P7_TA(2014)0149

Raudteesüsteemi koostalitlus ***I

Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2017/C 285/54)

Euroopa Parlament,

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

(1) ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

(2) ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

(3) EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

P7_TC1-COD(2013)0015

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. veebruaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/…/EL Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 ning artikleid 170 ja 171,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (4) on mitmel korral oluliselt muudetud. Kuna nüüd tehakse jälle täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisest , on eriti soovitav parandada liikmesriikide raudteevõrgustike omavahelist ühendamist, koostalitlust ja juurdepääsu nendele võrgustikele, sealhulgas puudega reisijate jaoks, rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas. [ME 1]

(3) Püüdlused muuta ELi raudteesüsteem koostalitlevaks peaksid kaasa tooma tehnilise ühtlustamise optimaalse tasandi kindlaksmääramise ning võimaldama hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelisi raudteeveoteenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega ning aitama kaasa ELi raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele rajamisele. [ME 2]

(4) Rongide äriotstarbeline käitamine raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head taristut ja veeremiüksuste omaduste ühilduvust, samuti eri taristuettevõtjate ning raudteeveo-ettevõtjate teabe- , side- ja sidesüsteemide piletisüsteemide tõhusat vastastikust sidumist. Kõnealusest ühilduvusest ja sidumisest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige raudteesüsteemi koostalitlus. [ME 3]

(5) Raudteed reguleerivas raamistikus peaksid olema sätestatud selged kohustused, et järgitaks ohutus-, tervise- , sotsiaalseid ja tarbijakaitse eeskirju, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta. [ME 4]

(6) Liikmesriikide õigusaktid, sise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused, mida kohaldatakse raudteesüsteemide, allsüsteemide ja komponentide suhtes, sisaldavad olulisi erinevusi, sest need hõlmavad tehnilisi aspekte, mis on iseloomulikud liikmesriikide tööstussektorile, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi. Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu Euroopa Liidus ning ühtsel turul standardimisest ja mastaabisäästust tekkiva kasu saamist . [ME 5]

(7) Aastatega on selline olukord loonud tihedad sidemed riikide raudteetööstussektorite ja raudteede vahel ning see takistab tõeliselt avatud turgude ja uute turule tulijate teket. Selleks et parandada oma konkurentsivõimet ülemaailmsel tasemel, vajavad need tööstused avatud ja konkurentsivõimelist Euroopa turgu.

(8) Seepärast on asjakohane kogu Euroopa Liidus kindlaks määrata raudtee koostalitlusega seotud olulised nõuded, mida tuleks kohaldada tema raudteesüsteemi suhtes.

(9) Koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKde) arendamine on näidanud vajadust selgitada seost ühelt poolt oluliste nõuete ja KTKde ning teiselt poolt Euroopa standardite ja muude normatiivdokumentide vahel. Eelkõige tuleks käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks muudetavaid standardeid või standardite osi selgelt eristada „ühtlustatud“ standarditest, mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (5) Kui käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik, võib KTKdes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele, mis muutuvad KTK kohaldamise algusest kohustuslikuks.

(10) Selleks et tõeliselt suurendada Euroopa Liidu raudteesektori konkurentsivõimet, ilma et see moonutaks raudteesüsteemi oluliste osaliste vahelist konkurentsi, tuleks KTKde koostamisel järgida avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas.

(11) Raudteeveoteenuste kvaliteet Euroopa Liidus sõltub muu hulgas võrgustiku omaduste (see hõlmab võrgustikku selle kõige laiemas tähenduses, sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide püsiosad) ja veeremiüksuste omaduste (sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide rongisisesed komponendid) väga heast ühilduvusest. Sellest ühilduvusest olenevad nii jõudlus, ohutus, teenuse kvaliteet kui ka kulud.

(12) KTKs määratakse kõik tingimused, millele koostalitluse komponent peaks vastama, ning vastavuse hindamise menetlus. Lisaks sellele on vaja täpsustada, et kõikidele komponentidele tuleks teha KTKdes viidatud vastavus- ja kasutuskõlblikkuse hindamine, ning et need peavad saama asjakohase sertifikaadi.

(13) Uute KTKde väljatöötamisel peaks eesmärk alati olema vastavuse tagamine olemasoleva süsteemiga. See aitab parandada raudteetranspordi konkurentsivõimet ja vältida tarbetuid lisakulusid, mis tulenevad olemasolevate allsüsteemide ajakohastamise või uuendamise nõudest tagasiühilduvuse tagamiseks. Nende erakorraliste juhtumite korral, kui ühilduvust ei ole võimalik tagada, võib KTKdes kehtestada raamistiku, mis on vajalik otsustamaks, kas olemasoleva allsüsteemi kohta on vaja teha uus kasutuselevõtuotsus või välja anda uus kasutuselevõtuluba, ja vastavad tähtajad.

(14) Ohutuse tagamiseks on vaja määrata identifitseerimiskood igale kasutusele võetud veeremiüksusele. Seejärel tuleks veeremiüksus registreerida raudteeveeremi riiklikus registris. Kõnealused registrid peaksid olema kasutamiseks avatud kõikidele liikmesriikidele ja teatavatele Euroopa Liidu ettevõtjatele. Raudteeveeremi riiklikes registrites tuleb kasutada ühtset andmete esitamise viisi. Registrid peaksid seega olema reguleeritud ühiste käitamiseeskirjade ja tehniliste kirjeldustega.

(15) Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, esitatakse sellised lahendamist vajavad aspektid KTK lisas avatud punktidena. Kõnealuste avatud punktide suhtes kohaldatakse KTK valmimiseni siseriiklikke eeskirju.

(16) Tuleb kindlaks määrata menetlus oluliste nõuete kohaldamiseks allsüsteemile, kui need nõuded ei ole veel reguleeritud vastava KTKga. Sel juhul peaksid vastavuse hindamise ja tõendamise eest vastutama direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 17 osutatud teavitatud asutused.

(17) Direktiivi 2008/57/EÜ kohaldatakse kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemi suhtes ning KTKde rakendusala laiendatakse nii, et see hõlmaks ka selliseid veeremiüksusi ja võrgustikke, mis ei kuulu üleeuroopalisse raudteesüsteemi. Seepärast tuleks I lisa lihtsustada ja jätta välja konkreetsed viited üleeuroopalisele raudteesüsteemile.

(18) Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama, võivad varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt liinide ja veeremiüksuste kategooriatele.

(19) Selleks et tagada raudtee koostalitluse üha täielikum rakendamine kogu Euroopa Liidus ning järk-järgult vähendada erinevusi olemasolevate süsteemide vahel, tuleb KTKdes kindlaks määrata olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise suhtes kehtivad sätted, samuti võib kindlaks määrata kavandatavale süsteemile ülemineku tähtajad.

(20) Pidades silmas astmelist lähenemisviisi raudteesüsteemi koostalitluse takistuste kõrvaldamiseks ja KTKde vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleb võtta meetmeid, et liikmesriigid ei võtaks vastu uusi siseriiklikke eeskirju ega alustaks projekte, mis suurendavad praeguse süsteemi mitmekesisust.

(21) Selleks et vältida koostalitluse takistamist ning seoses KTKde rakendusala laiendamisega kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemile tuleks järk-järgult vähendada siseriiklike eeskirjade arvu. Siseriiklike eeskirjade puhul tuleks eristada kohalike nõuetega seotud eeskirju ning KTKde avatud punktide sulgemiseks vajalikke eeskirju. Avatud punktide sulgemiseks vajalikud eeskirjad tuleks pärast KTKde avatud punktide sulgemist järk-järgult välja jätta.

(22) Astmeline lähenemisviis arvestab raudteesüsteemi koostalitluse erivajadusi, kuna seda süsteemi iseloomustavad vana riiklik taristu ja vanad veeremiüksused, mis vajavad kohandamiseks või uuendamiseks suuri investeeringuid, ning eelkõige tuleb tagada, et raudteed ei jäetaks muude transpordiliikide kõrval majanduslikult mahajäänud olukorda.

(23) Kuna raudteesüsteem on ulatuslik ja keerukas, on praktilistel põhjustel osutunud vajalikuks jaotada see järgmisteks allsüsteemideks: taristu, raudteeäärne kontroll ja signaalimine, rongisisene kontroll ja signaalimine energiavarustus, veerem, käitamise ja liikluse korraldus, hooldus ning telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks. Iga allsüsteemi puhul tuleb kindlaks määrata olulised nõuded ja tehnilised kirjeldused, eriti komponentide ja liideste osas, mis tagavad vastavuse neile olulistele nõuetele. Sama süsteem on jagatud ka paikseteks ja liikuvateks elementideks ning sisaldab ühelt poolt võrgustikku, mis koosneb liinidest, jaamadest, terminalidest ja igasugustest paiksetest seadmetest, mis on vajalikud süsteemi ohutuks ja pidevaks käitamiseks, ja teiselt poolt kõiki veeremiüksusi, mis sõidavad nimetatud võrgustikus. Seetõttu koosneb veeremiüksus käesoleva direktiivi tähenduses ühest allsüsteemist (veerem) ja vajaduse korral muudest allsüsteemidest (peamiselt rongisisesest kontrolli ja signaalimise allsüsteemist). Kuigi süsteem on jaotatud mitmeks osaks, käsitleb Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) seda ohutuse ja koostalitluse tagamiseks ühtse süsteemina. [ME 6]

(24) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguse konventsiooni (mille osaline on ka Euroopa Liit) kohaselt on juurdepääs üks üldpõhimõtteid ja osalisriigid peavad puuetega isikutele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu tagamiseks võtma asjakohaseid meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad juurdepääsu miinimumnõuete ja juhendite väljatöötamist, kehtestamist ning nende rakendamise jälgimist. Seega on puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsu tagamine raudteesüsteemi koostalitluse oluline nõue kooskõlas piiratud liikuvusvõimega reisijaid käsitlevate liidu õigusaktidega . [ME 7]

(25) Raudteesüsteemi koostalitlust käsitlevate sätete rakendamine ei tohiks põhjendamatult vähendada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku säilitamise kulutasuvust, vaid peaks kaasa aitama koostalitluse kui eesmärgi saavutamisele.

(26) KTKd mõjutavad ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi, seepärast on vaja konsulteerida kõnealuste kasutajatega , sealhulgas puuetega isikute organisatsioonidega, neid hõlmavate asjaolude suhtes. [ME 8]

(27) Igal asjaomasel liikmesriigil peaks olema võimalik mitte kohaldada teatavaid KTKsid piiratud arvul nõuetekohaselt tõendatud juhtudel. Kõnealused põhjendatud juhud ning KTKde kohaldamata jätmise korral järgitavad menetlused peaksid olema selgelt kindlaks määratud

(28) KTKde koostamine ja kehtestamine raudteesüsteemis ei tohiks takistada tehnoloogilisi uuendusi, mis peaksid olema suunatud majandusliku jõudluse parandamisele.

(29) Selleks, et järgida asjakohaseid riigihankemenetluse sätteid raudteesektoris ning eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (6), peaksid tellijad lisama tehnilised kirjeldused üldisesse dokumentatsiooni või iga lepingu tingimustesse. Selleks on vaja koostada eeskirjade kogum, millele neis tehnilistes kirjeldustes saaks viidata.

(30) Euroopa Liidu huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis oleks võimeline looma rahvusvahelises kaubanduses tegelikult kasutatavaid ja Euroopa Liidu poliitika nõuetele vastavaid standardeid. Seepärast peaksid Euroopa standardiorganisatsioonid jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega.

(31) Tellijad määravad kindlaks täiendavad nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks. Need tehnilised kirjeldused peaksid vastama sellistele olulistele nõuetele, mis on ühtlustatud Euroopa Liidu tasandil ja millele raudteesüsteem peab vastama.

(32) Komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema komisjoni otsusega 2010/713/EL (7) hõlmatud moodulite kasutusel. Selleks et soodustada tööstuse arengut, on asjakohane koostada menetlused, mis hõlmavad võimalikult suures ulatuses kvaliteedi tagamise süsteemi.

(33) Komponentide vastavus on peamiselt seotud nende kasutusalaga, et tagada süsteemi koostalitlus, ja mitte üksnes nende vaba liikumisega Euroopa Liidu turul. Tuleks hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutuskõlblikkust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega. Seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE-märgist komponentidele, mille kohta kehtivad käesoleva direktiivi sätted. Vastavuse ja/või kasutuskõlblikkuse hindamisel põhinev tootja vastavusdeklaratsioon peaks olema piisav.

(34) Tootjad on siiski kohustatud kinnitama CE-märgise teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust Euroopa Liidu muudele asjaomastele sätetele.

(35) KTK jõustumise hetkel on teatav arv koostalitluse komponente juba turul. Tuleks ette näha üleminekuperiood, et neid komponente oleks võimalik allsüsteemiga integreerida isegi juhul, kui nad ei ole rangelt vastavuses kõnealuse KTKga.

(36) Allsüsteemid, mis moodustavad raudteesüsteemi, peaksid läbima vastavustõendamise menetluse. Vastavustõendamine peaks võimaldama allsüsteemide kasutuselevõtu eest vastutaval üksusel veenduda, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel on tulemus kooskõlas kehtivate määruste ning tehniliste ja käitamiseeskirjadega. Samuti peaks see võimaldama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata liikmesriigist.

(37) Pärast allsüsteemi kasutuselevõttu tuleb tagada, et kõnealust allsüsteemi käitatakse ja hooldatakse asjakohaste oluliste nõuete kohaselt. Vastutus nende nõuete järgimise eest langeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi …/… [raudteeohutuse direktiiv] (8) kohaselt taristuettevõtjale või raudteeveo-ettevõtjale, vastavalt sellele, kelle allsüsteemiga on tegemist.

(38) Tuleks täpsustada veeremiüksuste ja püsiseadmete kasutusele võtmise menetlust, võttes arvesse taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastutust

(39) Veeremiüksuse kasutuselevõtu hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tuleks võtta kasutusele kogu ELis kehtiv veeremiüksuse turuleviimise luba, mis oleks raudteeveo-ettevõtja jaoks veeremiüksuse kasutusevõtu eeltingimus. Peale selle on kõnealune luba paremini kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 768/2008/EÜ (9).

(39a) Ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks, loamenetluste kulude ja pikkuse vähendamiseks ning raudteeohutuse suurendamiseks tuleb loamenetlusi täiustada ja ühtlustada liidu tasandil. See eeldab üleminekuperioodi jooksul ülesannete ja vastutuse selget jagamist ameti ja riiklike ohutusasutuste vahel. Amet peaks kasutama väärtuslikku oskusteavet, kohalikul tasandil olemasolevaid teadmisi ja riiklike ohutusasutuste kogemusi. Amet peaks delegeerima riiklikele ohutusasutustele konkreetsed ülesanded ja kohustused artiklis 22a viidatud kokkulepete alusel, aga tegema ise kõigis loamenetlustes lõpliku otsuse. [ME 9]

(40) Veeremiüksuste ja nende ajaloo jälgitavuse tagamiseks tuleks viiteid veeremiüksuse turuleviimise loale säilitada koos asjaomase veeremiüksuse muude andmetega. [ME 10]

(41) KTKdes tuleks kindlaks määrata menetlused veeremiüksuste ja võrgustiku ühilduvuse kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse kasutuselevõtu otsuse tegemist uue veo alustamist . [ME 11]

(42) Selleks et aidata raudteeveo-ettevõtjatel teha otsust veeremiüksuse kasutuselevõtu kohta ning vältida ülemäärast kontrolli ning tarbetut halduskoormust, tuleks ka siseriiklikud eeskirjad liigitada nii, et oleks tagatud vastavus eri liikmesriikide sarnase sisuga siseriiklike eeskirjade vahel.

(43) Teatatud asutused, kes vastutavad komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetluse ja allsüsteemide hindamise menetluse kontrollimise eest, peaksid oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral.

(44) Kõik ELi liikmesriikide ametiasutused peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (10) sätestatud läbipaistvat akrediteerimist, millega tagatakse vastavussertifikaatide piisav usaldusväärsus, käsitama eelisabinõuna, mille abil tõendatakse asjaomaste asutuste tehnilist pädevust ning mutatis mutandis ka selliste asutuste pädevust, mis on määratud kontrollima vastavust siseriiklikele eeskirjadele. Samas võivad riiklikud asutused otsustada, et neil on olemas kõnealuseks hindamiseks sobivad vahendid. Sel juhul peaksid nad teiste liikmesriikide ametiasutuste hindamistoimingute piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumendid, millega tõendatakse, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjakohastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele.

(45) Käesolevas direktiivis tuleks piirduda koostalitluse komponentide ja allsüsteemide suhtes kohaldatavate koostalitlusnõuete kehtestamisega. Selleks et hõlbustada eespool nimetatud koostalitlusnõuete järgimist, on vaja sätestada vastavuse eeldamine selliste koostalitluse komponentide ja allsüsteemide puhul, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 kohaselt vastu võetud ühtlustatud standarditega, et määrata kindlaks kõnealuseid koostalitlusnõudeid käsitlevad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused.

(46) KTKd tuleks korrapäraselt läbi vaadata. Kui KTKs avastatakse puudusi tuleks ametilt küsida arvamust, mille võib teatavatel tingimustel avaldada ning mida kõik sidusrühmad (sealhulgas raudteesektor ja teatatud asutused) võivad kuni asjaomase KTK läbivaatamiseni kasutada nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena.

(46a) Reguleerivaid meetmeid tuleks täiendada algatustega, mille eesmärk on anda rahalist toetust uuenduslikele ja koostalitlust võimaldavatele tehnoloogiatele raudteesektoris, näiteks projekt Shift2Rail. [ME 12]

(47) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt raudteesüsteemi koostalitlust kogu Euroopa Liidus ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes täielikult saavutada, sest ühelgi üksikul liikmesriigil ei ole võimalik võtta meedet, millega saavutada selline koostalitlus, ning seda on parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(48) Käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldusi), KTKde sisu ning KTKde muudatuste (sealhulgas KTKdes avastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalike paranduste) kohandamisega tehnika arengule , koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavus- ja kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni rakendusala ja sisuga, allsüsteemide vastavustõendamismenetlusega, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid . Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vastavad konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 13]

(49) Selleks et kõrvaldada KTKdes avastatud puudused, peaks komisjon kõnealuste KTKde muutmiseks võtma kiirmenetluse korras vastu delegeeritud õigusaktid.

(50) Selleks et tagada käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 rakendamine seoses ametile antud volitustega, mis hõlmavad KTK kavandite koostamist, KTKde muutmist ja komisjonile asjakohaste soovituste esitamist, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus.

(51) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus seoses järgmisega: ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vorm ja edastamiskord; EÜ vastavusdeklaratsiooni ja koostalitluse komponentide kasutussobivuse deklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vorm ning deklaratsioonis sisalduva teabe üksikasjad; teatavaks tehtud teatatud siseriiklike eeskirjade liigitus eri rühmadesse, et hõlbustada paiksete ja liikuvate seadmete ühilduvuse kontrollimist; allsüsteemide vastavustõendamismenetlus, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid; EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised; ühised kirjeldused, mis hõlmavad taristuregistriga seotud andmeid, andmete esitamise viisi, talitluslikku ja tehnilist arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirju. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). [ME 14]

(52) Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

(53) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustuse puhul tuleks piirduda sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasema direktiiviga. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasemast direktiivist.

(54) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustust järgida IV lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tingimused, et saavutada Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitlus viisil, mis on kooskõlas direktiivi …/…/EL [raudteeohutuse direktiiv] sätetega. Kõnealused tingimused käsitlevad selle süsteemi osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, käitamist ja hooldust, samuti süsteemi kasutava ja hooldava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi. Nimetatud püüdlustega peab kaasnema tehnilise ühtlustamise optimaalse tasandi kindlaksmääramine ning need peavad aitama kaasa ühenduse raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele loomisele. [ME 15]

2. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse sätted seoses iga allsüsteemi koostalitluse komponentide, liideste ja menetlustega, samuti raudteesüsteemi üldise ühilduvuse tingimustega, mis on nõutavad raudteesüsteemi koostalitluse saavutamiseks.

3. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamismeetmete reguleerimisalast jäetakse välja jätta järgmised süsteemid: [ME 16]

a) metrood, trammid , tramm-rongid ja kergraudteesüsteemid; [ME 17]

b) võrgustikud, mis on töökorralduslikult muust raudteesüsteemist eraldatud ning mõeldud üksnes kohalike, linna- või linnalähiliinide reisijateveoteenuste osutamiseks, samuti ainult neid võrgustikke kasutavad raudteeveo-ettevõtjad;

ba) eraomandis olevad raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellises taristus, mis on ette nähtud üksnes taristuomanike isiklikeks kaubavedudeks; [ME 19]

bb) taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil. [ME 20]

4. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendusmeetmete reguleerimisalast välja jätta:

a) eraomandis olevad raudteetaristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult sellises taristus, mis on ette nähtud üksnes taristuomanike isiklikeks kaubavedudeks;

b) taristu ja veeremiüksused, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil. [ME 21]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „Euroopa Liidu raudteesüsteem“ – I lisas loetletud I lisa punktis 1 ja 2 loetletud tavaraudtee- ja kiirraudteesüsteemide elemendid; [ME 22]

(2) „koostalitlus“ – raudteesüsteemi võime tagada rongide ohutu ja katkematu liikumine asjaomaste liinide toimimiseks vajalikul tasemel; see võime sõltub kõikidest reguleerivatest, tehnilistest ja rakendustingimustest, mida tuleb täita olulistele nõuetele vastamiseks; [ME 23]

(3) „veeremiüksus“ – raudteeliinidel ratastel liikumiseks sobiv raudteeveeremiüksus kas veojõuga või ilma ning kas fikseeritud või muudetava koosseisuna. Veeremiüksus koosneb ühest või mitmest struktuurilisest või funktsionaalsest allsüsteemist; [ME 24]

(4) „võrgustik“ – liinid, jaamad, terminalid ja muud samalaadsed paiksed vahendid, mis on vajalikud raudteesüsteemi ohutu ja jätkuva toimimise tagamiseks;

(5) „allsüsteemid“ – raudteesüsteemi struktuurilised või funktsionaalsed osad nagu on kindlaks määratud II lisas;

(5a) „liikuv allsüsteem“ – veeremiüksuse allsüsteem, rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteem ning ühest allsüsteemist koosnev veeremiüksus; [ME 25]

(6) „koostalitluse komponendid“ – seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitluse otseselt või kaudselt sõltub, sealhulgas nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed esemed;

(7) „olulised nõuded“ – kõik III lisas sätestatud tingimused, millele raudteesüsteem, allsüsteemid ja koostalitluse komponendid, kaasa arvatud liidesed, peavad vastama;

(8) „Euroopa tehniline kirjeldus“ – Euroopa ühine tehniline kirjeldus, mis on kindlaks määratud direktiivi 2004/17/EÜ XXI lisas, või Euroopa standard, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b;

(9) „koostalitluse tehniline kirjeldus“ (KTK) – vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud kirjeldus, mis hõlmab allsüsteemi või allsüsteemi osa, et tagada vastavus olulistele nõuetele ja raudteesüsteemi koostalitlus;

(9a) „vastavushindamisasutus“ – asutus, keda on teavitatud või kes on määratud vastutama vastavushindamise, sealhulgas kalibreerimise, testimise, sertifitseerimise ja kontrollimise eest. Vastavushindamisasutus liigitatakse kui teavitatud asutus pärast seda, kui liikmesriik on teavitanud selle olemasolust. Vastavushindamisasutus on liikmesriigi poolt määratud asutus; [ME 27]

(10) „põhiparameetrid“ – mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitluse puhul oluline ja mida on asjakohastes KTKdes kirjeldatud;

(11) „erijuhtum“ – raudteesüsteemi mis tahes osa, mille suhtes tuleb geograafiliste, topograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva süsteemi ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või alalisi KTKde erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud Euroopa Liidust eraldatud raudteeliine ja võrgustikke, gabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust ning kohalikuks, piirkondlikuks või ajalooliseks kasutuseks ette nähtud veeremiüksusi, samuti selliseid veeremiüksusi, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse;

(12) „ümberehitamine“ – allsüsteemi või selle osa põhjalik muutmine, millega kaasneb EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise toimiku (kui see on olemas) muutmine, ja mis suurendab allsüsteemi kogujõudlust; kui muudetakse allsüsteemi või veeremiüksust, täpsustatakse asjaomases KTKs, kas kõnealust muutmist tuleb käsitleda põhjaliku muudatusena ning kui muudatust peetakse põhjalikuks, põhjendatakse sellist liigitamist; [ME 28]

(13) „uuendamine“ – allsüsteemi või selle osa põhjalik asendamine, mis ei muuda allsüsteemi kogujõudlust; kui asendatakse allsüsteem või veeremiüksus, täpsustatakse asjaomases KTKs, kas kõnealust muutmist tuleb käsitleda põhjaliku asendamisena ning kui asendamist peetakse põhjalikuks, põhjendatakse sellist liigitamist; [ME 29]

(14) „olemasolev raudteesüsteem“ – olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja püsiseadmetest koosnev struktuur koos kõikide kategooriate ja päritoluga veeremiüksustega, mis liiguvad selles taristus;

(15) „hooldusega seotud asendamine“ – ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega;

(16) „kasutusele võtmine“ – kõik toimingud allsüsteemi või veeremiüksuse kasutusolukorda viimiseks;

(17) „tellija“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes tellib allsüsteemi väljatöötamise ja/või ehitamise või uuendamise või ümberehitamise. See isik võib olla raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja või hoolduse eest vastutav üksus või valdaja või projekti täitmise eest vastutav töövõtja; [ME 30]

(18) „valdaja“ – isik või üksus, kes veeremiüksuse omanikuna või veeremiüksuse kasutusõigust omades kasutab veeremiüksust transpordivahendina ning on valdajana registreeritud artiklis artiklites 43 ja 43 a osutatud raudteeveeremi riiklikus registris registrites ; [ME 31]

(18a) „omanik“ – isik või üksus, kes on veeremiüksuse omanik ning omanikuna registreeritud artiklites 43 ja 43 a osutatud raudteeveeremi registrites; [ME 32]

(19) „edasijõudnud arengujärgus projekt“ – mis tahes projekt, mille kavandamine/elluviimine on sellises arengujärgus, et tehnilise kirjelduse muutmine võib ohustada asjaomase projekti kavandatud elujõulisust;

(20) „ühtlustatud standard“ – mis tahes Euroopa standard, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 alapunktis c

(21) „riiklik ohutusasutus“ – direktiivi …/…/EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 3 kindlaks määratud ohutusasutus;

(22) „tüüp“ – veeremiüksuse tüüp, millega on kindlaks määratud veeremiüksuse peamised konstruktsiooniomadused, mis on hõlmatud asjakohases vastavustõendamismoodulis kirjeldatud tüübi- või projektihindamistõendiga;

(23) „seeria“ – mitu identset veeremiüksust ühest konstruktsioonitüübist;

(24) „hoolduse eest vastutav üksus“ – veeremiüksuse hoolduse eest vastutav üksus, nagu on kindlaks määratud direktiivi …/…/EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 3;

(25) „kergraudteesüsteemid“ – linna- ja/või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemid, mille läbilaskevõime ja kiirus on suurema kandevõimega raudtee ja metroosüsteemide omast väiksem, kuid trammisüsteemide omast suurem. Kergraudteesüsteemid võivad kasutada oma rööbasteed või jagada seda muu teeliiklusega; ning pikamaa-reisijate- või -kaubavedude puhul veeremiüksust tavaliselt ei vahetata;

(26) „siseriiklikud eeskirjad“ — kõik liikmesriigi poolt teada antud, raudtee ohutuse nõudeid või tehnilisi nõudeid sisaldavad siduvad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil ja mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate suhtes, olenemata kõnealuseid eeskirju väljaandvast asutusest; [ME 33]

(27) „kasutusolukord“ – süsteemide normaalne toimimine ja ettenähtavad halvenenud tingimused (kaasa arvatud kulumine), mis jäävad tehnilises toimikus ja hooldusraamatus kindlaksmääratud kasutusalade ja -tingimuste piiresse.

(27a) „kasutusala“ – konkreetses liikmesriigis või liikmesriikide rühmas asuv liidu võrgustik või võrgustikud, kus veeremiüksus on tehnilise dokumentatsiooni kohaselt tehniliselt ühilduv; [ME 34]

(27b) „isoleeritud võrgustik“ – liikmesriigi raudteevõrgustik või selle osa, mille rööpmevahe erineb Euroopa standardsest nominaalsest rööpmevahest (1 435 mm; edaspidi „standardne rööpmevahe“) ja mis on sellest eraldatud geograafiliselt või tehniliselt ning hästi integreeritud 1 520 mm rööpmevahega kolmandate riikide raudteevõrgustikku, ent isoleeritud liidu standardsest võrgustikust; [ME 35]

(28) „nõuete täitmise vastuvõetavad viisid“ – ameti väljaantud mittesiduvad arvamused, milles kirjeldatakse võimalusi oluliste nõuete täitmise tagamiseks , et ajutiselt kompenseerida puudulikku KTKd kuni KTK muutmiseni ; [ME 36]

(28a) „nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid“ – muud järgitavad liikmesriigi poolt välja antud nõuete täitmise viisid, mis annavad vastavuseelduse siseriiklike eeskirjade täitmise osas. Nimetatud vastuvõetavad siseriiklikud heakskiitmise viisid tehakse ametile teatavaks. [ME 37]

(29) „turuleviimine“ – koostalitluse komponendi, allsüsteemi või ettenähtud kasutusolukorras veeremiüksuse esmakordne kättesaadavaks tegemine Euroopa Liidu turul;

(30) „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab koostalitluse komponendi või allsüsteemi või laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab asjaomast komponenti või allsüsteemi oma nime või kaubamärgi all;

(31) „volitatud esindaja“ – Euroopa Liidus asutatud füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt või tellijalt kirjaliku volituse tegutseda kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks oma nimel; [ME 38]

(32) „tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette tootele, allsüsteemile, protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded; [ME 39]

(33) „akrediteerimine“ – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust;

(34) „riiklik akrediteerimisasutus“ – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust;

(35) „vastavushindamine“ – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas toote, protsessi, teenuse, süsteemi, isiku või asutusega seotud erinõuded on täidetud;

(36) „vastavushindamisasutus“ – asutus, kes teostab vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrollimist;

(37) „puudega või piiratud liikumisvõimega isik“ – isik, kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimes erinevate takistustega takistada tema täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime on vanuse tõttu reisi ajal piiratud ja kes vajavad seetõttu eriteenuseid [ME 40].

(38) „taristuettevõtja“ – taristuettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi …/…/EL (12) [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses;

(39) „raudteeveo-ettevõtja“ — raudteeveo-ettevõtja direktiivi …/…/EL [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses ja mis tahes muu avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja, kes tegeleb kauba- ja/või reisijateveo teostamisega raudteel ja kes on kohustatud tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid.

Artikkel 3

Olulised nõuded

1. Raudteesüsteem, allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid koos liidestega vastavad asjakohastele olulistele nõuetele.

2. Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 34 osutatud tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude Euroopa Liidus kasutusel olevate standardite täiendamiseks, ei tohi olla vastuolus oluliste nõuetega.

2a. Kedagi ei tohi puude alusel otseselt või kaudselt diskrimineerida. Selleks et kõik liidu kodanikud saaksid kasutada eeliseid, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, peavad liikmesriigid tagama, et raudteesüsteem on takistusteta juurdepääsetav. [ME 41]

II PEATÜKK

KOOSTALITLUSE TEHNILISED KIRJELDUSED

Artikkel 4

Koostalitluse tehniliste kirjelduste sisu

1. Iga II lisas kindlaks määratud allsüsteemi käsitletakse eraldi KTKs. Vajaduse korral võib allsüsteemi käsitleda mitmes KTKs ning üks KTK võib käsitleda mitut allsüsteemi.

2. Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldamist) kohandamisega tehnika arengule.

3. Fikseeritud allsüsteemid vastavad käesoleva direktiivi kohaselt nende kasutuselevõtmise, ümberehitamise või uuendamise teavitatud asutuse esmakordse nimetamise ja hiljemalt ehituslubade andmise hetkel kehtivatele KTKdele; . Veeremiüksused on kooskõlas teavitatud asutuse esmakordse nimetamise hetkel kehtivate KTKde ja siseriiklike eeskirjadega. Sellist kooskõla ja vastavust tuleb püsivalt säilitada, kuni allsüsteemid on kasutuses. [ME 42]

4. Igas KTKs:

a) osutatakse selle ettenähtud rakendusalale (I lisas osutatud võrgustiku osa või veeremiüksused; II lisas osutatud allsüsteem või allsüsteemi osa);

b) sätestatakse olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta teiste allsüsteemidega;

c) kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama. Vajaduse korral võivad need kirjeldused varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele;

d) määratakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlus raudteesüsteemi piires . See hõlmab nende raudtee-varuosade väljaselgitamist, mida tuleb standardida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr …/… (13) artiklile 41. Standardimist vajavate raudtee-varuosade, sealhulgas olemasolevate varuosade nimekiri on lisatud igasse KTKsse ; [ME 43]

e) sätestatakse iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamisel, samuti allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluses. Kõnealused menetlused põhinevad komisjoni otsuses 2010/713/EL kindlaks määratud moodulitel;

f) osutatakse KTK kohaldamise strateegiale. Eelkõige on vaja kindlaks määrata etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast situatsioonist lõppsituatsiooni, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks, kaasa arvatud vajaduse korral kõnealuste astmete lõpptähtaegade kehtestamine . Etappide kehtestamise ajakava sõltub KTK rakendamisest tulenevate kulude ja tulude hinnangust ning tõenäolisest mõjust asjakohastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele ; [ME 44]

g) osutatakse asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad ülalnimetatud allsüsteemi käitamiseks ja hoolduseks, samuti KTKde kohaldamiseks.

h) osutatakse sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide ja veeremiüksuse tüüpide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral kas koos uue kasutuselevõtuloa või kasutuselevõtuotsusega või ilma asjaomase loa või otsuseta;

i) osutatakse parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima ja menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne kasutuselevõtu otsuse tegemist, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamiseks kavandatud marsruutide vastastikune ühilduvus. [ME 45]

(ia) osutatakse konkreetsetele parameetritele, mida peab kontrollima, ja esitatakse kirjeldused raudtee-varuosade või koostalitluse komponentide uuendamiseks, parandamiseks või asendamiseks, mida tuleb käsitleda koostoimes artikli 21 lõikega 3. [ME 46]

5. Iga KTK koostatakse olemasoleva allsüsteemi hindamise alusel ja seejuures osutatakse siht-allsüsteemile, milleni võib mõistliku ajaga astmeliselt jõuda. Seepärast aitab KTKde järkjärguline vastuvõtmine ja nende järgimine kaasa raudteesüsteemi koostalitluse järkjärgulisele saavutamisele eespool nimetatud mõistliku aja jooksul.

6. KTKd säilitavad asjakohasel viisil iga liikmesriigi olemasoleva raudteesüsteemi ühilduvuse. Seoses selle eesmärgiga võib erijuhtumite jaoks lisada igale KTK-le sätte nii võrgustiku kui ka veeremiüksuse kohta, pidades eelkõige silmas gabariitväravat, rööpmevahet või rööbaste ja veeremiüksuste vahekaugust selliste veeremiüksuste puhul, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse. Iga konkreetse juhtumi puhul nähakse KTKdes ette selliste KTK elementide rakenduseeskirjad, mis on sätestatud lõike 4 punktides c kuni g.

7. Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, määratletakse need selgelt KTK lisas „avatud punktidena“.

8. KTKd ei takista liikmesriikidel vastu võtta otsuseid, mis käsitlevad taristu kasutamist selliste veeremiüksuste liikumiseks, mida KTKd ei hõlma.

9. Kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKs otseselt ja selgelt viidata Euroopa või rahvusvahelistele standarditele või tehnilistele kirjeldustele või ameti avaldatud tehnilistele dokumentidele. Sel juhul tuleks kõnealuseid standardeid või tehnilisi kirjeldusi (või nende asjakohaseid osi) või tehnilisi dokumente käsitada asjaomase KTK lisana ning need muutuvad alates KTK kohaldamise hetkest kohustuslikuks. Selliste standardite või tehniliste kirjelduste või tehniliste dokumentide puudumise korral või nende koostamise ajal võib viidata muudele selgelt kindlaksmääratud normatiivdokumentidele, mis on lihtsalt kättesaadavad ja üldkasutatavad.

Artikkel 5

KTKde koostamine, vastuvõtmine ja läbivaatamine

1. Komisjon annab ametile volitused KTKde koostamiseks ja muutmiseks ning komisjonile asjakohaste soovituste andmiseks.

1a. Iga KTK, sealhulgas selle põhiparameetrite koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise puhul tuleb arvestada kõikide käsitletavate tehniliste lahenduste hinnangulisi kulusid ja tulusid ning nende liideseid kõige paremini toimivate lahenduste kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks. [ME 47]

2. Iga KTK kavand koostatakse järgmistes etappides.

a) Amet selgitab välja KTK põhiparameetrid ja selle liidesed muude allsüsteemidega ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta esitatakse kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega.

b) Amet koostab kõnealuste põhiparameetrite alusel KTK kavandi. Amet arvestab vajaduse korral tehnika arengut, standardimise valdkonnas tehtud tööd, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd. KTK kavandile lisatakse selle rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, mis peab välja tooma tõenäolise mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele ning nõuetekohaselt arvesse võtma direktiivis …/…/EL [raudteeohutuse direktiiv] sätestatud nõudeid . Liikmesriigid osalevad kõnealuses hindamises ning esitavad vajaduse korral vajalikud andmed . [ME 48]

3. Selleks et tagada tehnoloogiaalaste või ühiskondlike vajaduste arvessevõtmine, peab amet vastavalt määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklitele 4 ja 15 tegelema KTKde ja nende muudatuste koostamisega lõikes 1 osutatud volituste alusel, järgides seejuures avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on esitatud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas.

4. Artiklis 48 nimetatud komiteed teavitatakse korrapäraselt KTKdega seotud ettevalmistustöö käigus ettevalmistustööst. Kõnealuse töö ajal võib komisjon komitee taotlusel formuleerida KTKde koostamise ja kulude-tulude analüüsi käsitlevaid juhiseid või kasulikke soovitusi. Eelkõige võib komisjon liikmesriigi taotlusel nõuda alternatiivsete lahenduste uurimist ja nendega seotud kulude ja tulude hinnangu esitamist KTK kavandile lisatavas aruandes. [ME 49]

5. Kui tehnilise ühilduvusega seotud põhjustel tuleb ühel ajal võtta kasutusele erinevad allsüsteemid, on vastavate KTKde jõustumise kuupäevad samad.

6. KTK koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kasutajate arvamusega selliste omaduste osas, mis mõjutavad otseselt allsüsteemide kasutamise tingimusi. Sel eesmärgil konsulteerib amet KTK koostamise ja läbivaatamise ajal kasutajaid esindavate ühenduste ja asutustega. KTK kavandile lisatakse kõnealuste konsultatsioonide tulemuste aruanne.

7. Vastavalt määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklile 6 koostab amet konsulteeritavate kasutajaühenduste ja asutuste nimekirja ning ajakohastab seda korrapäraselt Kõnealuse nimekirja Kõnealune nimekiri sisaldab tingimata esindusühinguid ja -organisatsioone kõikidest liikmesriikidest ning selle võib liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel uuesti läbi vaadata ja seda ajakohastada. [ME 50]

8. KTK koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse tööturu osapoolte kõikide liikmesriikide asjaomaste sotsiaalpartnerite arvamusega artikli 4 lõike 4 punktis g osutatud tingimuste osas , nagu iga KTK puhul, mis mõjutab asjaomaseid töötajaid otseselt või kaudselt . Sel eesmärgil konsulteerib amet tööturu osapooltega enne KTKsid ja selle muudatusi käsitlevate soovituste esitamist komisjonile. Tööturu osapooltega konsulteeritakse komisjoni otsusega 98/500/EÜ (14) asutatud valdkonna dialoogikomitees. Tööturu osapooled esitavad oma arvamuse kolme kuu jooksul. [ME 51]

9. Kui KTK läbivaatamine toob kaasa nõuete muutumise, tagab uus KTK versioon ühilduvuse endise KTK versiooni kohaselt kasutusele võetud allsüsteemidega.

10. Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 46 volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte KTKde ja nende muudatuste kohta.

Kui KTKdes avastatakse kooskõlas artikliga 6 puudusi ja kui seda nõuab olukorra tungiv kiireloomulisus, kohaldatakse käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 47 sätestatud menetlust.

Artikkel 6

KTKde puudused

1. Kui KTKs avastatakse pärast selle vastuvõtmist puudusi, muudetakse KTKd kooskõlas artikli 5 lõikega 3.

2. Enne KTK läbivaatamist võib komisjon taotleda ametilt arvamust. Komisjon analüüsib ameti arvamust ning teavitab liikmesriike oma järeldustest.

3. Komisjoni taotluse korral käsitatakse ameti lõike 2 kohaseid arvamusi oluliste nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena ning seega võib neid kasutada projektide hindamisel.

3a. Esindusorganite võrgustiku liige võib olla taotleja ja taotleda komisjoni kaudu arvamusi KTKde puudujääkide kohta. Taotluse esitajale antakse tehtud otsusest teada. Komisjon esitab nõuetekohaselt mis tahes keeldumise põhjenduse. [ME 52]

Artikkel 7

KTKde kohaldamata jätmine

1. Liikmesriigid võivad jätta kohaldamata ühe või mitu KTKd või nende osa järgmistel juhtudel:

a) seoses kavandatava uue allsüsteemi või selle osaga, olemasoleva allsüsteemi või selle osa uuendamise või ümberehitamisega, või artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes elemendiga, mis on kõnealuse KTK kohaldamise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga;

b) kui pärast õnnetuse või loodusõnnetuse toimumist ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustes majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik asjakohaseid KTKsid osaliselt või täielikult kohaldada; sel juhul kehtestatakse KTKde kohaldamata jätmise suhtes ajaline piirang;

c) olemasoleva allsüsteemi või selle osa mis tahes kavandatava uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui asjaomaste KTKde kohaldamine ohustab tõsiselt projekti majanduslikku elujõulisust. [ME 53]

2. Lõike 1 punktis a osutatud juhul esitab iga liikmesriik ühe aasta jooksul pärast iga KTK jõustumist komisjonile oma territooriumil ellu viidavate ja edasijõudnud arengujärgus olevate projektide loetelu.

3. Kõikidel lõikes 1 osutatud juhtudel esitab asjaomane liikmesriik komisjonile taotluse KTK kohaldamata jätmise kohta koos alternatiivsete sätetega, mida asjaomane liikmesriik KTKde asemel kavatseb kohaldada. Komisjon määrab rakendusaktiga kindlaks ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vormi ja edastamiskorra. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon kontrollib kõnealust toimikut, analüüsib alternatiivseid sätteid, mida asjaomane liikmesriik KTKde asemel kavatseb kohaldada, võtab vastu otsuse KTK kohaldamata jätmise taotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta ning teavitab oma otsusest asjaomast liikmesriiki.

4. Komisjoni otsuse vastuvõtmiseni on liikmesriigil lubatud viivitamata kohaldada lõikes 3 osutatud alternatiivseid sätteid.

5. Komisjon teeb otsuse nelja kuu jooksul pärast taotluse ja kõiki dokumente sisaldava toimiku esitamist. Sellise otsuse puudumise korral loetakse taotlus heakskiidetuks.

6. Kõiki liikmesriike teavitatakse analüüsi ning lõikes 3 sätestatud menetluse tulemustest.

III PEATÜKK

KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

Artikkel 8

Koostalitluse komponendi turuleviimine

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et koostalitluse komponente:

a) viiakse turule üksnes siis, kui need võimaldavad koostalitluse saavutamist raudteesüsteemis ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele;

b) kasutatakse ettenähtud kasutusalal vastavalt artikli 2 punktis 27 a määratletud kasutusalale ning hooldatakse ja paigaldatakse nõuetekohaselt. [ME 54]

Käesolevad sätted ei takista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel.

2. Käesoleva direktiivi alusel ei või liikmesriigid oma territooriumil keelata, piirata ega takistada koostalitluse komponentide turuleviimist raudteesüsteemis kasutamiseks, kui need vastavad käesolevale direktiivile. Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda sellistkontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooniga seotud menetluse käigus juba tehtud.

Liikmesriik ei või keelata, piirata ega takistada selliste koostalitluse komponentide kasutuselevõtmist, mida on tunnustatud ettenähtud kasutusalal, kui nimetatud kasutusala asub liikmesriigi territooriumil. [ME 55]

Komisjon sätestab rakendusaktides Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 46, mis käsitleb koostalitluse komponentide EÜ vastavus- ja kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vormi ning deklaratsioonides sisalduva teabe üksikasjad; Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 56]

2a. Komisjon sätestab rakendusaktides EÜ vastavusdeklaratsiooni ja koostalitluse komponentide kasutussobivuse deklaratsiooni vormi ning deklaratsioonis sisalduva teabe üksikasjad. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 57]

Artikkel 9

Vastavus või kasutuskõlblikkus

1. Liikmesriigid ja amet käsitavad koostalitluslike ja olulistele nõuetele vastavana selliseid koostalitluse komponente, mis on hõlmatud EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooniga.

2. Kõikide koostalitluse komponentide puhul tuleb teha asjakohases KTKs osutatud vastavus- ja kasutuskõlblikkushindamine ning nendega peab olema kaasas sellekohane sertifikaat.

3. Liikmesriigid ja amet käsitavad koostalitluse komponenti olulistele nõuetele vastavana, kui see vastab asjaomases KTKs sätestatud tingimustele või nimetatud tingimustele vastavana koostatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele.

4. Asjaomase KTK jõustumisel juba kasutusele võetud allsüsteemide varuosad võib allsüsteemidesse paigaldada ilma lõikes 2 osutatud menetlust läbimata.

5. KTKga võidakse näha ette üleminekuperiood KTKdes koostalitluse komponentidena kindlaks määratud selliste raudteeteenuste jaoks, mis on kõnealuse KTK jõustumisel juba turule viidud. Need komponendid vastavad artikli 8 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Artikkel 10

EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni menetlus

1. Koostalitluse komponendi EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni kehtestamiseks kohaldab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, asjakohases KTKs kehtestatud sätteid.

2. Juhul kui asjaomane KTK seda nõuab, hindab koostalitluse komponendi vastavust või kasutuskõlblikkust teatatud vastavushindamisasutus, millele tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, on esitanud taotluse.

3. Kui koostalitluse komponentide kohta kehtivad teised, muid asjaolusid hõlmavad Euroopa Liidu direktiivid, sätestatakse EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsioonis, et koostalitluse komponendid vastavad ka kõnealuste teiste direktiivide nõuetele.

4. Kui ei tootja ega tema volitatud esindaja ei ole täitnud lõigetes 1 ja 3 sätestatud kohustusi, kehtivad need kohustused mis tahes isiku suhtes, kes viib koostalitluse komponendi turule. Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samad kohustused mis tahes isiku suhtes, kes paneb kokku erineva päritoluga koostalitluskomponente või nende osi, või kes toodab koostalitluse komponente oma tarbeks.

5. Selleks et vältida olulistele nõuetele mittevastavate koostalitluse komponentide turuleviimist ja ilma, et see piiraks artikli 11 sätete rakendamist, kohaldatakse järgmist:

a) igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud valesti, nõutakse vajaduse korral, et tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, taastaks koostalitluse komponendi vastavuse ja lõpetaks rikkumise kõnealuse liikmesriigi kehtestatud tingimustel;

b) kui mittevastavust ei kõrvaldata, võtab liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata kõnealuse koostalitluse komponendi turuleviimist, keelata kõnealuse komponendi turule viimine või tagada komponendi turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 11 sätestatud korrale.

Artikkel 11

Koostalitluse komponentide mittevastavus olulistele nõuetele

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooniga hõlmatud ja turule viidud koostalitluse komponent võib tõenäoliselt, kui seda kasutatakse ettenähtud viisil, mitte vastata olulistele nõuetele, võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed, et piirata selle kasutusala, keelata selle kasutust, kõrvaldada see turult või kohaldada tagasivõtmist. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning põhjendavad oma otsust, eelkõige sedastades, kas mittevastavuse põhjustas:

a) oluliste nõuete täitmata jätmine;

b) Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse tehniliste kirjelduste kohaldamisele;

c) Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus.

2. Komisjon konsulteerib asjaomaste isikutega niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab Amet alustab komisjonilt saadud volituse alusel viivitamata ja igal juhul 20 päeva jooksul konsultatsiooniprotsessi asjaosalistega. Pärast konsulteerimist, et teeb amet kindlaks , kas meede on põhjendatud, . Amet teatab ta sellest viivitamata komisjonile, küsimuse tõstatanud liikmesriigile. Kui komisjon leiab pärast konsulteerimist, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema volitatud esindajale, kelle asukoht on Euroopa Liidus. [ME 58]

3. Kui EÜ vastavusdeklaratsiooni aluseks olev koostalitluse komponent ei vasta nõuetele, võtab pädev liikmesriik asjakohased meetmed deklaratsiooni koostaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse kõnealuse menetluse käigust ja tulemustest. [ME 59]

IV PEATÜKK

ALLSÜSTEEMID

Artikkel 12

Allsüsteemide vaba liikumine

Ilma et see piiraks V peatüki kohaldamist, ei või liikmesriigid käesoleva direktiivi põhjal oma territooriumil keelata, piirata ega takistada olulistele nõuetele vastavate, raudteesüsteemi moodustavate struktuuriliste allsüsteemide ehitamist, kasutuselevõttu ja käitamist. Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on juba tehtud

a) kas EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga seotud menetluse käigus

b) või teistes liikmesriikides enne või pärast käesoleva direktiivi jõustumist eesmärgiga kontrollida vastavust samadele nõuetele samades käitamistingimustes.

Artikkel 13

Vastavus KTKdele ja siseriiklikele eeskirjadele

1. Liikmesriigid ja amet käsitavad koostalitlusvõimelisena ja neid käsitlevatele olulistele nõuetele vastavana selliseid raudteesüsteemi moodustavaid struktuurilisi allsüsteeme, mida hõlmab EÜ vastavustõendamise deklaratsioon (kui see on asjakohane), mille kehtestamisel on arvestatud KTKsid kooskõlas artikliga 15, või vastavustõendamise deklaratsioon, mille kehtestamisel on arvestatud teatavaks tehtud riiklikke eeskirju kooskõlas artikliga 15 a või mõlemad . [ME 60]

2. Raudteesüsteemi moodustavate struktuuriliste allsüsteemide koostalitluse vastavustõendamine kooskõlas oluliste nõuetega kehtestatakse viitega KTKdele ja siseriiklikele eeskirjadele, millest on teavitatud vastavalt lõikele 3. [ME 61]

2a. Loa andmise otsuse aluseks on need KTKd ja siseriiklikud eeskirjad, millest on teavitatud ja mida kohaldatakse taotluse esitamise ajal. [ME 62]

3. Liikmesriigid koostavad iga allsüsteemi kohta oluliste nõuete rakendamiseks kasutuses olevate siseriiklike eeskirjade nimekirja ja/või nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid järgmistel juhtudel: [ME 63]

a) kui KTKd ei hõlma täielikult teatavaid olulistele nõuetele vastavaid aspekte (avatud punktid);

b) kui vastavalt artiklile 7 on teatatud ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmisest;

c) kui erijuhtumi tõttu tuleb kohaldada asjakohase KTKga hõlmamata tehnilisi eeskirju;

d) kui olemasolevate süsteemide kirjeldamiseks kasutatakse siseriiklikke eeskirju.

da) kui võrgustike ja veeremiüksuste puhul puudub KTK; [ME 64]

db) ühe või mitme liikmesriigi konkreetse ohutuseesmärgi korral, tingimusel et neid tõendatakse ja seda tehakse ilma ameti pädevust piiramata. [ME 65]

4. Liikmesriik määrab asutused, kes vastutavad kõnealuste tehniliste eeskirjade EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni koostamise eest, millele on osutatud artiklis 15.

Artikkel 14

Siseriiklikud eeskirjad

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja ametile artikli 13 lõikes 3 osutatud kehtivate siseriiklike eeskirjade nimekirja järgmistel juhtudel: [ME 66]

a) iga kord pärast eeskirjade nimekirja muutmist või [ME 67]

b) pärast kui KTK kohaldamata jätmise taotluse esitamist jätmise taotlus esitatakse vastavalt artiklile 7 või [ME 68]

c) pärast asjaomase KTK avaldamist või selle läbivaatamist, et jätta välja KTK avatud punktide sulgemise tõttu ülearuseks muutunud siseriiklikud eeskirjad.

ca) kui käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevaks ei ole siseriiklikest eeskirjadest veel teatatud. [ME 69]

1a. Ühe kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist teavitavad liikmesriigid komisjoni mis tahes kehtivast siseriiklikust eeskirjast, millest ei ole teavitatud kõnealuseks kuupäevaks. [ME 70]

2. Liikmesriigid teevad ametile ja komisjonile teatavaks olemasolevate siseriiklike eeskirjade täieliku teksti, kasutades selleks asjakohast IT-süsteemi kooskõlas määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artikliga 23. [ME 71]

3. Liikmesriigid võivad siseriiklikke eeskirju kehtestada ainult järgmistel juhtudel:

a) kui KTK ei vasta kõikidele olulistele nõuetele;

b) kui tegemist on kiireloomulise ennetava meetmega, eelkõige pärast õnnetust.

4. Kui liikmesriik kavatseb kehtestada uue siseriikliku eeskirja, teavitab esitab ta ametile ja komisjonile vähemalt kolm kuud enne kavandatud jõustumise kuupäeva kõnealuse eeskirja kavandist ametit ja komisjoni kavandi , milles on välja toodud selle kehtestamise põhjus, kooskõlas määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artikliga 21 , kasutades selleks asjakohast IT-süsteemi kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 23. [ME 72]

4a. Olemasolevast või uuest siseriiklikust eeskirjast teavitamise korral esitab liikmesriik tõendi selle kohta, et kõnealune eeskiri on vajalik selleks, et täita olulist nõuet, mida ei hõlma asjakohane KTK. Liikmesriigil ei ole õigust teavitada mis tahes siseriiklikust eeskirjast ilma nimetatud vajadust põhjendamata.

Ametil on kaks kuud aega kõnealuse eeskirja kavandi läbivaatamiseks ja komisjonile soovituse esitamiseks. Komisjon võtab eeskirja kavandi vastu või lükkab selle tagasi. Üksnes kiireloomuliste ennetusmeetmete korral võib liikmesriik kõnealuse eeskirja viivitamata vastu võtta ja seda rakendada, kuid selle kehtivus on kaks kuud. Kui selline eeskiri puudutab mitut liikmesriiki, ühtlustab komisjon koostöös ameti ja riiklike ohutusasutustega eeskirja liidu tasandil. [ME 73]

5. Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud eeskirjad, kaasa arvatud veeremiüksuse ja võrgustiku vahelisi liideseid hõlmavad eeskirjad, tehakse tasuta kättesaadavaks kõikidele asjaosalistele arusaadavas lihtsas keeles.

6. Liikmesriigid võivad otsustada jätta teatavaks tegemata rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjad ja piirangud. Sel juhul kannavad liikmesriigid kõnealused eeskirjad ja piirangud artiklis 45 osutatud taristuregistritesse.

7. Käesoleva artikli kohaselt teatavaks tehtud siseriiklike eeskirjade suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/34/EÜ (15) sätestatud teavitamiskorda.

8. Komisjon kehtestab rakendusaktid, et lihtsustada vastastikust heakskiitmist eri liikmesriikides ning liigitada teatavaks tehtud siseriiklikud eeskirjad paiksete ja liikuvate seadmete ühilduvuse kontrollimiseks eri rühmadesse. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Kõnealuste rakendusaktidega kooskõlas liigitab amet käesoleva artikli kohaselt teatavaks tehtud siseriiklikud eeskirjad ning avaldab vastava registri. Registris on loetletud ka nõuete täitmise vastuvõetavad siseriiklikud viisid. [ME 74]

Sellised siseriiklikud eeskirjad, mida ei ole käesoleva artikli kohaselt teatavaks tehtud, liigitab amet vastavalt esimese lõigus osutatud rakendusaktidele.

9. Amet vaatab siseriiklike eeskirjade kavandid ning kehtivad siseriiklikud eeskirjad läbi, järgides määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklites 21 ja 22 sätestatud menetlust.

Artikkel 15

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise kord

1. EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise eesmärgil palub taotleja tema poolt sel eesmärgil valitud teatatud vastavushindamisasutusel kohaldada EÜ vastavustõendamise menetlust. Taotleja võib olla tellija või tootja või nende volitatud esindaja Euroopa Liidus.

2. Asjaomase allsüsteemi EÜ vastavustõendamise eest vastutava teatatud teatavaks tehtud vastavushindamisasutuse ülesanne algab projekteerimisetapil ja hõlmab kogu tootmisperioodi kuni kinnitamiseni enne allsüsteemi kasutuselevõttu. See ülesanne võib hõlmata hõlmab ka kõnealuse allsüsteemi liideste vastavuse kontrollimist sellise süsteemi suhtes, millesse allsüsteem inkorporeeritakse, tuginedes asjakohases KTKs ning artiklites 44 ja 45 sätestatud registrites sisalduvale teabele. [ME 75]

3. Teatatud vastavushindamisasutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise toimiku koostamise eest.. Tehniline toimik sisaldab kõiki allsüsteemi parameetritega seotud vajalikke dokumente ning vajaduse korral ka kõiki koostalituse komponentide vastavust tõendavaid dokumente. Samuti sisaldab see kõiki kasutustingimusi ja piiranguid ning juhendeid remondi, pideva või korralise jälgimise, seadistamise ja hoolduse kohta.

4. Kui lõikes 3 osutatud tehnilises toimikus Ümberehitamise korral tuleb teha vastavushindamist mõjutavaid muudatusi, koostatakse koostada uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon. [ME 76]

5. Teatatud vastavushindamisasutus võib välja anda vastavustõendamise vaheteatisi, milles käsitletakse teatavaid vastavustõendamise etappe või allsüsteemi teatavaid osi. Sel juhul kohaldatakse lõike 7 alapunkti a kohast vastavustõendamismenetlust.

6. Kui asjakohased KTKd seda lubavad, võib teatatud vastavushindamisasutus välja anda vastavussertifikaate allsüsteemide seeria või nende allsüsteemide teatud osade kohta.

7. Komisjon kehtestab rakendusaktidega järgmise:

(a) allsüsteemide vastavustõendamismenetluse, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetluse ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid;

(b) EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade korral kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised.

Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 78]

7a. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artikli 46 kohaselt allsüsteemide vastavustõendamismenetluse kehtestamiseks, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamismenetlus. [ME 79]

7b. Komisjon kehtestab rakendusaktidega EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised.

Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. [ME 80]

Artikkel 15 a

Siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise kord

Artiklis 15 osutatud EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise korda kohaldatakse vajaduse korral ka siseriiklike eeskirjade suhtes, kui tegu on vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamisega.

Liikmesriigid määravad asutused, kes vastutavad vastavustõendamismenetluse läbiviimise eest siseriiklike eeskirjade suhtes VI peatüki kohaselt. [ME 77]

Artikkel 16

Allsüsteemide mittevastavus olulistele nõuetele

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud struktuuriline allsüsteem koos tehnilise dokumentatsiooniga ei järgi täielikult käesolevat direktiivi ja eelkõige ei vasta olulistele nõuetele, võib liikmesriik taotleda lisakontrollide tegemist.

2. Taotluse esitanud liikmesriik teatab taotletud lisakontrollidest viivitamata komisjonile ja põhjendab lisakontrolle. Komisjon konsulteerib huvitatud isikutega

3. Taotluse esitanud liikmesriik täpsustab, kas see, et käesolevat direktiivi täielikult ei järgita, tuleneb

a) KTK või oluliste nõuete täitmata jätmisest või KTK puudulikust kohaldamisest. Sel juhul teavitab komisjon viivitamata liikmesriiki, kus asub isik, kes on andnud nõuetele mittevastava EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, ning nõuab sellelt liikmesriigilt asjakohaste meetmete võtmist;

b) KTK puudustest. Sel juhul kohaldatakse artiklis 6 osutatud KTK muutmise menetlust.

Artikkel 17

Vastavuse eeldamine

Koostalitluse komponendid ja allsüsteemid, mis on vastavuses ühtlustatud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses asjaomaseid standardid või nende osi käsitlevate oluliste nõuetega, mis on sätestatud III lisas.

V PEATÜKK

TURULEVIIMINE JA KASUTUSELEVÕTT

Artikkel 18

Püsiseadmete kasutuselevõtt

1. Raudteeäärseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme ning energiavarustuse ja taristu allsüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab III lisas sätestatud olulistele nõuetele ning nende kasutuselevõtuks on antud asjakohane luba kooskõlas lõikega 2.

2. Iga riiklik ohutusasutus annab kasutuselevõtuloa sellistele energiavarustuse ja taristu allsüsteemidele ning raudteeäärsetele kontrolli- ja signaalimise allsüsteemidele , mis asuvad või mida käitatakse ei kuulu tema jurisdiktsiooni alla kuuluval all oleval territooriumil asuvasse või käitatavasse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) . Riiklikud ohutusasutused võtavad üleeuroopalise transpordivõrgu koridoride või võrgustiku piiriüleste osade puhul arvesse ameti arvamust .

Amet annab loa ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute käitamiseks. [ME 81]

Amet annab kasutuselevõtuluba käsitlevad otsused välja selliste raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kohta, mis asuvad või mida käitatakse kogu Euroopa ERTMSi käitamiseks loa tihedas koostöös riikliku ohutusasutustega. Enne kui amet annab loa ERTMSi käitamiseks, on riiklik ohutusasutus pädev kontrollima talitluslikku ühilduvust liikmesriikide raudteevõrgustikega. Amet tagab ERTMSi ühtse kohaldamise liidus. [ME 82]

ERTMSi puhul konsulteerib amet asjaomase riikliku ohutusasutusega ühe kuu jooksul alates tervikliku taotluse saamisest, et tagada ERTMSi sidus arendamine liidus. Riiklik ohutusasutus esitab ametile asjaomasele arvamuse allsüsteemi tehnilise ja talitlusliku ühilduvuse kohta veeremiüksustega, mida hakatakse võrgustiku asjaomases osas käitama kahe kuu jooksul. Võimaluse korral võtab amet nimetatud arvamust enne loa andmist arvesse ning erimeelsuse korral teavitab riiklikku ohutusasutust ja põhjendab oma seisukohta. Käesolev artikkel ei mõjuta ameti kohustusi süsteemihaldurina vastavalt määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] 6. peatükile.

Kui amet ei ole nõus riikliku ohutusasutuse tehtud eitava otsusega, teavitab ta sellest kõnealust asutust ja põhjendab oma arvamust. Amet ja riiklik hindamisasutus teevad koostööd, et jõuda kokkuleppele mõlemale poolele vastuvõetava hinnangu suhtes. Ameti ja riikliku ohutusasutuse otsusel kaasatakse sellesse protsessi vajaduse korral ka taotleja. Kui vastastikku vastuvõetava hinnanguni ei ole võimalik jõuda ühe kuu jooksul pärast seda, kui amet teatas riiklikule ohutusasutusele oma mittenõustumisest, teeb amet lõpliku otsuse, välja arvatud juhul, kui riiklik ohutusasutus on edastanud asja vahekohtumenetluseks määruse (EL) nr …/…(ameti määrus) artiklis 51 sätestatud apellatsiooninõukogule. Apellatsiooninõukogu teeb otsuse, kas ameti otsuse eelnõu kinnitada või mitte, ühe kuu jooksul alates riikliku ohutusasutuse taotluse saamisest.

Amet põhjendab nõuetekohaselt iga püsiseadmete kasutuselevõtuloa andmisest keeldumist. Taotleja võib ühe kuu jooksul alates loa andmise keeldumise otsuse saamisest esitada ametile taotluse otsuse läbivaatamiseks. Taotlus esitatakse koos põhjendusega. Ametil on aega kaks kuud alates otsuse läbivaatamise taotluse saamisest, et oma otsust kinnitada või see tühistada. Kui ameti loa andmise keeldumise otsus kinnitatakse, võib taotleja esitada kaebuse määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklis 51 määratud apellatsiooninõukogule. [ME 83]

Amet ja riiklikud ohutusasutused annavad üksikasjalikud juhised esimeses ja teises lõigus osutatud lubade hankimise kohta. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse kasutuselevõtuloa suhtes kohaldatavaid nõudeid ja loetletakse esitatavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad selle ülesande täitmiseks ametiga koostööd.

3. Selleks et anda kasutuselevõtuluba lõikes 1 osutatud allsüsteemidele, tuleb riiklikule ohutusasutusele või ametile (sõltuvalt sellest, kumb on lõikes 2 osutatud pädev asutus) esitada järgmised tõendid ja tõendada järgmist:

a) EÜ vastavustõendamise deklaratsioon;

b) asjaomaste allsüsteemide tehniline ühilduvus süsteemidega, millesse need integreeritakse; ühilduvus tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja registrite alusel;

c) asjaomaste allsüsteemide ohutu integreerimine, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade, registrite ja raudteeohutuse direktiivi …/…/EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite alusel.

ca) siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatav vastavustõendamise deklaratsioon. [ME 84]

Ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest annab amet või riiklik ohutusasutus, olenevalt sellest, kumb neist on pädev asutus, taotlejale teada, et toimik on täielik, või küsib asjakohast lisateavet ja määrab teabe esitamiseks mõistliku tähtaja. [ME 85]

4. Olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise korral saadab taotleja riiklikule ohutusasutusele (energiavarustuse ja taristu allsüsteemi ning ERTMSi mittekuuluva raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul) või ametile (raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ERTMSi ja ühe taristuettevõtjaga piiriüleste taristute puhul) projekti kirjeldust sisaldava toimiku. Riiklik ohutusasutus või amet tutvub kõnealuse toimikuga ja otsustab lõikes 5 sätestatud kriteeriumide põhjal, kas uus kasutuselevõtuluba on vajalik või mitte. Riiklik ohutusasutus ja amet teevad otsuse eelnevalt kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei või olla pikem kui neli kolm kuud alates kogu asjakohase teabe saamisest. [ME 86]

5. Olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise korral tuleb välja anda uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4. Lisaks sellele on vaja uut kasutuselevõtuluba järgmistel juhtudel:

a) kavandatavad tööd võivad kahjustada kogu asjaomase allsüsteemi üldist ohutustaset või

b) asjakohased KTK sisaldavad vastavat nõuet või

c) liikmesriikide kehtestatud riiklikud rakenduskavad sisaldavad sellist nõuet.

Artikkel 19

Liikuvate allsüsteemide turuleviimine

1. Taotleja võib veeremiüksuse liikuvaid allsüsteeme ning rongisiseseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme turule viia ainult siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab III lisas sätestatud olulistele nõuetele. [ME 87]

2. Taotleja tagab eelkõige EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni olemasolu.

3. Olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise korral tuleb välja anda uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4.

Artikkel 20

Veeremiüksuse turuleviimise luba

1. Veeremiüksus viiakse turule pärast seda, kui amet on välja andunud antud veeremiüksuse turuleviimise loa luba kooskõlas lõikega 5 käesoleva artikliga . [ME 88]

Veeremiüksuse loas märgitakse:

a) kasutusala;

b) KTKdes ja vajaduse korral siseriiklikes eeskirjades sätestatud parameetrite väärtused, mis on vajalikud veeremiüksuse ja kasutusala tehnilise ühilduvuse kontrollimiseks;

c) veeremiüksuse vastavus asjakohastele KTKdele ja siseriiklike eeskirjade kogumitele seoses punktis b osutatud parameetritega;

d) veeremiüksuse kasutustingimused ja mis tahes muud piirangud. [ME 89]

2. Amet annab Veeremiüksuse luba antakse välja veeremiüksuse turuleviimise lubamise otsuseid. Nendes lubade esitatakse parameetrite väärtused, või veeremiüksuse tüübi toimiku alusel , mille esitab taotleja ning mis on vajalikud selleks, et tõendada veeremiüksuse ja püsiseadmete tehnilist ühilduvust kooskõlas KTKdega. Veeremiüksuse turuleviimise luba sisaldab ka teavet veeremiüksuse vastavuse dokumentaalseid tõendeid järgmise kohta: asjakohastele KTKdele ning kõnealuseid parameetreid käsitlevatele siseriiklikele eeskirjakogumitele.

— veeremiüksuse moodustavate liikuvate allsüsteemide puhul: a) asjakohane vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikliga 19 b) veeremiüksuse tehniline ühilduvus c) veeremiüksuse ohutu integreerimine

— veeremiüksuse puhul: veeremiüksuse tehniline ühilduvus kasutusala võrgustikega. [ME 90]

Tehniline ühilduvus tehakse kindlaks asjakohaste KTKde ning vajaduse korral siseriiklike eeskirjade ja registrite abil. Kui tehnilise ühilduvuse dokumentaalsete tõendite saamiseks tuleb korraldada katseid, võivad asjaomased riiklikud ohutusasutused anda taotlejale ajutise loa veeremiüksuse kasutamiseks, et viia läbi praktiline kontroll võrgustikus. Taristuettevõtja teeb taotlejaga konsulteerides kõik endast oleneva, et katsed saaksid toimuda ühe kuu jooksul pärast taotlejalt taotluse saamist. Vajadusel võtab siseriiklik ohutusasutus meetmeid katsete läbiviimise tagamiseks.

Allsüsteemide ohutu integreerimine veeremiüksusesse tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, direktiivi …/…/EL [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite ja vajaduse korral siseriiklike eeskirjade alusel. [ME 91]

3. Amet annab veeremiüksuse turuleviimise luba võib sisaldada teavet veeremiüksuse kasutustingimuste ja muude piirangute kohta loa pärast seda, kui on hinnanud lõikes 2 osutatud toimiku osi eelnevalt kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei või olla pikem kui neli kuud alates taotlejalt kogu asjakohase teabe saamisest . Ühe kuu jooksul annab amet taotlejale teada, kas toimik on täielik või mitte. Amet põhjendab nõuetekohaselt igat taotluse suhtes tehtud eitavat otsust .

Lube tunnistatakse kõikides liikmesriikides.

Amet vastutab täielikult tema väljastatavate lubade eest. [ME 92]

3a. Artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi jooksul võib taotleja valida, kas esitada veeremiüksuse loa taotlus ametile või asjaomasele riiklikule ohutusasutusele. [ME 94]

4. Veeremiüksuse turuleviimise luba antakse välja veeremiüksuse või veeremiüksuse tüübi toimiku alusel, mille esitab taotleja ning mis sisaldab dokumentaalseid tõendeid järgmised kohta.

(a) veeremiüksuse moodustavate liikuvate allsüsteemide turuleviimine kooskõlas artikliga 19;

(b) punktis a osutatud allsüsteemide tehniline ühilduvus veeremiüksuses, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja registrite alusel;

(c) punktis a osutatud allsüsteemide ohutu integreerimine veeremiüksusesse, mis tehakse kindlaks asjakohaste KTKde, siseriiklike eeskirjade ja direktiivi …/… [raudteesüsteemi ohutuse kohta Euroopa Liidus] artiklis 6 sätestatud ühiste ohutusmeetodite alusel. [ME 93]

5. Ameti iga otsust, milles keeldutakse veeremiüksusele loa andmisest, põhjendatakse nõuetekohaselt. Ühe kuu jooksul alates eitava otsuse saamisest võib taotleja nõuda, et vastavalt vajadusele kas amet teeb lõikes 2 osutatud otsused eelnevalt kindlaksmääratud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei või olla pikem kui neli või riiklik ohutusasutus vaataks otsuse üle. Ametil või riiklikul ohutusasutusel on aega kaks kuud alates kogu asjakohase teabe otsuse läbivaatamise taotluse saamisest. Need load kehtivad kõikides liikmesriikides , et oma otsust kinnitada või see tühistada . [ME 95]

Kui amet jätab eitava otsuse jõusse, võib taotleja esitada kaebuse määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artikli 51 kohaselt määratud apellatsiooninõukogule. [ME 96]

Kui riikliku ohutusasutuse eitav otsus jäetakse jõusse, võib taotleja esitada kaebuse pädeva liikmesriigi poolt direktiivi …/… [raudteesüsteemi ohutuse direktiiv] artikli 17 lõike 3 kohaselt määratud apellatsiooniorganile. Liikmesriigid võivad selleks apellatsioonimenetluseks määrata reguleeriva asutuse, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (16) artiklile 56. [ME 97]

Amet annab üksikasjalikud juhised veeremiüksuse turuleviimise loa hankimise kohta. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse turuleviimise loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad selle teabe levitamiseks ametiga koostööd.

6. Amet võib välja anda veeremiüksuse turuleviimise loa veeremiüksuseseeria kohta. Need load kehtivad kõikides liikmesriikides luba muuta või selle tühistada, kui see ei vasta enam selle väljastamise tingimustele, ning põhjendab oma sellekohast otsust . Amet ajakohastab viivitamata artiklis 43 a sätestatud Euroopa raudteeveeremi registrit .

Kui riiklik ohutusasutus on seisukohal, et loa saanud veeremiüksus ei vasta olulistele nõuetele, teavitab ta sellest viivitamata ametit ja kõiki teisi asjaomaseid riiklikke ohutusasutusi. Amet teeb ühe kuu jooksul otsuse vajalike meetmete kohta. Kiireloomuliste ennetusmeetmete korral võib amet enne otsuse tegemist luba viivitamata piirata või selle peatada. [ME 98]

7. Taotleja võib määruse (EL) nr …/… [millega luuakse Euroopa Raudteeamet] Komisjonile antakse hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist õigus võtta kooskõlas artikliga 51 46 kohaselt määratud apellatsiooninõukogule esitada kaebuse ameti otsuse vastu delegeeritud õigusakte loamenetluse üksikasjalike eeskirjade kohta, samuti juhul, kui amet ei tee otsust lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul. mis hõlmavad järgmist:

a) üksikasjalikud juhised, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid;

b) lubade väljaandmise menetluskord, näiteks iga menetlusetapi sisu ja ajavahemikud;

c) taotlejate toimikute hindamise kriteeriumid. [ME 99]

8. Veeremiüksuse turuleviimise luba omavate olemasolevate veeremiüksuste uuendamise või ümberehitamise korral esitatakse järgmised tõendid:

a) uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4 ning

b) uus veeremiüksuse turuleviimise luba, kui tekib vajaduse vajadus oluliselt muuta asjaomasele veeremiüksusele varem välja antud loas sisalduvate parameetrite väärtusi. [ME 100]

9. Taotleja nõudmise korral võib veeremiüksuse turuleviimise loale teha selge märke selle kohta, missuguste võrgustike või liinide või võrgustiku- ja liinirühmade puhul on raudteeveo-ettevõtjal õigus võtta asjaomane veeremiüksuse kasutusele ilma täiendavate kontrollide või katseteta, mis käsitlevad veeremiüksuse ja asjakohaste võrgustike või liinide tehnilise ühilduvust. Sel juhul lisab taotleja taotlusele tõendid asjaomase veeremiüksuse tehnilise ühilduvuse kohta asjaomaste võrgustike või liinidega.

Selle märke võib esialgse taotleja või mõne teise taotleja nõudmisel lisada ka pärast asjakohase turuleviimise loa väljaandmist. [ME 101]

9a. Isoleeritud raudteevõrgustike raudteetaristus kasutatavate või seal kasutamiseks ette nähtud veeremiüksuste loa võivad samuti anda nende liikmesriikide ohutusasutused, kus asjaomane võrgustik asub. Sellisel juhul võib taotleja valida, kas ta esitab taotluse ametile või asjaomaste liikmesriikide ohutusasutustele.

Artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi jooksul kehtestavad nende liikmesriikide ohutusasutused, kus isoleeritud raudteevõrgustik asub, ühised veeremiüksuste loa andmise menetlused ning tagavad nende väljastatud veeremiüksuste lubade vastastikuse tunnustamise. Kui riiklike ohutusasutuste otsused on teineteisega vastuolus ja puudub vastastikku vastuvõetav otsus, teeb amet otsuse kooskõlas määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artikliga 16.

Kui artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi lõpuks ei ole kõnealused riiklikud ohutusasutused kehtestanud ühiste loa andmise menetluste ja veeremiüksuste lubade vastastikuse tunnustamise korda, annab käesolevas artiklis osutatud lube välja ainult amet.

Kui ühiste loa andmise menetluste ja veeremiüksuste lubade vastastikuse tunnustamise kord on kehtestatud, võivad nende liikmesriikide ohutusasutused, kus asuvad isoleeritud raudteevõrgustikud, jätkata veeremiüksuste lubade väljastamist ning taotleja võib valida, kas ta esitab pärast artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi lõppu veeremiüksuste loa taotluse ametile või asjaomastele riiklikele ohutusasutustele.

Kümme aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, milliseid edusamme on tehtud isoleeritud raudteevõrgustike koostalitlusvõime tagamisel, ning esitab vajaduse korral asjaomase seadusandliku ettepaneku. [ME 102]

Artikkel 20a

Loa saanud veeremiüksuste registreerimine

Enne veeremiüksuse esmakordset kasutuselevõtmist ja pärast seda, kui sellele on antud luba kooskõlas artikliga 20, registreeritakse veeremiüksus valdaja taotlusel.

Kui amet on loa andnud, registreeritakse veeremiüksus Euroopa registris kooskõlas artikliga 43a.

Kui veeremiüksuse kasutusala piirneb ühe liikmesriigi territooriumiga ja loa on andnud riiklik ohutusasutus, registreeritakse veeremiüksus asjaomase liikmesriigi raudteeveeremi registris kooskõlas artikliga 43. [ME 103]

Artikkel 21

Veeremiüksuse kasutusele võtmine kasutamine [ME 104]

1. Raudteeveo-ettevõtjad võtavad veeremiüksuse kasutusele alles pärast seda, kui nad on koostöös taristuettevõtjaga kontrollinud asjaomase veeremiüksuse ja marsruudi tehnilist ühilduvust, lähtudes asjakohastest KTKdest, siseriiklikest eeskirjadest, registritest ja direktiivi artiklis 6 sätestatud ühistest ohutusmeetoditest, ning nende ohutut integreerimist Enne kui raudteeveo-ettevõtja hakkab kasutama veeremiüksust sellele antud loas täpsustatud kasutusalal, tagab ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi kaudu, kus neid kavatsetakse kasutada. selle, et: [ME 105]

Selleks tuleb veeremiüksustele anda esmalt välja veeremiüksuse turuleviimise

a) veeremiüksusele on antud luba kooskõlas artikliga 20. ja see on nõuetekohaselt registreeritud; [ME 106]

aa) veeremiüksus ja marsruut on tehniliselt ühilduvad, lähtudes taristuregistrist, asjakohastest KTKdest või mis tahes muust teabest, mille taristuettevõtja esitab tasuta ja mõistliku aja jooksul, kui vastav taristuregister puudub või on puudulik, , ning [ME 107]

ab) veeremiüksus integreeritakse rongikoosseisu, milles veeremiüksust on kavas kasutada, lähtudes raudteesüsteemi ohutust käsitleva direktiivi artiklis 9 sätestatud ohutusjuhtimise süsteemist ning käitamise ja liikluskorralduse KTKst. [ME 108]

1a. Selleks et aidata raudtee-ettevõtjatel kontrollida tehnilist ühilduvust ning asjaomase veeremiüksuse ja marsruudi/marsruutide ohutut integreerimist, esitab taristuettevõtja taotluse korral raudtee-ettevõtjatele marsruudi/marsruutide omaduste kohta täiendavat teavet. [ME 109]

2. Raudteeveo-ettevõtja teavitab ametit, taristuettevõtjat ning ja riiklikku ohutusasutust otsustest, mille ta teeb seoses veeremiüksuste kasutusele võtmisega käitamisega . Neid otsuseid säilitatakse artiklis 43 osutatud raudteeveeremi riiklikus registris ja artiklis 43 a osutatud Euroopa registris . [ME 110]

3. Olemasolevate veeremiüksuste uuendamise või ümberehitamise korral tuleb välja anda uus EÜ vastavustõendamise deklaratsioon kooskõlas artikli 15 lõikega 4. Lisaks sellele peab raudteeveo-ettevõtja tegema asjaomaste veeremiüksuste kohta uue kasutuselevõtuotsuse järgmistel juhtudel:

(a) kui kavandatavad tööd võivad kahjustada kogu asjaomase allsüsteemi üldist ohutustaset;

(b) asjakohased KTKd sisaldavad vastavat nõuet. [ME 111]

Artikkel 22

Veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba tüübiluba [ME 112]

1. Veeremiüksuse tüübilube annavad välja amet võib välja anda veeremiüksuse tüübi turuleviimise lubasid või artiklis 50a osutatud üleminekuperioodi jooksul riiklikud ohutusasutused . [ME 113]

Amet annab ja riiklikud ohutusasutused annavad üksikasjalikud juhised veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa tüübiloa taotlemise kohta. Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa suhtes kohaldatavaid nõudeid ning loetletakse esitatavad dokumendid, tehakse taotlejatele tasuta kättesaadavaks. Riiklikud ohutusasutused teevad selle teabe levitamiseks ametiga koostööd. [ME 114]

2. Kui amet annab või riiklikud ohutusasutused annavad välja veeremiüksuse turuleviimise loa, annab ta samas antakse samas välja vastava veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa tüübiluba . [ME 115]

3. Sellisele veeremiüksusele, mis vastab veeremiüksuse tüübile, millele on juba varem välja antud veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba, antakse ilma täiendava kontrollita välja veeremiüksuse turuleviimise luba taotleja poolt asjaomase veeremiüksuse tüübi kohta esitatud vastavusdeklaratsiooni alusel. [ME 116]

4. Kui veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa tüübiloa aluseks olnud KTKsid või siseriiklikke eeskirju siseriiklike eeskirjade olulisi sätteid muudetakse, tuleb KTKs või siseriiklikes eeskirjades kindlaks määrata, kas asjaomasele veeremiüksuse tüübile juba varem välja antud turuleviimise luba veeremiüksuse tüübiluba jääb kehtima või tuleb seda uuendada. Kui luba tuleb uuendada, võib amet kontrolle kohaldada vaid muudetud eeskirjade suhtes. Veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa tüübiloa uuendamine ei mõjuta selliseid veeremiüksuse turuleviimise lube, mis on asjaomase veeremiüksuse tüübi turuleviimise loa tüübiloa alusel juba varem välja antud veeremiüksuse lube . [ME 117]

5. Veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsioon koostatakse kooskõlas komisjoni otsusega 2010/713/EL.

6. Veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsioon peab olema kooskõlas järgmisega:

a) KTK-le vastavate veeremiüksuste korral asjakohasele KTK-le vastavuse tõendamise menetlusega;

b) KTK-le mittevastavate veeremiüksuste korral otsuse 768/2008/EÜ moodulites B+D ja B+F kindlaks määratud vastavushindamismenetlusega. Vajaduse korral võib komisjon vastu võtta rakendusakte ad hoc vastavushindamismoodulite kehtestamiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt

7. Veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba registreeritakse artiklis 44 osutatud veeremiüksuse tüüpide turuleviimise lubade Euroopa registris.

Artikkel 22a

Ameti ja riiklike ohutusasutuste koostöö

Artiklites 18, 20 ja 22 toodud põhjustel võib amet sõlmida riiklike ohutusasutustega koostööleppeid vastavalt määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklile 69.

Need lepingud võivad olla kas eri- või raamlepingud ning hõlmata üht või mitut riiklikku ohutusasutust. Lepingud peavad sisaldama ülesannete üksikasjalikke kirjeldusi ja oodatavate tulemuste tingimusi, nende saavutamise tähtaegu ning taotleja makstud tasude jaotust.

Lisaks võib lepingutes esitada konkreetse koostöökorra võrgustike puhul, mis eeldavad eriteadmisi geograafilistel põhjustel, kõrgtehnoloogilise ERTMSi kasutamise või erineva rööpmevahe tõttu või ajaloolistel põhjustel, et vähendada taotleja halduskoormust ja kulusid. Lepped sõlmitakse enne, kui ametil on õigus võtta vastu taotluseid kooskõlas käesoleva direktiiviga ja hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 46 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte nende koostöölepingute kohta. Nimetatud delegeeritud õigusaktid võetakse vastu hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Komisjon esitab viis aastat pärast esimese koostööleppe sõlmimist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse ameti sõlmitud koostööleppeid. [ME 118]

VI PEATÜKK

VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEATAMINE

Artikkel 23

Teatamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutused, kes kolmandate isikutena on volitatud täitma vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel.

Artikkel 24

Teavitavad asutused

1. Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teatatud vastavushindamisasutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, sh nende vastavuse eest artiklite 27–29 sätetele.

2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamis- ja jälgimistoiminguid teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.

3. Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise teostamise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, peab see asutus olema juriidiline isik ja vastama artiklis 25 sätestatud nõuetele. See asutus peab sätestama korra oma tegevustest tulenevate kohustuste katmiseks.

4. Teavitav asutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest.

Artikkel 25

Nõuded teavitavatele asutustele

1. Teavitav asutus on loodud nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega.

2. Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et on tagatud tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus.

3. Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teatamisega seotud otsuseid teevad sellised pädevad isikud, kes ei ole hindamistoimingutes osalenud.

4. Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega äri- või konkurentsialaseid nõustamisteenuseid.

5. Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

6. Teavitaval asutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisav arv pädevaid töötajaid.

Artikkel 26

Teavitavate asutuste teatamiskohustus

Liikmesriigid teatavad komisjonile menetlused, mis nad on kehtestanud vastavushindamisasutuste hindamiseks, nendest teatamiseks ja teatatud asutustega seotud jälgimistoiminguteks, ning nendes menetlustes tehtavad muudatused.

Komisjon teeb asjaomase teabe avalikult/üldsusele?? kättesaadavaks.

Artikkel 27

Nõuded vastavushindamisasutustele

1. Vastavushindamisasutus peab selleks, et temast teatataks, vastama lõigetes 2–7 ja artiklites 28 ja 29 sätestatud nõuetele. Neid nõudeid kohaldatakse ka selliste asutuste suhtes, mille liikmesriigid on määranud vastavalt artikli 13 lõikele 4.

2. Vastavushindamisasutus luuakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik.

3. Vastavushindamisasutus on võimeline täitma talle asjakohase KTK alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses temast on teatatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel.

Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ning kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooria jaoks järgmine:

a) vajalik arv tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;

b) menetluste asjakohased kirjeldused, millega kooskõlas vastavushindamist tehakse ja mis tagavad läbipaistvuse, ning nende menetluste kordamise võime. Vastavushindamisasutusel on nõuetekohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse tema kui teatatud asutuse ülesandeid ja oma muid toiminguid;

c) sobivad menetlused selliste toimingute teostamiseks, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Vastavushindamisasutusel on vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase tegemisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs kogu vajalikule varustusele või vahenditele.

4. Vastavushindamisasutus võtab endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutus kuulub siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav.

5. Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust sellise teabe osas, mis on omandatud asjakohase KTK või selle jõustamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus asjaomane vastavushindamisasutus tegutseb. Omandiõigused on kaitstud.

6. Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajaid teavitatakse asjakohasest standardimistegevusest ja ELi asjakohaste õigusaktide alusel loodud teatatud asutuse koordineerimisrühma tegevusest ning kohaldab kõnealuse rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldsuunistena.

7. Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajaid teavitatakse määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklis 25 sätestatud ETRMSi ad hoc töörühma tegevusest. Vastavushindamisasutus järgib kõnealuse töörühma töö tulemusel koostatud suuniseid. Kui vastavushindamisasutus leiab, et kõnealused suunised eo sobi kohaldamiseks või et nende kohaldamine on võimatu, esitavad asjaomased vastavushindamisasutused oma tähelepanekud arutamiseks ERTMSi ad hoc töörühmale, et kõnealuseid suuniseid jätkuvalt täiustada.

Artikkel 28

Vastavushindamisasutuste erapooletus

1. Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või tootjast, kelle toodet ta hindab.

Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema hinnatavate toodete projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, võib käsitada erapooletu asutusena tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ja mis tahes huvide konflikti puudumine.

2. Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamistöötajate erapooletus.

3. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla hinnatava toote projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindaja. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatavate toodete kasutamist ega nende toodete kasutamist isiklikul otstarbel.

4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otseselt seotud nimetatud toodete projekteerimise, tootmise või ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi isikut, kes kõnealuste toimingutega tegeleb. Vastavushindamisasutus ei tohi osaleda üheski toimingus, mis võib olla vastuolus selliste otsuste sõltumatuse ja aususega mis on seotud vastavushindamistoimingutega, mille tegemiseks neist on teatatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul.

5. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta nende vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.

6. Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamist suurima erialase kohusetunde ja konkreetses valdkonnas nõutava tehnilise pädevusega; nad ei tohi alluda mis tahes surveavaldustele ja ahvatlustele, eelkõige rahalistele surveavaldustele ja ahvatlustele, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti juhul, kui tegemist on selliste isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.

Artikkel 29

Vastavushindamisasutuste töötajad

1. Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel töötajatel on järgmised oskused:

a) nad on saanud põhjaliku tehnilise ja kutsealase väljaõppe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses asjaomasest vastavushindamisasutusest on teatatud , ning väljaõppe juurdepääsu küsimustes ; [ME 119]

b) neil on piisavad teadmised teostatavate hindamiste nõuete kohta ning nõuetekohane pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks;

c) neil on vajalikud teadmised ja arusaam olulistest nõuetest, kohaldatavatest ühtlustatud standarditest ja Euroopa Liidu asjaomastest õigusaktidest ning nende rakendusaktide asjakohastest sätetest;

d) nad suudavad koostada hindamist tõendavaid sertifikaate, registreid ja aruandeid.

2. Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja hindamistöötajate tasu suurus ei sõltu tehtud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest.

Artikkel 30

Vastavushindamisasutuse vastavuse eeldamine

Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust kriteeriumidega, mis on sätestatud asjakohastes ühtlustatud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklites 27–29 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad ühtlustatud standardid hõlmavad neid nõudeid.

Artikkel 31

Vastavushindamisasutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad

1. Kui teatatud vastavushindamisasutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 27–29 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale ametiasutusele.

2. Teatatud asutus vastut