EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.10.2018 COM(2018) 701 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE VIIETEISTKÜMNES ARUANNE























ÜLEVAADE KOLMANDATE RIIKIDE POOLT EUROOPA LIIDU SUHTES











KEHTESTATUD KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEST AASTAL 2017 {SWD(2018) 442 final}



1.Sissejuhatus Kaubanduse kaitsevahendid on tööstusharude jaoks olulised meetmed, millega nad saavad end kaitsta ebaõiglaste kaubandustavade eest. Need kolm kaitsevahendit on dumpinguvastased meetmed, tasakaalustusmeetmed ning kaitsemeetmed. Dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete eesmärk on neutraliseerida ebaõiglaste kaubandustavade, näiteks dumpinguhinnaga või subsideeritud impordi kahjulikku mõju, samal ajal kui kaitsemeetmete eesmärk on ajutiselt kaitsta tööstusharusid ettenägematu ja märkimisväärse impordikasvu kahjuliku mõju eest. Kaitsemeetmed erinevad kahest ülejäänud vahendist ka selle poolest, et neid rakendatakse mis tahes päritolu impordi suhtes, samal ajal kui dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed on riigi- ja isegi äriühingupõhised. ELi kaubanduspoliitika üks aluspõhimõtetest on tagada liidu ettevõtjatele võrdsed võimalused eksporditurgudel. Põhjendamatud kaubanduse kaitsevahendid takistavad ebaõiglaselt ELi eksportijate vaba pääsu maailma turgudele ja nende negatiivset mõju tuleks võimaluse korral vähendada. Maailma juhtiva eksportijana on Euroopa Liit üha enam osaline kolmandate riikide algatatud uurimistes, mis käsitlevad kaubanduse kaitsevahendeid. Kehtivate kaubanduse kaitsevahendite arvu poolest on EL ja selle liikmesriigid eksportijate seas maailmas Hiina järel teisel kohal. Kui kolmandad riigid rakendavad ELi eksportijate suhtes kaubanduse kaitsevahendeid, jälgib ja abistab Euroopa Komisjon asjaomaseid ELi tööstusharusid. Komisjonil on ka otsesem roll, vastates küsimustikele tasakaalustusmeetmete uurimiste raames, kui tegemist on ELi subsiidiumidega, ning kaitsemeetmete uurimiste raames, kui uurimise all on EL tervikuna. Kui kolmas riik algatab ELi ekspordi suhtes kaubanduskaitseuurimise, siis on komisjoni ülesanne vajaduse korral aktiivselt sekkuda, et lükata ümber menetluse käigus esitatud alusetud väited ja järeldused, mis on vastuolus WTO eeskirjadega. Selleks tehakse näiteks kolmanda riigi uurimisasutusele kirjalikke esildisi ning osaletakse korrapäraselt ärakuulamistel, et tagada ELi eksportijate õiguste ja huvide kaitse. Komisjon sekkub ka kahepoolsete lepingute raamistikus (nt korrapäraselt toimuvatel kahepoolsetel kõrgetasemelistel kohtumistel kõnealuse kaubanduspartneriga) ja mitmepoolsel tasandil (nt korrapäraselt toimuvatel WTO komiteede kohtumistel Genfis). Käesolevas aruandes kirjeldatakse kolmandate riikide kaubanduskaitsetegevuse üldiseid suundumusi, mis on negatiivselt mõjutanud või võivad negatiivselt mõjutada ELi eksporti, kindlaks tehtud põhiprobleeme ja 2017. aastal saavutatud tulemusi. Aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument sisaldab üksikasjalikku riigipõhist analüüsi kolmandate riikide kaubanduse kaitsevahenditega seotud uurimiste ja meetmete, sealhulgas komisjoni sekkumistegevuse kohta ning täielikke andmeid riikide ja kaubanduse kaitsevahendite kaupa. 2.Statistika 2.1.Kehtivad meetmed 2017. aasta lõpu seisuga 2017. aasta lõpu seisuga oli kehtestatud ELi eksporti mõjutavat 162 kaubanduse kaitsemeedet, mis oli veidi rohkem kui 2016. aasta lõpus kehtinud 156 meedet. Nagu on näha allpool esitatud joonisel, on ELi eksporti mõjutavate meetmete arv alates 2010. aastast siiski selgelt suurenenud. Kehtivate meetmete koguarv 2017. aasta lõpus Allikas: WTO ja ELi statistika Neli ELi kaubanduspartnerit (Ameerika Ühendriigid, Hiina, India ja Brasiilia) on jätkuvalt kehtestanud üle 50 % kõigist ELi-vastastest kaubanduse kaitsevahenditest. Nende riikide järjekord muutus siiski 2017. aastal võrreldes 2016. aastaga. 2017. aastal kasutasid ELi vastu suunatud kaubanduse kaitsevahendeid kõige aktiivsemalt Ameerika Ühendriigid, kes kehtestasid kokku 26 meedet, millest 22 olid dumpinguvastased ja neli tasakaalustusmeetmed (kehtivad kaitsemeetmed 2017. aastal puudusid). India kehtestas 21 meedet (19 dumpinguvastast meedet ja kaks kaitsemeedet). 2017. aasta lõpus oli kolmandal kohal Hiina 20 kehtiva meetmega (17 dumpinguvastast ja kaks tasakaalustusmeedet ning üks kaitsemeede) ja neljandal kohal oli Brasiilia 16 meetmega (kõik olid dumpinguvastased meetmed). 2017. lõpus kehtinud meetmed riikide lõikes Allikas: WTO ja ELi statistika 162 kehtivast meetmest on 125 dumpinguvastased meetmed, seitse tasakaalustusmeetmed ja 30 kaitsemeetmed. ELi vastu suunatud tasakaalustusmeetmed on kehtestanud üksikud kaubanduspartnerid: ainult Ameerika Ühendriigid (neli), Hiina (kaks) ja Kanada (üks). Kaitsemeetmeid kasutavad peamiselt Ida-Aasia riigid, nagu Indoneesia ja Vietnam (mõlemad neli) ning Tai, Maroko, Malaisia ja Filipiinid (igaüks kolm).

2.2.2017. aastal algatatud uued uurimised 2017. aastal algatati ELi või selle liikmesriikide suhtes 31 uut uurimist, mis tähendab, et olukord oli 2016. aastaga võrreldes stabiilne. Uurimiste koosseis meetmete liigi järgi siiski muutus veidi 2017. aastal. Dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimiste arv suurenes 2017. aastal 2016. aastaga võrreldes vastavalt 18-lt 22-le ja nullilt kahele, samal ajal kui kaitsemeetmete uurimiste arv kahanes 12-lt seitsmele. Tuleb märkida, et Ameerika Ühendriigid eristuvad kõigi teiste seas riigina, mis algatas kõige rohkem uusi uurimisi, täpsemalt kümme menetlust, millest kuus olid dumpinguvastaste meetmete uurimised. Teisel kohal on nelja uue uurimisega India ja Türgi. 2017. aastal ELi ekspordi suhtes algatatud 31 uuest uurimisest käsitlevad kuus terasesektorit (neist neli algatasid Ameerika Ühendriigid). Olukord erineb suuresti 2015. ja 2016. aastast, mil terasesektorit käsitlevad uurimised (vastavalt 19 ja 17) moodustasid üle 50 % kõigist uutest uurimistest. Tuleb märkida, et seevastu 13 uut uurimist algatati ELi kemikaalide ekspordi suhtes ja kõige rohkem uurimisi käsitlevad nüüd just seda sektorit.



ELi suhtes algatatud uued uurimised terasesektoris ja muudes sektorites Allikas: WTO ja ELi statistika 2.3.2017. aastal kehtestatud meetmed 2017. aastal kehtestati ELi ekspordi suhtes kokku 26 uut meedet. Uute kehtestatud meetmete arv vähenes võrreldes 2016. aastaga (30) ja 2015. aastaga (37). Kõige rohkem vähenes dumpinguvastaste meetmete arv (2016. aastal 19 ja 2017. aastal 15). 2017. aastal kehtestati kaks tasakaalustusmeedet (2016. aastal vaid üks) ning üheksa kaitsemeedet (2016. aastal kümme). Ameerika Ühendriigid kehtestasid 2017. aastal ELi suhtes kuus uut meedet, India neli meedet (neist kaheksa olid dumpinguvastased ja kaks tasakaalustusmeetmed) ning Kanada (ainult dumpinguvastased meetmed), Malaisia (ainult kaitsemeetmed), Türgi (ainult dumpinguvastased meetmed) ja Vietnam (ainult kaitsemeetmed) igaüks kaks meedet. ELi ekspordi suhtes kehtestatud 26 uuest meetmest kehtestati 16 meedet terasesektori suhtes. 2017. aastal terasesektori suhtes kehtestatud uute meetmete arv ületas seega selgelt teisi sektoreid käsitlevate meetmete arvu. 2017. aastal kehtestatud meetmed on otseselt seotud terasetööstuses viimasel ajal järsult suurenenud uurimiste arvuga. 2015. ja 2016. aastal vallandasid üleliigne tootmisvõimsus ja ületootmine Hiinas ülemaailmse kaubanduse kaitsevahenditega seotud uurimiste laine, mis sageli kahjustas ELi terasesektori huve (kaitsemeetmete üldine kohaldamine, dumpinguvastaste meetmete liiga lai geograafiline ulatus). 3.2017. aasta probleemid 3.1.Ameerika Ühendriikide poolne kaubanduse kaitsevahendite jõulisem kasutamine kõigis valdkondades 2017. aastat iseloomustab vaieldamatult aktiivsem kaubanduse kaitsevahendite alane tegevus Ameerika Ühendriikides. See ei olnud küll suunatud konkreetselt ja eelkõige ELi ekspordile, kuid ometi ei jäänud ELi huvid puutumata, nagu ilmneb eespool punktis 2 esitatud statistikast. Ameerika Ühendriigid, kes tavaliselt kaitsemeetmeid ei kasuta, algatasid 2017. aastal kaks kaitsemeetmete uurimist, nimelt suurte üldkasutatavate pesumasinate suhtes (juuni 2017) ning kristalsest ränist fotoelektriliste elementide ja moodulite suhtes (mai 2017). Kuigi EL asjaomaseid pesumasinaid ei ekspordi ning elementide ja moodulite eksport on Aasia ekspordiriikidega võrreldes suhteliselt väike, võib nende meetmetega kaasneda peale otsese mõju ka kaubavoogude ümbersuunamisest tekkiv kahju ELi tootjatele. Komisjon rõhutas, et EList pärit import ei tekitanud kahju, kuna selle maht oli väike ja hinnad kõrgemad. Komisjonil tekkis kahtlus meetme kokkusobivuses WTO nõuetega ning kaitsemeetme asjakohasuses, kuna tegelik eesmärk on tegeleda Hiina suhtes kehtestatud Ameerika Ühendriikide dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmisega. Komisjon soovitas meedet, mis oleks ELi impordi suhtes vähem sanktsioneeriv, nagu riikidele määratud kvoodid või minimaalne impordihind. Ameerika Ühendriigid lükkasid mõlemad soovitused tagasi ning keeldusid hüvitamast kaitsemeetme kahjulikku mõju. 2017. aasta aprillis algatasid Ameerika Ühendriigid kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse paragrahvi 232 alusel uurimise terase ja alumiiniumi impordi suhtes. Rangelt võttes ei ole Ameerika Ühendriikide kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse paragrahv 232 kaubanduse kaitsevahend (dumpinguvastane meede, tasakaalustusmeede, kaitsemeede). Paragrahvi 232 kohased meetmed peaksid reguleerima importi juhul, kui ilmneb oht riigi julgeolekule. Ometi sarnanevad paragrahvi 232 kohaste meetmete tagajärjed väga kaitsemeetmete omadele ja seetõttu käsitab komisjon paragrahvi 232 meetmeid varjatud kaitsemeetmetena. 2017. aasta juulis algatasid Ameerika Ühendriigid dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimised Hispaaniast pärit küpsete oliivide impordi suhtes (Hispaania ekspordi maht on ligikaudu 60 miljonit eurot). Tänu komisjoni arvukatele tehnilistele ja poliitilistele sekkumistele tihedas koostöös Hispaania ametiasutuste ja tööstusharuga vähenes uuritavate väidetavate subsideerimiskavade arv kümnelt kuuele. Uurimine jätkus siiski mitme Hispaania ja ELi toetuskava, sealhulgas reformitud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) nurgakiviks oleva põhitoetuskava suhtes. Komisjon on menetluse käigus tungivalt rõhutanud, et uurimisalused ELi ÜPP toetuskavad ei tekita moonutusi, ei ole konkreetsed ega ole seega WTO õiguse kohaselt tasakaalustatavad. Vastavalt WTO eeskirjadele kuuluvad need toetuskavad nn rohelisse kategooriasse. Komisjon on aktiivselt sekkunud nende uurimiste kõigis etappides ning andnud vajalikku abi nii Hispaania kesk- ja piirkondlikele asutusele kui ka asjaomastele eksportijatele; ta jätkab seda tegevust eesmärgiga veenda Ameerika Ühendriikide ametiasutusi mitte kehtestama põhjendamatuid meetmeid. Kahjud pidi lõplikult kindlaks määratama 2018. aasta juuliks.

Tõendid näitavad ka, et Ameerika Ühendriigid karmistavad dumpinguvastaste eeskirjade täitmise tagamist nii uurimiste arvu kui ka kasutatava metoodika poolest. Juhul kui dumpinguvastaste või tasakaalustusmeetmete uurimisega seotud eksportija ei esita vajalikku teavet, võimaldavad WTO eeskirjad uurimisasutusel asendada puuduva teabe parimate saadaolevate andmetega, st teisesest allikast saadud teabega. Ameerika Ühendriigid kasutavad siiski tavaliselt rangemat lähenemisviisi, jättes sageli nõrkadele põhjendustele tuginedes kõrvale kogu andmeesitajate esitatud teabe ja võttes arvesse teadaolevaid kahjulikke asjaolusid. Selle tulemuseks on alati palju kõrgemad tollimaksud kui siis, kui oleks kasutatud ettevõtja andmeid või parimaid saadaolevaid andmeid. Ameerika Ühendriigid kasutavad sellist lähenemisviisi paljude uurimiste puhul ja hiljuti pöördus Korea vaidluse lahendamiseks WTO poole (dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu kindlaksmääramine teatavate Korea toodete puhul, WT/DS 539/1); komisjon kavatseb seda tähelepanelikult jälgida. Ameerika Ühendriigid jätkasid 2017. aastal dumpinguvastaste meetmete uurimistes vastuolulise nullimismeetodi kohaldamist. Dumpinguga on tegemist juhul, kui ekspordihind on turuväärtusest madalam. Mõlemad määratakse kindla ajavahemiku jooksul toimunud tehingute arvu põhjal. Nullimismeetodi puhul võrdleb uurimisasutus toote hinda eksporditurul toote hinnaga siseturul, kuid jätab arvestamata kõik tehingud, kus toote hind eksporditurul on kõrgem kui siseturul, märkides need nulliks. Selle meetodi tulemusel on dumpingumarginaalid liialdatud. WTO on alates 2001. aastast pidanud lahendama nullimismeetodit puudutavaid vaidlusi ja WTO apellatsioonikogu on sellise tava järjekindlalt hukka mõistnud. 2016. aastal (DS464: Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed Koreast pärit suurte üldkasutatavate pesumasinate suhtes ja DS471: Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased meetodid (Hiina)) tühistas WTO apellatsioonikogu Ameerika Ühendriikide viimase nullimisvõimaluse, otsustades, et nullimismeetod ei ole isegi sihipärase dumpingu korral kooskõlas WTO eeskirjadega. Komisjon jälgib olukorda tähelepanelikult ja võtab vajalikke meetmeid, et Ameerika Ühendriigid hakkaksid lõpuks täitma WTO lepingutest tulenevaid kohustusi. 3.2.Kaitsemeetmete kasutamine – eri kasutajad, kuid endiselt küsitav kasutamine Nagu eespool selgitatud, on kaitsemeetmete puhul tegemist kaubandust kõige rohkem piirava vahendiga, kuna need kehtestatakse kogu impordile, sõltumata selle päritolust. Seetõttu tuleks kaitsemeetmeid kasutada ainult rangelt kindlaksmääratud ja väga erandlike asjaolude korral, et ajutiselt kaitsta omamaist tootmisharu ootamatu ja järsu impordikasvu eest. Ehkki algatatud kaitsemeetmetealaste uurimiste arv vähenes 2017. aastal olulisel määral, sekkub komisjon jätkuvalt süstemaatiliselt kõigisse kaitsemeetmete uurimistesse, kuna paljud uurimisasutused ei paista järgivat WTO kaitsemeetmetelepingus sätestatud rangeid eeskirju. Paljud kaitsemeetmete uurimised käsitlevad importi, mis tegelikult on pärit peamiselt ühest riigist, ning seega saaks dumpinguvastaste või tasakaalustusmeetmete abil leida probleemile paremini sihipärase lahenduse, piiramata alusetult teiste riikide turulepääsu. 2017. aastal kehtinud kaitsemeetmed on kehtestanud peamiselt Kagu-Aasia riigid, nagu Indoneesia ja Vietnam (mõlemad neli) ning Tai, Malaisia ja Filipiinid (igaüks kolm). Sageli kehtestati need kaitsemeetmed (asjakohatult) selleks, et piirata Hiinast pärit terasetoodete massilist sissevoolu ja võimalikku kõrvalehoidmist teiste riikide kaudu. Kaitsemeetmete puhul ei eristata siiski toodete päritolu ja seega põhjustavad need sageli kahju ka mittekahjustavale kaubandusele. Kaitsemeetmete uurimiste puhul oli 2017. aastal uudiseks see, et Kagu-Aasia riigid ei ole enam uurimiste peamised algatajad. 2017. aastal olid peamised algatajad Ameerika Ühendriigid (kaks uut kaitsemeetmete uurimist, mis käsitlesid kristalsest ränist fotoelektrilisi elemente ja mooduleid ning suuri üldkasutatavaid pesumasinaid) ja Türgi (samuti kaks uut kaitsemeetmete uurimist, millest üks käsitles rehve ja teine hambaharju – esimese puhul on ELi majandushuvi suur, kuid teise puhul väike). Ameerika Ühendriikide algatatud kaks kaitsemeetmete uurimist olid üle kümne aasta esimesed Ameerika Ühendriikide algatatud kaitsemeetmete uurimised. Komisjon väitis, et neid uurimisi poleks pidanud algatama, kuna väidetavalt pärines probleeme tekitav impordilaine vaid mõnest Aasia riigist. Ameerika Ühendriigid oleksid pidanud kasutama sellise impordiga toimetulekuks muid sihtotstarbelisi vahendeid, näiteks dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustusmeetmeid, ning vältima kaasneva kahju põhjustamist ausale impordile, mis ei tekitanud probleeme. Komisjon sekkus edukalt rehvide importi käsitlenud Türgi kaitsemeetmete uurimisse ning saavutas uurimise lõpetamise meetmeid kehtestamata (vt täpsemalt jaotises „Peamised saavutused“). 4.Peamised saavutused Ameerika Ühendriigid – Kanada suuri tsiviilõhusõidukeid käsitlevate dumpinguvastaste meetmete / tasakaalustusmeetmete uurimiste lõpetamine Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise kaubanduse komisjon leidis 2018. aasta jaanuaris, et Bombardieri C-seeria suured tsiviilõhusõidukid ei kahjusta Ameerika Ühendriikide tööstusharu, ning takistas seega 292 % imporditolli kehtestamise teatavatele Montrealis asuva tootja õhusõidukitele. Ameerika Ühendriikide Kaubandusministeerium oli asja eelnevalt uurinud ja leidnud, et dumpingu- ja subsiidiumidevastane kumulatiivne marginaal on 292 %. See on Kanada, kuid ka Ühendkuningriigi ja ELi jaoks suur võit. Põhja-Iirimaal asuva Bombardieri-tehase (kus toodetakse C-seeria lennukite tiibu) ning teistes ELi liikmesriikides asuvate tootmisahela järgmise etapi tarnijate puhul olid kaalul tuhanded töökohad. Komisjon toetas otsustavalt Bombardieri ja Ühendkuningriigi valitsust nendes Ameerika Ühendriikide dumpinguvastaseid meetmeid / tasakaalustusmeetmeid käsitlevates uurimistes. Komisjon vaidlustas muu hulgas Ameerika Ühendriikide järeldused subsideerimise kohta, väites, et omamaisele tootmisharule (st Boeing) kahju tekitamise ohtu ei ole ning omamaise tootmisharu raskused on põhjustatud muudest teguritest, eelkõige uusima tehnoloogia puudumisest ja õhusõidukite tootmise puudulikust sobitamisest nõudlusega. Ameerika Ühendriikide uurimine põhines ühel Delta Air Lines’i 2016. aastal tellimusel 75 Bombardieri C-seeria reaktiivlennuki tootmiseks (tarne pidi algama 2018. aastal); Boeingu väitel neid subsideeriti ja müüdi Ameerika Ühendriikide turul madalama hinnaga kui Kanada turul. Brasiilia – sünteetilise kummi impordile kehtestatud meetmete lõpetamine Brasiilia dumpinguvastased meetmed ELi sünteetilise kummi (E-SBR) ekspordile, mis 2015. aastal kehtestati ja kohe ka peatati, lõpetati viimaks 2017. aasta novembris avaliku huvi alusel. Komisjon tegi koos ELi tööstusharu ja liikmesriikidega mitmeid esildisi ning rõhutas eelkõige seda, et ELi eksport ei tekita kahju omamaisele tootmisharule. Seda kinnitab muu hulgas asjaolu, et omamaine tootmisharu suutis eespool nimetatud kaheaastase meetmete peatamise ajal oma turuosa suurendada. ELi eksport Brasiiliasse küündis 2013. aastal enne meetmete kehtestamist 80 miljoni euroni. Türgi – rehve käsitlevate kaitsemeetmete uurimise lõpetamine ilma meetmeid kehtestamata Türgi lõpetas 2018. aasta jaanuaris rehvide (sõiduautod, bussid, veokid) importi käsitlevate kaitsemeetmete uurimise ilma meetmeid kehtestamata. Kaitsemeetmete uurimine algatati 2017. aasta aprillis. Komisjon sekkus koos tööstusharuga menetlusse (esildised, ärakuulamised) ning kasutas kahepoolsetel kõrgetasemelistel kohtumistel teema tõstatamiseks kõiki võimalusi. Selle tulemusel ei kehtestanud Türgi esialgu teatatud ajutisi meetmeid ning lõpetas viimaks kaitsemeetmete uurimise meetmeid kehtestamata. Asjaolu, et Türgi ei kehtestanud kaitsemeetmeid, on ELi suur võit, kui arvestada ELi rehvide ekspordi väärtust (450–500 miljonit eurot aastas).

Iisrael – kakaovõide importi EList käsitleva dumpinguvastaste meetmete uurimise lõpetamine 2016. aasta septembris algatasid Iisraeli ametiasutused dumpinguvastaste meetmete uurimise seoses kakaovõide impordiga EList (majandushuvi 56 miljonit eurot). ELi peamine eksportiv tootja on Itaalia ettevõtja Ferrero, kelle käitised asuvad Itaalias ja Poolas. Eksportiv tootja tegi uurimise käigus koostööd ning Iisraeli ametiasutused tegid kontrollkäike Itaalias, Poolas ja Luksemburgis. Tihedas koostöös Itaalia ametiasutustega sekkus komisjon aktiivselt Itaalia eksportiva tootja toetuseks, tehes kirjalikke esildisi ja osaledes ärakuulamistel. Komisjon tõi välja põhiprobleemid, mis puudutasid muu hulgas kahju ja põhjusliku seose analüüsimise küsitavust. 2018. aasta jaanuaris teatas Iisraeli kaubandusministeerium ametlikult uurimise lõpetamisest meetmeid kehtestamata. Maroko – keraamiliste plaatide eksporti käsitleva dumpinguvastaste meetmete uurimise lõpetamine Maroko algatatud dumpinguvastaste meetmete uurimine seoses Hispaaniast pärit keraamiliste plaatide ekspordiga lõpetati 2017. aasta novembris ilma meetmeid kehtestamata. Maroko dumpinguvastaste meetmete uurimisega seotud Hispaania tootmisharu oli väga mures, kuna majandushuvi oli ligikaudu 70 miljonit eurot (aasta ekspordimäär). Komisjon tegi koostöös Hispaania ametiasutuste ja tootmisharuga mitu esildist ning jälgis tähelepanelikult iga menetlusetappi. Komisjon juhtis tähelepanu eelkõige uurimise järgmistele puudustele: kahju puudumine, muud tegurid, mis kõrvaldavad põhjusliku seose dumpingu ja kahju vahel (eelkõige import Hiinast ja Egiptusest, tootmiskulude suurenemine ja kasutamata tootmisvõimsus). Tänu tootmisharu, Hispaania ametiasutuste ja komisjoni kooskõlastatud jõupingutustele saavutati Hispaania keraamiliste plaatide tootmisharule soodne lahendus. India – melamiini ekspordile kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise lõpetamine Melamiinile kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamine algatati 2017. aasta septembris (algselt kehtestati meetmed 2012. aasta oktoobris, eksport mahus ligikaudu 4,5 miljonit eurot pärineb peamiselt Saksamaalt). Komisjon tegi algatamise ajal kirjaliku esildise, rõhutades kahju jätkumise/kordumise puudumist. Omamaine tootmisharu oli väga kasumlik, kuid ei suutnud peaaegu täisvõimsusel töötamisest hoolimata omamaist nõudlust rahuldada ning seetõttu oli import vajalik tarnepuudujäägi kõrvaldamiseks. India ametiasutused kinnitasid seda 2018. aasta veebruaris ning lõpetasid uurimise tollimaksu uuesti kehtestamata. Brasiilia – hambaravi röntgeniaparaatide impordiga seotud dumpinguvastaste meetmete uurimise lõpetamine 2017. aasta veebruaris lõpetas Brasiilia dumpinguvastaste meetmete uurimise Saksamaalt pärit hambaravi röntgeniaparaatide impordi suhtes (ELi majandushuvi on 4 miljonit eurot) ilma meetmeid kehtestamata, kuna Brasiilia leidis, et omamaine tootmisharu ei saanud kahju. Selle juhtumi puhul oli positiivse tulemuse saavutamisel oluline osa tootmisharu ja komisjoni koostööl. Ukraina – portselanile kehtestatud kaitsemeetmete aegumise läbivaatamise lõpetamine ilma meetmeid pikendamata 2017. aasta mais lõpetas Ukraina portselanist laua- ja kööginõude impordi suhtes kehtivate kaitsemeetmete aegumise läbivaatamise ilma esialgseid meetmeid pikendamata (ELi majandushuvi on ligikaudu 2 miljonit eurot). Kaitsemeetmete läbivaatamine algatati 2016. aasta detsembris. Komisjon sekkus menetlusse, tehes esildisi ja osaledes ärakuulamistel. Ukraina lõpetas kaitsemeetmete uurimise meetmeid kehtestamata. India – dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmine ELi kahe puitpõrandakatete eksportija suhtes Dumpinguvastaste meetmete uurimine seoses puitpõrandakatete impordiga EList algatati 2017. aasta veebruaris (ELi majandushuvi oli ligikaudu 3 miljonit eurot). Komisjon juhtis tähelepanu mitmesugustele uurimise käigus tehtud vigadele, nagu andmete konfidentsiaalsus, ebaselge ülevaade kahjust, põhjusliku seose puudumine ning ELi kalli impordi ja muudest riikidest pärit odava impordi asjakohatu kumulatsioon. 2018. aasta veebruaris soovitasid India ametiasutused kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, välja arvatud ELi kahe koostööd teinud eksportiva tootja suhtes, kelle puhul leiti, et nad ei ole põhjustanud India tootmisharule materiaalset kahju. Austraalia – Itaalia töödeldud tomatite eksportijate tollimaksude vähendamine Austraalia kehtestas 2016. aastal dumpinguvastased meetmed Itaalia töödeldud tomatite impordile (täpsemalt kahele peamisele Itaalia eksportijale, kes moodustavad ligikaudu 45 % ELi ekspordist Austraaliasse). 2015. aastal eksportis EL töödeldud tomateid Austraaliasse kokku ligikaudu 44 miljoni euro väärtuses. Komisjoni ja Itaalia ametiasutuste toetusel vaidlustasid Itaalia eksportijad kulude korrigeerimise ELi ühise põllumajanduspoliitika toetuste puhul. Austraalia dumpinguvastane vaekogu (ADRP) leidis 2017. aasta jaanuaris, et ELi toodanguga sidumata sissetulekutoetused Itaalia tomatikasvatajatele ei moonutanud tomatite hinda. Kahe eksportiva tootja puhul vähendati dumpingumarginaale, mille tulemusel kehtestati ühe tollimaksuks 0 % ja ka teise puhul jäi see väikeseks. Ülejäänud Itaalia eksportijaid puudutavas samasuguses juhtumis tõstatati sama küsimus uuesti ja 2018. aasta veebruaris jäi Austraalia dumpinguvastane vaekogu oma eelneva järelduse juurde, mille kohaselt ei olnud kulude korrigeerimine õigustatud. See oli suur võit komisjoni ja Itaalia kaubandusringkondade jaoks, kes koos sekkusid nii tehniliselt kui ka poliitiliselt nimetatud menetluste kõigis etappides. 5.WTO tegevus Komisjon kaitseb WTO tasandil konkreetsete juhtumite puhul ELi huve, eesmärgiga tagada WTO eeskirjade täielik täitmine. Kui leitakse, et teiste liikmete võetud kaubanduse kaitsevahenditega seotud meetmed on vastuolus WTO eeskirjadega, võib komisjon need WTOs vaidluste lahendamise korra raames vaidlustada. Nii juhtus seoses Venemaa kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega väikeste tarbesõidukite impordi suhtes (DS479), mille kohta vaekogu avaldas aruande 2017. aasta jaanuaris. Vaekogu kuulutas, et tollimaksud on WTO eeskirjadega vastuolus, nõustudes ELiga kõigi menetlusnõuete osas, ning tunnistas mitut probleemi seoses Venemaa tehtud analüüsiga, eelkõige seetõttu, et Venemaa oli jätnud arvestamata olulise üleliigse tootmisvõimsuse omamaises väikeste tarbesõidukite sektoris. 2017. aasta veebruaris esitas Venemaa Föderatsioon siiski vaekogu aruande vastu Euraasia Majandusliidu nimel apellatsioonkaebuse. EL esitas vastuapellatsioonkaebuse ja ärakuulamine toimus 2017. aasta novembris. WTO apellatsioonikogu aruanne avaldati 2018. aasta märtsis. Komisjon sekkub kolmanda osalisena aktiivselt ka WTO menetlustesse, mis hõlmavad muid WTO liikmeid, et lahendada süsteemseid probleeme ja neid jälgida ning edendada rangemate normide järgimist kõigis kaubanduskaitseuurimistes kogu maailmas.