Ettepanek: Nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega /* KOM/2005/0148 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 18.04.2005 KOM(2005)148 lõplik Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Nõukogu määrusega (EÜ) nr 27/2005 määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes vetes, kus on kehtestatud püügipiirangud. 1. 14. veebruaril 2005. aastal teavitasid Gröönimaa ametivõimud komisjoni, et ühendusel on 2005. aastal Gröönimaa vetes 1000 tonni atlandi arktikakrabi püügi õigus. Uute kalapüügivõimaluste rakendamiseks ühenduse õigusaktides tuleks võtta vajalikud meetmed. 2. 15. veebruaril 2005. aastal lõpetasid ühendus ja Island iga-aastased kalandusalased nõupidamised seoses vastastikuste püügivõimalustega 2005. aastal. Nõupidamiste tulemuste rakendamiseks ühenduse õigusaktides tuleks võtta vajalikud meetmed. 3. Erand määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa I tabelis kajastatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvust laevade suhtes, mis kasutavad 120 mm ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivaknaid, oli esialgu kavandatud üksnes Kattegati ja Skagerraki jaoks. Püügivahendite liiga paljudesse kategooriatesse jaotamise tulemusena on nimetatud päevade arvu Kattegatis ja Skagerrakis vähendatud 22 päevalt 2004. aastal 12 päevale juhul, kui püük toimub ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga, või 9 päevale, kui püük toimub ilma selleta, mis kajastab väga olulist püügikoormuse langust. Põhjameres tooksid 12 päeva siiski kaasa püügikoormuse kasvu võrreldes 2004. aastal lubatud 10 päevaga, mida ei saa põhjendada ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivakna kasutuselevõtmisega ning mis oleks vastuolus nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks)[1] artikliga 8. Põhjameres 120 mm ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivakendega püünistega kalastavate laevade püügipäevi tuleks seepärast vähendada 9 päevale. 4. IVc lisas on tehniline viga, mis tähendab, et kui laev kalastab IVc lisas sätestatud korras, ei saa ta seejärel kasutada ühtegi püügipäeva IVa lisa alusel isegi siis, kui tal on kasutamata püügipäevi mõlemas piirkonnas. Nimetatud viga tuleb parandada. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2270/2004 määratakse kindlaks ühenduse kalalaevade püügivõimalused teatavate süvamereliikide osas aastateks 2005-2006. 1. Süsisabapüük Assooride piirkonnas hõlmab süvamerehaide kaaspüüki. Selleks et vältida tarbetut vette tagasi laskmist, on asjakohane kehtestada nimetatud liikidele kaaspüügikvoodid. Süsisaba kogupüük Assooride vetes ulatub hinnanguliselt 700 tonnini, millega kaasneb ligikaudu 120 tonni süvamerehaide püük. Süvamerehaide otsepüük ei ole lubatud. 2. Kalju-tömppeakala püügivõimalused ICESi Vb rajoonis ning VI ja VII alapiirkonnas olid liikmesriikidele valesti eraldatud ja neid tuleks parandada. Nõukogul palutakse võtta käesolev ettepanek vastu niipea kui võimalik, et kalurid saaksid kavandada oma tegevust käesolevaks kalastushooajaks. Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[2] eriti selle artiklit 20, võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks,[3] eriti selle artiklit 8, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4] ning arvestades järgmist: 1. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 27/2005[5] määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. 2. Ühendus on Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel sõlmitud kalandust ja merekeskkonda käsitlevas kokkuleppes[6] sätestatud korras pidanud Islandiga nõu 2005. aasta kalapüügiõiguste üle. Nõupidamiste tulemused tuleb rakendada määruses (EÜ) nr 27/2005. 3. Gröönimaa ametivõimud on komisjonile teatanud, et ühendusel on Gröönimaa vetes 1000 tonni arktikakrabi püügi õigus. 4. Täiendavate püügipäevade eraldamine kalendrikuu kohta Põhjameres püügiks veetavate püünistega, millel on 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknad, ei ole kooskõlas nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks)[7] artikliga 8. Põhjameri tuleks seepärast välja jätta selliste piirkondade loetelust, millele nimetatud lisapäevi eraldatakse. 5. Süvamerehaide püügivõimalusi ICESi X alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) tuleks suurendada 120 tonnini, lubades seeläbi lossida teistel püükidel vältimatu kaaspüügina saadud süvamerehaisid. 6. Nõukogu määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa ja IVc lisas määratletud püügipiirkondade vahel kalastamise koostoime eeskirjad ei tohiks takistada laeval kasutada IVa lisas esitatud maksimaalset püügipäevade arvu. Kõnealuseid eeskirju tuleks seepärast muuta. 7. Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004 määratakse 2005. ja 2006. aastaks kindlaks ühenduse kalalaevade püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas.[8] 8. Kalju-tömppeakala püügivõimalused ICESi Vb rajooni VI ja VII alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) olid määruses (EÜ) nr 2270/2004 arvestatud ebasobival viisil ja neid tuleks parandada. 9. Määrusi (EÜ) nr 27/2005 ja (EÜ) nr 2270/2004 tuleks seepärast vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 27/2005 muutmine Määrust (EÜ) nr 27/2005 muudetakse järgmiselt: 1) Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel ning vastavalt artiklites 9, 16 ja 17 kehtestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi alla.“ 2) Artiklile 9 lisatakse järgmine lõik: „Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega: Edelapiirkond 1. 63°12' N ja 23°05' W, koordinaadid 62°00' N ja 26°00' W 2. 62°58' N ja 22°25' W 3. 63°06' N ja 21°30' W 4. 63°03' N ja 21°00' W, sealt 180°00' S; Kagupiirkond 1. 63°14' N ja 10°40' W 2. 63°14' N ja 11°23' W 3. 63°35' N ja 12°21' W 4. 64°00' N ja 12°30' W 5. 63°53' N ja 13°30' W 6. 63°36' N ja 14°30' W 7. 7. 63°10' N ja 17°00' W, sealt 180°00' S.“ 3) IC, III, IVa ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 2270/2004 muutmine Määruse (EÜ) nr 2270/2004 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. Artikkel 3 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Määruse (EÜ) nr 27/2005 lisasid muudetakse järgmiselt. 1) IC lisa muudetakse järgmiselt: a) NAFO 0, 1 vööndi (Gröönimaa veed) liiki arktikakrabi käsitlev kanne asendatakse järgmisega: „Liigid: | Arktikakrabi | Piirkond: | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed) | Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN | Iirimaa | 125 | Hispaania | 875 | EÜ | 1000 | Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata | TAC | Ei kohaldata“ | b) V, XIV vööndi (Gröönimaa veed) liiki moiva käsitlev kanne asendatakse järgmisega: „Liigid: | Moiva | Piirkond: | V, XIV (Gröönimaa veed) | Mallotus villosus | CAP/514GRN | Kõik liikmesriigid | 0 | EÜ | 50 050 | (1) (2) | TAC | Ei kohaldata | (1) Sellest 45 930 tonni eraldatakse Islandile. (2) Püük enne 30. aprilli 2005. a“ | c) Va vööndi (Islandi veed) liiki meriahven käsitleva kande järele lisatakse järgmine kanne: „Liigid: | Meriahvenad | Piirkond: | Va (Islandi veed) | Sebastes spp. | RED/05A-IS | Belgia | 100 | (1)(2) | Saksamaa | 1690 | (1)(2) | Prantsusmaa | 50 | (1)(2) | Ühendkuningriik | 1160 | (1)(2) | EÜ | 3000 | (1)(2) | TAC | Mittekohaldatav | __________ | (1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). | (2) Püük ajavahemikul juulist detsembrini.“ | 2) IVa lisa II tabel asendatakse järgmisega: „II tabel Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimused Pindala | Punktis 4 määratletud püügivahendid | Laeva püügiprotsent 2002. aastal* | Päevad | Punktis 2 määratletud piirkond | 4a, 4e | Alla 5% igast tursa-, merikeele ja atlandi merilesta kogusest | Päevapiirangut ei ole** | Punktis 2 määratletud piirkond | 4a, 4b | Alla 5% turska | 100–120 mm kuni 13 päeva ≥ 120 mm kuni 14 päeva | Kattegat ja Põhjameri | 4c püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm | Alla 5% turska ja enam kui 5% harilikku kammeljat ja merivarblast | Kuni 15 päeva | Kattegat ja Skagerrak | 4a 120 mm ruudukujulise võrgusilmaga selektiivaknaga*** | puudub | 12 päeva; | La Manche'i idaosa | 4c abarad võrgusilma suurusega 110 mm või väiksem | Sadamast kuni 24 tundi ära olnud laevad | 19 päeva | * Vastavalt EÜ püügipäevikule – keskmine aasta lossitud kogus eluskaalu põhjal. ** Laev võib püügipiirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel. *** Laevad, mille suhtes kohaldatakse käesolevat erandit, peavad vastama käesoleva lisa 1. liites sätestatud tingimustele.“ 3) IVc lisa punkti 6 alapunkt a asendatakse järgmisega: „6. a) Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis. Kui laev liigub püügireisi ajal ühest püügipiirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast. Päevade arv, mil laev viibib üldpiirkonnas, mille moodustavad käesoleva lisa punktis 2 ja IVa lisa punktis 2 määratletud piirkonnad, ei tohi ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Siiski peab päevade arv, mil laev viibib IVa lisa punktis 2 määratletud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IVa lisaga. I tabel. Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis: | Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2: | 4a | 4b | 2. La Manche'i lääneosa (ICESi VIIe rajoon). | 20 | 20“ | 4) VI lisa I osa asendatakse järgmisega: „I OSA KOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD Püügipiirkond | Püügiliik | Litsentside arv | Litsentside jaotumine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv | Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd | Heeringas, põhja pool 62°00' N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 | Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 | Makrell, lõuna pool 62°00' N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1,[9] DK: 26,1 FR: 2,1 NL: 11 | Ei kohaldata | Makrell, lõuna pool 62°00' N, traalnoodapüük | 19 | Ei kohaldata | Makrell, põhja pool 62°00' N, seinnoodapüük | 11[10] | DK: 11 | Ei kohaldata | Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62°00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 | Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili vahelises kalastusvööndis | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 | Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28' N ja ida pool 6°30' W. | 8[11] | 4 | Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märts-31. mai ning 1. oktoober–31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61°20' N ja 62°00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 | Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30' N ja lääne pool 9°00' W ning piirkonnas 7°00' W ja 9°00' W vahel, lõuna pool 60°30' N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30' N ja 7°00' W ning 60°00' N ja 6°00' W kulgevat joont. | 70 | DE: 8,[12] FR: 12,4 UK: 04 | 20[13] | Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | 225 | Põhjaputassuu püügipiirkonnad. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond“. | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 | Õngepüük | 10 | UK : 10 | 6 | Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 | Heeringa püük, põhja pool 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 | Island | Kõik püügiliigid | 18 | 5 | Venemaa Föderatsiooni veed | Kõik püügiliigid | pm | pm | Tursapüük | 7[14] | pm | Kilupüük | pm | pm“ | II LISA Määruse (EÜ) nr 2270/2004 lisa 2. osa muudetakse järgmiselt. 1) X piirkonna (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki süvamerehaid käsitlev kanne asendatakse järgmisega: „Liigid: | Süvamerehaid | Piirkond: | X (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) | Portugal; | 120 | (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. | EÜ(1) | 120“ | 2) Vb, VI, VII piirkondade (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki kalju-tömppeakala käsitlev kanne asendatakse järgmisega: „Liigid: | Kalju-tömppeakala | Piirkond: | Vb, VI, VII (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) | Coryphanoides rupestris | Saksamaa | 10 | (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. | Eesti | 77 | Hispaania | 85 | Prantsusmaa | 4327 | Iirimaa | 341 | Leedu | 99 | Poola | 50 | Ühendkuningriik | 254 | Muud1 | 10 | EÜ | 5253“ | [1] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8. [2] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. [3] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. [6] EÜT L 161, 2.7.1993, lk 1. [7] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8. [8] ELT L 396, 31.12.2004, lk 4. [9] Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul. [10] Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62°00´ N. [11] Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve „igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12-21 miili vahelises kalastusvööndis“ käsitlevate arvude hulgas. [12] Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule. [13] Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest“. [14] Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvatele laevadele.