[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.6.2008

KOM(2008) 379 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2008. aasta aruanne Euroopa Ühenduse arengu- ja välisabipoliitika ning selle rakendamise kohta 2007. aastal

{SEK(2008)2062}

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2008. aasta aruanne Euroopa Ühenduse arengu- ja välisabipoliitika ning selle rakendamise kohta 2007. aastal

Euroopa Liit jätkab enda rolli kindlustamist maailma juhtiva abiandjana, kes annab 60 % ametlikust arenguabist. 2007. aastal parandas komisjon tänu viimase kahe aasta jooksul tehtud olulistele uuendustele poliitikas ja menetlustes kiiresti oma abi tulemuslikkust: detsembris 2005 võeti vastu Euroopa arengukonsensus ja detsembris 2007 Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas, samuti uuendati välisabiprogrammide vahendeid.

Poliitika sidusus

Esimeses aruandes arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta (september) rõhutati arengupoliitika ja kaheteistkümne muu arengumaid mõjutava ELi poliitikavaldkonna vastasmõju ja koostoimet. Igas sidusas arengustrateegias on kesksel kohal kaubandus. Seepärast saavad arengumaad ELi turule üldiselt soodsatel tingimustel. Põllumajanduses on tehtud olulisi edusamme seoses eksporditoetustega, mida on ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) järjestikuste reformide raames märkimisväärselt vähendatud. Uutes kalanduskokkulepetes pööratakse suurt tähelepanu partnerriikide kalandussektori toetamisele. Rännet ja teadusuuringuid käsitletakse poliitikavaldkondadena, mis võivad arengumaade arengule märkimisväärselt kaasa aidata. Kliimamuutuse vallas on tehtud kõik jõupingutused tagamaks, et meetmed toovad vahetut kasu kõige vaesematele ja haavatavamatele arengumaadele. Keskkonnaküsimuste kaasamise vallas tehtud jõupingutused on suunatud keskkonnakaitsega ja loodusvarade säästliku haldamisega seotud küsimuste lahendamisele nii konkreetsete meetmete kaudu kui ka valdkonnavahelise teemana ning need hõlmavad riigi keskkonnaalase profiili ettevalmistamist ja strateegilise keskkonnamõju hindamise kasutuselevõttu.

Üheks oluliseks kaalutluseks välisabi andmisel on sooline võrdõiguslikkus. Märtsis vastuvõetud teatises Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös nähakse esimest korda ette Euroopa tasandi strateegia. Tõhustatakse soolise võrdõiguslikkuse edendamist. Samuti tehakse teatises ettepanekuid konkreetsete meetmete võtmiseks viies valdkonnas ning kirjeldatakse soolise võrdõiguslikkuse edendamise viise uute abiandmise meetodite abil. Tegevuskavaga tagatakse järelmeetmete võtmine. Lisaks peavad välisabimeetmed vastavalt Euroopa konsensusi käsitlevatele dokumentidele arvestama laste õigusi. Selline lähenemisviis on hakanud andma tulemusi. Mitmetest 2007. aastal vastu võetud riigistrateegia dokumentidest nähtub laste õiguste tegelik arvestamine erinevate tegevusalade ja sihtrühmade käsitlemisel. Komisjon ja UNICEF valmistavad koos ette abivahendid laste õiguste käsitlemiseks ja edendamiseks Euroopa arengukoostöös ja välissuhetes. Mais võeti vastu teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas . Teatises rõhutatakse kultuuri rolli Euroopas ja ELi välissuhetes ning tehakse ettepanekuid ELi kultuurivaldkonna uue ühise tegevuskava eesmärkide kohta.

Koostöö

Vastusena üleskutsele koordineerida ja ühtlustada ELi abiandjate tegevust kehtestatakse komisjoni ja liikmesriikide vahelist tööjaotust käsitlevas uues toimimisjuhendis konkreetsed põhimõtted, mis aitavad otsustada ELi ühise suutlikkuse ja partnerriikidele antavate vahendite parima kasutuse üle. Sellised uuendused on oluliseks tähiseks abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni rakendamisel ning ELi lubaduse täitmisel anda ulatuslikumat, paremat ja kiiremat abi. Tööjaotust käsitlevat uut toimimisjuhendit rakendatakse juba kohapeal toimuvates komisjoni delegatsioonide, liikmesriikide, partnerriikide ja teiste abiandjate vahelistes konsultatsioonides.

Nüüdsest on võimalik teostada eelkõige fondi haldamise ja delegeeritud koostöö kaudu kaasrahastamist liikmesriikidega. Lisaks koostab komisjon kokkuvõtet tööjaotuse parimatest tavadest. See sisaldab juhtumiuuringuid parimate tavade valdkonnas, selles loetletakse probleeme ja head tööjaotust soodustavaid tegureid ning töötatakse välja näitajad. ELi kaasrahastamist käsitlevas uuringus antakse teavet „kes teeb mida kellega ja kuidas”, loetletakse olulised õppetunnid, mis on saadud kahepoolsetest, EÜ ja detsentraliseeritud kaasrahastamise kogemustest, ning määratakse kindlaks võimalikud tulevased meetmed ELi ulatusliku kaasrahastamisstrateegia väljatöötamiseks.

Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni ja ELi vahelised suhted hõlmavad praegu peaaegu kõiki ELi välissuhete valdkondi ning katavad täielikult ÜRO põhikirja ulatuse. 2007. aasta oli aastatuhande arengueesmärkide 2015. aasta tähtaja keskpaigaks. ÜRO peasekretär moodustas aastatuhande arengueesmärkide alase Aafrika juhtrühma, et töötada välja strateegiad ja valmistada ette meetmed, mis aitavad eelkõige Saharast lõunasse jääval Aafrikal saavutada aastatuhande arengueesmärke. President Barroso on selle juhtrühma liige, kus komisjon on aktiivselt jaganud oma kogemusi ja seisukohti. Lisaks oli 2007. aasta ÜRO uue rahukindlustamise komisjoni esimene tegevusaasta. Euroopa Liidu Komisjon osales koos teiste ELi osalejatega selle töös nii konkreetsete riikidega seotud kui ka temaatilistes küsimustes. Rahukindlustamise komisjon võttis vastu tervikliku rahukindlustamise strateegia Burundi ja Sierra Leone kohta ning pidas mitmeid arutelusid temaatilistes küsimustes.

Paremad strateegiad

Pärast seda, kui 2006. aasta lõpus kiideti heaks EÜ eelarvest antava abi rahastamise vahendite lihtsustamine, lepiti kokku mitmes temaatilises ja konkreetses riigi-/piirkonnastrateegias aastateks 2007–2013.

EL tunnustab valitsusväliste osalejate märkimisväärset panust strateegiliste partneritena poliitilises, sotsiaalses ja majanduslikus dialoogis ning tunnustab neid oluliste osalejatena abi andmises. See edendab konstruktiivset dialoogi kõigi valitsusväliste osalejatega ja kohalike omavalitsustega. Pärast konsultatsioone kodanikuühiskonnaga ja dialoogi Euroopa Parlamendiga võeti juunis vastu uue teemaprogrammi „Valitsusvälised osalejad ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus” strateegia aastateks 2007–2010. Selle üldeesmärk on vähendada vaesust säästva arengu, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kontekstis. Kaasatuse alase poliitika raames tehti mitmeid olulisi uuendusi, sealhulgas leevendati nii kõigi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste kui ka partnerriikides asuvate sidusrühmade kõlblikkuskriteeriume. Selleks et tagada partnerriikides asuvate sidusrühmade kaasatus, võtavad komisjoni delegatsioonid suurema vastutuse riigi tasandil sekkumise, sealhulgas kohalike konkursikutsete algatamise eest.

Mais võeti vastu inim- ja sotsiaalarengu temaatiline strateegia Investeerimine inimestesse . Ajendatuna eesmärgist aidata partnerriikidel saavutada aastatuhande arengueesmärke, tehakse strateegias ettepanek toetada tegevusalasid nelja peamise samba raames: hea tervis kõigile, haridus, teadmised ja oskused, sooline võrdõiguslikkus ning muud inim- ja sotsiaalarengu aspektid. Strateegia üldeelarve aastateks 2007–2013 on 1,06 miljardit eurot. Komisjonil, kes tegi koostööd liikmesriikide ning teiste abiandjate ja sidusrühmadega, oli üha kesksem ja mõjukam rahvusvaheline roll hariduses ja tervishoius. Mais korraldas komisjon koos Maailmapanga ja Ühendkuningriigi valitsusega kõrgetasemelise haridusliku ürituse Täidame oma haridusalased lubadused , et õhutada poliitilist tahet. Nagu varasematelgi aastatel, oli komisjonil oluline roll ülemaailmses HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondis, eraldades 2007. aastal sellele 100 miljonit eurot.

Keskkonnakaitse kaasatakse arengupoliitikasse ja muudesse välispoliitika valdkondadesse keskkonda ning loodusvarade säästvat majandamist käsitleva temaatilise strateegiaga. Strateegia aitab kaasa ka EÜ keskkonna- ja energiapoliitika edendamisele välismaal. Strateegias käsitletakse vaeste inimeste elu suurel määral mõjutavaid probleeme, eelkõige ökosüsteemide seisundi halvenemist, kliimamuutust, puudulikku rahvusvahelist keskkonnajuhtimist, ebapiisavat juurdepääsu energiavarudele (ning nendega kindlustatust). Strateegiat iseloomustab koostööpartnerite valiku paindlikkus ning see sisaldab kahte uut algatust: ülemaailmset kliimamuutuste liitu ning ülemaailmset energiatõhususe ja taastuvenergia fondi. Kliimamuutuse mõju on saanud tegelikkuseks, see suureneb pidevalt ning võib takistada arengualaseid jõupingutusi. Seepärast on säästvat arengut silmas pidades vajalik kohaneda kliimamuutusega (lähemalt selle teema kohta vt asjaomane artikkel).

Stabiliseerimisvahendi loomisega tõhustati märkimisväärselt komisjoni suutlikkust reageerida kriisidele, samuti nähti sellega ette rahaeraldised kriisivalmiduseks ning loodi võimalus tegeleda pikemaajaliste piirkondadevaheliste julgeolekuohtudega. Uue vahendiga suurendati märkimisväärselt nii rahaeraldisi (keskmiselt 200 miljonit eurot aastas ajavahemikul 2007–2013) kui ka programmide kestust.

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendiga (EIDHR) täiendatakse ja tugevdatakse praegu teistest vahenditest rahastatavat inimõiguste ja demokraatia alast tegevust (1 104 miljardit eurot aastateks 2007–2013). Selle raames keskendutakse eelkõige inimõiguste küsimustele, pöörates tähelepanu ennekõike inimõiguste kaitsjatele, piinamisele ja väärkohtlemisele ning demokraatlikele reformidele ja inimõigustele kohalikul tasandil. EIDHRi eesmärk aastateks 2007–2010 on suurendada austust inimõiguste vastu riikides ja piirkondades, kus inimõigused on kõige suuremas ohus, tugevdada kodanikuühiskonna rolli, toetada tegevusi ELi suunistega hõlmatud valdkondades (nt surmanuhtlus, lapsed ja relvakonfliktid), tugevdada rahvusvahelisi ja piirkondlikke raamistikke inimõiguste, õiguse, ja õigusriigi põhimõtete kaitsmiseks ning demokraatia edendamiseks ning suurendada valimisprotsessi usaldusväärsust ja läbipaistvust. 2007. aastal korraldas EL edukalt kümme valimiste vaatlemise missiooni, millest võttis kohapeal osa ligikaudu 800 vaatlejat. Nendel missioonidel oli oluline roll valimisprotsessi hindamisel, eelkõige riikides, kus valimised olid vastuolulised (nt Nigeeria, Kenya).

Geograafiliste programmide vallas anti 2007. aastal esimest korda Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi kaudu abi ELi ida- ja lõunanaabritele. Selle rahastamisvahendiga on loodud raamistik EÜ abile, millega toetatakse suhteid 17 riigiga ja piiriüleseid koostööprogramme ELi välispiiridel. Poliitikast juhinduv ühtne vahend, mida hallatakse kõigi riikide suhtes ühtsete põhimõtete alusel ja millele on eraldatud täiendavaid vahendeid, aitab tagada ambitsioonikama ja sidusama poliitika ELi naaberriikide suhtes. Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi eelarve aastateks 2007–2013 on 12 miljardit eurot ning see on eelmise eelarveperioodiga võrreldes reaalselt kasvanud 32 % võrra. Kõik riigistrateegia dokumendid, samuti piirkonna-, piirkondadevahelise ning piiriülese koostöö strateegia dokumendid aastateks 2007-2013 võeti vastu märtsis. Selleks et suurendada Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi tõhusust, on komisjon ette näinud täiendavad finantsmehhanismid. Valitsemistava rahastu pakub täiendavat toetust riikidele, kes saavutavad märkimisväärset edu reformide rakendamisel. Naabruspoliitika investeerimisrahastu hõlmab toetusvahendeid, millega tõhustatakse Euroopa arengu- ja finantsasutuste investeeringuid partnerriikides.

Koostööd Aasia, Ladina-Ameerika ja Lõuna-Aafrikaga rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist (üldeelarve aastateks 2007–2013 on 16 897 miljardit eurot). Selle vahendi raames antava abiga tuleks toetada vaesuse kaotamist ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamist. Aasia jaoks on komisjon aastateks 2007-2013 võtnud vastu 18 riigistrateegiat ja piirkonnastrateegia, mille üldeelarve on ligikaudu 5,2 miljardit eurot ja mille rakendamine on juba alanud. Kuigi 2007. aastal oli Aasia aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel edukas, on vaesus jäänud tõsiseks probleemiks, sest selles piirkonnas elab kaks kolmandikku planeedi vaestest inimestest. Siiski ületas 2007. aastal kaubavahetus Aasiaga Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe alusel toimuva kaubavahetuse mahu ning seega sai Aasiast Euroopa peamine kaubanduspartner, kes annab kolmandiku Euroopa kogu kaubavoost. Lisaks moodustavad Euroopa otseinvesteeringud Aasiasse kolmandiku Euroopa välisinvesteeringutest ning see osakaal üha suureneb. Seepärast rahastab EL programme mõnedes Aasia riikides aina rohkem ka tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi kaudu, mis lisaks traditsioonilistele arenenud partneritele (nt Jaapan) hõlmab nüüd ka selle piirkonna viit muud riiki ja territooriumi. Komisjoni aprillis vastu võetud Kesk-Aasia strateegiaga aastateks 2007–2013 nähakse ette eelarveeraldiste kahekordistamine 750 miljoni euroni. 80 % EÜ abist suunatakse kahepoolsesse koostöösse, võttes aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele keskendudes arvesse Kesk-Aasia riikide poliitilisi tegevuskavasid ning nende konkreetset poliitilist ja sotsiaalset olukorda. 20 % abist eraldatakse selliste piirkondlike probleemide lahendamiseks nagu keskkond ja veemajandus, energeetika ja transport, piirihaldus ning võitlus uimastikaubandusega. Nende valdkondade prioriteetide ühtlustamine Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi piirkonnastrateegiaga võimaldab Kesk-Aasia partneritel osaleda selle rahastamisvahendi piirkondlikes projektides. Ladina-Ameerika puhul on peamisteks eesmärkideks toetada sotsiaalset ühtekuuluvust ja piirkondlikku integratsiooni, tugevdada head valitsemistava ja avaliku sektori asutusi, toetada ELi ja Ladina-Ameerika ühist kõrghariduspiirkonda ning edendada säästvat arengut. Selles raamistikus on nii piirkondlikul kui ka alamal tasandil kehtestatud mitu strateegilist prioriteeti, sealhulgas kõrgetasemelise poliitilise dialoogi säilitamine. Ladina-Ameerika suhtes on aastateks 2007–2013 võetud vastu 21 strateegiadokumenti. Esmatasandi tervishoiule ja haridusele[1] suunatud abi moodustas ilma nimetatud valdkondadega seotud tingimusliku üldeelarvetoetuseta ligikaudu 17 % asjakohase arengukoostöö rahastamisvahendi geograafiliste programmide (Aasia, Ladina-Ameerika ja Lõuna-Aafrika) kõikidest kulukohustustest[2]. Seega on komisjon olnud edukas arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse vastuvõtmisel kokku lepitud eesmärgi saavutamisel, mille kohaselt kasvab arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riigi programmide raames neile valdkondadele antav abi 2009. aastaks 20 %ni kõikidest kulukohustustest.

Mõnede oluliste riikide puhul ei võimalda nende olukord riigistrateegiat veel ette valmistada. Alates 2003. aastast on komisjon toetanud Iraagi ülesehitamist, keskendudes Iraagi rahva probleeme leevendades võitlusele vaesusega. Programm hõlmab kõiki tegevusvaldkondi alates põhiteenustest kuni poliitilise protsessi toetamiseni, pöörates erilist tähelepanu valimistele. Siiani on suuremat osa EÜ abist antud Iraagi ülesehitamise rahvusvahelise fondi kaudu. Selline mitmepoolne lähenemisviis on hõlbustanud EÜ toetuse andmist keerulistes tingimustes, kus komisjoni otsene tegevus ei oleks võimalik. Samuti on tehtud jõupingutusi Iraagiga selliste kahepoolsete meetmete võtmiseks nagu valimisvaatluse pakkumine, toetus kodanikuühiskonna organisatsioonidele inimõiguste vallas ning tehnilise abi pakkumine valitsusele. Komisjon on jäänud enneolematu 550 miljoni euro ulatuses antud abiga palestiinlaste suurimaks abiandjaks. Juunis jätkusid EL head suhted Palestiina omavalitsusega, sealhulgas jätkus finantsabi andmine. Ajutise rahvusvahelise mehhanismi kaudu jätkati üliolulise abi pakkumist otse elanikkonnale. Samuti jätkas komisjon keerulise sotsiaalmajandusliku olukorra leevendamist Gaza sektoris, kuid juurdepääsuprobleemid takistavad abi andmist.

Pärast ühtse tervikliku ELi Aafrika strateegia vastuvõtmist detsembris 2005 arendasid EL ja Aafrika Liit detsembris 2007 Lissabonis toimunud ELi-Aafrika teisel tippkohtumisel oma partnerlust edasi. Kahe päeva jooksul arutasid liidrid mitmeid olulisi poliitilisi küsimusi, sealhulgas julgeolekut, kaubandust, piirkondlikku integreerumist ja kliimamuutust. Osalejad rõhutasid viimastel aastatel Aafrikas aset leidnud positiivseid muudatusi: suurem majanduskasv, senisest rohkem demokraatlikke valimisi, senisest suurem usaldusväärsus rahvusvahelisel tasandil ning Aafrika Liidu muutumine tugevaks ja sõltumatuks rahvusvaheliseks osalejaks ja oluliseks partneriks ELile. Liidrid võtsid vastu Lissaboni deklaratsiooni, mis on ELi-Aafrika konsensus väärtuste, ühiste huvide ja strateegiliste eesmärkide suhtes. Peamised vastuvõetud poliitilised dokumendid olid Aafrika-ELi ühisstrateegia ja esimene tegevuskava, mis hõlmab aastateks 2008–2010 kavandatud kaheksa temaatilise partnerluse prioriteetseid meetmeid. Sellest lähtuvalt laiendavad EL ja Aafrika nüüd järkjärguliselt ELi-Aafrika dialoogi ja koostööd kaugemale arenguküsimustest (tehes senisest tihedamat koostööd sellistes valdkondades nagu kaubandus, rahu ja julgeolek ning keskkond), Aafrikast (käsitledes üheskoos selliseid küsimusi nagu ÜRO reform, olukord Balkanil või kliimamuutus) ning institutsioonidest (valitsusväliste osalejate rolli tugevdamine). Praegu on väljakutseks saavutada käegakatsutavaid tulemusi. Lõuna-Aafrikaga aastateks 2007–2013 (980 miljonit eurot) koostöö kavandamise tulemusena võeti vastu riigistrateegia dokument ja mitmeaastane näidisprogramm. Strateegiadokument oli esimene dokument, mida valmistasid üheskoos ette komisjon, Lõuna-Aafrika ja üksteist ELi liikmesriiki.

Paremad tulemused

Rakendamise vallas olid ametliku arenguabi andmed taas muljetavaldavad: kulukohustusi on võetud 9 949 miljardi euro ulatuses ja väljamakseid on tehtud 8 493 miljardi euro ulatuses. Peamiseks tunnusjooneks oli edu eelmiste Euroopa Arengufondide raames üle jäänud vahendite (364 miljardit eurot) eraldamises enne kümnenda fondi jõustumist. Seda ei ole kunagi varem saavutatud. Euroopa Arengufondist tehti väljamakseid 2,92 miljardi euro ulatuses ning see summa oleks olnud suurem, kui vahendeid oleks olnud rohkem.

Komisjoni välisabi antakse kolmel peamisel viisil. Valik kolme viisi vahel sõltub komisjoni/valitsuse ühisanalüüsist riigi ja valdkonna olukorra kohta. Projektipõhist lähenemisviisi kasutatakse valitsusväliste osalejate toetamiseks ja piirkondlike programmide puhul või juhul, kui tingimused ei võimalda kasutada valitsuse süsteeme. Sektoripõhise lähenemisviisi eesmärk on toetada konkreetse valdkonna poliitikat ja strateegilist raamistikku, mida jälgitakse tulemuskriteeriumide ja -näitajate abil. Samuti toetab EÜ oma üldeelarvest riiklikus poliitikas ja strateegiadokumentides käsitletud riiklikke või makrotasandi eesmärke, eraldades vahendid abisaaja riigi riigikassale. Vastavalt Euroopa arengukonsensusele on eelistatud abi andmise viisideks sektoripõhine lähenemisviis ja eelarvetoetus.

Nimetatud abi andmise viisidele, mis vastavad oma olemuselt riigi süsteemidele, väldivad paralleelsete rakendusstruktuuride tekkimist ning soodustavad suutlikkuse suurendamisel koordineeritud lähenemisviisi ning ühiste missioonide ja ühisanalüüsi kasutamist, on aidanud kaasa abi tõhusust käsitlev Pariisi deklaratsioon. Uute rahastamisvahendite loomine oli oluline tegevus eelarvetoetuse kasutamise ühtlustamiseks erinevates piirkondades. 2007. aastal ulatusid eelarvetoetuskohustused 1,79 miljardi euroni ehk moodustasid kõikidest kulukohustustest 23 %. Võrreldes 2006. aastaga on see märkimisväärne kasv, mille põhjustas Aasia ja Euroopa naabruspoliitika piirkonna suhtes võetud kulukohustuste kasv. Euroopa Arengufondi puhul jäid eelarvetoetuskohustused üldiselt samaks: üldeelarvetoetuse kasv korvati sektoripõhise eelarvetoetuse vähendamisega.

Aastatuhande arengueesmärgid on olulised arengualased tulemused, mida EL koos asjaomaste riikide ja teiste partneritega arenenud kogukonnast soovib saavutada 2015. aastaks. Komisjon on teinud koostööd eksperdirühmaga, kuhu kuuluvad liikmesriigid, OECD arenguabikomitee, ÜRO Arenguprogramm ja Maailmapank, et töötada aastatuhande arengueesmärkide alusel välja kümnest näitajast koosnev põhikogum. Nendest näitajatest kuus on vahetult seotud laste heaoluga ja kolm konkreetse soolise mõõtmega. Komisjon valmistab ette vahendid oma tegevuse mõju mõõtmiseks, et anda aru arengualaste tulemuste saavutamisest ja suurendada vastutust Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees. Septembris käivitas komisjon standardsete tulemusnäitajate süstemaatilise kasutamise katsejärgu sektorites, mis on olulised valdkonnad aastatuhande arengueesmärkide alal edu saavutamiseks. Mõõdetavaid tulemusnäitajaid kasutatakse välisabi tulemuslikkuse mõõtmisel ja suundumuste hindamisel teatud ajavahemiku jooksul. EÜ kasvav toetus kvaliteetsete statistiliste andmete väljatöötamisele on oluline selleks, et muuta sobivad näitajad kättesaadavaks.

Komisjon jälgib oma projekte nii rakendamise ajal kui ka pärast seda ning tal on olemas ka põhjalik hindamissüsteem. Tulemustele orienteeritud seiresüsteem annab ülevaate projektide ja programmide arengust tulemuste saavutamise kontekstis ning põhineb käimasolevate ja lõpetatud projektide ja programmide korrapärasel kohapealsel hindamisel. 2007. aastal hõlmas süsteem 148 riiki ja 1 630 tegevust, mille koguväärtus oli ligikaudu 10 miljardit eurot. Ajavahemikul 2005–2007 on tulemused stabiliseerunud. Abi asjakohasus on suurenenud, sest abi korraldamise üleandmine on toonud kaasa projektid, mis vastavad paremini kohalikele vajadustele. Teatud juhtudel on eesmärgid siiski liiga ambitsioonikad. Projekti hoolikas ja tõhus kindlaksmääramine ja koostamine on olulised eeltingimused projekti jätkusuutlikkuseks pärast seda, kui EÜ on lõpetanud abi andmise. Partnerite isevastutus on tihedalt seotud nende tõhusa osalemisega projekti koostamises. Täiendavaid jõupingutusi on vaja teha abi andmise järkjärgulise lõpetamise strateegia väljatöötamiseks, et parandada projektide jätkusuutlikkust. Samuti tuleb rohkem tähelepanu pöörata riskijuhtimisele projektide rakendamise ajal. Lisaks 1 421 käimasolevale projektile tehti järelseiret ka 198 lõpetatud projektile. (Väga) heade ja (oluliste) probleemidega projektide osakaal nii käimasolevate kui ka lõpetatud projektide puhul on püsinud igas piirkonnas samal tasemel. Siiski kasvab nii väga hästi kui ka väga halvast toimivate projektide osakaal pärast järelseiret. Head projektid kalduvad pärast abi andmise lõppu toimima paremini, samas kui halvasti toimivate projekte edasine toimimine kaldub halvenema. Kuigi enamikul projektidel on üksikasjalik aruandlussüsteem, salvestatakse vaid üksikute projektide puhul korrapäraselt positiivseid ja negatiivseid kogemusi, mis määravad kindlaks kõige asjakohasemad saadud kogemused. Kõige otsustavamad tegurid jätkusuutlikkuse tagamisel on poliitiline toetus projektile, isevastutus selles ja projekti finantsiline elujõulisus.

Hindamisprogramm hõlmab nii strateegilist kui ka projekti hindamist. Vastavalt 2007. aasta strateegilistele hindamistele on komisjoni programmitöö asjakohasus ja projektide rakendamine üldiselt heal tasemel. Komisjoni tegevus vastab partnerriikide vajadustele ja on kooskõlas ELi eesmärkidega. Olulist positiivset mõju on märgatud mitmes valdkonnas: sotsiaalsektor Indias, majanduslik stabiilsus Jordaanias ja Mosambiigis, veemajandus Jordaanias, toiduainetega kindlustatus Mosambiigis ja majanduslik integratsioon Kesk-Ameerikas. Siiski vähendavad viivitused rakendamisel, menetluste vähene paindlikkus ja tülikad menetlused pidevalt tõhusust. Kuigi teatud sektorites (nagu maaelu areng) on kvaliteetseid projekte, on mõju partnerriikide valdkonnapoliitikale siiski sageli vähene. Komisjon annab oma abi kaudu partnerriikide piirkondlikele koostööprojektidele konkreetset lisaväärtust, kuid side riiklike ja piirkondlike programmide vahel on siiski sageli nõrk.

2007. AASTAL OLI KOMISJONI VÄLISTEGEVUS SUUNATUD JÄRGMISTE EESMÄRKIDE SAAVUTAMISELE: ELi uuendatud turulepääsustrateegia, milles arvestatakse konkurentsivõimet ning sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme: oktoobris võttis nõukogu vastu ELi kaubandusabistrateegia; komisjon ja liikmesriigid võtavad konkreetseid järelmeetmeid; 16 miljonit eurot on eraldatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) edasiseks integreerumiseks Maailma Kaubandusorganisatsiooni ning täiendavaks toetuseks tõhustatud integreeritud raamistikule; käimas on kümnenda Euroopa Arengufondi piirkondlik programmitöö, mille raames pööratakse suurt tähelepanu kaubandusele ja majanduspartnerluslepingutega seotud abile. Majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimine: kõikehõlmavad majanduspartnerluslepingud on parafeeritud kõigi Kariibi ühenduse liikmesriikidega; Vaikse ookeani AKV riikidega sõlmitud vahelepingule on alla kirjutanud Paapua Uus-Guinea ja Fidži; seitsme Aafrika riigiga, Ida-Aafrika Ühenduse ning Ida- ja Lõuna-Aafrika grupiga on sõlmitud vahelepingud; Gabon ja Kongo Vabariik on huvitatud ühinemisest vahelepinguga; tegevus- ja ajakava kõikehõlmavate majanduslepingute sõlmimiseks 2008. aastal on kehtestatud. Euroopa naabruspoliitika tugevdamine. Uute kordade ettevalmistamine Ukraina, Moldova ja Iisraeliga. ELi osaluse tõhustamine Musta mere koostöös: märtsis algasid läbirääkimised ELi ja Ukraina vahelise uue tõhustatud lepingu üle; aprillis esitati piirkondlik koostööalgatus Musta mere sünergia; septembris toimus esimene Euroopa naabruspoliitika ministrite konverents kõigi ELi ja Euroopa naabruspoliitika riikidega; detsembris ilmus teatis Tõhus Euroopa naabruspoliitika. Läbirääkimised assotsieerimislepingu üle partneritega Aasias ja Ladina-Ameerikas. Edu saavutamine läbirääkimistel Venemaa, Hiina ja Ukrainaga: läbirääkimised assotsieerimislepingu üle Andide Ühenduse ja Kesk-Ameerikaga on alanud; läbirääkimised Ukrainaga on alanud ning edu on saavutatud läbirääkimistel Venemaaga (sealhulgas kaks tippkohtumist) ja Hiinaga (sealhulgas üks tippkohtumine). Euroopa julgeolekustrateegia ning stabiliseerimispüüdluste jätkamine Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias: ÜRO kavandab edendada kogu oma süsteemi sidusust, mida toetatakse eelkõige algatuse Ühtne tegutsemine kaudu kaheksas katseriigis; 2007. aastal tehti Palestiina rahvale kättesaadavaks rohkem kui 550 miljonit eurot; ajutine rahvusvaheline mehhanism jätkus kogu aasta vältel (EÜ rahastamine ulatus 350 miljoni euroni); jätkati rahupartnerlusprogrammi; jätkati abi andmist Afganistanile (EÜ rahastamine ulatus peaaegu 196 miljoni euroni). LISAKS EESPOOL NIMETATUD EESMÄRKIDELE ON KOMISJON SAAVUTANUD EDU JÄRGMISTES VALDKONDADES, MIS OLID KA OSA TEMA STRATEEGILISTEST ALGATUSTEST 2007. AASTAL: Erasmus Mundus II loomine: juulis kiideti heaks programmi Erasmus Mundus II loomine ligikaudu 950 miljoni euro suuruse eelarvega viieks aastaks. Teatis täiendavuse, tööjaotuse ja arenguabi suurendamise kohta: 15. mail võeti vastu ELi tegevusjuhend vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas. Teatis, milles vaadatakse läbi ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukord: detsembris toimunud Lissaboni tippkohtumisel võeti vastu ELi-Aafrika partnerlus; 2008. aastal avaldatakse teatis ELi-Aafrika ühisstrateegia rakendamise kohta. |

- [pic]

[pic]

[pic]

[1] OECD arenguabikomitee sektorikoodid on 112 (algharidus), 113 (põhiharidus) ja 122 (esmatasandi tervishoid).

[2] Vt ka tabel 6.14.