Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Hispaanias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.

(3) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning andis asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 kohaselt välja soovituse kõrvaldada ülemäärane puudujääk hiljemalt 2012. aastaks.

(4) Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et on võetud tõhusad meetmed ja et pärast nimetatud soovituse vastuvõtmist on esinenud ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 võtta vastu muudetud soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Selleks et viia valitsemissektori eelarve puudujääk 2013. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, soovitati eelarvepositsiooni aastatel 2010–2013 tugevdada aastas keskmiselt üle 1,5 % SKPst. Eelarvepositsiooni iga-aastase keskmise parandamise arvutamisel võeti aluseks komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis esitatud 2011. aasta eelarvepuudujääk. Seejärel arvutati välja, kui palju on kogu eelarvepositsiooni vaja parandada, et saavutada tähtajaks kavandatud nominaalne eelarvepuudujääk 3 % SKPst, eeldades SKP lõhe järk-järgulist kõrvaldamist 2015. aastaks.

(5) 15. juunil 2010 järeldas komisjon, et Hispaania on vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid oma valitsemissektori puudujäägi viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et seetõttu ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem meetmeid võtta.

(6) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu komisjoni soovituse alusel juhul, kui on võetud tõhusad meetmed ja kui ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast selle soovituse vastuvõtmist, teha otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel vastu muudetud soovitus. Eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate ootamatute tõsiste majanduslike sündmuste esinemist hinnatakse nõukogu soovituse aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes.

(7) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel. Lisaks sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

(8) Pärast tuntavat majanduslangust 2009. aastal, kui reaalne SKP vähenes 3,7 %, jätkus majanduslangus ka 2010. aastal, ehkki see oli vaid –0,1 %. Positiivse majanduskasvuni (0,7 %) jõuti 2011. aastal tulenevalt Hispaania ekspordi kasvust, mida toetas Hispaania majanduse konkurentsivõime paranemine, ja impordi vähenemisest, mis oli seotud madala sisenõudlusega. Kuid vastavalt komisjoni talituste Hispaania 2012.–2013. aasta majandusväljavaateid käsitlevatele viimastele ajakohastatud prognoosidele, millega ajakohastati 2012. aasta kevadprognoosi, mis hõlmas 2012. aasta mai lõpus piirkondlikul tasandil võetud eelarvemeetmeid ja viimaseid majandus- ja eelarvealaseid suundumusi, on tõenäoline, et Hispaania satub taas majanduslangusse ning majanduskasv jääb nii 2012. kui ka 2013. aastal negatiivseks. Nii era- kui ka avaliku sektori finantsvõimenduse vähendamine ja suur tööpuudus pärsivad tugevalt sisenõudlust. Lisaks sellele ei võimalda rahvusvahelise majanduskeskkonna nõrgenemine välisnõudlusel korvata nõrka sisenõudlust, mis viib Hispaania majanduse languseni.

(9) Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 11,2 %-lt SKPst 2009. aastal 9,3%ni SKPst 2010. aastal. Eelarvepositsiooni paranemisele aitas kaasa nii kogukulutuste kärpimine kui ka kogutulu suurenemine peamiselt tänu kaalutlusõiguse alusel võetud meetmetele. 2011. aastal oli eelarvepuudujääk oodatust tunduvalt suurem – 8,5 % SKPst eesmärgiks seatud 6 % asemel SKPst. Hispaania teatas Eurostatile 17. mail 2012, et valitsemissektori 2011. aasta eelarve puudujääki võidakse korrigeerida suuremaks umbes 0,4 % võrra SKPst, tulenevalt autonoomsete piirkondade esitatud uuest teabest teatavate kulukirjete kohta, mida ei olnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasesse 2012. aasta märtsi teatisesse lisatud. Ligikaudu kaks kolmandikku kõrvalekalletest 2011. aasta eelarvest toimusid piirkondlikul tasandil; keskvalitsuse ja sotsiaalkindlustuse puhul oli kõrvalekaldeid palju vähem. Eelarvest kõrvalekaldeid selgitati peamiselt oodatust väiksemate tuludega, mille põhjuseks oli 2011. aasta stabiilsusprogrammis ettenähtust ebasoodsam majanduskeskkond ja majanduskasvu komponentidest laekunud väiksem maksutulu, ning samas piirati ülekulusid.

(10) Vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori 2012. aasta prognoositav eelarvepuudujääk 6,3 % SKPst, mis on võrreldav 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta eelarveseaduse eelnõu kohase prognoositava puudujäägiga 5,3 % SKPst. Eelarveseaduse eelnõu põhineb tulusid suurendavatel meetmetel, mis hõlmavad peamiselt otseste maksude, näiteks üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu tõstmist ning maksuamnestiat. Mõni nimetatud meetmetest, näiteks tulumaksu tõstmine, on välja kuulutatud ajutisena (piirdub 2012. ja 2013. aastaga) või on ühekordse mõjuga, näiteks ettevõtte tulumaksu tasumise süsteemi muutmine 2012. aastal ja maksuamnestia. Eelarveseaduse eelnõu ja programmiga nähakse ette kogukulutuste vähendamine nii kapitali- kui ka jooksvate kulude põhjalike kärbete abil, sealhulgas kokkuhoiu abil tervishoiu- ja hariduse valdkonnas piirkondlikul tasandil. Prognoositud kõrvalekalle eesmärgist 2012. aastal on seotud peamiselt maksutulu oodatava vähenemisega eelkõige sotsiaalkindlustuse valdkonnas ning kõrgemate sotsiaalkuludega, mis on tingitud makromajandusliku väljavaate halvenemisest, vähem maksutulu andvatest majanduskasvu komponentidest ja tööturu olukorra tuntavast halvenemisest. Kõnealune eelarveprognoos on siiski seotud suurte riskidega. Majanduskriisi edasine süvenemine ja piirkondlikul tasandil avalduvad rakendamisega seotud riskid, mis tulenevad asjaolust, et paljusid eelarvemeetmeid kohaldatakse üksnes teataval osal aastast, võivad tähendada veelgi suuremat kõrvalekallet. Ka asjaolu, et Hispaania majandust tuleb jätkuvalt tasakaalustada suletud sektorist avatud sektori suunas, toob kaasa riski, et majanduskasv muutub vähem maksutulu andvaks. 2012. aasta esimeste kuude värsked eelarvetulemuste näitajad osutavad tulude jätkuvale vähenemisele ja vajadusele rakendada viivitamata täiendavaid struktuurimeetmeid.

(11) Vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori prognoositav eelarvepuudujääk võrreldes algse eesmärgiga 3 % SKPst 2013. aastal 6,1 % SKPst, eeldusel, et poliitikat ei muudeta ja et reaalne SKP väheneb eelmise aastaga võrreldes oodatavalt 0,3 %. 2012. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse tootmis- ja impordimaksudest saadava tulu tuntavat suurenemist, mida ei toeta veel konkreetsed meetmed, kuid mis korvab eelduste kohaselt osaliselt ka madalamad tööjõumaksud. Programm hõlmab ka seni veel täielikult täpsustamata kulukärpeid eelkõige hariduse ja tervishoiu valdkonnas piirkondlikul tasandil. 2014. ja 2015. aastaks kavandatud jätkuvat konsolideerimist ei ole veel piisavalt toetatud meetmetega, et saavutada kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärk, ja stabiilsusprogrammi on lisatud vähe konkreetseid meetmeid.

(12) Komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosist nähtub, et strukturaalne eelarvepuudujääk oli 2009. aastal 8,7 %, 2010. aastal 7,3 % ja 2011. aastal 7,0 % SKPst. 2012. aastal on see oodatavalt 4,3 % SKPst. See eeldab eelarvepositsiooni paranemist aastatel 2010–2012 keskmiselt 1,5 % SKPst, mis vastab nõukogu 2010.–2013. aastaks esitatud miinimumnõudele parandada eelarvepositsiooni aastas keskmiselt üle 1,5 % SKPst. Kui võtta arvesse makromajandusliku stsenaariumi muutust, mis on toimunud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituste aluseks olevate prognooside ja praeguse prognoosi vahelisel ajal, on eelarvepositsiooni aastatel 2010–2012 aastas SKP suhtes hinnanguliselt parandatud keskmiselt 0,5 protsendipunkti võrra rohkem. Seega on Hispaania seoses struktuurse eelarvepuudujäägi kohta kuni 2012. aastani tehtud kavadega võtnud seni tõhusaid meetmeid.

(13) Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile, mis oli aluseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, oli oodata Hispaania majanduse 0,8 %-list langust 2010. aastal ja 1 %-list kasvu 2011. aastal. 2012. ja 2013. aasta jäid nimetatud prognoosi ajahorisondist väljapoole, kuid lähtudes hüpoteesist, et negatiivne SKP suur lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks, oodati 2012. ja 2013. aastaks suuremat majanduskasvu kui 2011. aastaks. 2010. ja 2011. aasta reaalse SKP tulemus oli pisut positiivsem kui 2009. aasta sügisprognoosis eeldati. Majanduskasvu komponendid andsid oodatust siiski vähem maksutulu, sest sisenõudluse kogupanus 2010. ja 2011. aastal oli –2,7 protsendipunkti SKPst, võrreldes –1,1 protsendipunkti suuruse prognoosiga; see tulenes suletud sektori oodatust kiiremast langusest. Komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoos 2012. ja 2013. aastaks näitab, et Hispaania majanduses on oodata tõsiseid probleeme, mida ei nähtud ette 2009. aasta sügisprognoosis. Kui 2009. aasta sügisprognoosis eeldati 2012. ja 2013. aastaks tugevalt üle 1 %-list kasvumäära aastas, siis viimased prognoosid näitavad vastavalt –1,9 ja –0,3 %-list kasvumäära eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Lisaks sellele majanduskasv tõenäoliselt jätkub netovälisnõudluse toel koos jätkuvalt negatiivse mõjuga maksutuludele.

(14) Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2011. aastal 68,5 %ni SKPst ning vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile tõuseb see poliitika muutmata jätmise korral 2012. aastal eeldatavalt 80,9 %ni SKPst ja 2013. aastal 86,8 %ni, ületades seega igal aastal aluslepingu kohase kontrollväärtuse. Kõnealuse võlasuhte kasvu peamiseks põhjuseks on kõrgemad intressimaksed ja väiksemal määral ka esmase puudujäägi dünaamika. Võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja on 2012. aastal suur, andes kasvusse 5,4 protsendipunkti suuruse panuse SKPst, ning see on seotud kavaga tasuda avaliku sektori asutuste teenuseosutajate arved ja muu laenujääk. Makromajandusliku stsenaariumi ja eelarve-eesmärkide ning täiendavate finantssektori päästemeetmetega seotud riskid võivad põhjustada valitsemissektori võla jätkuvat suurenemist.

(15) Eelarvepositsioon on võrreldes nõukogu varasema soovituse koostamise ajaga oluliselt halvenenud, mille põhjuseks on oodatust halvem ja ka vähem maksutulu andev majandusväljavaade. Lisaks sellele mõjutab suur majanduslangus väga negatiivselt ka tööhõivet ja töötust. Sellel on negatiivne mõju nii tulude kui ka kulude poolele sotsiaalkindlustusmaksete puudujäägi ja kõrgemate sotsiaaltoetuste näol. Kõiki nimetatud tegureid arvesse võttes ja eelkõige seetõttu, et eelarveväljavaade on pärast nõukogu algse, ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovituse tegemist märkimisväärselt halvenenud, oleks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks lisa-aasta andmine põhjendatud.

(16) Lisa-aasta andmine ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks eeldab, et saavutatakse valitsemissektori eelarve puudujäägi vahe-eesmärgid, mis on 2012. aastal 6,3 % SKPst, 2013. aastal 4,5 % SKPst ja 2014. aastal 2,8 % SKPst. Komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosi alusel tuleb struktuurset eelarvetasakaalu valitsemissektori kõnealustest eelarve-eesmärkidest tulenevalt parandada 2,7 % võrra SKPst 2012. aastal, 2,5 % võrra SKPst 2013. aastal ja 1,9 % võrra SKPst 2014. aastal. Võttes arvesse värskeid andmeid 2012. aasta esimeste kuude eelarvetulemuste kohta, on eelarve puudujäägi eesmärgi saavutamiseks 2012. aastal vaja võtta lisameetmeid. Olukorda tuleb hoolikalt jälgida ja kui peaks esinema edasisi kõrvalekaldeid, tuleb aegsasti võtta täiendavad parandusmeetmed.

(17) Arvestades tõsist turusurvet Hispaania riigivõlale, tuleb eelarve konsolideerimise usaldusväärsust tõsta väljakuulutatud mitmeaastase eelarvekava vastuvõtmisega aastateks 2013–2014 käesoleva aasta juuli lõpuks. Selleks tuleks üksikasjalikult täpsustada kõik struktuurimeetmed, mis on vajalikud eelarve-eesmärkide saavutamiseks 2013. ja 2014. aastal, ning kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist, kui majandus- ja eelarvetingimused osutuvad oodatust paremaks. Kuna õigeaegsete meetmete võtmine on oluline, et vältida kõrvalekallete ohtu tulevikus, on lühem kolmekuuline tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks põhjendatud.

(18) 10. juulil võttis nõukogu vastu Hispaaniale suunatud riigipõhised soovitused, millest esimene põhines muu hulgas Hispaania riikliku reformikava hindamisel ja Hispaania stabiilsusprogrammil aastateks 2012–2015. Nimetatud soovituses nõutakse eelarve tasakaalu seaduse ranget kohaldamist ja tugevate eelarvemeetmete võtmist piirkondlikul tasandil. See leevendaks piirkondliku tasandi riske kavast kõrvale kalduda. Arvestades Hispaania rahanduse detsentraliseeritust, on väga oluline tugev fiskaalne ja institutsionaalne raamistik. Nimetatud raamistikku saaks tugevdada ka sellise sõltumatu fiskaalinstitutsiooni asutamisega, mis tegeleks analüüside koostamise, nõustamise ja eelarvepoliitika järelevalvega. Eelarvestrateegiale avalduvad ka sellised ohud nagu eelarvest kinnipidamine piirkondlike valitsuste poolt, pidades silmas neil viimasel ajal esinenud raskusi seda teha, samuti tulude suurem tundlikkus toimuvate struktuursete kohanduste suhtes, maksuamnestia ebakindel mõju tuludele ja võimalikud täiendavad finantseerimisasutuste päästeoperatsioonid.

(19) Lisaks sellele, et vaadatakse korrapäraselt läbi Hispaania finantssektori rekapitaliseerimise kava, millele osutatakse euroala tippkohtumisel 29. juunil 2012 tehtud avalduses, antakse iga kolme kuu järel aru ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud kohustuste rakendamisel tehtud edusammudest.

(20) Hispaania on täitnud määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimused, et pikendataks valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

(1) Hispaania ametiasutused peaksid kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2014. aastaks.

(2) Hispaania ametiasutused peavad selleks, et viia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2014. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, parandama struktuurset eelarvepositsiooni 2012. aastal 2,7 % võrra SKPst, 2013. aastal 2,5 % SKPst ja 2014. aastal 1,9 % SKPst, lähtudes komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosist. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk peaks olema 2012. aastaks 6,3 % SKPst, 2013. aastaks 4,5 % SKPst ja 2014. aastaks 2,8 % SKPst.

(3) Hispaania ametiasutused peaksid rakendama 2012. aasta eelarve ja autonoomsete piirkondade tasakaalustamiskavade raames vastu võetud meetmeid ning võtma 2012. aasta juuli lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013−2014, sealhulgas keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on üksikasjalikult esitatud struktuurimeetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks. Võttes arvesse 2012. aasta esimeste kuude värskeid eelarvetulemuste andmeid, võtta 2012. aastal viivitamata lisameetmeid, et tagada 2012. aasta eelarvekavade täitmine. Olla valmis võtma täiendavaid meetmeid juhul, kui eelarvekavadega seotud riskid realiseeruvad. Kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist 2013. ja 2014. aastal juhul, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad oodatust paremaks.

(4) Nõukogu kehtestab Hispaania valitsusele kolme kuu pikkuse tähtaja tõhusate meetmete võtmiseks ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.

Lisaks soovituses (4) ettenähtud aruandele ja finantssektori rekapitaliseerimise kavale, millele osutati euroala tippkohtumisel 29. juunil 2012 tehtud avalduses, peaksid Hispaania ametiasutused andma aru nimetatud soovituste rakendamisel tehtud edusammudest iga kolme kuu järel ja ka kuni 2015. aastani koostatavate stabiilsusprogrammide eraldi peatükis.

Lisaks sellele peaksid Hispaania ametiasutused rangelt kohaldama eelarve tasakaalu seaduse uusi sätteid, mis käsitlevad eelarve täitmise läbipaistvust ja kontrolli. Samuti palub nõukogu Hispaanial kooskõlas Euroopa poolaasta raames antud riigipõhiste soovitustega asutada sõltumatu fiskaalinstitutsioon, mis tegeleks analüüside koostamise, nõustamise ja eelarvepoliitika järelevalvega, järgiks oma keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvust ja jälgiks aastaringselt, et eelarve-eesmärkidest peetakse kinni valitsemissektori kõigil tasanditel. Käesolev soovitus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja