SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Viisaeeskirja artikli 25a lõike 2 kohaselt peaks komisjon hindama korrapäraselt ja vähemalt kord aastas kolmandate riikide koostööd tagasivõtmise valdkonnas ja andma sellest nõukogule aru.

Lähtuvalt eespool nimetatud hindamisest ja võttes arvesse meetmeid, mille komisjon on võtnud asjaomase kolmanda riigiga tagasivõtmise valdkonnas tehtava koostöö parandamiseks ning liidu üldiseid suhteid asjaomase kolmanda riigiga, võib komisjon järeldada, et asjaomane kolmas riik ei ole teinud piisavalt koostööd ja seetõttu on vaja võtta meetmeid. Sellisel juhul esitab komisjon vastavalt viisaeeskirja artikli 25a lõike 5 punktile a ettepaneku nõukogu rakendusotsuse kohta, millega peatatakse viisaeeskirja teatavate sätete kohaldamine kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes. Komisjon jätkab pidevalt jõupingutusi koostöö parandamiseks asjaomase kolmanda riigiga.

• Senegali juhtum

Koostöö Senegaliga ELi territooriumil ebaseaduslikult viibivate Senegali kodanike tagasivõtmise valdkonnas on jätkuvalt ebapiisav, nagu näitab tagasisaatmise määr (täidetud tagasisaatmisotsuste arv võrrelduna tehtud tagasisaatmisotsuste arvuga), mis on üks maailma väiksemaid ja on langenud 2019. aasta 7,3 %-lt 2020. aastal 3,2 %-le, ning isikute arv, kellele on tehtud ettekirjutus lahkumiseks, on jätkuvalt suur (2020. aastal 8 485 inimest). Kuigi tagasisaatmise määr oli 2021. aastal 8 %, on liikmesriigid komisjonile teatanud, et tuvastamise ja reisidokumentide väljastamise valdkonnas tehtav koostöö on märkimisväärselt halvenenud ja dokumentide väljastamise määr (kolmandate riikide väljastatud reisidokumentide arv võrrelduna liikmesriikide esitatud tagasivõtutaotluste arvuga) väheneb pidevalt.

Liikmesriikide ja Senegali vaheline koostöö on ebaühtlane, kui seda üldse tehakse. Enamikul liikmesriikidel on pidevalt probleeme Senegaliga tagasivõtmise valdkonnas sisuka dialoogi pidamisel.

Liikmesriigid teatasid komisjoni tehtud pideva hindamise raames, mis põhines liikmesriikide esitatud usaldusväärsetel andmetel, aruteludel asjaomastes nõukogu töörühmades ja eksperdirühmade kohtumistel, ning liidu institutsioonide, organite ja asutuste esitatud usaldusväärsetel andmetel, et tagasivõtmise ja tagasisaamise protsessi igas etapis on mitmeid takistusi, alates Senegali kodanike tuvastamisest kuni reisidokumentide väljastamise ja tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseni. Senegali ametiasutused kas ei ole üldse vastanud liikmesriikide taotlustele isikute tuvastamiseks või teevad seda väga aeglaselt ja täiendavad sihtotstarbelised taotlused muudavad tuvastamisprotsessi väga ajakulukaks ning selle tulemusena väljastatakse harva reisidokumente. Reisidokumentide väljastamine isikutele, kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad on Senegali kodanikud, on samuti problemaatiline. 2022. aastal ei toimunud tellimuslendude abil tagasisaatmisi ja võrreldes sarnase juhtumite arvuga kolmandate riikidega toimus 2022. aasta jaanuarist 2022. aasta septembri keskpaigani väga vähe tagasisaatmisi.

EL on püüdnud alates 2015. aastast tagasivõtmise valdkonnas tehtavat koostööd ametlikuks muuta, kuid hoolimata mitmest kõrgetasemelisest poliitilisest ja tehnilisest kontaktist ei ole seda saatnud edu. EL juhtis poliitilisel ja tehnilisel tasandil, sh komisjoni presidendi juhitud volinike ühisel lähetusel Senegali 2022. aasta veebruaris ja komisjoni talituste tehnilisel lähetusel 2022. aasta juunis, otseselt Senegali tähelepanu vajadusele parandada koostööd nende Senegali kodanike tagasivõtmise valdkonnas, kellel ei ole õigust ELis viibida. See ei ole siiani siiski oodatud tulemusi andnud.

Lähtuvalt eespool nimetatust ja kuna ei ole tehtud edusamme hoolimata meetmetest, mille komisjon on siiani poliitilisel (komisjoni presidendi juhitud volinike ühine lähetus Senegali 2022. aasta veebruaris) ja tehnilisel tasandil (komisjoni talituste tehniline lähetus 2022. aasta juunis) tagasisaatmise valdkonnas tehtava koostöö parandamiseks võtnud, ning lähtudes ELi üldistest suhetest Senegaliga, ollakse seisukohal, et Senegali koostöö ELiga tagasivõtmise valdkonnas ei ole piisav ja on vaja võtta meetmeid.

• Liidu üldised suhted Senegaliga

Senegal on Lääne-Aafrikas oluline partner, kuna see on stabiilne demokraatia heitlikus piirkonnas ja riigil on nii julgeoleku kui ka rände seisukohast määrav tähtsus. Senegal on näidanud üles valmidust teha ELiga koostööd, et tõkestada rändajate smugeldamist ja tegeleda Senegalist Kanaari saartele lahkujate märkimisväärse arvuga (2022. aasta septembri seisuga on Senegali kodanikud ebaseaduslikult Kanaari saartele rändavatest rühmadest arvuliselt teisel kohal). Senegal tagab praegu eesistumise Aafrika Liidus.

Senegali mitmeaastase sihtprogrammi eelarve aastateks 2021–2023 on 222 miljonit eurot.

2019. aastal allkirjastati ELiga säästva kalanduse partnerlusleping.

Senegal on Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (edaspidi „ECOWAS“) liikmena osaline majanduspartnerluslepingus ELiga. Ta on Cotonou lepingu osaline, milles (nagu ka uues lepingus, mille üle EL on Cotonou riikidega läbirääkimisi pidanud ja millega on kavas esialgne Cotonou leping peagi asendada) on sätestatud iga riigi kohustus nõustuda kõigi selliste oma riigi kodanike tagasisaatmise ja tagasivõtmisega, kellel ei ole õigust liikmesriigi territooriumil viibida.