ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.10.2005 
KOM(2005) 532 lõplik 
  
ÜHENDUSE LISSABONI PROGRAMMI ELLUVIIMINE 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Lissaboni strateegia uus algus...................................................................................... 3 
1.1. Maksud, tõhusus ja konkurentsivõime......................................................................... 4 1.2. Tollipoliitika, üks siseturu alussammastest.................................................................. 4 2. Euroopa muutmine atraktiivsemaks  investeerimis- ja töökohaks................................ 4 
2.1. Siseturu laiendamine ja süvendamine .......................................................................... 4 2.1.1. EL ettevõtete ühtne konso lideeritud maksubaas.......................................................... 5 
2.1.2. Maksukeskkonna lihtsustamine ning ühtse mänguruumi loomine .............................. 5 2.1.3. Sihipärased meetmed piiriüleste maksutõkete eemaldamiseks.................................... 8 2.1.4. Autode maksustamise uus strateegia............................................................................ 9 2.1.5. Maksupettuste ja maksudest kõrvale hoidumisega loodud konkurentsimoonutuste 
vähendamine ................................................................................................................ 9 
2.2. Avatud ja konkurentsivõimelis te turgude tagamine Euroopas ja väljaspool Euroopat
............................................................................................................................... ..... 10 
2.2.1. Võltsimisvastane strateegia........................................................................................ 10 2.2.2. Tollialaste õigusaktide ja tollikoostöö parandamine ning e-tolli edendamine........... 11 2.3. Euroopa ja siseriiklike õigusnormide parandamine ................................................... 12 2.3.1. Käibemaksueeskirjade tänapäevastamine .................................................................. 12 3. Teadmised ja uuendused majanduskasvu nimel ........................................................ 12 3.1. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate i nvesteeringute suurendamine ja tõhustamine
............................................................................................................................... ..... 12 
3.1.1. Teatis, millega sätestatakse suunised t eadus- ja arendustegevuse maksusoodustuste 
kohta.......................................................................................................................... . 13 
3.2. Ressursside säästlik kasutamine................................................................................. 14 3.2.1. Energia-, transpordi- ja keskkonnamaksud................................................................ 14 
 
ET 3   ET ÜHENDUSE LISSABONI PROGRAMMI ELLUVIIMINE 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse 
1. L ISSABONI STRATEEGIA UUS ALGUS  
Komisjon tegi hiljuti ettepa neku Lissaboni strateegia t aaskäivitamiseks, keskendudes 
majanduskasvule ja tööhõivele.1 Sellega toimetulekuks on vaja muuta Euroopa 
atraktiivsemaks nii investeeringut e kui ka töö seisukohalt, edendada  teadmisi ja uuendusi ning 
kujundada poliitika, mis võimaldaks Euroopa et tevõtetel luua rohkem ja paremaid töökohti. 
Nende eesmärkide saavutamisel on maksu- ja to llipoliitikal oluline roll. Need võivad aidata 
kaasa meie majanduse saavutustele, sealhulgas loodusvarade tõhusa kasutamise teel, ning 
meie ettevõtete konkurentsivõimele. Samuti võiva d need luua turgude l suurema konkurentsi, 
edendada kaubandust ning toetada teadmisi ja uuendusi. 
Käesolev teatis esitab olulisimad meetmed  ühenduse maksu- ja tollipoliitika alal , mis 
aitaksid kaasa meie majanduse kiirele struktuu rimuutusele, mida on vaja eespool nimetatud 
eesmärkide saavutamiseks. Seda tehes järgib  see strateegilisi tegevussuundi, mis määrati 
kindlaks teatises kevadisele Euroopa Ülem kogule: „Koostöö majanduskasvu ja tööhõive 
nimel – Lissaboni strateegia uus algus”2. 
Käesoleva teatise eesmärk on visandada laiahaarde liselt nii jätkuvad kui ka vandatavad tolli- ja 
maksumeetmed, mis kujutavad enda st terviklikku algatuste rühma, mis toetab üht EL peamist 
poliitilist kohustust. 
2. jaos esitatakse olulisimad meetme id siseturu süvendamiseks, avatud ja 
konkurentsivõimeliste turgude tagamiseks ning Euroopa ja riiklike õigusaktide 
parandamiseks. 3. jaos esitatakse peamised al gatused selleks, et suur endada ja tõhustada 
investeeringuid teadus- ja are ndustegevusse ning hõlbustada uuendusi ja ressursside säästvat 
kasutamist. (Vt lisatud korralduslike meetmete tabel). Kuna need algatused on oma olemuselt 
erinevad, toimuvad need mitmel eri viisil ja vajaduse korral nende mõju hinnatakse. 
Need algatused aitaksid majanduskasvu uuend ada ning seega luua rohkem ja paremaid 
töökohti. Konkreetsema tööhõivepoliitika osas tuleb märkida, et liikmesriikide tasandil võivad 
maksupoliitika erimeetmed kaasa aidata tööhõive suurendamisele ja sotsiaalset kaasatust soodustava majanduse edendamisele. Tööjõu suhteliselt kõrge maksustamine avaldab 
täiendavate, eeskätt madalat kv alifikatsiooni nõudvate  töökohtade loomisele negatiivset mõju; 
kuid maksubaasi laiendamine suurema hulga inim este töölevõtmise teel on valitsuste jaoks 
siiski kõige tõhusam viis maksumäärasid tõstmata tulusid suurendada. Üleminek 
tööjõumaksudelt tarbimis- ja/või saastemaksude le võib samuti osana laiemast strateegiast 
kaasa aidata tööhõive lisandumisele. 
                                                
 
1 Komisjon, KOM(2005) 330 ja KOM(2005) 24. 
2 Samas. 
 
ET 4   ET 1.1. Maksud, tõhusus ja konkurentsivõime 
Ehkki teatav maksukonkurents võib majandusele kasuks tulla, on igasuguse maksusüsteemi 
peamiseks eesmärgiks saada teatav hulk tulu avalik e teenuste ja sotsiaalsiirete rahastamiseks. 
Seda tuleks teha võimalikult tõhusalt. Maks usüsteemid võivad osutuda kulukaks, majanduse 
vähenenud efektiivsuse (seoses maksude moonutamisega) või maksumaksjate ja maksuametite suurenenud halduskoormuse tõttu. 
Erinevate riiklike maksusüsteemide olemasolu ELs  kujutab endast üsna suurt täiendava kulu 
allikat seoses halduslike maksueeskirjade täitmis ega. See olukord takist ab vahendite tõhusat 
jagamist ning „ühtse mänguruumi” väljakujunemist
3. Tegelikult tähendavad 
topeltmaksustamine, maksudega seotud ettevõ tte ümberkorraldamise kulud ja üldisemad 
erinevused liikmesriikide maksueeskirjade vahel seda, et ettevõtted võivad eelistada tegutseda 
oma riigis, mitte teises liikmesriig is. Need on märkimisväärsed tõkked 
konkurentsivõimelisest siseturust  täieliku kasu saamisel.  Nende tõkete eemaldamine aitaks 
luua uusi võimalusi turuletulija tele ning sellest tulenev konkuren ts kannustaks investeeringuid 
ja uuendusi. Lisaks sellele aitaks selliste  maksutõkete eemaldamisega seotud kulude 
vähendamine kaasa EL tootliku sektori konkurentsivõime parandamisele. 
Maksustamispoliitikal võib samuti olla ennetav roll teadmiste ja uuenduste soodustamisel 
majanduskasvu nimel . Sihipärastest fiskaalmeetmetest saab kasu teadus- ja arendustegevus 
ning samuti üldine majanduskeskkond. Maksukorrald usega saab toetada ka  keskkonna-alaseid 
muutusi, mis toovad kaasa säästlikum ad tootmis- ja tarbimismudelid. 
1.2. Tollipoliitika, üks siseturu tugisammastest. 
Tollipoliitika  mängib kaubanduse soodustamisel  olulist rolli. Kaubanduse mahu kasv 
viimastel aastatel, kaasaegse tarneahela keerukuse, turvalisuse ja ohutusega seotud 
probleemid, kaasatud osapoolte hulk ja kaubavahe tuse kiirus suurendavad oluliselt nõudeid 
kaubandusalasele teabele. 
Lihtsustatud tollialased õigusaktid, ladusad to lliprotsessid ja -protseduurid ning sidusa ja 
koostalitusvõimelise elek troonilise tollisüsteem i loomine tähendab, et  kauplejad hoiavad 
tolliga suheldes kokku raha ja aega. Samal ajal  tagavad arvutistamine ja koostalitusvõime 
kaupade jälgitavuse ja läbipaistvuse nii tolliametite kui ka äriringkondade jaoks. 
2. E UROOPA MUUTMINE ATRAKTIIVSEMAKS INVESTEERIMIS - JA TÖÖKOHAKS  
2.1. Siseturu laiendamine ja süvendamine 
Lissaboni strateegia rõhutab, et endiselt vaja takse võtmereforme siseturu väljaarendamiseks 
ning neile reformidele tuleks pöörata eri list tähelepanu. EL poolt maksupoliitika valdkonnas 
võetud meetmete põhiline osa käsitleb siseturu rajamise ja selle toimimisega seotud küsimusi. Selles kontekstis tuleb rõhutada olulist panus t, mida ühenduse progra mmid Customs 2013 ja 
Fiscalis 2013
4 jätkuvalt annavad siseturu tõrgetet a toimimiseks, eelkõige rahastades 
liikmesriikide infosüsteemide ühendamist tolli- ja maksuvaldkondades. 
                                                 
3 Vt „Euroopa maksu-uuring” (SEK(2004) 1128/2). 
4 Komisjon, KOM(2005) 111. 
 
ET 5   ET Praegu avaldavad riiklike maksusüst eemide toimimise mitmed as pektid negatiivset mõju 
turu integreerumisele  või takistavad ühise turu eeliste  täielikku kasutamist. Kuna praegune 
majanduskeskkond soodustab piiriülest tegevust rohkem kui kaks aastakümmet tagasi, on 
maksutõkked praegu siseturul veelgi ilmsemad. 
Selliste takistuste kõrvaldamine võimaldaks ettevõtetel teha paremaid majandusvalikuid, mis 
põhinevad tegurite tootlikkusel ning  mida teatavate lisakulude mõju  nii palju ei moonuta. See 
tooks kaasa liikmesriikide majanduste to odangu kasvu ning, sõltuvalt asjaomaste 
kaubaturgude olukorrast ja ettevõtete tegelikus t käitumisest, kulude ja hindade vähenemise. 
Selle tagajärjeks omakorda oleks heaolu kasv.  
2.1.1. EL ettevõtete ühtne konsolideeritud maksubaas  
Praegune 25 erineva ja mõni kord koguni vastastikku sobimatu ettevõtete tulumaksu 
süsteemi kooseksisteerimine ELs tekitab de facto täiendavaid eeskirjade täitmisega seotud 
kulusid ning pakub vähe võimalusi piiriülese ks kahjude kompenseerimiseks, isegi kui 
siseriiklikult sellist kahju sageli kompenseerita kse. Seda ei tohiks tõeliselt ühtsel turul 
toimuda. Ehkki oma majandustegevuses (tea dusuuringud, tootmine, laovarud, müük jne) 
käsitavad ettevõtted ELi üha enam ühtse tu runa, on nad maksuküsimuste tõttu kohustatud 
selle siseriiklikeks turgudeks jaotama. 
Ettevõtete maksueeskirjad käsi tavad piiriüleseid tegevusi ELs teisiti ning sageli vähem 
soodsalt kui sarnaseid oma r iigi piires toimuvaid tegevusi. See soodustab omamaist 
investeerimist ning ei soodusta osalemist välismai stes ettevõtetes ja tü tarettevõtete rajamist 
välismaal. Samal ajal loovad siseriiklike süsteemide vahelised vastuolud võimalusi maksustamise vältimiseks. 
Komisjoni poliitika tööks ettevõtete ühtse konsolideeritud maksubaasi  (CCCTB) nimel sai 
alguse 2001. aastal
5 ning see kinnitati 2003. aastal6. CCCTB võimaldaks siseturul tegutsevatel 
ettevõtetel oma maksubaaside arvutamisel erinevates EL liikmesriikides järgida samu 
eeskirju. Komisjon ei kavatse pakkuda välja üh tlustatud ettevõtete tulu maksu määra. Siiski 
lubaks ettevõtete ühtne konso lideeritud maksubaas piiriülest kahjude hüvitamist ning 
lahendaks praegused piiriülese tegevuse ja  kontsernide ümberko rraldamisega seotud 
maksuprobleemid. Tuleks kokku leppida konsolid eeritud maksubaasi jagamise meetodis 
liikmesriikide vahel selliselt, et iga riik võ iks oma osale konsolideeritud baasist kohaldada 
oma maksumäära. See meetod peaks aitama ette võtete tulumaksusüsteemi ELs lihtsustada ja 
läbipaistavamaks muuta. 
See on raske ülesanne, kuid komisjon kavatseb jä rgmise kolme aasta jooksul viia läbi ühtse 
konsolideeritud maksubaasi jaoks vajalikud eeltööd, et aastaks 2008 esitada ühenduse 
õigusakt. 
2.1.2. Maksukeskkonna lihtsustamine ning ühtse mänguruumi loomine 
Eespool esitatud meetme eesmärk on kõrva ldada paljud ettevõtete tulumaksuga seotud 
takistused, millega rahvusvahelised ettevõtted silmitsi seisavad. Piiriülene äritegevus ELs 
takerdub siiski ka mitmetesse teistess e maksupoliitika meetmetesse (eelkõige 
käibemaksusüsteemi), millega kehtestatakse rask esti täidetavaid kohustusi ning takistatakse 
                                                 
5 Komisjon, KOM(2001) 582 ja SEK(2001) 1681. 
6 Komisjon, KOM(2003) 726. 
 
ET 6   ET kaubandust ja investeeringuid. Piiriülene tegevus toob kaasa statistiliselt olulise eeskirjade 
täitmisega seotud kulude suur enemise kõigi ettevõtete jaoks7. Eriti mõjutavad sellised tõkked 
väikesi ja keskmise suuruseg a ettevõtteid, kuna eeskirjade täitmisega seotud kulud on VKEde 
jaoks suhteliselt suuremad kui suuremate e ttevõtete jaoks, ning ne ndest takistustest 
vabanemine suurendaks oluliselt VKEde osalus t siseturul, mis praegu on suurettevõtete omast 
palju madalam. Selle tagajärjeks on majandus lik ebatõhusus ning võimalik negatiivne mõju 
majanduskasvule ja töökohtade loomisele. 
a) Käibemaksunõuded Euroopa maksu-uuringu
8 kohaselt on tõsiasi, et 14% VKEde st ja 10% suurettevõtetest ei ole 
tegutsenud käibemaksuga maksustatavatel te gevusaladel liikmesr iikides, kus neil puudub 
püsiv tegevuskoht, täielikult põhjustatud käibemaksunõuetest . Vastuseks esitas komisjon 
2004. aasta oktoobris põhjaliku ettepaneku kehtivate piiriüleste käibemaksunõuete 
lihtsustamiseks , et teha lihtsamaks nende kauplejate elu, kes tarnivad kaupu ja teenused 
teistesse ELi liikmesriikidesse. Ee lkõige sätestatakse ettepanekuga koondsüsteem , mis 
võimaldaks kauplejatel kasutada kogu ELs kõigi  tarnete puhul üht käibemaksukohustuslasena 
registreerimise numbrit ning koostada üks üldi ne käibemaksudeklaratsioon elektroonilise 
portaali jaoks, mille kaudu aruanne  esitataks automaatselt eri l iikmesriikidele, kus kauplejal 
esineb maksustatavat tegevust. Ettepanek sisaldab veel viit lihtsustamismeedet, mis muudaks kauplemise teistes liikmesriikides ettevõtete, eriti VKEde jaoks palju lihtsamaks. Kõnelused 
nõukogus jätkuvad. 
b) Koduriigi maksukorraldus e katseline kohaldamine  
Komisjoni ettevõtete tulumaksu strateegia  kontekstis peeti koduriigi maksukorraldust 
võimalikuks lahenduseks nende maksuküsimuste  jaoks, mis VKEsid nende piiriüleses 
tegevuses enim pärsivad. Koduriig i kontseptsiooni kohaselt kohaldatakse VKEde 
tulumaksustamise suhtes  peamiselt siseturu vastastikuse tunnustamise süsteemi . 
Kvalifitseeruvad ettevõtted koha ldaksid oma asukohariigi ette võtete tulumaksu eeskirju 
tütarettevõtetele ja püsivatele tegevuskohtadele teistes osalevates  liikmesriikides . See ei tooks 
kaasa määrade ühtlustamist, kuna neid kehtesta ks ja kohaldaks endiselt iga liikmesriik ise. 
Komisjon on arvamusel, et seda märkimisväär selt põhjalikult välja arendatud ideed võiks 
tulusalt katsetada, lubades VKEdel kõnealust lä henemist katseliselt viie aasta jooksul 
kasutada. Komisjon kavatseb enne 2005. aasta  lõppu esitada sellet eemalise teatise.  
c) Rahvusvahelisi teenuseid käsitlevad käibemaksueeskirjad Makse käsitlevad õigusaktid tegelevad maja ndusliku tegelikkusega ning on tõhusad üksnes 
juhul, kui neid pidevalt kohandata kse uute arengute ja väljakutse tega. Eriliseks väljakutseks 
on tõsiasi, et üha enam teenuseid on võima lik tarnida rahvusvaheliselt. Ehkki EL on suutnud 
edukalt reageerida mõjule, mis e-kaubandus  ja telekommunikatsiooniteenuste 
liberaliseerimine on käibemaksule avaldanud, tu leb sarnaselt muuta käibemaksueeskirju, mis 
määravad kindlaks muude selliste teenuste osutamise koha, mida on võimalik pakkuda pika 
vahemaa tagant, et kindlustada EL sees ja sell est väljaspool asuvate et tevõtete võrdne olukord 
ning tagada tulu omistamine tarbivale riigile.  
                                                
 
7 Vt „Euroopa maksu-uuring” (SEK(2004) 1128/2). 
8 SEK (2004) 1128/2. 
 
ET 7   ET Komisjon esitas 2003. aastal et tepaneku, mis käsitles maksukohustuslaste vaheliste teenuste 
(B2B) osutamise kohta .9 Seda ettepanekut muudeti hiljuti,  et see hõlmaks ka teenuste 
osutamise kohta  ettevõtte poolt tarbijale osutatavate teenuste (B2C) puhul .10 Muudetud 
ettepanek peaks pärast selle vastuvõtmist kerg endama teistele ette võtetele piiriüleseid 
teenuseid tarnivate ettevõtete käibemak sukoormust, kõrvaldades täiendavad nõuded 
käibemaksukohustuslasena registreerumiseks ning vajaduse kulukate tagasimakseprotseduuride järele. Samuti ai tab see üle saada konkurentsimoonutustest, mis on 
tingitud erinevate käibemaksumäärade kohaldamisest eri liikmesriikides (mille puhul määrade täiendav ühtlustamine on ebatõenäoline) ni ng luua ühtne mänguruu m kolmandate riikide 
ettevõtetega. 
d) Finantsteenuseid käsitlevad käibemaksueeskirjad Käibemaksueeskirjad finantsteenuste kohta  pärinevad 1977. aastast ja sätestavad 
kõnealuse sektori jaoks üldise erandi. See tähendab, et finant sinstitutsioonide poolt nende 
sisendilt makstavat käibemaksu  üldiselt maha ei arvestata ning seega saab sellest 
finantsinstitutsioonide jaoks lõplik kulu. Se llega luuakse lumepalliefekt, mis toob kaasa 
teenuste hinna suurenemise äriklientide jaoks. Olukord võib muutuda veel gi keerukamaks, kui 
finantsasutused ostavad osa oma tegevustest allhanke korras sisse ning kui selliste tarnete suhtes kohaldatakse täiendavat käibemaksu. On ol emas kindlad tõendid selle kohta, et selline 
süsteem on oma olemuselt ebatõhus ja suurendab kulusid.  
Need eeskirjad tuleb üle vaadata , kuna need on kasvavaks pingeallikaks. Lisaks sellele on 
eeskirju võimalik siseriiklikul tasand il erinevalt tõlgendada. Need aegunud 
käibemaksumeetmed on kasvavas vastuolus ühe nduse muude poliitiliste eesmärkidega, nagu 
näiteks finantsteenuste tegevuskava. Käibem aksueeskirjade ettekavatsemata tagajärjed 
takistavad sageli kõnealuse sektori tõhusamat  arengut, mida võiks ühtse üleeuroopalise 
finantsteenuste turu loomise tulemusena eeldada.  
Pärast laialdasi konsultats ioone kõigi huvirühmadega kavatseb komisjon esitada 
seadusandliku ettepaneku kohandada finantsteenus te käibemaksueeskirju ühtse finantsturu 
arenguga.  
e) Riiklike ametiasutuste k onkureerimine eraettevõtjatega 
Samuti vajavad tänapäevastamist eeskirjad, mis näevad ette erandeid avalikku huvi 
pakkuvatele teenustele ning avalik-õiguslike asutuste väljaarvamist käibemaksu 
kohaldamisalast . Praegu kehtivad eeski rjad on aegunud ning ei vasta enam 21. sajandi 
majanduslikule tegelikkusele, kus endised mo nopolid on läbinud liberaliseerimisprotsessi 
ning suured avalike teenuste valdkonnad on osalise lt või täielikult erastatud. See põhjustab 
konkurentsimoonutusi ja majanduslikku ebatõhusus t ning soodustab maksustamise vältimist. 
Komisjon kavatseb muuta praegu kehtivaid käibemaksueeskirju, tehes 2006. aasta lõpuks 
ettepaneku taastada ühtne mänguruum teatavates valdkondades, millesse on kaasatud nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud asutused. 
                                                
 
9 Komisjon, KOM(2003) 822. 
10 Komisjon, KOM(2005) 334. 
 
ET 8   ET 2.1.3. Sihipärased meetmed piiriüle ste maksutõkete eemaldamiseks 
Ettevõtete maksustamise  valdkonnas on komisjon CCCTB rakendamist oodates pakkunud 
mitmeid lahendusi, mille eesmärgiks on maksutõkete eemaldamine. 
a) Piiriüleste kahjude kompenseerimine Piiriüleste kahjude kompenseerimise  puudumine mõjutab üldiselt ärilisi otsuseid, kutsudes 
ettevõtteid üles kas investeerima omamaiselt või tegema piiriüleseid investeeringuid suuremates liikmesriikides, kus neil on tõenäolisemalt olemas maksubaas, mis võimaldab kahjude tasakaalustamist. 
Kuna piiriüleseid kahjusid ühe ettevõtte piir es, st välismaise püsiva tegevuskoha kahjusid, 
võib enamikus liikmesriikides arvestada pe akontori tasandil, näevad üksnes vähesed 
liikmesriigid ette piiriüleste kahjude kontsern isisest kompenseerimist, võimaldades kahju 
kompenseerimist samasse kontserni kuuluvale välisma isele ettevõttele. On ilmselge, et selline 
erinev kohtlemine põhjustab konkurentsimoonutusi.  
Pärast 1990. aasta ettepaneku tagasivõtmist se da küsimust käsitleva direktiivi asjus on 
komisjon alustanud tehnilist arutelu liikmesriikidega teatise esitamiseks varsti pärast seda, kui Euroopa Kohus on edastanud oma otsuse kohtu asja C-446/03 kohta (“Marks & Spencer”), 
mis peaks selles valdkonnas olema eriti asjakohane.  
b) Siirdehinnad Siirdehindade  haldamine teeb eeskirjade täitmise EL ettevõtete jaoks märkimisväärselt 
kulukamaks.
11 Komisjon asutas 2002. aastal EL siirdehindade ühisfoorumi, et leida 
pragmaatilised, mitteseadusandlikud lahendused siirdehindadega seotud probleemidele ELs. Foorum koosneb liikmesriikide maksuametite ja ettevõtete maksuekspertidest. Foorumi esimese aruande järel võttis komisjon vastu teatise, mis sisaldas ettepanekut tegevusjuhendi kohta 2004. aasta vahekohtukonventsi ooni tõhusaks rakendamiseks,
12 ning Euroopa 
Ülemkogu kiitis eelmise aasta detsem bris selle tegevusjuhendi heaks. 
Foorumi teise aruande järel mais 2005 kava tseb komisjon sel aastal pakkuda välja 
tegevusjuhendi ühtse lähenemisviisi kohta ELs asuvate sidusettevõtete siirdehindade 
dokumenteerimisele. Lisaks sellele keskenduv ad komisjoni talitused ja foorumi liikmed 
praegu alternatiivsetele menetlustele maksuvaidluste vältimiseks. 
c) Kapitalimaks Teatavad kaudsed maksud, nagu kapitalimaks  (maks kapitaliühingute kapitali sissemaksetelt) 
on EL-siseselt ettevõtetele selgelt ka hjulikud ning Euroopat atraktiivsemaks 
investeerimispaigaks muutes tuleks need kaot ada. Kapitalimaksu võtmine on eriti kahjustav 
seoses EL ettevõtete ümberkorraldamise ja arendamisega. Samuti on see ebasoodne 
alustavatele ettevõtetele ja neile ettevõtetele, kes oma kapitali suurendavad. Viimastel aastatel on suundumus olnud kapitalimaksu kaotamise poole. Praegu võetakse seda maksu 25 
liikmesriigist vaid kümnes. Järgmisest aastast jätkavad selle võtmist vaid kaheksa liikmesriiki.  
                                                
 
11 Vt „Euroopa maksu-uuring” (SEK(2004) 1128/2). 
12 Komisjon, KOM(2004) 297. 
 
ET 9   ET Seepärast valmistavad komisjoni talitused praegu ette ettepanekut kapitalimaksu direktiivi13 
ümbersõnastamise kohta enne 2006. aasta lõppu. Ümbersõnastamise eesmärk on õigusakti lihtsustamine ja tänapäevastamine ning kap italimaksu järkjärguline likvideerimine EL 
ettevõtete arengu toetamiseks. 
2.1.4. Autode maksustamise uus strateegia 
Euroopa autoturg  on hea näide sektori kohta, mis ei ole veel siseturust täit kasu saanud,  
ning selle üks põhjus on maksustami ne. Pärast 2002. aasta teatist
14 ja ulatuslikku 
konsultatsiooniprotsessi võttis komisjon 5. juulil 2005 vastu uue ettepaneku sõiduautode 
maksustamise kohta15. Selle ettepanekuga kutsutakse üles autode registreerimismaksude 
järkjärgulisele kaotamisele liikmesriiki des ning nende asendamisele aastaste 
liiklusmaksude või muude olemasol evate või uuenduslike uute maksudega . 
Registreerimismaksude järkjärguline kaot amine vähendaks bürokraatiat ning kõrgeid 
tehingukulusid, mida peab kandma tarbija. Sa muti tooks see kõigi et tevõtete jaoks kaasa 
suurema läbipaistvuse ja õiguski ndluse ning vähendaks praegusi  autohindade erinevusi umbes 
ühe viiendiku võrra. 
Ühtlasi on ettepaneku eesmärk vähendada EL autoturu praegust killustumist, mis mõjutab 
piiriülest autodega kauple mist. Praegu on tööstusharu maksudega seotud põhjustel sageli 
kohustatud tootma eri liikmesriikide jaoks er inevaid mudeleid. Ettepanek võimaldaks 
autotööstusele suuremat mastaabisäästu, kui terve siseturu jaoks saab toota samade tehniliste spetsifikaatidega autosid.  
2.1.5. Maksupettuste ja maksudest kõrval ehoidumisega loodud konkurentsmoonutuste 
vähendamine 
Maksupettused  põhjustavad siseturu toimimise märk imisväärset moonutamist, takistavad 
õiglast konkurentsi ning õõnestavad tulusid, mida tuleks kasutada avalike teenuste 
rakendamiseks riiklikul tasandil. Maksupettuste hulga kasv toob kaasa õi guspäraste ettevõtete 
suurenenud maksukoormuse, kuna valitsused on sunnitud korvama tulude puudujäägi.  
Maksusüsteemide toimimine on liikmesriikide pädevuses ja peaks selliseks ka jääma. 
Komisjon usub siiski, et ühise d ja kooskõlastatumad meetodid aitaksid ja julgustaksid 
liikmesriike nende võitluses maksupettustega. Seepärast kaalub komisjon praegu vajadust uue pettustevastase maksupoliitika järele Euro opa tasandil. Kaaluda  võiks mitmesuguseid 
vahendeid, nagu riiklike asutuste  vahelise koostöö parandamin e; takistuste vähendamine 
tõhusa teabevahetuse teelt, parandades näit eks juurdepääsu pangainfole; läbirääkimiste 
edendamine kolmandate riikidega teabevahetusea laste sätete kehtesta miseks; ühendusesisese 
halduskoostöö vahendite kasutamise arendami ne; põhiliste makse kä sitlevate õigusaktide 
parandamine. 
Komisjon tagaks vajaliku kooskõlastamise, seda eelkõige liikmesriikidele kättesaadavate 
halduskoostöö vahendite parandamiseks.  2006. aastal kavatseb komisjon esitada 
selleteemalise teatise. 
                                                
 
13 Nõukogu 17. juuli 1969. aasta direktiiv 69/335/EMÜ muudetud kujul. 
14 Komisjon, KOM(2002) 431. 
15 Komisjon, KOM(2005) 261. 
 
ET 10   ET 2.2. Avatud ja konkurentsivõimeliste turg ude tagamine Euroopas ja väljaspool 
Euroopat 
Euroopa ettevõtted seisavad silmitsi kasvava hulga rahvusvaheliste vä ljakutsetega. Ühtse 
mänguruumi tagamine ELs ja väljaspool seda  soodustaks investeer inguid EL siseturul. 
Seepärast on Lissaboni tegevuskava täitmisek s hädavajalik EL ettevõtete rahvusvahelise 
konkurentsivõime parandamine. 
2.2.1. Võltsimisvastane strateegia 
EL ettevõtete tööstus- ja intellektuaalomandi õigusi rikutakse massiliselt piraatkoopiate ja 
võltsitud toodetega.  Rahvusvahelise Kaubanduskoja pool t 1997. aastal ja OECD poolt 1998. 
aastal läbiviidud uuringute kohaselt: 
• moodustasid võltsingud 5–7% maailma kaubandusest 
• kaotati võltsingute tõttu  Euroopas 200 000 töökohta 
Sellest ajast saati on võltsi ngutega kauplemine oluliselt suurenenud. 2003. aastal kutsusid 
ülemaailmsed majandusliidrid ja valitsuste esi ndajad Davosis (Šveits) üles „massilistele 
jõupingutustele kogu maailmas võitluseks võltsimise vastu, mille käibeks arvatakse praegu olevat enam kui 450 miljardit dollarit aastas”. Er iti oluliseks peeti piirikontrolli tõhustamist. 
EL tollikonfiskeerimiste hulk (enam kui 100 miljonit eset aastas väärtusega üle miljardi euro) 
on viimase viie aasta jooksul kasva nud peaaegu 1000%. Kõik EL majandusvaldkonnad 
peavad üha enam konkureerima selle ebasea dusliku ja ebaõiglase kaubandusega. See 
kaubandus vähendab ka maksutulusid ja asetab ohtu kodanike turvalisuse. 
Tõhusad meetmed intellektu aalomandi õiguste kaitseks  on vajalikud, kui soovitakse 
soodustada investeeringuid tea dus- ja arendustegevusse ning ta gada ühtne mänguruum ELs ja 
väljaspool seda. 
Praktilistele meetmetele tuginev ühtne strateeg ia madala hinnaga ja konkreetse abi andmiseks 
ettevõtetele kõnealuse ohu va stu võitlemiseks nõuab jõulis t sekkumist ühenduse tasandil. 
Samuti tuleb edendada rahvusvahelist koostööd, et  peatada võltsingute tootmine ja eksport 
lähteriikides. Ilma selle toetav a võrgustikuta seisavad ettevõtte d silmitsi aina ebaõiglasemaks 
muutuvama võitlusega uute tootmispiirkondade vastu, mis valmistavad võltsinguid ennenägematus mahus. 
Pärast intellektuaalomandi õiguste jõ ustamise tagamisele suunatud põhjalike 
kriminaalmeetmete
16 esitamist juulis võttis komisjon oktoobris 2005 vastu teatise17, millega 
sätestatakse konkreetsed meetmed, mis võimald avad tolliasutustel laiendatud partnerluse 
kaudu ettevõtetega ja tihedama rahvusvaheli se koostöö abil EL kaubanduspartneritega 
pakkuda tõhusamat kaitset piraat luse ja võltsimise eest.  
                                                 
16 Komisjon, KOM(2005) 276. 
17 Komisjon, KOM(2005) 479. 
 
ET 11   ET 2.2.2. Tollialaste õigusaktide ja tollinõuete  täitmise parandamine ning e-tolli edendamine 
Praeguses rahvusvahelises majanduskeskkonnas, mi da iseloomustab riikide või piirkondade 
elav osalemine rahvusvahelises kaubanduses  majanduskasvu suurendamiseks, on muutunud 
äärmiselt tähtsaks lihtsad, prognoositavad ja ma janduslikult efektiivsed kaupade piiriülese 
liikumisega seotud formaalsused.  Lisaks sellele on tolliasutused väga heal positsioonil 
tagamaks, et import vastaks keskkonnaalasetel e, tervishoiu- ja tehnonõuetele ning et 
kaubanduspoliitika meetmeid jõustatakse tõhusal t. See osa tolli tööst aitab tagada, et 
* kaubanduspartneritega luuakse või taaskeht estatakse ühtne mänguruum ning säilitatakse 
seda, 
* ELs toodetud tundlikud tarbekaubad saavad tä ielikult ära kasutada to otmisstandarditest ja 
asukohast tingitud eeliseid, ning  
* Muutuste pehmendamiseks EÜs võ etud vajalikud kaitsemeetmed on tõhusad. 
2003. aastal võttis komisjon vastu teatise tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberivaba keskkonna 
kohta ning tolli rolli kohta välispiiri ühtsel haldamisel.18 Teatises kirjeldatakse tegevuskava 
tolliprotseduuride põhjalikuks  läbivaatamiseks, mis hõlmab nende lihtsustamist ja 
ühtlustamist, et kasutada täielikult ära in fo- ja kommunikatsioon itehnoloogia (IKT) poolt 
pakutavad võimalused. Üle ühenduse välispiiri liikuvad kaubad tuleb alati tollile esitada. Kohaldatavad protseduurid mõjutavad oluliselt omamaise tööstuse rolli rahvusvahelises kaubanduses ning selle panust omamaisesse majandusse. Kaupade tõhus ja efektiivne 
tollivormistus suurendab omamaise tööstuse osalust ülemaailmsel turul, aitab kaasa selle konkurentsivõimele ning soodustab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalust 
rahvusvahelises kaubanduses, taga des samas turvalisuse. Lisaks  sellele aitab tollialaste 
õigusaktide, tolliprotseduuride ja -protsesside , sealhulgas IT süsteemide ühisstandardite, 
tänapäevastatud tolliseadustiku  ning liikmesriikide operatiivmeetmete kooskõlastamine ja 
kohandamine kaasa lihtsa ja paberivaba ke skkonna loomisele tolli ja kaubanduse jaoks. 
Sellest tänapäevastatud tolliseadustikust, mille  kohta komisjon esitab käesoleva aasta lõpus 
ettepaneku, saab e-tolli õiguslik alustala . See loob õigusliku aluse elektrooniliseks 
andmevahetuseks mitte üksnes liikmesriikide kauplejate ja tolliasutuste, vaid ka teiste kaupade rahvusvahelisse liikumi sse kaasatud haldusasutuste ja ametkondade vahel, nagu on 
ette nähtud komisjoni t eatisega e-valitsuse rolli kohta Euroopa tulevikus.
19 Selle algatuse 
kohaselt peavad kauplejad edastama tolliasu tustele infot vaid ühe korra („ühe luugi ” 
põhimõte) ning kaupu kontrollivad need erinev ad asutused samal ajal ja samas kohas 
(ainukontrolli põhimõte).  
Tõhusa ja efektiivse riskijuhtimise võimaldamisek s peavad kõigi liikmesriikide tolliasutused 
suutma vahetada elektroonilist teavet. Siia  hulka kuuluvad eelkõige saabumis- ja 
väljumiseelsed deklaratsioonid, teave ohtude koht a ning ettevõtjaid puudutav teave. Seepärast 
peavad tollisüsteemid ja -formaalsused olem a lähedased ning liikme sriikide ja komisjoni 
automatiseeritud tollisüsteemid peavad olema sünkroniseeritud. Li saks sellele on kauplejatel 
vaja tolliga suhelda Interneti teel. See tule ks saavutada „kõiki hõlmava juurdepääsu” 
(mitmeplatvormilise juurdepääsu) põhimõtte alusel, nagu on määratletud eespool nimetatud komisjoni teatises e-valitsuse rolli kohta Euroopa tulevikus. 
                                                
 
18 KOM(2003) 452. 
19 Komisjon, KOM(2003) 567. 
 
ET 12   ET 2.3. Euroopa ja siseriiklike õigusnormide parandamine 
2.3.1. Käibemaksueeskirjade tänapäevastamine Paremad õigusnormid on uuendatud Lissabo ni strateegia oluline element. Käibemaksu  
valdkonnas on komisjon teinud mitmeid ettepanekuid , mille eesmärk on reguleeriva 
raamistiku parandamine selleks, et kõrvaldada takistused turu toimimiselt ning edendada konkurentsi.  
6. käibemaksudirektiiviga kehtestatud põhilised käibemaksualased õigusaktid on läbi teinud 
mitmeid muudatusi ning muutunu d keerukateks ja raskesti mõistetavateks. Seepärast on 
komisjon teinud ettepaneku 6. käibemaksudirektiiv ümber sõnastada
20, et sätestada selged 
EL tasandi eeskirjad ettevõtetel e, kes soovivad kaubelda Euroopa Liidus. Selle ettepaneku 
arutelu on nõukogus märkimisväärselt edenenud ning seda jätkatakse, et ettepanek enne 2005. 
aasta lõppu vastu võtta. 
Lisaks sellele saab üha ilmsemaks, et vajatakse käibemaksusüsteemi ühtsemat kohaldamist, et 
hõlbustada ettevõtete tegevust kogu ühenduses. 2004. aastal sätestas nõukogu võimaluse võtta 
vastu meetmeid olemasolevate käibemaksueeskirjade ühtse rakendamise tagamiseks21. Sellel 
uuel õiguslikul alusel komisjoni po olt välja pakutud esimene määrus22 kiideti nõukogu poolt 
hiljuti heaks ning see võetakse peatselt vastu. Komisjon leiab, et  siduvate teiseste 
käibemaksualaste õigusaktide vastuvõtmi se võimaluse laialdasem kasutamine ühenduse 
tasandil aitab suuresti kõrvaldada raskusi, millega puutuvad kokku ettevõtted, mis takerduvad EL käibemaksuseaduste erin evatesse tõlgendustesse. 
Vajadus käibemaksueeskirjade ühtsema kohaldamise järele on eriti ilmne seal, kus erinevad 
tõlgendused võivad viia topeltmaksustamisele  (või mittemaksustamisele). Siiski leidub 
olukordi, kus topeltmaksustamine või kauplejalt sama tehingu eest kahes eri liikmesriigis 
käibemaksu nõudmine võib olla tingitud asjaolust,  et liikmesriigid on er inevatel seisukohtadel 
konkreetse tarne olemuse osas. Sellist asjaolude  erinevat hindamist võib esineda hoolimata 
sellest, et kõnealuste liikmesriikide käibemaksu alased õigusaktid on identsed. Seepärast teeb 
komisjon 2005. aasta lõpuks ettepaneku EL mehhanismiks, mis lahendaks sellise 
topeltmaksustamisolukorra või vähemalt leevendaks seda. 
3. T
EADMISED JA UUENDUSED MAJANDUSKASVU NIMEL  
3.1. Teadus- ja arendustegevusse tehtavat e investeeringute suurendamine ja 
tõhustamine 
Nii majandusteooria kui ka empiiriline anal üüs rõhutavad teadus- ja arendustegevuse 
võtmerolli majanduskasvus. Investeeringud teadus- ja arendustegevusse tekitavad tavaliselt 
lisatoimeid, mille abil investeeringu sotsiaalne tulu on kõrgem kui ettevõtte eratulu. Seega jääks ettevõtete teadus uuringute tase ilma riigi sekkumiseta allapoole optimaalset taset ning ei 
suudaks edendada majanduse täit kasvupotentsiaali.  
Vastavalt sellele sisalduvad Li ssaboni tegevuskavas mitmed teadus- ja arendustegevuse 
edendamiseks mõeldud meetmed. Märtsis 2005 peetud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi 
                                                
 
20 KOM(2004) 246. 
21 Direktiiv 2004/7/EMÜ. 
22 Komisjon, KOM(2004) 641. 
 
ET 13   ET järeldustes sedastatakse, et teadus- ja ar endustegevuse investeeringute „3%“-eesmärk 
„saavutatakse muu hulgas erainves teeringute maksusoodustustega.....” 
3.1.1. Teatis, millega sätestatakse suunised teadus- ja arendusteg evuse maksusoodustuste 
kohta 
Sõltuvalt asjaomase riigi majandustaustast, tead us- ja arendustegevuse võimest ning üldisest 
maksusüsteemist võivad maksusoodustused aidata  reguleerida turul ilmn evaid probleeme ning 
suurendada investeeringuid ettevõtete te adustegevusse, vähendades teadus- ja 
arendustegevuse maksumust. Fiskaalmeetmed võima ldavad ettevõtetel paremini määratleda 
teadus- ja arendustegevuse inve steeringute asjakohast jaotamist projektide ja prioriteetide 
vahel ning pakkuda neile suuremat õigus- ja ka vandamiskindlust. Samuti võimaldavad need 
otsest seost riiklike stiimulite ja erakulutuste suurenemise vahel,  mis on, arvestades erasektori 
teadusuuringute ja uuenduste üldist vähesust Euroopas, otsustava tähtsusega. Teadus- ja 
arendustegevuse maksusoodustuste väärtust tule b siiski käsitleda üldise maksusüsteemi 
kontekstis. Näiteks mõjutab ül dine ettevõtete tulumaksum äärade tase otsustavalt 
maksusoodustuste mõju seoses ettevõtete inve steeringutega teadus- ja arendustegevusse.  
Viimastel aastatel on liikmesriigid võtnud kasutusele mitmesuguseid teadus- ja 
arendustegevuse fiskaalstiimuleid või tugevdan ud olemasolevaid. Viimasel kahel aastal on 
liikmesriigid teadus- ja tehnikauuringute komit ee järelevalve all vahetanud teavet selle 
valdkonna parimate tavade kohta, mis on osa vastastikusest õppeprotsessist, mille eesmärk on suurendada investeeringuid teadus- ja arendus tegevusse. Praegu on liik mesriikides kasutusel 
siiski väga mitmesuguseid teadus- ja arendu stegevuse stiimuleid, mis loob EL tasandil 
kooskõlastamata olukorra. Eeldades, et liikme sriigid seisavad sageli silmitsi sama liiki 
väljakutsetega, võib selline kooskõlastatuse puudu mine tuua kaasa avaliku sektori ressursside 
ebatõhusa jaotamise ning olla takistusek s kogu EL hõlmavale ühtsele mänguruumile.  
Teatis, millega sätest atakse suunised teadus- ja ar endustegevuse maksusoodustuste 
kohta , võiks aidata seda kitsaskohta ületada ning pa rimal juhul aidata liikmesriikidel ühiselt 
leida lahendused ühistele probleemidele ning ko guni töötada välja üksteist tugevdavad teadus- 
ja arendustegevuse stiimulid, luues seeg a EL teadusuuringute valdkonnas teadus- ja 
arendustegevuse jaoks soodsa maksukeskkonna. Riigiabi tegevuskava raames avaldatud 
teadaande kohaselt vaatab komisjon 2006. aastal riigiabi raamistiku läbi, pöörates suuremat 
tähelepanu teadus- ja arendustegevusele ning uue ndusele. Paralleelselt esitatakse teatis, mis 
annab liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas oma üldiste maksusüsteemide raames 
kavandada ja rakendada teadus- ja arendus tegevuse maksustiimuleid, andes neile eelkõige 
selge ülevaate asjakohastest pi irangutest ühenduse õiguses.  
Kõnealune teatis 
• sätestab EL peamised õiguslikud tingimused liikmesriikide teadus- ja 
arendustegevuse maksusoodustustele; 
• rõhutab teadus- ja arendustegevuse maks ustamise ja maksusoodustuste parimaid 
tavasid mõnedes liikmesriikides, mis võiksid olla teistele liikmesriikidele 
eeskujuks ning 
• sätestab vajaduse korral liikmesriiki dele suunatud poliitilise sõnumi ning 
võimalike tulevaste algatuste peamise sisu. 
 
ET 14   ET On selge, et selline teatis kavandatakse nende liikmesriikide aitamiseks, kes soovivad 
maksusoodustusi kasutada, kuid ei kohus tata liikmesriike neid kasutama. 
3.2. Ressursside säästlik kasutamine 
Kaudsed maksud võivad turupõhise vahendina mängi da olulist rolli ressu rsside säästlikul 
kasutamisel Euroopa Liidus. Sobivalt välja töötatud aktsiis või konkreetsed keskkonnaalased 
maksud viivad väliste kes kkonnakulutuste sisestamisel e, andes seega tõhusamaid 
hinnasignaale ning pannes ettevõtteid oma kä itumist vastavalt muutma. Lisaks sellele 
innustab maksustamine ettevõtteid tehnoloogilisi uuendusi kasutama, et vähendada maksukoormat. Ressursside säästvamaks kasutami seks võiks rakendada energia-, transpordi- 
ja keskkonnamakse, eelistatavalt EL kooskõlastatud raamistikus, et vältida 
konkurentsimoonutusi.  
3.2.1. Energia-, transpordi- ja keskkonnamaksud 
Energiatoodete maksustamise direktiiv
23 on andnud liikmesriikidele uue tegevussfäär 
ressursside säästva kasutamise hõlbustamise ks maksude abil. Näiteks võimaldab see 
maksuvähendusi ettevõtetele, kes rakendavad keskkonnakaitse eesmärkide saavutamisele või energiatõhususe suurendamisele viivaid kokkuleppeid.  
a) Kaubanduslikul eesmärgil kasutata va diislikütuse maksustamine 
Kõnealune direktiiv vajab siis ki muutmist, et tõkestada konkurentsi moonutamist 
veoturgudel , mille on põhjustanud kaubanduslikul eesmärgil kasutatava diislikütuse 
maksustamistasemete suured erinevused EL liikmesriikides. Ehkki hiljutine sõeluuring 
seaduseelnõu kohta tõi kaasa kaubanduslikul ee smärgil kasutatavat di islikütust puudutavast 
2002. aasta ettepanekust loobumise
24, kavatseb komisjon enne 2005. aasta lõppu esitada uue 
ettepaneku, milles võetakse arvesse Euroopa Pa rlamendi, nõukogu ja ettevõtete poolt esialgset 
ettepanekut käsitlev ate arutelude käigus tehtud märkusi. 
b) Energia maksustamine 
Lisaks sellele kaalub komisjon, kas teha ettepanek energia maksustamise direktiivi 
muudatuste kohta, et kehtestada ambitsioonikamad keskkonnaalased sihid energia 
maksustamiseks , mille eesmärgiks on väliskulude täielik sisestamine. 2005. aasta rohelises 
raamatus energiatõhususe kohta25 sedastas komisjon, et tuleb k aaluda täiendavaid algatusi, et 
tugevdada maksupoliitika positiivset mõju s uurenenud energiatõhususele. Algatused 
hõlmavad näiteks energiatoodete ja tootmisel ta rbitud elektri ak tsiisimäärade ühtlustamist, 
kuid seda skaala kõrgemas otsa s, ning kõigi aktsiisimäärade automaatse indekseerimise 
sisseviimist. 
c) Autode maksustamine Lisaks tuleb märkida, et punktis 2.1.4. viidat ud hiljuti vastuvõetud autode maksustamise 
ettepanek sisaldab ka sätteid selle kohta, et liikmesriikide automaksude baasi mõjutavad ka 
                                                
 
23 Direktiiv 2003/96/EÜ (ELT L283, 31 .10.2003, lk 51), viimati muudet ud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT 
L157, 30.04.2004, lk100) 
24 KOM(2002) 410. 
25 KOM(2005) 265. 
 
ET 15   ET süsinikdioksiidiheitmed. Fiskaalmeetmed kuj utavad endast ühte kolmest alussambast 
ühenduse strateegiale sõiduautode süsinikdioksiidi  heitkoguste vähendamiseks . Nende 
optimaalne kasutamine koos autotö östuse poolt võetud kohustuste ja tarbija teavitamisega on 
ühenduse eesmärgi – 120 g süsinikdioksiidi kilomeetri kohta - saavutamise seisukohalt 
kriitilise tähtsusega. Süsinikdioksiidi heit koguste vähendamine oleks kooskõlas autode 
säästlikuma energiatarbimisega, mis omakor da annaks positiivse panuse energiatoodete 
tõhusasse kasutamisse ja energiavarude jätkusuutlikusse.  
 
ET 16   ET LISA  
Lissaboni strateegia: vastuvõetud või kaalumisel olevad maksu- ja tollipoliitika 
põhimeetmed  
Euroopa muutmine atraktiivsemaks 
investeerimis- ja töökohaks  Teadmised ja uuendused 
majanduskasvu nimel  
1. Siseturu laiendamine ja süvendamine  1. Teadus- ja arendustegevuse 
investeeringute suurendamine ja tõhustamine  
• EL ettevõtete ühtne konsolideeritud 
maksubaas (2008); 
 
• Maksukeskkonna lihtsustamine 
ning ühtse mänguruumi loomine: 
Käibemaksunõuetele vastavuse 
kohustus: ainukontrolli põhimõte (2004); koduriigi maksukorraldus (2005); käibemaksueeskirjad rahvusvaheliste ja finantsteenuste puhul (2005), (2006); käibemaks ja avalik-õiguslikud asutused (2006); 
• Sihipärased meetmed piiriüleste 
maksutõkete eemaldamiseks: 
piiriülese kahju kompenseerimine 
(2006); siirdehinnad (2005); kapitalimaks (2006); 
• Autode maksustamise uus strateegia 
(2005); 
 
• Maksupettuste ja maksudest 
kõrvalehoidumisega loodud konkurentsimoonutuste vähendamine (2006). • Teatis, millega sätestatakse 
suunised teadus- ja arendustegevuse maksusoodustuste kohta (2006). 
. 
2. Avatud ja konkurentsivõimeliste turgude tagamine Euroopas ja  väljaspool Euroopat  2. Ressursside säästlik kasutamine  
• Võltsimisvastane strateegia (2005); 
• Tollialaste õigusaktide parandamine 
e-tolli edendamiseks (2005). • Energia-, transpordi- ja 
keskkonnamaksud: 
kaubanduslikul eesmärgil kasutatava 
diislikütuse maksustamine (2005); energia maksustamine (2006); autode maksustamine (2005). 
3. Euroopa ja riiklike õigusnormide parandamine   
 
ET 17   ET • Käibemaksueeskirjade 
tänapäevastamine (2005).