ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Parlament nõudis tugevat Euroopa sotsiaalõiguste sammast, et suurendada sotsiaalõigusi ja mõjutada positiivselt inimeste elu nii lühemas kui ka keskpikas perspektiivis ning et toetada Euroopa ülesehitust 21. sajandil. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et majandusliku ja sotsiaalse ebakindlusega tuleb tegeleda esmajärjekorras. Samuti tuleb luua kõigi jaoks paljutõotav tulevik, kaitsta meie eluviisi ning pakkuda noortele paremaid võimalusi. 27 liikmesriigi ning Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhid kohustusid Rooma tegevuskavas tegema tööd sotsiaalse Euroopa nimel. See kohustus põhineb jätkusuutliku majanduskasvu põhimõttel ning majandusliku ja sotsiaalse arengu, samuti ühtekuuluvuse ja lähenemise edendamisel, austades samal ajal siseturu terviklikkust. Sotsiaalpartnerid kohustusid jätkuvalt panustama Euroopasse nende töötajate ja ettevõtete heaolu nimel.

Euroopa Parlament nõudis tugevat Euroopa sotsiaalõiguste sammast, et suurendada sotsiaalõigusi ja mõjutada positiivselt inimeste elu nii lühemas kui ka keskpikas perspektiivis ning et toetada Euroopa ülesehitust 21. sajandil. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et majandusliku ja sotsiaalse ebakindlusega tuleb tegeleda esmajärjekorras. Samuti tuleb luua kõigi jaoks paljutõotav tulevik, kaitsta meie eluviisi ning pakkuda noortele paremaid võimalusi. 27 liikmesriigi ning Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhid kohustusid Rooma tegevuskavas tegema tööd sotsiaalse Euroopa nimel. See kohustus põhineb jätkusuutliku majanduskasvu põhimõttel ning majandusliku ja sotsiaalse arengu, samuti ühtekuuluvuse ja lähenemise edendamisel, austades samal ajal siseturu terviklikkust ja riiklike süsteemide mitmekesisust ning ka sotsiaalpartnerite olulist rolli . Sotsiaalpartnerid kohustusid jätkuvalt panustama Euroopasse nende töötajate ja tööandjate heaolu nimel.
42.

leiab, et sidus, ühiste eesmärkidega süsteem lapsrändajate vastuvõtmiseks ELi ja liikmesriigi tasandil aitab kaasa õigete meetmete võtmisele võimalikult varakult. See on äärmiselt tähtis selleks, et lapsed saaksid võimalikult kiiresti integreeruda, et neil läheks koolis hästi ja nad saaksid hea ettevalmistuse tööturule sisenemiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks peaksid kõik liikmesriigid võtma solidaarselt kohustuse võtta vastu kaitset vajavaid lapsi;
tunnistab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tuleks aidata selgelt mõista kliimaga seotud riske oma territooriumil, et nad saaksid langetada otsuseid võimalikult hästi. Sotsiaal-majandusliku hindamise, aruandluse ja teabevahetuse parandamine aitaks selgelt määratleda kliimameetmete mõju ühiskonnale, andes panuse kohalikku otsustusprotsessi ja vahendite eraldamisse. Kliimamuutustega kohanemist käsitleval Euroopa veebisaidil (4) (Climate-ADAPT) on kaardistatud keskkonnaalased riskid. Tegemist on positiivse ja kasuliku algatusega, kuigi see on veel vähe tuntud ning andmed kohalike ja piirkondlike tasandite kohta on killustatud. On üldine vajadus suurendada teadlikkust ELi meetmetest ja vahenditest kliimamuutustega kohanemiseks kohalikul tasandil. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles suurendama toetust sellele veebilehele, et parandada andmete kogumist ja tulemuste levitamist, pöörates suuremat tähelepanu piirkondlikule ja kohalikule tasandile, sest nemad on esimesed kriisidele reageerijad;
42.

tõdeb, et komisjon pöörab teatises õigustatult tähelepanu rahvusvahelisele koostööle riikide vahel, kuid et paljud tegevused C-ITS-lahenduste võimaldamiseks leiavad aset (peavad aset leidma) kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Otsuseid peavad seega langetama eri ametiasutused eri tasanditel. Need peavad olema üksteisega kooskõlas ja see eeldab jätkuvat tulemuslikku teabevahetust Euroopa Komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;
32.

nõustub sellega, et vastupanuvõime loomine on mitmemõõtmeline ülesanne. Komitee seab esikohale tegevuse taristu, julgeoleku ja majanduse valdkonnas ning sotsiaal- ja haridusküsimustes, tänu millele on võimalik kestlik ja kaasav areng. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll nendes sektorites on vaieldamatu. Geograafilise piirkonna puhul on oluline tunnustada Vahemere piirkonna partnereid ja idapartnerlust prioriteedina. Samal ajal tuleks arvesse võtta Lähis-Ida ja Kesk-Aasia riikide rolli ja mõju ELi vastupanuvõimele;
42.

kahetseb, et dokumendis ei viidata asjakohaselt vajadusele suurendada kõigi valitsustasandite institutsioonilist suutlikkust, mis on vältimatu eeldus kõigi territoriaalse arengu edendamisele suunatud vahendite tulemuslikuks rakendamiseks, ja märgib, et komitee analüüsi järgi käsitleb seda valdkonda 53 % 2017. aasta riigipõhistest soovitustest ning et just selles valdkonnas on rakendamisel tehtud edusammud olnud väiksemad. Komitee kordab oma üleskutset koostada käitumisjuhend, et anda territoriaalne mõõde Euroopa poolaastale, mis on peamine majandus-ja eelarvepoliitika koordineerimise vahend ELi tasandil, ent mis riigipõhiste soovituste puuduliku rakendamise ja vähese pühendumise tõttu ei täida oma lubadusi;
Liikmesriigid tagavad, et võlgnikel ja ettevõtjatel on juurdepääs varajase hoiatamise vahenditele, mille kaudu saab tuvastada ettevõtte väljavaadete halvenemist ja anda võlgnikule või ettevõtjale märku, et on vaja kiiresti tegutseda.

Liikmesriigid tagavad, et võlgnikel ja ettevõtjatel , samuti töötajatel ja nende esindajatel on juurdepääs varajase hoiatamise vahenditele, mille kaudu saab tuvastada ettevõtte väljavaadete halvenemist ja anda võlgnikule või ettevõtjale märku, et on vaja kiiresti tegutseda.
53.

kutsub ELi institutsioone üles kinnitama pühendumust ELi linnade tegevuskavale ja andma sellele ametliku vormi; märgib, et linnade tegevuskaval on liiga suur potentsiaal meie linnade toimimise parandamiseks tulevikus, et piirduda vaid võrgustiku loomisega, ning et seda tuleb tunnustada siduva poliitilise kohustusena õigusnormide ja rahastamisprogrammide väljatöötamisel ja elluviimisel ELi tasandil ja liikmesriikides;
1.

nendib, et viimastel aastatel avalikus ruumis või üldsusele avatud eravaldustes toimunud terrorirünnakud on nõudnud paljudes Euroopa linnades sadu ohvreid. Mitte kunagi varem ei ole liidus korraldatud nii palju ja nii ränkade tagajärgedega rünnakuid. Neid iseloomustab organiseerituse erinev tase (täideviijate ja osavõtjate arv, profiil, taust ja kodakondsus, ühekordsed, samaaegsed või järjestikused teod, kavandatud või spontaansed teod), tegutsemisviiside paljusus (lõhkeseadeldised, tulirelvad, külmrelvad, relvadena kasutatud esemed, eelkõige sõidukid) ja rünnakuks valitud koht, mis on võimalikult ootamatu või sümboolne. Kõik rünnakud olid suunatud igapäevaeluga seotud kohtadele, mis on kas täiesti või suures osas avatud ja ühiskasutuses, mida külastatakse sageli ja mis on seega eriti kaitsetud kuritahtliku tegevuse korral, st nn pehmed sihtmärgid;
56.

valdkondlik keskendumine ei peaks kehtima Euroopa territoriaalse koostöö programmide kohta. Investeerimisvaldkondade üle arutlemine peaks olema osa iga Euroopa territoriaalse koostöö programmi üle peetavatest läbirääkimistest, kuna ELi piirialade ja riikidevaheliste alade vajadused on väga erinevad. Mõned piirialad, kus pikaajaline koostöö on tavapärane, võivad olla valmis keskenduma majanduskasvu ja innovatsiooni edendamisele. Enamik aga vajavad endiselt algatusi kahepoolse usalduse suurendamiseks, mis on piiriülese koostöö alus. Sellised algatused on näiteks kultuuri- ja spordiüritused, samuti muud liiki projektid, mis on otseselt kodanikele suunatud. Investeerimisvaldkonnad peaksid aga olema kooskõlas makropiirkondlike ja merendusstrateegiate temaatiliste prioriteetidega, kui need hõlmavad üht või mitut piiriülese ja riikidevahelise koostöö programmi. Erinevate territoriaalsete väljakutsete tõttu vajab riikidevaheline koostöö samuti suuremat tegutsemisvabadust arengupoliitika prioriteetide ja strateegiate määratlemisel;
10.

tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta 20 eesmärgi raames viidatakse selgesõnaliselt avaliku halduse reformi elluviimisele, ning on arvamusel, et ametlik statistika, mis koostatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning mille eesmärk on pakkuda kvaliteetset statistilist teavet, tuleks muuta avatud andmetena kättesaadavaks idapartnerluse riikide kohalikul ja piirkondlikul tasandil;
9.

on seisukohal, et tulevased S3 strateegiad 2.0 peaksid põhinema strateegilisel piirkondadevahelisel koostööl ja jätkusuutlikel sidemetel piirkondlike ökosüsteemide vahel prioriteetsetes aruka spetsialiseerumise valdkondades, sest see on esmatähtis piirkondade konkurentsivõime ja vastupidavuse suurendamiseks. Seepärast peaks INTERREGi raames olema võimalik rahastada sellist tegevust nagu aruka spetsialiseerumise valdkondadega seonduvad ühisprojektid, näidistegevused, uued väärtusahelad jne. See aitaks piirkondadel anda oma innovatsiooni ökosüsteemidele Euroopa mõõtme, toetades seeläbi ühtse turu konkurentsivõimet;
5.

Euroopa Liidu liikmesriikide maismaapinnast on metsaga kaetud 43 %. See metsaala on metsatüüpide (sh metsastamata metsamaad) ja kasutusvõimaluste poolest väga erinev. Üle 60 % neist metsadest on eraomandis, ülejäänu kuulub eri vormis avaliku sektori omandisse. Ka omavalitsuste valduses on märkimisväärne hulk metsa. Munitsipaalomand on Euroopas sageduselt kolmas kõige levinum metsaomandi vorm.
37.

soovitab selgesõnaliselt väljendada, et „võrdsetest võimalustest kaugemale ulatumine“ peaks tähendama võrdsete võimaluste pakkumist, et tagada kaasamine, mis tähendab otsustavais meetmeid. Need meetmed ei saa piirduda ebavõrdsuse, alaesindatuse ja tõrjutuse tagajärgede käsitlemisega haridusvõimaluste tasakaalustamise abil. Selle asemel peaksid ametivõimud suunama oma meetmed algpõhjustega tegelemisele ja sellele, et aidata neist mõjutatud kodanikel ja kogukondadel need ületada. Kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes on Euroopa kodanikele lähim tasand, tuleks anda õigus selliseid meetmeid uurida, kujundada ja rakendada oma kogukonna erivajadustest lähtuvalt;
56.

toetab kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiate suuremat hõlmamist üldisesse rahastamispaketti, sest see vahend on tõestanud oma tõhusust väikestes rannikukogukondades, ning teeb ettepaneku integreerida neisse strateegiatesse uusi töömeetodeid, mille eesmärk on levitada merekalandusvaldkonna olulist sotsiaal-majanduslikku rolli ja muuta see valdkond noorte jaoks atraktiivseks, et edendada põlvkonnavahetust. Komitee juhib tähelepanu Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku (FARNET) praegusele ja võimalikule rollile jõupingutuste kooskõlastamisel.
4.

toob välja, et hädavajalik on uus, õiguslikult siduv ühine strateegiline raamistik, mis hõlmab kõiki Euroopa poliitikavaldkondi, säilitades olemasolevad mitmest fondist rahastatavad territoriaalsed rakendusvahendid (kogukonna juhitud kohalik areng ja integreeritud territoriaalsed investeeringud). Komitee peab tähtsaks ka tugevat ühissätete määrust, mis hõlmab kõiki Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, sest see on oluline, et tagada koosmõju, mis on vajalik üksteist täiendavaid eesmärke järgivate poliitikavaldkondade vahel;
12.

viitab sellega seoses komitee uuringule teemal „The democratic dimension of EU negotiations on trade agreements: the role and responsibilities of citizens and Local and Regional Authorities“, milles rõhutatakse, et läbipaistva ja kaasava protsessi tagamiseks ei piisa pelgalt teabe kättesaadavusest ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata üleriigilise ja kohaliku tasandi mehhanismidele, mille abil tagada juurdepääs kõnealusele teabele. Iseäranis kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rõhutavad, et sageli puuduvad ametlikud mehhanismid, et pidada kaubanduspoliitika vallas dialoogi vastavate üleriigiliste tasemetega, ning see puudus on veelgi pakilisem ELi tasandil;
17.

leiab, et konkurentsi tagamiseks nii fikseeritud teenuste turul kui ka 5G võrkude puhul on vajalik teenuste lahutamine võrgust (inglise keeles unbundling), nii nagu see on korraldatud energiasektoris. Näiteks mitmes EL riigis (Rootsi, UK, jne) on telekommunikatsiooni valdkonnas teenused juba võrgust lahutatud. Komitee on seisukohal, et valguskaablivõrgud peaksid kuuluma võrguettevõtetele, kelle ärimudel on anda neid võrke kasutada kõikidele teenuse pakkujatele võrdsetel tingimustel. Tänu sellele saavad turul tegutseda väga paljud teenuse pakkujad, tarbijad saavad valida endale sobiva hinna ja kvaliteedi suhtega teenuse ning tagatud on valdkonna pikaajaline areng;
38.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika on tõestanud, et piirkondlike ja kohalike osalejate mõjuvõimu suurendamine on struktuuriliste muudatuste lihtsustamisel otsustava tähtsusega. Lisaks on uuringud näidanud, et piirkondade suutlikkuse parandamises peitub riigi tootlikkuse suurendamise ärakasutamata potentsiaal. Seetõttu rõhutab komitee, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peavad olema tugevamad seosed aruka ja tugeva ühtekuuluvuspoliitikaga, osana keerukate ja jõuliste arengustrateegiate laiapõhjalisest edendamisest. See peaks andma ELile legitiimsuse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, muutes Euroopa integratsiooniprotsessi kodanike jaoks konkreetsemaks;
33.

rõhutab vajadust rajada ELi turvalised rändeteed seaduslike rändajate või selliste isikute jaoks, kellel on rahvusvahelise õiguse kohaselt õigus rahvusvahelise kaitse saaja staatusele, nagu humanitaarviisad, perekonna laiendatud taasühinemine või erasponsorlusprogrammid. Selle saavutamiseks on oluline alustada koostööd ja laiendada koostöö praeguseid vorme kolmandate riikidega, olgu need põgenike päritoluriigid või riigid, mille kaudu asjaomased isikud ELi jõudmiseks reisivad. Esmase vastuvõtu keskuste rajamine kolmandate riikide territooriumil on selle eesmärgi puhul oluline samm ja seetõttu peaks EL võtma kõik vajalikud meetmed selliste riikidega asjakohaste kokkulepete saavutamiseks, tagades samas ELi seaduste ja rahvusvaheliste inimõiguste standardite täieliku järgimise. Samal ajal on vaja töötada välja suuniste ja eeskirjade ühtne raamistik, et tagada kõik olulised tingimused esmase vastuvõtu keskuste tõrgeteta toimimiseks;
5.

rõhutab, et tööstus on Euroopa linnade ja piirkondade jaoks äärmiselt oluline – see annab 50 miljonit töökohta ning on ekspordi ja innovatsiooni allikas – ning et Euroopa tööstuse tulevase konkurentsivõime tagamine kiirelt muutuvas ülemaailmses kontekstis on tasakaalustatud ja kestliku arengu jaoks otsustava tähtsusega;
6.

leiab, et järgmisel programmitööperioodil tuleb suurendada läbipaistvust ja sünergiat VKEsid toetavate ELi eri instrumentide vahel. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles selgelt piiritlema iga VKEde ja ettevõtjate toetamise instrumendi ülesanded ja kohaldamisala, et vältida paralleelsete struktuuride loomist, ning tagama, et teave kõigi olemasolevate finantsinstrumentide kohta on toetusesaajatele ja finantsvahendajatele lihtsasti kättesaadav;
46.

kordab oma nõudmist kehtestada meetmed, et tagada fiskaalvõimekuse mehhanism, mis loob ühest küljest stiimuleid struktuurireformide, mille ulatus tuleks määratleda vastavalt nende Euroopa lisaväärtusele, rakendamiseks liikmesriikides, ja teisest küljest ajutise suutlikkuse leevendada asümmeetrilisi majandusšokke. See peab täiendama ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ja olema tihedalt seotud ELi laiema õigusraamistiku järgimise ning lähenemise suunas liikumisega, ilma et see vähendaks ühtekuuluvuspoliitikale endale eraldatavate vahendite mahtu. Komitee on jätkuvalt veendunud, et fiskaalvõimekuse mehhanismi suhtes tuleks kohaldada ühist otsuste tegemist, kaasates täielikult Euroopa Parlamenti, ja et seda tuleks rakendada majandus- ja rahaliidu tasandil ning et vabatahtliku osaluse põhimõtte alusel peaks olema sellele juurdepääs ka euroalasse mittekuuluvatel liikmesriikidel;
20.

märgib, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele ei ole enne valimisi alati pakutud kõiki koolitusi, mis on vajalikud nende ametiülesannete täitmiseks ning et ametikohustuste tulemusliku täitmise toetamiseks on kasulik pakkuda kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele kutsealast täiendõpet; rõhutab, et see koolitus ei hõlma vaid asjakohaseid tehnilisi teadmisi, vaid peaks võimaldama koolituse saajatel ka mõista Euroopa integratsiooni põhjuseid ja selle olemust, et näidata oma valijatele, miks ja kuidas Euroopa projekt saab neile kasulik olla;
47.

märgib, et pärast seda, kui Ühendkuningriigi elanikud hääletasid Euroopa Liidust lahkumise poolt, on ettevõtjatel nüüd ees ebakindluse periood, kuni selguvad riigi EList lahkumise tingimused. Ettevõtjate jaoks, kes pakuvad internetis kaupu ja teenuseid, on seoses digitaalse infosisuga peamine küsimus see, kuidas kohaldatakse Ühendkuningriigis nüüd Euroopa Komisjoni digitaalse ühtse turu algatust;
64.

tunneb heameelt selle üle, et tunnistatakse, et territoriaalse mõju hindamiste elluviimine on oluline, et koostada uusi seadusandlikke ettepanekuid ja rahvusvahelisi kaubanduslepinguid ning et nende üle arutleda. Komitee leiab, et äärepoolseimate piirkondade ametiasutused ja eksperdid peavad süstemaatiliselt osalema Euroopa algatuste võimaliku territoriaalse mõju hindamises;
18.

märgib, et elektrooniliste teenuste osutamisel võib olla keeruline kindlaks teha, millises liikmesriigis klient asub. Väikeettevõtjate puhul on mõnel juhul maksuhalduri jaoks rahuldaval viisil kliendi asukoha kindlakstegemisega kaasnevad halduskulud nii suured, et hoidutakse tehingutest teistes liikmesriikides asuvate klientidega. Selleks et vähendada nende väikeettevõtjate halduskoormust, kelle käive liidus ei ületa 2 000 000 eurot, peaks neil alternatiivina olema võimalik nõuda kõrgeimat Euroopa Liidus asjaomasele teenusele kohaldatavat käibemaksumäära; jagab komisjoni arvamust, et käibemaksukorra nõuete täitmisega seotud kulud peaksid olema võimalikult väikesed.
Et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk ja seda taset ka hoida, peavad liikmesriigid koostama järjekindla kohandamiskava, mis põhineb eelarveasutuste kontrollitavatel näitajatel. Riikide eelarve planeerimine, mida toetab valitsemissektori kulude kava, mida on kohandatud kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete mõjuga, soosib eelarvesuundumuste jälgimisel tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Et siduda kavad tihedalt keskpika perioodi üldise eelarvetulemusega ning tagada ja suurendada riikide vastutust eelarvepoliitika eest , tuleks valitsemissektori kulusid sisaldava keskpika perioodi kasvukava , millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed, koostada kogu perioodiks, nagu on sätestatud iga liikmesriigi põhiseaduslikus õiguskorras. Kava tuleks koostada niipea, kui uus valitsus ametisse astub, ja aastaeelarved peaksid sellest lähtuma, et tagada kindel lähenemine keskpika perioodi eesmärgile.

Et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk ja seda taset ka hoida, peavad liikmesriigid koostama järjekindla kohandamiskava, mis põhineb eelarveasutuste kontrollitavatel näitajatel. Riikide eelarve planeerimine, mida toetab valitsemissektori kulude kava, mida on kohandatud kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete mõjuga, soosib eelarvesuundumuste jälgimisel tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Et siduda kavad tihedalt keskpika perioodi üldise eelarvetulemusega ja võtta samas arvesse nii liikmesriikide eesõigusi maksustamise valdkonnas kui ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 110–113 , tuleks valitsemissektori kulusid sisaldava keskpika perioodi kasvukava koostada kogu perioodiks pärast läbipaistvat ja demokraatlikku menetlust, nagu on sätestatud iga liikmesriigi põhiseaduslikus õiguskorras , kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning majandus- ja sotsiaalpartnerid partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtete kohaselt, tagades sel viisil riikide suurema vastutuse eelarvepoliitika eest . Aastaeelarved peaksid kavast lähtuma, et tagada järkjärguline lähenemine keskpika perioodi eesmärgile.
18.

väljendab heameelt dokumendi „Public Procurement of Food for Health – technical report on the school setting“ („Tehniline aruanne koolides pakutava tervisliku toidu riigihangete kohta“) avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles tõlkima selle ka teistesse ELi ametlikesse keeltesse, et kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes ostavad koolide jaoks toiduaineid ja toiduainetega seotud teenuseid, saaksid kasutada seda toetavat dokumenti selleks, et tagada kooskõla toiduhanketingimustega;
45.

tunnistab, et looduskatastroofide intensiivsus ja sagedus on viimasel aastakümnel oluliselt suurenenud ning et looduskatastroofide teema moodustab lahutamatu osa meetmetest, mis on suunatud kliimamuutuste mõjuga tegelemisele, ja et mõlemaid valdkondi tuleks koos käsitleda ( 7 ) . Komitee rõhutab vajadust suurema sünergia järele kliimamuutusi käsitlevate ning katastroofidele vastupanemise võimele suunatud võrgustike, projektide ja lepingute vahel (näiteks Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik 2015–2030), et aidata tugevdada linnade ja piirkondade suutlikkust katastroofidega toime tulla ( 8 )
51.

toetab kultuuri- ja loomevaldkonna tagatissüsteemi finantssuutlikkuse tugevdamist ja leiab, et on vajalik laiendada selle reguleerimisala ja kaasata ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), kuna see vastab kultuuri- ja loomevaldkonna olukorrale;
57.

toetab makropiirkondlikke strateegiaid kui Euroopa integratsiooni vahendeid, mis põhinevad stabiilsusel, leppimisel ja heanaaberlikel suhetel liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vahel; leiab, et makropiirkondlikud strateegiad peaksid hõlmama Lääne-Balkani piirkonda tervikuna. Kosovo ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ei osale ei Doonau makropiirkondlikus strateegias ega Aadria ja Joonia mere piirkondlikus strateegias; soovitab seega, et ka need Lääne-Balkani riigid osaleksid eelnimetatud makropiirkondlikes strateegiates, kes ei ole seda varem teinud, kuid on geograafilises ja majanduslikus mõistes nendega seotud, et kogu Lääne-Balkan oleks kaasatud makropiirkondlike strateegiatega hõlmatud alasse ning saaks kasutada rahastamisvõimalusi elluviidavate projektide raames.
32.

nõuab sellega seoses, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidele a ja c määratletaks söekaevanduspiirkonnad eritoetuspiirkondadena ning ELi riigiabi eeskirju eritoetuspiirkondadele kohandataks eesmärgiga võimaldada võtta meetmeid struktuurimuutustega toimetulekuks, et korvata loobumist olemasolevast lisaväärtusest poliitiliselt prioriteetsete eesmärkide tõttu. Lisaks tuleks kaaluda, kas sellised toetusmeetmed võiksid põhineda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil b, sest söekaevanduspiirkondade kliimasõbralikul ümberkujundamisel on oluline ja eeskuju andev tähendus ELi energia- ja kliimapoliitikas. Selleks et neid küsimusi aegsasti lahendada, tehakse ettepanek moodustada võimalikult kiiresti ühine töörühm, kuhu kuuluksid asjaomaste söekaevanduspiirkondade ja liikmesriikide, konkurentsi ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraatide ning komitee esindajad.
53.

väljendab veendumust, et inimese tervise näitajate prioriteedi seadmine tööstuse ja siseturu huvidest tähtsamale kohale avab uued väljakutsed tervist ja keskkonda säästvate tehnoloogiate arendamiseks ning kasutusele võtmiseks, eelduslikult parandaks see ettevõtete konkurentsivõimet, innustades neid tegelema innovatsiooniga ja investeerima arukamatesse pikaajalisematesse strateegiatesse, kuid see peab põhinema usaldusväärsetel teaduslikel andmetel ning vastama sotsiaal-majanduslike tagajärgede analüüsile.