EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.6.2018 COM(2018) 467 final 2018/0252(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013

{SWD(2018) 343 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Käesolevas õigusakti ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt. •Põhjused ja eesmärgid Käesoleva määruse eelnõu alusel esitatud tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise sihtotstarbelise toetamise rahastamiskava (edaspidi „programm“) käsitleb tuumarajatiste dekomisjoneerimist ja sellest tulenevate jäätmete käitlemist koostoime ja teadmiste jagamise optimeerimise ühise vahendi raames, et tagada oluliste kohustuste täitmine. See rahastamiskava võib luua täiendavat ELi lisaväärtust, kujundades võrdlustaseme, mille kohaselt turvaliselt käsitleda tuumaseadmete kasutuselt kõrvaldamisest tulenevaid tehnilisi probleeme ja levitada asjaomast teavet liikmesriikidele. Asjaomast rahalist abi antakse eelnevate hinnangute põhjal, võttes arvesse erivajadusi ja ELi lisaväärtust. Praegu keskendutakse programmis konkreetselt kindlaks määratud vajadustele: Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor (Kozloduy, Bulgaaria) ja Bohunice V1 tuumaelektrijaam (Jaslovské Bohunice, Slovakkia) koosnevad kuuest survevesireaktorist, mis töötati algselt välja Nõukogude Liidus (VVER 440). Kõnealuste tuumajaamade dekomisjoneerimine aitab suurendada tuumaohutust selles piirkonnas ja kogu ELis. Teadusuuringute Ühiskeskusel on tuumauuringute seadmed neljas tegevuskohas: JRC-Geel Belgias, JRC-Karlsruhe Saksamaal, JRC-Ispra Itaalias ja JRC-Petten Madalmaades. Mõnda neist seadmetest kasutatakse praegugi, mõni on peatatud, mõni isegi rohkem kui 20 aastat tagasi. Tuumaseadme käitajana ja/või omanikuna vastutab Teadusuuringute Ühiskeskus Belgia, Madalmaade, Saksamaa ja Itaalia õigusaktide kohaselt nende seadmete dekomisjoneerimise eest ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest nende jäätmete tekitamisest kuni lõppladustamiseni. Seepärast jaguneb programm järgmisel viisil: i) kaks meedet, millega antakse rahalist toetust Bulgaariale ja Slovakkiale kuue tuumareaktori ohutuks dekomisjoneerimiseks: Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama reaktorid („Kozloduy programm“ ja „Bohunice programm“); ii) Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed, millega rakendatakse ohutult komisjoni enda tuumaseadmete dekomisjoneerimisprotsessi ja sellest tulenevate radioaktiivsete jäätmete käitlemist Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtades („Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm“). Kozloduy programmi ja Bohunice programmi peamine eesmärk on aidata Bulgaariat ja Slovakkiat kiirgusohutuse ülesannete täitmisel Kozloduy tuumaelektrijaama esimese, teise, kolmanda ja neljanda reaktori ning Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eesmärk on Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtade ohutu dekomisjoneerimine ning programmi raames uuritakse ja töötatakse välja võimalusi dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse kohustuste eeldatavaks ülekandmiseks liikmesriikidele, kus Teadusuuringute Ühiskeskused asuvad. Programmil on suur potentsiaal luua ja jagada teadmisi ning toetada sel viisil ELi liikmesriike oma rajatiste dekomisjoneerimisel. Kozloduy programmi ja Bohunice programmi on rakendatud mitme eelarveperioodi vältel ja need on kavas lõpetada vastavalt 2030. ja 2025. aastaks. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel (2014–2020) antava toetuse abil peaks programmidega saavutatama olulised vahe-eesmärgid, kuid nende rajatiste kavandatud dekomisjoneerimisega seotud lahendamata peamiste kiirgusohutuse probleemidega tegelemiseks on vaja ikkagi rahalisi vahendeid. Kozloduy programm ja Bohunice programm said alguse Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimiste kontekstis Bulgaaria ja Slovakkiaga, kes võtsid kohustuse sulgeda ja seejärel dekomisjoneerida oma vanad Nõukogude Liidus välja töötatud tuumareaktorid ühiselt kokkulepitud kuupäevaks. Kahe liikmesriigi võetud kohustus sulgeda tuumajaamad ja ELi võetud kohustus anda rahalist toetust nähti ette vastavates ühinemislepingutes , (Slovakkia ühines 2004. ja Bulgaaria 2007. aastal). Need kaks liikmesriiki ja EL on oma ühinemislepinguga võetud kohustuse täitnud. Euratomi asutamislepingu artikli 203 alusel ja selleks, et tagada ohutusega seotud meetmete katkematus, on EL toetanud, Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimist rahaliselt Slovakkia ühinemislepingus sätestatud ajakavast kauem. Sarnaselt jätkas EL pärast Bulgaaria ühinemislepinguga hõlmatud ajavahemikku rahalise abi6, andmist Kozloduy tuumaelektrijaama esimese, teise, kolmanda ja neljanda reaktori ohutuks dekomisjoneerimiseks. Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) asutati Euratomi asutamislepingu artikliga 8. Kõnealuse artikli kohaldamisel allkirjastati tegevuskoha lepingud ajavahemikul 1960–1962 Euroopa Aatomienergiaühenduse, Saksamaa, Belgia, Itaalia ja Madalmaade vahel. Kahel viimasel juhul anti riiklikud tuumauurimisrajatised üle ühendusele. Pärast seda on rajatud uute seadmetega teised tuumauuringute taristud kõnealusesse nelja tegevuskohta. Mõni seade on kasutusel veel praegugi, sest need on otsustava tähtsusega Euratomi teadusuuringute ja koolituse praeguste ja tulevaste programmide rakendamise seisukohast. Teised on suletud, mõni isegi rohkem kui 20 aastat tagasi ning enamik neist on iganenud. Vastavalt Euratomi asutamislepingule peab Teadusuuringute Ühiskeskus juhtima oma varasemate tuumakohustuste täitmist ja korraldama suletud tuumaseadmete dekomisjoneerimise. Selleks algatati komisjoni 1999. aasta teatise alusel dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm ning kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga loodi spetsiaalne sihtotstarbeline eelarverida. Pärast seda on komisjon korrapäraselt nõukogule ja Euroopa Parlamendile dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi edusammude kohta aru andnud, esitades seejuures ajakohastatud eelarveprognoosi (2004, 2008 ja 2013).

Algselt keskendus dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm nn varasematele kohustustele, mis hõlmasid peamiselt Ispra tuumarajatisi, mille töö oli lõpetatud juba varasematel kümnenditel. Lisaks hõlmab see Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtades olevaid jäätmeid varasemast ajast. Praegune programm hõlmab ka tuumaseadmeid, mida üheski neljast Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohast tulevikus enam vaja ei ole, kaasa arvatud tuumamaterjalide käitlemine. •Kooskõla kehtivate õigusnormidega Kozloduy ja Bohunice programmide eesmärki on aastate jooksul kohandatud, et see vastaks paremini vajadustele ja tagaks rajatiste ohutu dekomisjoneerimise: algselt oli kuni 2013. aastani ELi toetus ette nähtud Bulgaaria ja Slovakkia toetamiseks nende jõupingutustes asjaomased reaktorid sulgeda ja dekomisjoneerida, kuid tegelda ka nende tuumaelektrijaamade ennetähtaegse sulgemise tagajärgedega; hiljem, 2014. aastal piirati programmide kohaldamisala dekomisjoneerimismeetmetega, st ohutusega seotud meetmetega; samas soovitatakse, et programmid keskenduks järgmises etapis veelgi enam dekomisjoneerimismeetmetele, mis käsitlevad kiirgusohutuse ülesandeid. Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ladustamine sügavates geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse ei kuulu programmide kohaldamisalasse ning jääb Bulgaaria ja Slovakkia vastutusalasse vastavalt nõukogu direktiivile 2011/70/Euratom, mis käsitleb kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikku ja ohutut käitlemist. Kuna Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumarajatised Karlsruhes, Geelis ja Pettenis on jätkuvalt otsustava tähtsusega Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringuteks ja koolitustegevuseks, on dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm siiani mõjutanud peamiselt Ispra tegevuskohta, kus enamik tuumarajatisi lakkas tegutsemast enne 1999. aastat. Tulevikus (aastatel 2020–2060) on vaja rakendada olulisi dekomisjoneerimismeetmeid ka Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtades Karlsruhes, Geelis ja Pettenis. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammiga aidatakse kaasa liikmesriikides, kus Teadusuuringute Ühiskeskused asuvad, riiklikele programmidele, millega rakendatakse direktiivi 2011/70/Euratom, mis käsitleb kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikku ja ohutut käitlemist. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Vastavalt Rooma deklaratsioonile peaks ELi eelarve võimaldama tagada Euroopa turvalisust ja julgeolekut; see on tahk, mille heaks on andnud seni ja annavad edaspidi oma panuse tuumadekomisjoneerimise tegevuskavad. Pärast tuumaseadme sulgemist seisneb peamine saavutatav soodne mõju selles, et järk-järgult väheneb töötajate, üldsuse ja keskkonna kiirgusoht nii asjaomastes liikmesriikides kui ka kogu ELis. Programm on kooskõlas ELi tuumaohutuse õigusraamistikuga; programmi seisukohast on olulised eelkõige: i) nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks; ii) nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik, ja seda muutev nõukogu direktiiv 2014/87/Euratom; iii) nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest. Nii kaua, kui Teadusuuringute Ühiskeskus on tegevusloa omanik, lasub tal esmavastutus (nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom artikkel 7) tema enda kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise eest (neljas asukohaliikmesriigis) ning sellega seoses on dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm endiselt hädavajalik, et komisjon saaks nende rajatiste tegevusloa omanikuna täita oma kohustusi. Kuna selle eesmärk on võimalikult kiiresti vabastada iganenud tuumauurimisrajatised ilma radioloogiliste piiranguteta, aitab programm kaasa sellele, et Euroopa oleks ohutu ja turvaline paik, ja annab kogu liidus hea eeskuju radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ohutuks käitlemiseks. Selle protsessi õigeaegne lõpuleviimine sõltub suurem määral asukohaliikmesriikidest ja seepärast on komisjoni talitused teinud koos Teadusuuringute Ühiskeskusega põhjalikku tööd, et teha kindlaks parema juhtimise variandid, et edendada programmi rakendamise tulemuslikkust. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Programmi õiguslik alus on Euratomi asutamisleping, eelkõige selle artikkel 203. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Kozloduy programm ja Bohunice programm said alguse Bulgaaria ja Slovakkia vastavatest ühinemislepingutest ja need kujutasid endast kohustust, mille EL võttis mõlema riigi ees. Nende programmide puhul on ELi lisaväärtuseks algusest peale olnud tuumaohutus. ELi kaasrahastamise puudumine tähendaks tõenäoliselt negatiivset mõju dekomisjoneerimisprotsessile kui sellisele, mis omakorda mõjutaks otseselt töötajate ja üldsuse ohutust. Programmide panus radioaktiivsete ainete ohutuse probleemide lahendamisse väheneb dekomisjoneerimise edenedes iseenesest. Teadusuuringute Ühiskeskuse rajatiste dekomisjoneerimine ja sellest tulenevate jäätmete käitlemine kuuluvad komisjoni kui tegevusloa omaniku ainupädevusse (Teadusuuringute Ühiskeskus). Programm võib kokkuvõttes anda ELi lisaväärtust, sest keskendutakse rohkem teadmiste jagamisele, mis on oluline teistes liikmesriikides dekomisjoneerimiskavade elluviimisel esinevate samasuguste probleemide lahendamisel. Praegu on Euroopas lõplikult suletud 90 tuumareaktorit, kuid ainult kolm neist on täielikult dekomisjoneeritud. Tuumareaktorite demonteerimise kogemused on seega Euroopas (samuti rahvusvahelisel tasandil) piiratud. Ka muude tuumaseadmete dekomisjoneerimise alal on vaja rohkem kogemusi. Seepärast võib programmi raames saadud oskusteave olla kasulik muude dekomisjoneerimisprojektide jaoks ja tulemuseks on kõrgem ohutustase ELis. •Proportsionaalsus Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames keskendub programm dekomisjoneerimise kiirgusohutuse ülesannetele, mille puhul on võimalik saavutada suurim ELi lisaväärtus (st järk-järgult väheneb töötajate, üldsuse ja keskkonna kiirgusoht nii asjaomastes liikmesriikides kui ka kogu ELis ning Kozloduy programmi ja Bohunice programmi lõpuleviimine). •Vahendi valik Bulgaaria, Slovakkia (ja Leedu) tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide vahehindamise tulemus näitab, et praegune korraldus, st sihtotstarbelise rahastamiskava kasutamine on taganud programmi tulemusliku ja tõhusa rakendamise. Peamised edutegurid on ülesannete ja vastutuse selge jaotus ning tugevdatud järelevalveraamistik. Arvestades, et kõik kolm programmi käsitlevad dekomisjoneerimist, mis on suuremahuline tööstuslik tegevus, otsustati, et kolme programmi ühendamise tulemusel paraneb teadmiste jagamine ning programmid saaksid tugineda vastastikku üksteise kogemustele.

Läbi aastate pidevalt toimunud dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi kontrollimine sõltumatute ekspertide poolt on näidanud, et programmi juhtimine saab suurema eelarvelise ja personalialase paindlikkuse kasutamisel olla tõhusam. Programmi abil saadakse ka olulisi teadmisi tuumauurimisrajatiste dekomisjoneerimise kohta ja toetatakse selle valdkonna koolitusprogramme. Seepärast jõuti komisjoni talituste korraldatud sisearuteludel järeldusele, et Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimisprogramm sobib sellise õigusakti raamesse. Sellega antakse Teadusuuringute Ühiskeskusele ühest küljest vajalikud vahendid programmi läbiviimiseks, kasutades samas ära õigusakti pakutavat paindlikkust (st eelarve täitmine seitsmeaastase perioodi jooksul võrreldes praegu kehtiva aastase programmitsükliga, mille eelarve eraldatakse igal aastal taotluse alusel). Lisaks edendaks see Teadusuuringute Ühiskeskuse programmi koostoimet ja teadmiste jagamist teiste kaugemale edasijõudnud dekomisjoneerimisprogrammidega. ELi liikmesriigid saavad kasu kahe programmi raames loodud teadmistest ning programmid saavad kasu üksteisest. Komisjon teeb seepärast ettepaneku jätkata ühe õigusakti alusel: i) Kozloduy programmi ja Bohunice programmi rakendamine sammaste alusel hinnatud rakendusasutuse poolt kaudse eelarve täitmisega (st Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) Bulgaarias ning Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaamet (SIEA) Slovakkias) ja ii) dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi rakendamine kaudse eelarve täitmisega. See lahendus peaks lihtsustama ka läbirääkimiste alustamist Teadusuuringute Ühiskeskuse asukoha liikmesriikidega komisjoni tuumaalaste kohustuste eeldatavaks ülekandmiseks. Sellised kohustuste ülekandmised on varasemal ajal asjaomastes liikmesriikides juba aset leidnud. Selline finantskokkulepe võib olla erinevas vormis, näiteks võidakse asjaomased summad välja maksta mitme mitmeaastase finantsraamistiku jooksul, võttes arvesse dekomisjoneerimisprotsessi pikkust. On oluline meeles pidada, et praeguses olukorras tuleb jälgida erisusi: Belgias, Saksamaal ja Madalmaades on jäätmete vastuvõtukriteeriumid kindlaks määratud ja seepärast on olukord stabiilsem kui Itaalias, kus jäätmete käitlemise viisid ei ole riiklikus kavas selgelt määratletud. Suurem ebakindlus seoses Teadusuuringute Ühiskeskuse Ispra dekomisjoneerimiskavaga tuleneb peamiselt sellest, et praegu puuduvad jäätmete vastuvõtukriteeriumid ja puudub lõppladustamise rajatis. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide tagasivaateline hindamine või toimivuse kontroll Kozloduy programm (BG) ja Bohunice programm (SK) Programmide vahehindamise tulemusel jõuti järeldusele, et praegused programmid on kooskõlas ELi poliitilise eesmärgiga tagada kõrgeimal tasemel tuumaohutus. ELi toetusega tagatakse, et Bulgaarias ja Slovakkias rakendatakse järjepidevalt viivitamatu demonteerimise strateegiat, ning välditakse ebaõiglase koormuse ülekandmist tulevastele põlvedele, tehes ajaloolistel põhjustel osaliselt erandi põhimõttest, et tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks piisavate rahaliste vahendite tagamise lõplik vastutus lasub liikmesriikidel. Bulgaarial ja Slovakkial on kooskõlas 2014. aastal kokku lepitud lähtestsenaariumiga (st dekomisjoneerimiskavadega) oma reaktorite dekomisjoneerimine tulemuslikult ja tõhusalt edenenud. Programmi keerukuse tõttu on ette tulnud probleeme ja tagasilööke, kuid juhtimissüsteem on selliste probleemide lahendamisel järjest suutlikumaks osutunud. Tänu Kozloduy programmile ja Bohunice programmile on üldsusele avalduv kiirgusoht juba märkimisväärselt vähenenud, kuna kõige olulisemaid kiirgusohu allikaid on mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) juba arvesse võetud (nt reaktori esmaste jahutustorustike ja südamiku saaste puhastamine ja demonteerimine ning jäätmete liikumise paikapanemine). 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku eelarveprognoos Kozloduy ja Bohunice programmi jätkamiseks ja lõpuleviimiseks vastab vähem kui ühele neljandikule vastavast summast mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 ning tagab dekomisjoneerimisprotsessi kokkulepitud lõppstaadiumi saavutamise. Vahehindamine näitas, et riikliku panuse suurendamine toetab suuremat vastutust ja innustab toetusesaajat majanduslikult mõistlikult tegutsema. Analüüsis jõuti ka järeldusele, et riikliku panuse suurendamine on vajalik, kuid mitte piisav tingimus, et luua õigeaegseks ja tõhusaks dekomisjoneerimiseks õiged stiimulid. Varasem õiguslikus aluses kaasfinantseerimise määrade kindlaksmääramata jätmine põhjustas siiski ebakindlust, mis kõrvaldatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) õigusliku aluse eelnõus. Juhtimiskorraldus on taganud programmide tõhusa ja tulemusliku rakendamise ning korvanud eespool mainitud ebakindlust seoses kaasrahastamise aspektidega. Peamised edutegurid on ülesannete ja vastutuse selge jaotus ning tugevdatud järelevalveraamistik. Analüüsi käigus selgitati välja ka täiustamist vajavad valdkonnad, nimelt: i) liikmesriigi suurem kaasamine (programmi koordinaator ja finantskoordinaator) suurema isevastutuse saavutamiseks koos dekomisjoneerija (lõplik toetusesaaja) suurema vastutusega; ii) menetluste sujuvamaks muutmine juhtimistsükli õigeaegsuse ja tulemuslikkuse parandamiseks; iii) suurem võrreldavus muude dekomisjoneerimisprogrammide tulemuslikkusega. ELi rahalist abi on algusest peale rakendatud kaudse eelarve täitmise raames. Komisjon teeb ettepaneku delegeerida programmi eelarve täitmine endiselt sammaste alusel hinnatud rakendusasutusele (eelarve kaudne täitmine), st EBRD-le Bulgaarias ja SIEA-le Slovakkias. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Teadusuuringute Ühiskeskus hindab regulaarselt dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm edusamme ja tulemusi, kasutades sõltumatute välisekspertide nõustamist (dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühm, väliskonsultandid). Programm on käivitamisest saadik hästi edenenud ja andnud märkimisväärseid tulemusi seoses kohapealsete ettevalmistustega tulemuslikuks dekomisjoneerimiseks ja tegevuskohtades leiduva tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainete koguste vähendamiseks.

Programmi auditeerib ka komisjoni siseauditi talitus. Kooskõlas siseauditi talituse viimase auditi soovitustega kuluprognooside parandamiseks ja arvestades dekomisjoneerimistegevuse suurenemist eri tegevuskohtades on Teadusuuringute Ühiskeskus väliskonsultantide abiga teinud uuesti jäätmete inventuuri ja vaadanud läbi dekomisjoneerimiskava. Kohaldati ühtlustatud lähenemisviisi, mis põhineb dekomisjoneerimiskulude prognoosimise hiljutistel rahvusvahelistel soovitustel, et määrata kindlaks eeldatavad kulud Teadusuuringute Ühiskeskuse iga tegevuskoha jaoks. Uus eelarveprognoos (detsembrist 2017) sisaldab ettenägematuid kulusid, mis sõltuvad vastavatest tegevustest ja välistest tingimustest eri asukohtades. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühm vaatas läbi uue strateegia ja eelarveprognoosi ning need said 2017. aastal protsessi lõppedes positiivse hinnangu. Eri tegevuskohtadega seotud ajakavad ja kuluprognoosid on endiselt seotud suurte ebakindlustega, mis on tingitud tuumarajatiste dekomisjoneerimise aeganõudvast protsessist ja asukohaliikmesriikide põhjustatud viivitustest. •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjon käivitas avaliku konsultatsiooni ELi rahaliste vahendite kohta julgeoleku valdkonnas 10. jaanuaril 2018 ja see kestis 9. märtsini 2018. Kozloduy programmi ja Bohunice programmi vahehindamiseks käivitas komisjon juunis 2017 14-nädalase pikendatud kestusega avaliku konsultatsiooni. Huvi konsultatsiooni vastu osutus väheseks (20 vastust). Lisaks sellele konsultatsioonile alustati 2017. aasta juulis sihipärast veebiküsitlusel põhinenud konsultatsiooni; sellega saadi 90 sidusrühmalt, kellega ühendust võeti, veel 17 vastust (1 Bulgaariast, 4 Leedust ja 12 Slovakkiast). Saadud vastustes suhtuti programmi üldiselt positiivselt, kuid ei antud programmi kohta uut lisateavet. Nimetatud kaht konsultatsiooni täiendasid ligikaudu 100 küsitlusena tehtud sihipärased konsultatsioonid dekomisjoneerijate ja asjaomaste sidusrühmadega. •Väliseksperdid Programmi ettevalmistamisel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames kasutati teabeallikana järgmisi dokumente: –„Support to the mid-term evaluation of the Nuclear Decommissioning Assistance Programmes“ („Toetus tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide vahehindamisele“), EY, hinnang Euroopa komisjoni energeetika peadirektoraadi jaoks, 2018; –„Nuclear Decommissioning Assistance Programme (NDAP) – Assessment of the robustness of the financing plans considering the economic-financial-budgetary situation in each concerned Member State and of the relevance and feasibility of the detailed decommissioning plans“ („Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogramm – rahastamiskavade tugevuse hindamine, võttes arvesse iga asjaomase liikmesriigi majanduslikku, rahalist ja eelarvelist olukorda ning üksikasjalike dekomisjoneerimiskavade asjakohasust ja teostatavust“), Deloitte, NucAdvisor, VVA Europe, Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi tellitud uuring, 2016; –Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 22/2016 „ELi tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias: alates 2011. aastast on tehtud mõningaid edusamme, kuid oluliste probleemide lahendamine seisab veel ees“. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi juhtimisel nõustab Teadusuuringute Ühiskeskust regulaarselt rühm Euroopa sõltumatuid dekomisjoneerimiseksperte (kaks korda aastas toimuvad koosolekud ja erikoosolekud). See nõustamine on seotud dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete töötlemise strateegia, kättesaadava tehnoloogia, töökorralduse tehniliste külgede ja muude programmiga seotud aspektidega. •Mõjuhinnang Kooskõlas finantsmääruse ja komisjoni parema õigusloome poliitika nõuetega on tehtud praeguse programmi eelhindamine (komisjoni talituste töödokumendi vormis). •Lihtsustamine Kozloduy programmi ja Bohunice programmi rakendamine sammaste alusel hinnatud rakendusasutuste poolt kaudse eelarve täitmisega (st Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank Bulgaarias ja Slovakkias ning Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaamet Slovakkias). Programmi vahehindamine kinnitas, et praegune korraldus on taganud programmi tulemusliku ja tõhusa rakendamise ning seepärast ei muudeta seda ka järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, tehes vahehindamisel saadud õpetlike kogemuste põhjal mõningaid lihtsustusi. Näiteks hakatakse programmi elluviimisel kasutama muudetud finantsmääruses ette nähtud mitmeaastast programmitööd. Seeläbi kasutatakse kõige tõhusamalt mitmeaastast üksikasjalikku dekomisjoneerimiskava kui kavandamise ja järelevalve lähtealust ning parandatakse programmitsükli tõhusust ja õigeaegsust. Teine näide on seotud selgema kaasrahastamise raamistiku kasutuselevõtuga, mis vähendab ebakindlust rahastamisallika suhtes, kaotab riigipoolse panuse iga-aastase läbirääkimise ja kokkuleppimise vajaduse ning suurendab liikmesriigi isevastutust programmi eest. Lisaks saaks Bulgaarias ja Slovakkias Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja Ühtekuuluvusfond toetada meetmeid, et soodustada asjassepuutuvat sotsiaalset ja majanduslikku üleminekut, sealhulgas energiatõhususe ja taastuvenergia meetmeid, samuti teatud muid tegevusi, mis ei ole kiirgusohutuse protsessidega seotud. Nii saab nende fondide abil algatada asjaomastes piirkondades lisategevusi ja kasutada ära kohapeal kättesaadavaid eksperditeadmisi, soodustades töökohtade loomist, jätkusuutlikku majanduskasvu ja innovatsiooni. Tuleks ka uurida algatuse koostoimet järgmise raamprogrammiga (FP9) ja/või Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga sellistes valdkondades nagu tehnoloogia areng ja katsetamine ning koolitus ja haridus. Lisaks hakatakse kasutama ühtset eeskirjade kogumikku, kasutades samal ajal igal võimalusel ära programmide täiendavat koostoimet ja vastastikust täiendavust. Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab programmi rakendamist otsese eelarve täitmise korras, kasutades täielikult ära Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaalaseid eksperditeadmisi kuni rajatiste ja vastutusalade üleandmine asukohaliikmesriikidele on lõpule viidud. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi rakendatakse täielikult uue õigusakti alusel. Teadusuuringute Ühiskeskus täiendab ja tõhustab praegust kavandamis-, järelevalve- ja kontrollisüsteemi veelgi ning parandab oma programmijuhtimist, võttes kasutusele teenitud väärtuse süsteemi ja määratledes lähtealuse (lõplik dekomisjoneerimiskava), mille alusel jälgitakse edusamme. See hõlmab ka mitmeaastase tööprogrammi ja rahastamisotsuse vastuvõtmist, vahehindamist (pärast nelja aasta möödumist) ja lõpphindamist pärast 2027. aastat. See peaks parandama ka läbipaistvust kooskõlas komisjoni üldeesmärgiga. •Põhiõigused Programm ei mõjuta põhiõiguste teostamist.

4.MÕJU EELARVELE Eelarvete koondamine ühtse rahastamisprogrammi alla võimaldaks meetmete vahel suuremat rahalist paindlikkust, sest eelarvevahendeid on võimalik vajaduse korral ja vastavalt edusammudele üle kanda. Alates 1999. aastast on Teadusuuringute Ühiskeskus katnud dekomisjoneerimismeetmete kulusid eraldi eelarvereast, mida saab kasutada allhanke korras osutatavate teenuste ja tehtavate tööde jaoks. Programmi rakendamiseks (juhtimine ja järelevalve) vajatava oma personali kulud ei ole sellelt eelarverealt abikõlblikud, seepärast rahastatakse neid Euratomi teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi kaudu. Kozloduy programm (BG) ja Bohunice programm (SK) Kavandatava finantsprogrammi raames kaasrahastatavad meetmed põhinevad nõukogu määrusega (Euratom) nr 1368/2013 kehtestatud vastaval dekomisjoneerimiskaval. Kõnealustes kavades on juba kindlaks määratud programmide ulatus, dekomisjoneerimise lõppseis ja lõpptähtpäevad. Neis on sätestatud dekomisjoneerimismeetmed, asjaomane ajakava, kulud ja vajalikud inimressursid. Eelarveeraldised ajavahemikuks 2021–2027 põhinevad dekomisjoneerimiskavades ette nähtud iga-aastatel väljamaksetel, võttes arvesse kavandatavaid ELi kaasrahastamise määrasid. Bohunice programmi puhul tuleks järelejäänud vahendite väljamaksmine kavandada mitmeaastase finantsraamistiku algusaastateks, et programm 2025. aastaks lõpule viia. Kozloduy programmi puhul määratakse lähtestsenaariumiga kindlaks peaaegu lineaarne arengukõver, seega nähakse ette peaaegu püsivad iga-aastased kulukohustused ja maksekavad, nagu on esitatud õigusaktile lisatud finantsselgituses Programmi juhtimiseks komisjoni jaoks vajalikud inim- ja haldusressursid jäävad jätkuprogrammis samaks. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Kulude muutuv ja prognoosimatu suurus ühe aasta kohta (aeganõudvad lubade väljastamise menetlused riiklikes asutustes ning keerukad hanke- ja lepinguhaldusmenetlused) teeb programmi juhtimise keeruliseks, et säilitada kooskõla praeguse eelarvelise ja finantsilise ülesehitusega, mille aluseks on aastasuse põhimõte, sest alati ei ole võimalik ennustada, millised maksed tuleb konkreetsel aastal teha. Näiteks on viimastel aastatel olnud maksed oodatust väiksemad. Võttes arvesse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammiga seotud ebakindlust, mille tõttu võivad suureneda eelarvelised vajadused mahuliselt ja sellega seotud ebakindlus, on vaja rohkem eelarve paindlikkust. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Kavandamis-, järelevalve- ja kontrollisüsteemi täiendatakse ja tõhustatakse olemasoleva süsteemiga võrreldes veelgi. Lihtsustumise ja pideva paranemise tagamiseks kasutatakse hindamistest saadud kogemusi. Komisjon muutis 2014. aastal eelkõige Kozloduy programmi ja Bohunice programmi puhul programmi juhtimist mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks, et määrata selgemini kindlaks ülesanded ja kohustused ning kehtestada toetusesaajatele rangemad planeerimis-, järelevalve- ja aruandlusnõuded. Kooskõlas selle läbivaadatud juhtimisviisiga määras iga asjaomane riik programmi jaoks koordinaatori (aseminister või riigisekretär), kes vastutavad riigi tasandil dekomisjoneerimisprogrammi kavandamise, koordineerimise ja järelevalve eest. Loodud on järelevalve- ja aruandlusülesannetega komitee, mille kaaseesistujad on komisjoni esindaja ja programmi koordinaator. Kozloduy programmi ja Bohunice programmi puhul kavatseb komisjon programmi eelarve täitmise ka edaspidi delegeerida sammaste alusel hinnatud rakendusasutusele (eelarve kaudne täitmine), st Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD) Bulgaarias ning Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaametile (SIEA) Slovakkias. Lisaks jätkavad komisjoni talitused projekti elluviimise hoolikat jälgimist dokumentide läbivaatamise ja kohapealsete kontrollide kaudu kaks korda aastas ning korrapärase kavandamis-, järelevalve- ja kontrollitsükli täiendamist temaatiliste kontrollidega, juhindudes riskianalüüsist. Need hindamised tehakse kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidega 22 ja 23, milles kolm institutsiooni kinnitasid, et olemasolevate õigusaktide ja poliitika hindamine peaks olema aluseks võimalike edasiste meetmete mõju hindamisel. Hindamised käsitlevad programmi mõju, võttes aluseks programmi näitajad/eesmärgid ning üksikasjaliku analüüsi selle kohta, mil määral võib leida, et programm on asjakohane, tulemuslik, tõhus, piisava ELi lisaväärtusega ja sidus teiste ELi poliitikasuundadega. Hindamised hõlmavad saadud kogemusi, mille alusel teha kindlaks puudujäägid/probleemid või võimalused meetmete või nende tulemuste parandamiseks ning nende kasutamise/mõju suurendamiseks. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm viiakse ellu eelarve otsese täitmise raames ja JRC kõrgema juhtkonna juhtimisel kõrgetasemelise juhtkomitee kaudu (Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektori juhatusel). Kõrgetasemeline juhtkomitee kohtub kolm korda aastas, et teha strateegilisi otsuseid, seada eesmärke ja jälgida programmi edenemist. Strateegilised otsused hõlmavad Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumarajatiste sulgemise ajakava koostamist, võttes nõuetekohaselt arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse teadus- ja koolitustegevuse programmi infrastruktuuri vajadusi. Kõrgetasemelist juhtkomiteed abistab rakendustasandi juhtkomitee, mis koosneb dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi tegevuskohtade esindajatest ning dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi õigus- ja finantsalase toetuse ja hangete eest vastutavatest ametnikest. Kõnealune komitee kohtub kolm korda aastas ja selle eesmärk on koordineerida ja jälgida dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi meetmeid eri tegevuskohtades. Komitees arutatakse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi tehnilisi, juriidilisi, rahalisi ja hangetega seotud küsimusi ning jälgitakse nii tehnilisi edusamme kui ka eelarve rakendamist. Kooskõlas Euroopa Parlamendi 1999. aasta resolutsiooniga nõustab dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi algusest peale rühm Euroopa sõltumatuid dekomisjoneerimiseksperte regulaarselt Teadusuuringute Ühiskeskust dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi juhtimises (kaks korda aastas toimuvad koosolekud ja erikoosolekud) – dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühm. See nõustamine on seotud dekomisjoneerimise ja jäätmete töötlemise strateegia, kättesaadava tehnoloogia, töökorralduse tehniliste külgede ja muude programmiga seotud aspektidega. Kuni aastani 2016 määras eksperdid ametisse komisjon Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu liikmete või Teadusuuringute Ühiskeskuse enda tehtud ettepanekute alusel. Kõnealuste ekspertide valimisel hoolitses komisjon selle eest, et vältida igasugust huvide konflikti, tagada analüüsi sõltumatus ja edendada soolist ja geograafilist mitmekesisust. Kooskõlas eksperdirühmade loomist käsitleva uue komisjoni otsusega on Teadusuuringute Ühiskeskus teinud uue üleskutse ekspertide leidmiseks, mis vastab täielikult komisjoni uutele eeskirjadele. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi algusest peale on komisjon regulaarselt nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru andnud, esitades seejuures ajakohastatud eelarveprognoosi (2004, 2008, and 2013)13.

Lisaks annab Teadusuuringute Ühiskeskus kord aastas aru vaheeesmärkide ja tehtud edusammude kohta (Teadusuuringute Ühiskeskuse juhtimiskava, teadusuuringute Ühiskeskuse tegevusaruanne). Järgmisel rahastamisperioodil kajastub nii Kozloduy programmi ja Bohunice programmi kui ka Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi puhul dekomisjoneerimisprogrammi mitmeaastane olemus mitmeaastase tööprogrammi ja rahastamisotsuse vastuvõtmises. See programmitöö protsess viiakse iseenesestmõistetavalt hindamisetappidega ajaliselt vastavusse (vahehindamine nelja aasta pärast ja lõpphindamine viis aastat pärast 2027. aastat, kui ülesanded selles valdkonnas on eeldatavasti täidetud). Jätkatakse praegust Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastaste aruannete esitamise tava. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Alusakti artiklis 3 määratletakse programmi eesmärgid mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) jaoks. Artikkel kajastab programmi eesmärgi kahetahulist olemust, mille puhul seisneb saavutatav ELi lisaväärtus ühelt poolt suuremas tuumaohutuses ja teiselt poolt ELi liikmesriikide suuremates teadmistes tuumaseadmete dekomisjoneerimise kohta. Artiklites 3, 6 ja 7 määratakse kindlaks raamistik, millega tagatakse, et ELi rahastamine on keskendunud meetmetele, millega programmi eesmärk tõesti saavutatakse. Nendes sätetes selgitatakse, kuidas Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel tehtavad jõupingutused on jagatud ELi ja asjaomaste liikmesriikide vahel. See säte ja nõukogu määruse 2013/1368/EL kohased üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava kuluprognoosid kujundavad ELi toetuse Kozloduy tuumaelektrijaama 1.– 4. reaktori ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimiseks. Artiklis 8 kehtestatakse praeguse programmiga võrreldes oluline lihtsustus, st mitmeaastase tööprogrammi kasutamine, mis kajastab dekomisjoneerimisprogrammide olemust. Kuigi programmitöö tasandil võetakse vastu mitmeaastane käsitlus, säilitatakse tava esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruandeid, nagu on kirjeldatud artiklis 9. Artiklis 10 määratakse kindlaks mitmeaastase tööprogrammi läbivaatamise protsess sellise perioodi vältel, mis vastab programmi laadile, ning annab komisjonile vajalikud vahendid vajaduse korral parandusmeetmete kehtestamiseks. 2018/0252 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades järgmist: (1)Vastavalt Rooma deklaratsioonile peaks ELi eelarve võimaldama tagada Euroopa turvalisust ja julgeolekut; see on tahk, mille heaks on andnud seni ja annavad edaspidi oma panuse tuumadekomisjoneerimise tegevuskavad. Pärast tuumaseadme sulgemist seisneb peamine saavutatav soodne mõju selles, et järk-järgult väheneb töötajate, üldsuse ja keskkonna kiirgusoht nii asjaomastes liikmesriikides kui ka kogu ELis. (2)Asjaomane sihtotstarbeline rahastamiskava võib luua täiendavat ELi lisaväärtust, kujundades võrdlustaseme, mille kohaselt käsitleda tuumaseadmete kasutuselt kõrvaldamisest tulenevaid tehnilisi probleeme ja levitada asjaomast teavet. Asjaomast rahalist abi tuleks anda eelnevate hinnangute põhjal, võttes arvesse erivajadusi ja liidu lisaväärtust seoses tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega.

(3)Käesoleva määrusega hõlmatav tegevus peaks vastama kohaldatavale liidu ja siseriiklikule õigusele. Sellist rahalist abi tuleks anda erijuhtudel, sellega piiramata neid põhimõtteid ja eesmärke, mis tulenevad tuumaohutuse alastest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 2009/71/Euratom, ja jäätmekäitluse alastest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 2011/70/Euratom. Lõplik vastutus kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest jääb liikmesriikide kanda. (4)Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolli kohaselt võttis Bulgaaria kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor 31. detsembriks 2002 ning kolmas ja neljas reaktor 31. detsembriks 2006 ning need reaktorid seejärel dekomisjoneerida. Kooskõlas oma kohustustega sulges Bulgaaria kõik asjaomased reaktorid ettenähtud tähtajaks. (5)2003. aasta ühinemisaktile lisatud protokolli nr 9 (Bohunice V1 tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori kohta Slovakkias) kohaselt võttis Slovakkia kohustuse sulgeda Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 esimene reaktor 31. detsembriks 2006 ja teine reaktor 31. detsembriks 2008 ning need reaktorisõlmed seejärel dekomisjoneerida. Kooskõlas oma kohustustega sulges Slovakkia mõlemad asjaomased reaktorid ettenähtud tähtajaks. (6)Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega on Bulgaaria ja Slovakkia teinud liidu abiga märkimisväärseid edusamme Kozloduy ja Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 dekomisjoneerimiseks. Tööd on vaja jätkata, et dekomisjoneerimine ohutult lõpetada. Tuginedes praegustele dekomisjoneerimiskavadele, peaks dekomisjoneerimine viidama lõpule 2030. aasta lõpuks Kozloduy tuumaelektrijaamas ning 2025. aastaks Bohunice tuumaelektrijaama üksusesV1. (7)Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) asutati Euratomi asutamislepingu artikliga 8. Kõnealuse artikli kohaldamisel allkirjastati tegevuskoha lepingud ajavahemikul 1960–1962 ühenduse, Saksamaa, Belgia, Itaalia ja Madalmaade vahel. Kahel viimasel juhul anti riiklikud tuumaseadmed üle ühendusele. Uute seadmetega tuumauuringute taristu rajati nelja tegevuskohta. Mõnda neist seadmetest kasutatakse praegugi, mõni on suletud, mõni isegi rohkem kui 20 aastat tagasi ning enamik neist on iganenud. (8)Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 8 ja kooskõlas nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom24 artikliga 7 juhib Teadusuuringute Ühiskeskus oma varasemate tuumakohustuste täitmist ja korraldab suletud tuumaseadmete dekomisjoneerimist. Seetõttu käivitati 1999. aastal Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise programm Euroopa Parlamendi ja nõukogu teatisega ning alates sellest ajast on komisjon regulaarselt esitanud ajakohastatud teavet programmi edenemise kohta. (9)Euroopa Komisjoni hinnangul on parim viis, kuidas täita nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom artikli 5 lõike 1 punktis f ja artiklis 7 sätestatud nõudeid, kaasates kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutuks käitlemiseks JRC-lt saadavaid ressursse ja järgides kaheosalist strateegiat, mille kohaselt dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus on ühendatud Teadusuuringute Ühiskeskuse asukoha liikmesriikidega peetavate läbirääkimistega, et olla valmis tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud kohustuste üleandmiseks. (10)Käesolevas määruses käsitletakse mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 määratletud vajadusi ning kehtestatakse rahastamispakett, mis hõlmab Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimise abiprogrammi Bulgaarias (Kozloduy programm) ja Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 dekomisjoneerimise abiprogrammi Slovakkias (Bohunice programm) ning komisjoni enda tuumaseadmete dekomisjoneerimist ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist ning mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 17 peamiseks juhiseks. (11)Käesoleva programmi suhtes kohaldatakse määrust (EL, Euratom) [uus finantsmäärus] („finantsmäärus“). Selles sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. (12)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrustele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 ja (Euratom, EC) nr 2185/96 ning määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid ebaseaduslikke toiminguid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada liidule nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidult rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad neile samaväärsed õigused. (13)Käesolev määrus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaselt edaspidi toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. (14)Programmile määratud assigneeringute summa ja programmitöö periood ning fondidest antud summade jaotus meetmete vahel võidakse läbi vaadata, tuginedes vahe- ja lõpphindamisaruande tulemustele. Täiendavat eelarve paindlikkust võib anda rahaliste vahendite jagamine meetmete vahel, kui seda on vaja seoses meetmete edenemisega. (15)Programmiga tuleks tagada ka teadmiste levitamine dekomisjoneerimisprotsessi kohta kõikides ELi liikmesriikides, kuna sellised meetmed annavad suurima liidu lisaväärtuse ning aitavad suurendada töötajate ja üldsuse ohutust. (16)Käesoleva määrusega hõlmatud tuumarajatiste dekomisjoneerimisel tuleks kasutada saadavaid parimaid tehnilisi teadmisi ning võtta nõuetekohaselt arvesse kasutuselt kõrvaldatavate seadmete laadi ja tehnilisi näitajaid, et tagada ohutus ja võimalikult suur tõhusus, võttes seejuures arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid. (17)Bulgaaria, Slovakkia ja komisjon peaksid tagama dekomisjoneerimisprotsessi edenemise tõhusa järelevalve ja kontrolli, et käesoleva määrusega eraldatavad rahalised vahendid omandaksid liidu suurima lisandväärtuse, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb kahe asjaomase liikmesriigi kanda. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. (18)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Nõuetes tuleks sätestada mõõdetavad näitajad, kui see on asjakohane, et nende alusel hinnata programmi edukust praktikas. (19)Nii Kozloduy programmi kui ka Bohunice programmi meetmeid tuleks käsitleda vastavalt kas Bulgaaria või Slovakkia nõukogu määruse 2013/1368/Euratom kohaselt esitatud dekomisjoneerimise kava raames. Kõnealustes kavades on kindlaks määratud programmide ulatus, dekomisjoneerimise lõppseis ja lõpptähtpäevad; neis on sätestatud dekomisjoneerimismeetmed, asjaomane ajakava, kulud ja vajalikud inimressursid. (20)Kozloduy programmi ja Bohunice programmi meetmed tuleks viia ellu liidu ning vastavalt Bulgaaria või Slovakkia ühisel finantseerimisel. Maksimaalne ELi-poolse kaasrahastamise määr tuleks sätestada kooskõlas eelmiste programmide kaasfinantseerimise tavadega. (21)Nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013 tuleks tunnistada kehtetuks. (22)Kontrollikoja eriaruannet nr 22/2016 ELi finantsabi kohta Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks, kontrollikoja soovitusi ja komisjoni vastust on nõuetekohaselt arvesse võetud.

(23)Selleks et tagada käesoleva määruse artikli 3 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (24)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastuvõetud horisontaalseid finantseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ning neis on sätestatud eelkõige eelarve koostamise ja täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, hangete, auhindade ja kaudse rahastamise kohta ning ette nähtud eelarvevahendite käsutajate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades on käsitletud ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldisi puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus (25)Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamise osas ning selleks et saavutada ÜRO säästva arengu eesmärke, aidatakse jätkuprogrammiga kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja panustada üldeesmärgi saavutamisele, st sellele, et liidu eelarvekulutustest eraldataks 25 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi vahehindamisel. (26)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuidas on võimalik saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli [125( lõike 1)] kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse sihtotstarbeline rahastamiskava „Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise programm“ (edaspidi „programm“), mille keskmes on praeguse seisu järgi kindlaks tehtud vajadused. Käesoleva programmiga antakse mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 rahalist toetust Bulgaariale ja Slovakkiale, et ohutult kõrvaldada kasutuselt nende esimese põlvkonna tuumareaktorid ning dekomisjoneerida komisjoni tuumaseadmed Teadusuuringute Ühiskeskuses ja käidelda tuumajäätmeid. Selles sätestatakse programmi eesmärgid, programmi eelarve ajavahemikuks 2021–2027, Euroopa Aatomienergiaühenduse („aatomienergiaühendus“) poolse rahastamise vormid ja rahastamisvahendite andmise eeskirjad. Artikkel 2

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„dekomisjoneerimine“ – haldus- ja tehnilised meetmed, millega vabastatakse rajatis reguleerivast kontrollimisest kas osaliselt või täielikult ning mille eesmärk on tagada pikaajaline üldsuse ja keskkonna kaitse jääkradionukliidide taseme alandamisega materjalides ja rajatise asukohas; (2)„dekomisjoneerimiskava“ – dokument, mis sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud dekomisjoneerimise kohta ning mis hõlmab järgmist: valitud dekomisjoneerimisstrateegia; dekomisjoneerimismeetmete ajakava, liik ja järjekord; kasutatav jäätmekäitlusstrateegia, sealhulgas kontrollimine ja heakskiitmine; kavandatud lõppseis; dekomisjoneerimisel tekkinud jäätmete ladustamine ja kõrvaldamine; dekomisjoneerimise ajakava; hinnangulised kulud dekomisjoneerimise lõpuleviimiseks ning eesmärgid, eeldatavad tulemused, vahe-eesmärgid, kavandatud tähtajad ja vastavad tulemuslikkuse põhinäitajad, sealhulgas omandatud väärtusel põhinevad näitajad. Programmi valmistab ette tuumaseadme loa omaja ja programmi võetakse arvesse mitmeaastase finantsraamistiku töökavades; (3)„Bohunice programm“ – programmi osa, milles käsitletakse Jaslovské Bohunices (Slovakkias) asuva Bohunice tuumaelektrijaama üksuse V1 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimist; (4)„Kozloduy programm“ – programmi osa, milles käsitletakse Kozloduys (Bulgaarias) asuva Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimist; (5)„Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm“ – programmi osa, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuses (JRC) paiknevate komisjoni tuumarajatiste dekomisjoneerimist ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist. Artikkel 3

Programmi eesmärgid 1.Programmi üldeesmärk on tagada tuumaseadmete dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rahastamine vastavalt kindlakstehtud vajadustele. 2.Vastavalt aastateks 2021–2027 määratletud jooksvatele vajadustele on programmiga kavas aidata Bulgaarial ja Slovakkial lahendada Kozloduy ja Bohunice programmiga seotud kiirgusohutuse ülesandeid ning viia ellu Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm, tagades ühtlasi kõigis liikmesriikides teadmiste laialdase levitamise tuumarajatiste tegevuse lõpetamise kohta. Täpsemalt on eesmärgid järgmised: (a)demonteerida reaktorid ja puhastada saaste Kozloduys ja Bohunices ning vabastada reaktorid reguleerivatest kontrollimistest kooskõlas vastava dekomisjoneerimiskavaga;

(b)toetada dekomisjoneerimiskava, demonteerida komisjoni tuumarajatistes paiknevad tuumaseadmed ja puhastada saaste ning anda asjaomased tuumaalased kohustused üle Teadusuuringute Ühiskeskuse asukoha liikmesriikidele; (c)arendada sidemeid ja vahetada kogemusi ELi tuumaalase dekomisjoneerimise sidusrühmadega, et ELis saaks tekkida sünergia. 3.Konkreetsete eesmärkide üksikasjalik kirjeldus on esitatud I, II ja III lisas. Vastavalt artiklis 10 osutatud hinnangule võib komisjon kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega muuta rakendusaktidega I ja II lisa. Artikkel 4

Eelarve 1.Rahastamispakett programmi täitmiseks ajavahemikul 2021–2027 on jooksevhindades 466 000 000 eurot. 2.Lõikes 1 osutatud summa soovituslik jaotus on järgmine: (a)63 000 000 eurot Kozloduy programmi meetmetele; (b)55 000 000 eurot Bohunice programmi meetmetele; (c)348 000 000 eurot Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi meetmetele. 3.Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada ka programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks. 4.Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuva tegevusega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale. Artikkel 5

Liidu rahaliste vahendite rakendamine ja vormid 1.Programmi rakendatakse otsese eelarve täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või kaudse eelarve täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. 2.Programmist võib anda rahalisi toetusi ükskõik millises finantsmääruses sätestatud vormis. Artikkel 6

Rahastamiskõlblikud meetmed Rahastamiskõlblikud on üksnes käesoleva määruse artiklis 3 osutatud ning I, II ja III lisas kirjeldatud meetmed. Artikkel 7

Kaasrahastamismäärad Programmist võib rahastada meetmete rahastamiskõlblikke kulusid kuni maksimummäärani, nagu on sätestatud I ja II lisas. Liidu suurim kaasarahastamismäär on nii Kozloduy kui ka Bohunice programmi korral 50 %. Ülejäänud kaasrahastamise tagavad vastavalt Bulgaaria või Slovakkia. Artikkel 8

Tööprogrammid 1.Nii Kozloduy programmi kui ka Bohunice programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud mitmeaastaste tööprogrammide kaudu. Need mitmeaastased tööprogrammid kajastavad dekomisjoneerimiskavasid, mis on programmi järelevalve ja hindamise aluseks.

2.Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi täidetakse mitmeaastaste tööprogrammidega vastavalt komisjoni otsuse 96/282/Euratom (Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta) artiklile 4. Artikkel 9

Järelevalve ja aruandlus 1.Näitajad, millega kajastatakse programmi edusamme artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel, on esitatud IV lisas. 2.Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamiseks ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele ja (kui see on asjakohane) liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded. 3.Iga aasta lõpus koostab komisjon varasematel aastatel tehtud töö edenemise kohta aruande ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 10

Hindamine 1.Hindamisi tehakse piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis. 2.Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saadaval piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast artiklis 1 osutatud ajavahemiku algust. Vahehindamisel käsitletakse ka artiklis 8 kirjeldatud mitmeaastase tööprogrammi muutmise ulatust. 3.Käesoleva programmi lõpetamisel, kuid hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse artiklis 1 täpsustatud ajavahemiku lõppemist, koostab komisjon programmi lõpphinnangu. 4.Komisjon edastab vahehindamise tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 11

Auditid Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sh muud kui need, kes on saanud selleks volitused liidu institutsioonidelt või asutustelt, on aluseks finantsmääruse artikli 127 kohasele üldisele kindlusele. Artikkel 12

Komitee 1.Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamisele ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb. Artikkel 13

Teave, teabevahetus ja avalikustamine 1.Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. 2.Komisjon võtab teabe- ja teabevahetusmeetmeid vastavalt programmile, meetmetele ja saadud tulemustele. Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega. Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (Euratom) nr 1368/2013 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 15

Üleminekusätted 1.Käesolev määrus ei mõjuta määruse (Euratom) nr 1368/2013 kohaselt algatatud meetmete jätkumist või muutmist ning kõnealuse määruse kohaldamist jätkatakse nende meetmete suhtes kuni meetmete lõpetamiseni. 2.Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek programmi ja selle eelkäija, määruse (Euratom) nr 1368/2013 alusel vastu võetud meetmete vahel. 3.Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat käesoleva määruse artikli 4 lõikega 3 ette nähtud kulude katmiseks, et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud. Artikkel 16 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.Meetme kestus ja finantsmõju 1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Nõukogu määrus, millega kehtestatakse tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja tuumajäätmete käitlemise sihtotstarbeline rahastamiskava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (Euratom) nr 1368/2013 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) Tuumaohutus 1.3.Ettepaneku/algatuse liik ☑ uus meede ◻ uus meede, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest

◻ olemasoleva meetme pikendamine ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamine teise või uude meetmesse või ühendamine teise või uue meetmega 1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Programmis käsitletakse Euratomi asutamislepingus esitatud tuumaohutusnõudeid. 1.4.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. ELiga ühinemise tingimusena võtsid Bulgaaria ja Slovakkia kohustuse sulgeda ja seejärel dekomisjoneerida kuus Nõukogude Liidu projekteeritud esimese põlvkonna tuumareaktorit. Sellele vastavalt võttis EL Euratomi asutamislepingu artikli 203 kohase kohustuse kõnealust dekomisjoneerimist rahaliselt toetada. Tuumajaamade dekomisjoneerimine edeneb; Slovakkias Bohunices kavatsetakse see lõpule viia 2025. aastal ja Bulgaarias Kozloduys 2030. aastal. Liidu huvides on jätkata dekomisjoneerimise rahalist toetamist, mis aitab tagada kõnealuse tegevuse kõrgeima ohutuse taseme. Programmiga toetatakse oluliselt ja püsivalt töötajate ja üldsuse tervise kaitsmist, hoides ära keskkonnaseisundi halvenemise ning tagades tuumaohutuse ja -julgeoleku tegeliku edenemise. Peale selle on komisjon kui tuumarajatiste omanik kohustatud dekomisjoneerima Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu nii oma vananenud tuumarajatised kui ka need, mida praegu kõigis neljas JRC asukohas käitatakse ning mis tulevikus vananevad. See hõlmab ka tuumamaterjalide haldamist. Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumakäitiste dekomisjoneerimine algas 1999. aasta dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse programmiga. Lisaks oma kohustuse täitmisele tuumarajatiste omanikuna ja asjakohase riikliku ja ELi õigusraamistiku nõuete täitmisele on oluline jätkata programmi teadmiste saamiseks ELi tasandil. Teadusuuringute Ühiskeskus jagab liikmesriikidega kogemusi, mis ta on saanud mitmesuguste eksperimentaalsete tuumarajatiste dekomisjoneerimisel (nt uurimisreaktorid, kuumad kambrid, radiokeemia laborid). Nende kogemuste alla kuulub ka uuenduslike tehnoloogiate kasutamine nn eksootilise tuumamaterjali ohutuks haldamiseks ning varasemate jäätmete kogumiseks ja töötlemiseks. Seetõttu saab neid kogemusi kasutada standardimise ja parimate tavade edendamiseks. Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab oma koolitus- ja haridusprogrammi, mille käigus külastatakse dekomisjoneeritavaid tuumarajatisi. Sel programmil on suur potentsiaal muutuda ELis võrdlusbaasiks juhtimis- ja haldusküsimustes ning samuti tuumarajatiste dekomisjoneerimise tehnilistes probleemides. 1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Kozloduy programm ja Bohunice programm Tehti tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide vahehindamine. Selles vaadati läbi programmi tulemused ja mõju, ressursside kasutamise tõhusus ja liidu lisaväärtus ning hinnati neid. Komisjon kogus vahehindamiseks vajalikku teavet peamiste sidusrühmade (nt ministeeriumid, rakendusametid, dekomisjoneerimisettevõtjad, tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide komitee liikmed) ulatusliku kaasamisega. Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide vahehindamise tulemused võib kokku võtta järgmiselt. Kooskõla ELi poliitikaga. ELi toetus tagab, et Bulgaarias ja Slovakkias rakendatakse järjepidevalt viivitamatu demonteerimise strateegiat ning hoiab ära liigse koormuse jätmise tulevastele põlvkondadele; samas tehakse ELi toetusega ajaloolistel põhjustel osaline erand liikmesriikide lõplikust vastutusest tagada piisavad rahalised vahendid tuumarajatiste dekomisjoneerimiseks ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks. Käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisel muudeti 2013. aastal muudeti Bulgaarias dekomisjoneerimisstrateegiat. Selle tulemusel kavandatakse programm lõpetada seitse aastat varem, st 2037. aasta asemel 2030. aastal Edusammud. Bulgaaria ja Slovakkia on oma reaktorite dekomisjoneerimisega tõhusalt ja tulemuslikult edasi liikunud ning püsivad kokkulepitud graafikus (dekomisjoneerimiskava). Ohutus. Käesolevast mitmeaastasest finantsraamistikust saadava liidupoolse rahastusega parandatakse kõnealustes tuumarajatistes oluliselt ohutuse taset. Rahastamise ulatus. Nii Bulgaarias kui ka Slovakkias on rahastamispuudujääk pärast 2020. aastat vahemikus 80–90 miljonit eurot liikmesriigi kohta. Riigi osalus. Senine riigi osaluse suurus näib olevat nõuetekohase tõhususe säilitamiseks sobilik; õiguslikus aluses ei ole aga kaasrahastamise määra kindlaks määratud, tekitades seega ebamäärasust, mis tuleks kaotada. Lisaks näitas analüüs, et riikliku panuse suurendamine on vajalik, kuid ei ole piisav selleks, et luua õigeaegseks ja tõhusaks dekomisjoneerimiseks õiged stiimulid. Seepärast avaldaks suuremat mõju riskide (ülekulud, viivitused) selge ülekandmine asjaomastele riikidele. Seda tava on käesolevas mitmeaastases finantsraamistikus juba võimaluse korral teataval määral rakendatud. Juhtimine. Juhtimiskorraldus on taganud programmide tulemusliku ja tõhusa elluviimise ning on korvanud eespool mainitud ebamäärase olukorra riigi toetuse osas.

Eesmärgid. 2020. aasta järgsel rahastamisel tuleks keskenduda selgetele ohutuseesmärkidele, mille saavutamist jälgitakse konkreetsete tulemusnäitajate abil. Teadmiste kasv. Kozloduy ja Bohunice programmide elluviimisel seni saadud kogemused loovad ELis tugeva teadmistebaasi, mille abil viia läbi tulevased VVER-tüüpi reaktorite dekomisjoneerimisprogrammid (nt Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Saksamaal, Soomes). Kõnealustest ELi poolt kaasrahastatud programmidest (samuti ka Ignalina programmist Leedus) võib saada põhjalik baas juhtimisküsimuste ja haldustavade valdkonnas (nt kulude hindamine või planeerimine). Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Teadusuuringute Ühiskeskus vaatab korrapäraselt läbi oma arengut ja tulemusi, kasutades selleks sõltumatut nõustamist (dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühm, väliskonsultandid). Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammile omaste suurte riskide tõttu, nagu viivituste risk ja vahenditega seotud riskid, on siseauditi talitus selle programmi kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus kahe auditi jaoks välja valinud, millest üht alustati hiljuti. Läbivaatamiste peamised tulemused ja soovitused ning Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus soovituste järgmiseks on esitatud allpool. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühma pidevad tehnilised nõuanded Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi haldamisel saab Teadusuuringute Ühiskeskus korrapäraselt nõuandeid sõltumatutelt Euroopa dekomisjoneerimisekspertidelt (kaks korda aastas toimuvad kohtumised ja erakorralised kohtumised. Nad annavad nõu dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta, olemasoleva tehnika, korralduse tehnilise külje ja muude programmiga seotud küsimuste kohta. Väliste läbivaatamiste ja möödunud auditite järeldused Väliseksperdid vaatavad korrapäraselt läbi programmi edenemise ja selle eelarve. Eksperdid rõhutasid oodatava jäätmekoguse üksikasjaliku hindamise olulisust ja julgustasid Teadusuuringute Ühiskeskust uurima, milliseid juhtimis- ja tehnilisi meetmeid tuleks võtta jäätmekoguste piiramiseks ja selleks, et võimalikult vähendada nende tulevase kõrvaldamise kuludega seotud ebamäärasust. Aastatel 2014 ja 2015 auditeeris siseauditi talitus dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi rahalist külge. Jõuti järeldusele, et praegune tegevuse korraldus tagab mõistliku lühiajalise kindlustunde Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärkide saavutamiseks. Selline lühiajaline kindlustunne ei ole siiski piisav sellise pikaajalise keeruka programmi vajaduste rahuldamiseks. Muude soovituste hulgas kinnitas siseauditi talitus vajadust teha korrapäraseid põhjalikke hindamisi, milles keskendutakse dekomisjoneerimise eelarvele, pöörates erilist tähelepanu kindlaksmääratud kuludele ja praeguste hinnangute parandamisele. Siseauditi talitus uuris ka vaheplaneerimise vajadust seoses personaliga. 2018. aastal alustati uue auditiga. Selle esialgsed tulemused näitavad, et üks peamisi kindlakstehtud riske on seotud 2021.2060. aastaks kavandatud tegevuste arenguga, kuna need tegevused ei näi vastavat kindlasummalistele eelarveeraldistele. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammiga seotud tegevuse suurendamine mitmes Teadusuuringute Ühiskeskuse rajatises mõjutab samuti üldist haldusstrateegiat ja nõuab rohkem Teadusuuringute Ühiskeskuse sisemisi ressursse. Kulude muutuv ja ennustamatu tase teeb eelarve haldamise raskeks. Hiljutised edusammud Pärast soovitusi kuluprognooside kohta ja võttes arvesse eelseisvat dekomisjoneerimistegevust Teadusuuringute Ühiskeskuse Karlsruhe ja Petteni rajatistes, hindasid Teadusuuringute Ühiskeskuse rajatised koos väliskonsultantide abiga põhjalikumalt oma jäätmete seisu ja vaatasid läbi oma dekomisjoneerimise planeerimise. Kummagi rajatise oodatavate kulude kindlakstegemiseks kasutati ühtlustatud lähenemisviisi, mis põhineb hiljutistel rahvusvahelistel soovitustel dekomisjoneerimiskulude hindamise kohta. Uus eelarve prognoos (2017. a. detsembri seisuga) sisaldab ettenägematuid kulusid, mis sõltuvad asjaomaste tegevuste ebamäärasuse tasemest ja erinevate asukohtade välistingimustest. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühm vaatas uue strateegia ja eelarveprognoosi läbi ja andis sellele menetluse lõpus positiivse hinnangu (2017). Oluline ebamäärasus eri rajatistes jääb siiski tähtaegu ja kuluprognoose mõjutama. Dekomisjoneerimise õigeaegne lõpule viimine sõltub väga suurel määral rajatise asukoha liikmesriigist, seepärast on komisjoni talitused teinud ulatuslikku koostööd Teadusuuringute Ühiskeskusega, et teha kindlaks võimalused, kuidas programmi haldamist ja juhtimist selle elluviimisel veelgi parandada. 1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kozloduy ja Bohunice piirkondades võidakse kasutusele võtta muid saadaolevaid ELi rahastamisvahendeid, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja Ühtekuuluvusfond, et tagada vastastikune täiendavus kahe tuumarajatise dekomisjoneerimisprogrammi vahel. Näiteks võidakse neist fondidest toetada meetmeid, et soodustada dekomisjoneerimisega seotud sotsiaalset ja majanduslikku üleminekut, samuti energiatõhususe ja taastuvenergia meetmeid ning teatavaid muid kiirgusohutusmenetlustega mitteseotud tegevusi. Nii saab nende fondide abil algatada piirkonnas lisategevusi ja kasutada kohapeal kättesaadavaid eksperditeadmisi peamise tõukejõuna töökohtade loomiseks, kestlikuks majanduskasvuks ja innovatsiooniks. Tuleks ka uurida koostoimet 9. raamprogrammi ja/või Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga sellistes valdkondades nagu tehnoloogia arendamine ja katsetamine ning koolitus ja haridus. 1.5.Meetme kestus ja finantsmõju ☑ Piiratud kestusega –☑ Hõlmab ajavahemikku 2021–2027 –☑ Finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2021–2027 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2021–2033

◻ Piiramatu kestusega –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt –☑ komisjoni talituste kaudu, sealhulgas tema töötajate kaudu liidu delegatsioonides; –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega ☑ Eelarve kaudne täitmine Kozloduy ja Bohunice programmi puhul; eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –☑ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage); –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; –☑ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi rakendatakse eelarve otsese täitmise kaudu.

Nii Kozloduy kui ka Bohunice programmi varasem rakendusasutus on Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD). EBRD jääb Kozloduy programmi rakendusasutuseks. 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga loodi Bohunice programmi jaoks uus, sambapõhise hindamise läbinud rakendusasutus – Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaamet (SIEA) – ning see jääb Bohunice programmi rakendusasutuseks 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus. 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Kozloduy programm ja Bohunice programm Komisjon jälgib programmide rakendamist sambapõhise hindamise läbinud rakendusasutustega sõlmitud delegeerimislepingute ja dokumentide kontrolli kaudu. Komisjon teeb korrapäraselt riskianalüüsi alusel sõltumatuid temaatilisi kontrolle. Tegelike edusammude ja tulemuslikkuse jälgimiseks kasutatakse ka teenitud väärtuse analüüsi meetodit. Liikmesriik osaleb järelevalvemeetmetes järelevalvekomiteede kaudu, mille tööd juhivad ühiselt komisjoni esindaja ja programmi koordinaator (aseminister või riigisekretär). Nende komiteede peamine ülesanne on kaks korda aastas esitatavate järelevalvearuannete läbivaatamine ja heakskiitmine. Komisjoni ametnikud külastavad rajatisi kaks korda aastas, et kontrollida füüsilist edasiminekut. Vahehindamine tehakse hiljemalt 2024. aastal. Lõplik hindamine tehakse hiljemalt 2032. aastal. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi viib ellu Euroopa Komisjon. Teadusuuringute Ühiskeskus haldab ja juhib programmi kõrgetasemelise juhtkomitee kaudu, mis koosneb Teadusuuringute Ühiskeskuse kõrgemast juhtkonnast ning mis saab kokku kolm korda aastas, et teha strateegilisi otsuseid, vaadata läbi eesmärke ja jälgida programmis saavutatud edasiminekut. Kõrgetasemelist juhtkomiteed toetab töötasandi juhtkomitee, mis koosneb dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi rajatiste tehnilistest esindajatest ning õigusküsimuste ja rahandusega tegelevate direktoraatide esindajatest. See komitee saab kokku kolm korda aastas, et tagada tehniliste, õiguslike, rahanduslike ja hankega seotud ülesannete sujumine. Komitee jälgib nii tehnilist edasiminekut kui ka eelarve täitmist. Kooskõlas 1999. aasta Euroopa Parlamendi resolutsiooniga (COM(1999)–114–C5-0214/1999–1999/2169(COS)) nõustab Teadusuuringute Ühiskeskust dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi algusest saadik korrapäraselt sõltumatu Euroopa dekomisjoneerimisekspertide rühm, dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi eksperdirühm. Nad annavad nõu dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise kohta, olemasoleva tehnika, korralduse tehnilise külje ja muude programmiga seotud küsimuste kohta. Dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi algusest saadik annab komisjon korrapäraselt nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogrammi edenemisest ja olukorrast, esitades sealjuures ajakohastatud eelarveprognoosi (2004, 2008 ja 2013). Lisaks esitab Teadusuuringute Ühiskeskus igal aastal aruande vahe-eesmärkide täitmise ja saavutatud edasimineku kohta (JRC majanduskava, JRC tegevusaruanne). 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.

Kozloduy programm ja Bohunice programm Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide vahehindamise tulemuste kohaselt on praegune juhtimiskord taganud programmide tõhusa ja tulemusliku rakendamise. Peamised edutegurid on ülesannete ja vastutuse selge jaotus ning tugevdatud järelevalveraamistik. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Välised läbivaatused ja välisauditid on tunnistanud programmi suurt arengut ja edu alates selle algatamisest, võttes arvesse selle väliseid ja sisemisi piiranguid. Komisjoni talituste sisearutelul jõuti järeldusele, et on sobiv, kui Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimisprogramm on hõlmatud sama rahastamiskavaga, mis hõlmab ka Kozloduy ja Bohunice programme. Sel viisil saab Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimisprogramm kasu koostoimest ja teadmiste vahetusest rohkem edasijõudnud programmidega. 2.2.2.Teave tuvastatud ohtude ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta. Kozloduy programm ja Bohunice programm Programmide rakendamisega seotud riskid tehakse kindlaks dokumentide kontrolli, kaks korda aastas toimuva kohapealse järelevalvemissiooni, välisauditite ning teenitud väärtuse analüüsi kasutamise alusel, mis võimaldab varakult avastada viivitusi ja ülekulusid. Seejärel riske hinnatakse, eelistades selleks kasutada kvantitatiivset lähenemisviisi. Riskiregister ja seonduvad meetmed vaadatakse vähemalt kaks korda aastas läbi ja registreeritakse. Kõige suuremaid riske projekti rakendamisel jälgitakse paralleelselt rakendusasutuste ja toetusesaajate olemasolevate riskijuhtimissüsteemidega. Riskide läbivaatamisest saab andmeid riskidel põhineva seire-ja kontrollimeetodi arendamiseks. Samuti võimaldab see ajakohastada aruandlusnõudeid, et keskenduda riski valdkondadele, määrata kindlaks järelevalvemissioonide prioriteete ning algatada uusi temaatilisi kontrolle. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Peamine riskiregistrisse kantud kindlakstehtud risk on seotud viivitustega projektide elluviimisel. Seda riski saab vähendada või kergendada järgmiste meetmete abil: - kasutada teenitud väärtuse analüüsi meetodit, mis võimaldab viivitusi varakult avastada ja õigeaegsemalt tegutseda; - jätkata kolm korda aastas toimuvate kõrgetasemelise juhtkomitee ja töötasandi juhtkomitee kohtumistega ühendatult kohapealsete kontrollidega ning jälgida põhjalikult programmi elluviimist; - jätkata Teadusuuringute Ühiskeskuse riskiregistri kasutamist ja vaadata riskid läbi igas kvartalis, jälgides põhjalikult kõige olulisemaid riske ning tehes vajaduse korral temaatilisi kontrolle. 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal). Kozloduy programm ja Bohunice programm Energeetika peadirektoraat on kõige tähtsamate põhinäitajate hindamise ja kontrollitulemuste alusel hinnanud kontrollisüsteemi kulutõhusust ja tulemuslikkust ning jõudnud 2017. aasta tulemuste puhul positiivsete järeldusteni. Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kehtivad samad tingimused. Kulutõhususe näitaja puhul võetakse arvesse komisjoni eri üksuste tehtava järelevalve kulude suurust (hõlmab nende ülesannete täitmiseks vajaliku personali tööaega ja vajaduse korral järelevalveülesannetega otse seotud erilepinguid). 2017. aastal püsis kulutõhususe konsolideeritud hinnanguline näitaja (st kõigi volitatud üksuste puhul) üldiselt stabiilsena. Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiasutuste (EBRD, SIEA) kontrollikulude täheldatud erinevus kajastab järkjärgulist üleminekut riiklikele rakenduskanalitele Slovakkias ning sellest tulenenud suurenenud järelevalvet ja kontrolli programmi üle.

2016. aasta ja varasemad hinnangud hõlmasid tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammi volitatud üksustele makstud tasusid. Nüüd lisatakse need tasud allpool esitatud üksuse tasandi kuludele, kuid järjepidevuse huvides on neid arvesse võetud ka kontrollikulude suhte arvutamisel. Üksus Komisjoni tasandi kontrollikulud Kontrollitud summa EBRD 0,32 miljonit eurot

(+ 2,14 miljoni euro ulatuses makstud tasusid) 239,8 miljonit eurot SIEA 0,13 miljonit eurot

(+ 0,84 miljoni euro ulatuses makstud tasusid) 26,72 miljonit eurot Eeldatav vigade esinemise ohu määr on hinnanguliselt 0,5 %. 2017. aastal tegi energeetika peadirektoraat rakendusasutuste korraldatud hankemenetluste temaatilise kontrolli ja tulemused olid positiivsed. 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias sisalduvad meetmed. Kozloduy programm ja Bohunice programm Alates 2013. aastast on energeetika peadirektoraat töötanud välja ja rakendanud oma pettusevastast strateegiat kooskõlas OLAFi metoodikas sätestatud suunistega. Seda on ajakohastatud 2015. aasta oktoobris (hõlmab aastaid 2016–2017) ja 2017. aasta detsembris (hõlmab aastaid 2018–2019). Strateegia on kooskõlas läbivaadatud sisekontrolliraamistikuga (C(2017) 23730). Energeetika peadirektoraat on võtnud kohustuse ajakohastada oma pettusevastast strateegiat iga kahe aasta tagant. Praegune strateegia põhineb pettuseohuga seotud haavatavuse hindamisel, et teha kindlaks energeetika peadirektoraadi tegevusega seotud pettuseohud ja mõista neid laiemas kontekstis. Selles hinnangus jõuti järeldusele, et energeetika peadirektoraadi puhul on pettuseoht vaid mõõdukas või väike, st olulisi või suuri ohte ei tuvastatud. Kontrollide eesmärk oli tagada, et tehingute seaduslikkust ja korrektsust täiendab strateegiale lisatud tegevuskava. See tegevuskava tagab eelkõige, et kehtestatud on pettusekahtluse korral toimimise ja aruandmise sise-eeskirjad; vastutus pettusevastaste meetmete eest on üksuste ja funktsiooni täitjate vahel selgelt kindlaks määratud; juhtimiskava iga-aastase riskihindamise käigus käsitletakse võimalikke pettuseohte. ·korrapäraselt osaletakse pettuste ennetamise ja tuvastamise võrgustiku töös ning pettuse ja eeskirjade eiramise komitee koosolekutel, samuti ollakse ühenduses teiste peadirektoraatide ja talitustega; ·kohaliku pettustevastase võitluse korrespondendi funktsiooni kasutatakse kooskõlas teadusuuringute valdkonna ühise tegevuskavaga; ·on tagatud asjakohasel tasemel koostöö OLAFiga. Eelmine, 2017. aasta pettusevastane tegevuskava viidi edukalt ellu. Energeetika peadirektoraadi järjestikustes pettustevastastes strateegiates on tunnistatud, kui tähtsad on töötajate teadlikkus ja suhted rakendusasutustega, samuti OLAFi ja komisjoni ning energeetika peadirektoraadi ja teiste teadusuuringute valdkonna peadirektoraatide vahelise koostöövõrgustiku areng. Strateegia rakendamist jälgitakse ja selle kohta antakse energeetika peadirektoraadi juhtkonnale aru vähemalt kaks korda aastas. Strateegia säilitamise ja ajakohastamise, juhtkonnale aruandmise sageduse ja töötajate teadlikkuse suurendamisega seotud näitajad osutavad, et strateegia on pettuste vältimiseks ja avastamiseks tõhus vahend, kuid töötajate teadlikkuse suurendamiseks tuleks teha pidevalt jõupingutusi. Aastatel 2016–2017 töötati välja energeetika peadirektoraadi põhitegevuse ja poliitiliste eesmärkidega seotud teadlikkuse suurendamise meetmete programm koos kohandatud algatustega. 2017. aastal keskenduti algatustes kindlateemalistele koosolekutele ja haavatavuse hindamise seminaridele. Pettuste vältimist käsitleti korrapäraselt ka sisekontrolli uudiskirjas. Teabepakett oli kättesaadav teemakohasel sisevõrgu lehel.

Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Kooskõlas finantsmääruse ja selle kohaldamise eeskirjadega on Teadusuuringute Ühiskeskus eel- ja järelkontrollide tegemiseks loonud peadirektori asetäitja alluvusse kuuluva riigihangete nõuanderühma. See rühm teeb hankemenetluste õiguslike ja regulatiivsete aspektide eelkontrolli ja annab enne hankelepingu sõlmimist nõu edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale. Rühma tehtud kontrollide eesmärk on vähendada õiguslikke riske ja ohtu komisjoni mainele. Need kontrollid täiendavad muid finants- ja hankeüksuse ning ressursihalduse talituste tehtud eelkontrolle. Teadusuuringute Ühiskeskus järelkontrolli rakendamisel kasutatakse rajatise või sektori tasandil esindava stratifitseeritud valimi metoodikat. 2017. aastal tehti aasta jooksul võetud juriidiliste kohustustega seoses järelkontrolli 120 valitud maksele ja 59 nendega seotud hanketoimikule. Auditite soovitusi järgitakse ja täidetakse õigeaegselt. Teadusuuringute Ühiskeskuse pettusevastast strateegiat ajakohastati 2017. aasta detsembris, et toetada komisjoni pettusevastase strateegia ajakohastamist OLAFI viimase metoodika arvesse võtmiseks. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kavandatud uued kulude eelarveread Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Assigneeringuteliik Rahaline osalus Number 1

„Tuumarajatiste dekomisjoneerimine ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine“ Liigendatud/liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 5 Kozloduy programm [12.04.01] Liigendatud EI EI EI EI 5 Bohunice programm [12.04.02] Liigendatud EI EI EI EI 5 Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm [12.04.03] Liigendatud EI EI EI EI 5 Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm [12.01.02] Liigendamata EI EI EI EI 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 5 „Tuumarajatiste dekomisjoneerimine ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine“ 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pärast 2027. aastat KOKKU Tegevusassigneeringud 12.04.01 {Kozloduy programm} Kulukohustused (1) 9,000 9,000 9,000 9,000 9,000 9,000 9,000 - 63,000 Maksed (2) - - - - - - 21,000 42,000 63,000 Tegevusassigneeringud 12.04.02 {Bohunice programm} Kulukohustused (3) 27,500 27,500 - - - - - - 55,000 Maksed (4) - - 27,500 27,500 - - - - 55,000 Tegevusassigneeringud 12.04.03 {Teadusuuringute Ühiskeskus dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm} Kulukohustused (5) 44,545 45,436 46,345 47,272 48,217 49,181 50,167 - 331,163 Maksed (6) 8,909 23,342 34,054 40,526 44,900 47,580 48,532 83,321 331,163 Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (7) =

1+3+5 81,045 81,936 55,345 56,272 57,217 58,181 59,167 - 449,163 Maksed (8) =

2+4+6 8,909 23,342 61,554 68,026 44,900 47,580 69,532 125,321 449,163 Programmi vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud 12.01.02 Kulukohustused = maksed (9) 2,265 2,310 2,356 2,404 2,451 2,500 2,551 16,837 Programmi vahendite assigneeringud KOKKU Kulukohustused =7+9 83,310 84,246 57,701 58,676 59,668 60,681 61,718 466,000 Maksed =8+9 11,174 25,652 63,910 70,430 47,351 50,080 72,083 125,321 466,000



Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 7 „Halduskulud“ Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis lisatakse esmakordselt finantsselgituse lisas (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.





miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pärast 2027. aastat KOKKU Inimressursid 1,001 1,001 1,001 1,573 2,574 3,289 4,004 14,443 Muud halduskulud 0,105 0,105 0,105 0,105 0,105 0,105 0,105 0,735 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 1,106 1,106 1,106 1,678 2,679 3,394 4,509 15,178 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pärast 2027. aastat KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku



RUBRIIKIDE

assigneeringud kokku Kulukohustused 84,416 85,352 58,807 60,354 62,347 64,075 66,227 481,578 Maksed 12,280 26,758 65,016 72,108 50,030 53,474 76,592 125,321 481,578 3.2.2.Üldine hinnanguline mõju haldusassigneeringutele –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –☑ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 7 Energeetika peadirektoraat / Teadusuuringute Ühiskeskus Personalikulud 1,001 1,001 1,001 1,573 2,574 3,289 4,004 14,443 Muud halduskulud 0,105 0,105 0,105 0,105 0,105 0,105 0,105 0,735 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 7 vahesumma 1,106 1,106 1,106 1,678 2,679 3,394 4,109 15,178 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud Teadusuuringute Ühiskeskus Personalikulud Muud

halduskulud 2,265 2,310 2,356 2,404 2,451 2,500 2,551 16,837 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7 välja jäävate kulude

vahesumma 2,265 2,310 2,356 2,404 2,451 2,500 2,551 16,837 KOKKU 3,371 3,416 3,462 4,082 5,130 5,894 7,060 32,015 Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutega ja/või assigneeringute ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Teadusuuringute Ühiskeskuse puhul tasakaalustatakse halduskulude rubriigi ametikohtade loetelus ettenähtud ametikohad kõnealuse loetelu ja uuringute otsemeetmetega seotud assigneeringute samaväärse vähendamisega.

3.2.2.1.Hinnanguline personalivajadus ◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

☑ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv Aasta 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) Komisjoni peakorteris ja esindustes 7 7 7 11 18 23 28 Delegatsioonides Teadustegevus •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad): lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored spetsialistid Rubriik 7 Rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 - peakorteris - delegatsioonides Rahastatakse programmi vahenditest - peakorteris - delegatsioonides Teadustegevus Muu (täpsustage) KOKKU 7 7 7 11 18 23 28 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Teadusuuringute Ühiskeskuse puhul tasakaalustatakse halduskulude rubriigi ametikohtade loetelus ettenähtud ametikohad kõnealuse loetelu ja uuringute otsemeetmetega seotud assigneeringute samaväärse vähendamisega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Kozloduy programm ja Bohunice programm Kahe programmi rakendamise jälgimine. Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimis- ja jäätmekäitlusprogramm Programmi jälgimine ja elluviimine Koosseisuvälised töötajad 3.2.3.Kolmandate isikute rahaline osalus Ettepanek/algatus: –– ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist –– hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOKKU Täpsustage kaasrahastav asutus Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU 3.3.Hinnanguline mõju tuludele –– Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. –– Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: –omavahenditele