud piirmääradega, kuid eelarve puudujäägi piirmäärast kinni pidamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Praegu töötab valitsus välja täiendavaid püsimeetmeid, mis on vajalikud puudujäägi vähendamiseks ka järgnevatel aastatel. Valitsus on keskpika perioodi eelarvestrateegia põhijooned juba teatavaks teinud; kõnealuse strateegia projekt peaks valmima märtsi lõpuks, aprilli keskpaigaks võtab ministrite nõukogu selle vastu ning hääletus parlamendis peaks olema toimunud mai keskpaigaks. Keskpika perioodi strateegia kontekstis on vaja võtta püsivaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mis moodustaksid vähemalt 8 % SKPst ning millest 6 % SKPst on vaja veel kindlaks määrata, et tagada puudujäägi vähendamise eesmärkide saavutamine kuni 2014. aastani ning see, et võla suhe SKPsse hakkaks kindlalt vähenema. Eeldatavasti vähendab ulatuslikum erastamiskava võla suhet viie aasta jooksul ligikaudu 20 protsendipunkti SKPst.

Hoolimata 2010. aasta eelarve alalaekumisest valmistub Kreeka võtma eesmärkide täitmiseks vajalikke meetmeid ja rakendama vajalikku poliitikat, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2014. aastaks nagu on nõutud nõukogu otsuses. Seepärast järeldab komisjon, et Kreeka täidab nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust, järgib nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust ning rakendab 22. novembri 2010. aasta majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning vastastiku mõistmise memorandumi ajakohastatud versioonis kirjeldatud meetmeid rahuldavalt.

I LISA. NÕUKOGU OTSUSEGA NÕUTUD MEETMED, MIS TULEB VASTU VÕTTA 2010. AASTA DETSEMBER LÕPUKS

Meetmed (vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 3 nõutule) | Hetkeolukord |

„Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta detsembri lõpuks: |

a) lõike 2 punktis a osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu; | Täidetud. |

b) rakendatakse õigusakte, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 %-le valitsusasutuste assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo; | Osaliselt täidetud. 2010. aasta septembris vastu võetud uut sisulist eelarveseadust on juba kohaldatud 2011. aasta eelarveseaduses. Valitsus võtab 2011. aasta maiks vastu keskpika perioodi eelarveraamistiku, mis on aluseks 2012. aasta eelarvele. Parlamendi juures tegutseva eelarvebüroo loomine on küll seadusega vastu võetud, kuid seda ei ole veel loodud. |

f) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt; | Täidetud. |

i) õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust; | Osaliselt täidetud, viibib. Hääletus loa andmise menetlust käsitleva õigusakti üle parlamendis peaks toimuma lähiajal. |

j) muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, otsuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks; | Täitmisel, viibib. Esitatakse lähiajal parlamendile. |

k) parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada aastatel 2011–2013 tulu vähemalt 7 miljardit eurot, sealhulgas 2011. aastal vähemalt 1 miljard eurot; varade (kinnisvara ja finantsvara) müügist saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks; | Täidetud. Valitsus on teatavaks teinud aastatel 2011–2013 erastamisele kuuluvad varad. Kava tuleks kooskõlastada valitsuse kavatsusega suurendada erastamistulusid 50 miljardi euroni aastatel 2011–2015. |

l) meetmed, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud. | Täitmisel, viibib. Mitmed meetmed võetakse lähiajal seadusega vastu. |

m) dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega; | Täidetud. |

n) pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE); | Täidetud. |

o) e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, kelle ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust; | Täitmisel. Mitmed meetmed on seadusega vastu võetud või rakendamisel. |

q) tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 %, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot; | Täidetud. |

r) tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist; |

s) peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid); | Täidetud. |

t) sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega; | Kavandatud. Hinnatakse aasta lõpus. |

u) sotsiaalkindlustusfondide poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest; haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot; | Täidetud. |

v) muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot; | Täidetud. |

w) kütteõli ja diislikütuse maksu määra võrdsustamine alates 15. oktoobrist 2011, et võidelda pettuse vastu; see annab 2011. aastal lisatulu vähemalt 400 miljonit eurot, arvestamata erimeetmeid vähekindlustatud elanikkonna kaitsmiseks; | Täitmata. Kütteõli ja diislikütuse maksu määra võrdsustamist käsitlev õigusakt ei ole veel vastu võetud. Kütteõliga seotud maksu erisoodustust, mis on kavas kaotada, kohaldatakse üksnes sügisel ja talvel, nii et seaduse vastuvõtmise viibimine ei ole siiani veel maksutulusid ja –kulusid oluliselt mõjutanud. |

x) vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5 %-lt 6,5 %-le ning 11 %-lt 13 %-le, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11 %-lt 6,5 %-le, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite madalamast käibemaksumäärast; | Täidetud. |

y) kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot); |

z) kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot); |

aa) tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot); |

bb) maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot); |

cc) maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot); |

dd) tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot); |

ee) tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot); |

ff) Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide tõstmist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks; | Täitmisel. Olemas esialgne kava. |

gg) õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse; | Täidetud |

hh) õigusaktid tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et: ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega tööd. | Osaliselt täidetud. Seadusega 3899/2010 on ette nähtud, et ettevõtted ja nende töötajad võivad sõlmida ettevõtte tasandil kollektiivlepinguid, mille tingimused on kehvemad sektoripõhiste lepingute tingimustest. Uus vahendamise ja vahekohtu nõukogu on loomisel. Nõuded, mille kohaselt tuleb katseaega uuel töökohal pikendada ühe aastani, kaotada ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel ning kaotada säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu, on täidetud. Nõue, mille kohaselt tuleb kaotada sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele, ei ole täidetud. Nõuded, mille kohaselt tuleb kaotada tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused ning võimaldada paindlikumat tööaja kasutust, ei ole täidetud. |

[1] ELT L 145, 11.6.2010, lk 6–11.

[2] KOM(2010) 739 (lõplik).

[3] „Kreeka majanduse kohandamise programm – kolmas läbivaatamine”, European Economy–Occasional Paper N° 77 , veebruar 2011. Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud suundumustele.

[4] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, 3 mai, ajakohastatud 22. novembril 2010.

[5] Kreeka majanduse kohandamise programm – Nõukogu otsuse kohaselt esitatud aruanne – veebruar 2011. Kreeka valitsus esitas aruande 12. veebruaril 2011. See on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] SKP suhtarvud on suunavad. Nõukogu otsuses osutavad SKP suhtarvud nominaalse SKP näitajatele, mis olid kättesaadavad mais: aastatel 2010–2014 vastavalt 8,0 %, 7,6 %, 4,9 % ja 2,6 % SKPst. Otsusega sätestatud kohandamiskava kohaselt ei ületa valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane suurenemine järgmist: 34 058 miljonit eurot 2010. aastal; 17 365 miljonit eurot 2011. aastal; 15 016 miljonit eurot 2012. aastal; 11 599 miljonit eurot 2013. aastal ning 7 885 miljonit eurot 2014. aastal. Võttes arvesse võla korrigeeritud näitajaid 2009. aasta lõpu seisuga ja viimaseid nominaalse SKP prognoose, vastab see aastatel 2010–2014 vastavalt võla suhtele 145, 155, 159, 19 ja 17% SKPst.

[7] ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

[8] ELT L 26, 29.1.2011, lk 15.

[9] Nõukogu soovitus (2010/190/EL) Kreekale, 16. veebruar 2010, eesmärgiga lõpetada majanduspoliitika üldsuuniste eiramine Kreekas ning kõrvaldada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ähvardav oht (ELT L 83, 30.3.2010, lk 63).