6.Veel selgitasid Hispaania ametiasutused Hispaania statistikaameti (INE) andmetele viidates, et kuna puusepa- ja tisleritoodete turg kitsenes kogu maailmas ja EL27 turuosa vähenes, vähenes puitu ning puit- ja korktooteid (v.a mööbel) tootvate ettevõtjate arv Castilla y Leónes 1 100lt 2008. aastal 855le 2013. aastal, seega oli langus 22,3 %. Kogu riigis oli langus isegi suurem. Aastatel 2008–2013 vähenes ettevõtjate arv 16 575 üksuselt 11 806 üksusele. See tähendab, et langus oli 28,8 %.

4.Taotluse esitanud liikmesriik osutab UN Comtrade statistikale, et näidata EL 27 riikidest pärit puusepa- ja tisleritoodete mahu osakaalu vähenemist üleilmses kaubanduses: vastavad näitajad langesid 17,24 %lt 2008. aastal 16 %le 2011. aastal, samas Filipiinid peaaegu kahekordistasid oma turuosa (see suurenes 6,31 %lt 12,13 %le) ning ka teised Kaug-Ida riigid suurendasid oma turuosa, kuid siiski vähem, näiteks Hiina turuosa suurenes 15 % ja Malaisia oma 37 %. Selline EL 27 turuosa vähenemine mõjus halvasti mitmele kõnealuses sektoris tegutsevale ettevõtjale, samuti tööhõivele. Komisjon märkis teatisele „Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks” lisatud komisjoni talituste töödokumendis, et puidu- ja puittoodete tootmise valdkonnas tegutsevate ettevõtjate arv vähenes 2003. ja 2010. aasta vahel 8 % ja selle sektori tööhõive vähenes aastatel 2000–2011 20 %.

3.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Hispaania, et puusepa- ja tisleritoodete turg kitseneb kogu maailmas ning nende kaupade maht üleilmses kaubanduses (üleilmne eksport) on viimastel aastatel vähenenud. Vastavalt UN Comtrade´i andmetele ulatus puusepa- ja tisleritoodete üleilmne eksport 2008. aastal 14,2 miljardi USA dollarini, kuid 2011. aastal oli see 13,7 miljardit USA dollarit, seega oli vähenemine 3,40 %. Ajavahemikus 2008–2011 vähenes EL 27 riikide eksport puusepa- ja tisleritoodete valdkonnas 10,33 %.

2.Taotlus vastab fondi kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 kohaselt, et kõik kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.

18.Castilla y León on ELi suuruselt kolmas piirkond (94 227 km2), ületades maa-alalt 17 liikmesriiki 28st, samas on see väga madala asustustihedusega piirkond, seal elab 27,4 elanikku km2 kohta. Castilla y Leóne panus Hispaania SKPs on 5,3 % ja ühe inimese keskmine sissetulek piirkonnas on võrdne riigi keskmise sissetulekuga. Castilla y Leóne piirkonnas enim levinud ärimudel on perekondlikud VKEd või mikroettevõtted, 95 % ettevõtetest on just seda tüüpi. Sektorite kaupa jagunevad ettevõtted järgmiselt: 68 % teenustesektor, 16 % tööstussektor, 8 % ehitussektor ja 8 % põllumajandussektor.

16.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Hispaania kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid.

10.Hispaania ametiasutused selgitasid, et ajavahemikus 2003–2005 investeeris ettevõte Puertas Norma 4,8 miljonit eurot uutesse seadmetesse, et toodete lisandväärtust suurendada ja tõhusamate tootmisprotsesside abil tootmiskulusid vähendada, sedasi üritati maailmas puusepa- ja tisleritoodete sektoris toimuvate muutustega kohaneda. 2006. aastal avati uus tootmistehas, mille pindala oli 40 000 ruutmeetrit. See uus tehas, mis oli Euroopa tootmisharu üks moodsaimatest ja tehnoloogiliselt arenenumatest, andis alguses tööd 700 töötajale. Investeeringud tasusid end ära ja 2007. aastal ületas käive 70 miljonit eurot, mis tähendas 24 % suurust kasvu eelneva aastaga võrreldes. 2008. aastal pärast majandus- ja finantskriisi algust, kui ehitussektor vähenes umbes 30–35 % ning seega kuivas kokku uste ja ukseraamide tootmine, vähenes ettevõte Puertas Norma käive võrreldes 2007. aastaga ainult 8 %. Ka järgmistel aastatel läks ettevõttel hästi, kui arvestada üldist majanduse olukorda. 2010. aastal otsustas aga Jeld-Wen grupp – Puertas Norma peaaktsionär – tugevdada kooskõlas oma finantsseisundi elavdamise kavaga teatud ettevõtlusliine teiste liinide arvelt. 2011. aastal, pärast ametiühingute ebaõnnestunud kokkuleppekatset selle kava osas, mis sisaldas 25 % palgakärbet ja 286 töötaja koondamist, alustas ettevõte vabatahtlikku pankrotimenetlust.

9.Taotluses osutatakse 587 koondamisele, mis toimusid 28. detsembrist 2012 kuni 28. septembrini 2013 üheksa kuud kestva vaatlusperioodi jooksul kolmes ettevõttes, mis tegutsevad NACE Revision 2 osa 16 (puidutöötlemine ning puit- ja korktoodete tootmine, v.a mööbel; õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine) valdkonnas Castilla y Leónis (ES41), mis on NUTS II tasandi piirkond. Nendest koondamistest 560 arvutati määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Lisaks koondati ettevõttes Kronospan S.A 27 inimest ja nende arv on arvutatud sama lõigu kolmanda taande kohaselt. Komisjonile on esitatud artikli 2 lõike 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt vajalikud tõendid selle kohta, et nimetatud koondamiste arv on tegelik koondamiste arv.

20.Kriis on Castilla y Leóne piirkonna tööhõivet rängalt mõjutanud. Töötuse määr on piirkonnas kiiresti suurenenud, see tõusis 8,2 %lt (2008. aasta esimene kvartal) 22,7 %ni (2013. aasta esimene kvartal). Koondamistest mõjutatud piirkonna tööhõive olukord tundub olevat eriti habras, sest Soria provintsi (mis on üks kahest koondamistest mõjutatud piirkonnast) asustustihedus on eriti madal, seal elab 9,2 elanikku ühel ruutkilomeetril (st kolmandik kogu piirkonna keskmisest). Eriti madala asustustiheduse tagajärjel on koondamistel kohalikule majandusele isegi rängem mõju, kui näitajate põhjal arvata võiks.

21.Hispaania ametiasutused on märkinud, et koondamised puidu ja puittoodete tootmise sektoris muudavad tööhõive olukorra veelgi keerulisemaks, sest koondamistest mõjutatud territoorium Pinares (otsetõlkes „männisalu”) sõltub väga suurel määral metsandussektorist ja männid kujutavad endast peamist majandusressurssi, seega on tegemist tööstuspiirkonnaga, kus tegeletakse peamiselt puidu esmase ja sekundaarse töötlemisega.

Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle kulude hinnanguline jaotus, sealhulgas selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega

22.Kõik allpool loetletud meetmed üheskoos moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on koondatud töötajate tagasitoomine tööturule.

–Tutvustav kohtumine ja teabetunnid: See on esimene meede, mida koondatud töötajatele pakutakse, ning see sisaldab üldisi ja individuaalseid teabetunde, kus räägitakse oskustest ja koolitusnõuetest, pakutavast nõustamisest ja koolitusprogrammidest ning toetustest ja stiimulitest.

–Kutsenõustamine: see hõlmab osalevate töötajate kutsesobivuse määramist ja tööturule tagasipöördumise plaani koostamist, samuti nõustamist isikliku toetuse saamiseks ja vastavaid järelmeetmeid kogu rakendusperioodi jooksul.

–Aktiivse tööotsimise toetamine: meede hõlmab aktiivset tööotsimist, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimist ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist.

–Koolitus: koolitusmeede hõlmab mitmesuguseid kursuseid. 1) Valdkonnaüleste oskuste koolitus: Pakutav koolitus hõlmab väljaõpet tööotsimismeetodite kohta, koolitust isiklike ja sotsiaalsete oskuste valdkonnas ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) valdkonnas, samuti võõrkeeli. 2) Kutseõpe: kutseõppes keskendutakse sektoritele, kus on võimalusi tööd leida (või kus eeldatavalt võivad tekkida sellised võimalused), näiteks abiõendus geriaatrias, mükoloogia (metsaseente tundmaõppimise koolitus, st kuidas tunda ära tunda söödavaid seeni, kuidas seeni korjata jne), maapiirkonna turism või töökohad, mille puhul nõutakse kutsetunnistust, eelkõige puidu, korgi ja mööbli valdkonnaga seonduvate elukutsete puhul. 3) Töökogemuse kaudu omandatud oskuste kohta tunnistuste andmiseks vajalike testide ettevalmistamine.

–Ettevõtluse edendamine Pakutakse mitmesugust toetust koondatud töötajatele, kes kavatsevad oma ettevõtet luua. 1) Sissejuhatavad moodulid, milles keskendutakse füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtlusalgatuste edendamisele ja äriideede genereerimisele. 2) Ettevõtlusega alustamise koolitus, mis hõlmab ettevõtlusprotsessi erinevaid astmeid alates algteadmistest või esmasest kokkupuutest keerulisemate teemadega nagu planeerimine, teostatavusuuringute läbiviimine, äriplaani koostamine jne. 3) Projektide ja algatuste alane nõustamine, mille eesmärk on välja töötada, koostada ja juhendada elujõulisi äri- või füüsilisest isikust ettevõtjate projekte. 4) Ettevõtte loomisega kaasnev nõustamine: meede seisneb ettevõtlusega alustavate isikute isiklikus juhendamises ettevõtte käivitamisperioodil. 5) Logistiline ja finantsvaldkonna abi: meede hõlmab toetust rahaliste vahendite kogumisel ning nende haldusnõuete täitmisel, mis on eelduseks ettevõtte alustamiseks vajalike toetuste taotlemiseks. Hinnanguliselt osaleb esimeses kolmes etapis (sissejuhatavad moodulid, koolitus ja nõustamine) 100 töötajat, edasijõudnute koolitusel (ettevõtte loomisega kaasnev ja rahaliste vahendite leidmise koolitus) osaleb ilmselt 50 töötajat.

–Stiimulid Stiimuleid on nelja liiki. 1) Osalemise stiimul. Et innustada koondatud töötajaid neis meetmetes osalema, saavad meetmes osalejad pärast kolmekuulist aktiivset osalemist ja vähemalt ühe nende individuaalses meetmepaketis sisalduva meetme täitmist kätte 150 eurot. Eeldatakse, et kõik koondatud töötajad saavad selle summa. 2) Toetus transpordikulude katteks. Töötajatele, kes osalevad meetmes, mis toimub väljaspool nende elukohalinna, makstakse transpordikulude katteks toetust, mis võrdub summaga, mis kulub ühiskondliku transpordiga nende kodulinnast meetme toimumise linna sõitmiseks. Kui kohalike linnade vahel puudub sobiv transpordiühendus, peavad osalejad kohalesaamiseks kasutama oma sõidukeid, nende kulude katteks saavad nad 0,19 eurot kilomeetri kohta. Eeldatakse, et 180 osalejat saavad seda stiimulit. 3) Elukoha muutmisega kaasnevate kulude hüvitamine. Töötajad, kes muudavad elukohta ja kolivad töötama teise linna, saavad ühekordse summana kätte 1000 eurot kolimiseks vajalike kulude katmiseks. Eeldatakse, et 26 osalejat saavad seda stiimulit. 4) Ettevõtte loomise toetus. Töötajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad kuni 3 000 euro suuruse toetuse tegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks. Eeldatakse, et 15 osalejat saavad seda stiimulit. 5) Töötamise stiimulid. Töötajatele, kes asuvad tööle füüsilisest isikust ettevõtjatena, makstakse kuni kümne kuu jooksul palgalisa 350 eurot kuus. Eeldatakse, et 30 osalejat saavad seda stiimulit. 6) Toetus ülalpeetavate isikute hooldajatele. Töötajatele, kelle peres on ülalpeetavaid isikuid (lapsed, vanurid või puudega inimesed) saavad meetmes osalemise korral 100 eurot kuus (kuni kuus kuud). Toetuse eesmärk on katta täiendavad hoolduskulud, et töötajad saaksid koolituses või muudes meetmetes osaleda. Eeldatakse, et 35 osalejat saavad seda stiimulit. 7) Koolitustoetus. Osalejad, kes võtavad osa nende jaoks koostatud tööle saamise protsessiks kavandatud koolitustundidest vähemalt 75% ulatuses, saavad koolituse lõppedes 150 eurot. Eeldatakse, et 140 osalejat saavad seda stiimulit.

23.Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks.

24.Individuaalsed teenused, mida Hispaania ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Hispaania ametiasutuste hinnangul on kogukulu 1 400 000 eurot, millest individuaalsete teenustega seotud kulud on 1 350 000 eurot ning EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud on 50 000 eurot (3,57 % kogusummast). EGFilt taotletav kogusumma on 700 000 eurot (50 % kogukuludest).

Meetmed Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv Hinnanguline kulu toetust vajava töötaja kohta

(eurodes)

(*) Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes)

(**) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Tutvustav kohtumine ja teabetunnid

(Acogida, diagnóstico y derivación) 400 90 36 000 Kutsenõustamine

(Orientación y asesoramiento) 400 293 117 000 Aktiivse tööotsimise toetamine:

(Intermediación y gestión) 300 150 45 000 Koolitus

(Formación y recualificación profesional) 225 1 373 309 000 Ettevõtluse edendamine

(Programa de autoempleo y emprendimiento) 100 5 200 520 000 Stiimulid

(Programa de incentivos) 400 807 323 000 Individuaalsed teenused kokku 1 350 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus 0 Juhtimine 20 000 Teave ja selle avaldamine 20 000 Kontrollitegevus 10 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku 50 000 Eeldatavad kulud kokku 1 400 000 EGFi toetus (50 % kogukuludest) 700 000

(*) Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks, nagu ta on Hispaania poolt esitatud taotluses.

(**) Ümardamise tõttu ei ole kogusummad päris täpsed.

25.Hispaania kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et topeltrahastamine on välistatud.

26.2007.–2013. aastal on ESFi rakenduskavade peamine eesmärk Castilla y Leóne piirkonnas edendada töötajate elukestvat õpet ja vähendada enneaegset koolist väljalangemist, kusjuures neis keskendutakse eelkõige inimestele, kes on haavatavamad või kelle puhul esineb sotsiaalse tõrjutuse oht; EGFi meetmed on seevastu suunatud endistele metsatöölistele ning nende meetmete puhul ei kohaldata ealisi, hariduslikke ega muid piiranguid.

27.ESFi ja EGFi sarnaste eesmärkidega ja asjaomastele töötajatele suunatud meetmete pidev järelevalve võimaldab vältida kõnealuste fondide meetmete kattumist.

Kuupäev(ad), millal on alustatud või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele

28.Hispaania alustas asjaomastele töötajatele individuaalsete teenuste osutamist 1. veebruaril 2014. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust.