ET EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON Brüssel 29.11.2004 SEK(2004) 1449 lõplik Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse lepingu protokolli nr 4, mis käsitleb päritolureegleid - Ühenduse ühise seisukoha eelnõu -

(komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1.1997. aastal loodi ühenduse, Bulgaaria, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariigi, Slovakki Vabariigi, Rumeenia, Leedu, Läti, Eesti, Sloveenia, Islandi, Norra ja Šveitsi (kaasa arvatud Liechtenstein) vahel diagonaalse päritolu kumulatsiooni süsteem ja 1999. aastal laiendati seda Türgile. 2.Toledos 2002. aasta märtsis toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandusministrite kohtumisel lepiti kokku kõnealuse üle-euroopalise päritolu kumulatsiooni süsteemi laiendamises Vahemere piirkonna partneritele järelmeetmena 27. ja 28. novembril 1995. aastal vastuvõetud Barcelona deklaratsiooniga algatatud Barcelona protsessile. 3.Palermos 7. juulil 2003. aastal toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna kaubandusministrite kohtumisel kiitsid ministrid heaks päritolureeglite uue protokolli, mis võimaldab laiendada üle-euroopalist päritolu kumulatsiooni süsteemi Vahemeremaadele. Ministrid palusid asjaomastel partneritel võtta vajalikke meetmeid uue protokolli lisamiseks lepingutele. 4.Eelkõige tuleb ümber sõnastada kumulatsiooni käsitlevad artiklid, kuid kehtestada ka uued sätted päritolu tõendamise kohta, ühtlustada sätted tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keelu kohta, ühtlustada päritolustaatuseta materjalide protokollides kehtestatud töötlemistingimused päritolustaatuse saamiseks ning teha muudatused, mis muudaksid kõikide protokollide sätted ühesugusteks. 5.EÜ ja Taani Fääri saarte ühiskomitee 28. novembril 2003. aasta kohtumise tulemustest lähtuvalt tehakse ettepanek kaasata ka Fääri saared üle-euroopalise ja Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni süsteemi. 6.Arvestades, et erinevused ühenduse ühelt poolt Türgile ja teiselt poolt teistele Euroopa kaubanduspartneritele antud tariifsete soodustuste vahel on kadunud, tehakse ettepanek lubada Türgist pärit põllumajandustoodetel osaleda üle-euroopalises ja Vahemere piirkonna päritolu kumulatsioonis. 7.Sellest lähtuvalt peab ühendus üle-euroopalise- ja Vahemere piirkonna päritolu kumulatsiooni kehtestamiseks asendama järgmiste riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingutele lisatud päritolureeglite protokollid: Bulgaaria, Rumeenia, Island, Norra, Šveits, Fääri saared, Türgi, Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Süüria, Tuneesia, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsus, samuti Euroopa Majanduspiirkonna Lepingule lisatud päritolureeglite protokollid. Süüria puhul lisatakse üle-euroopalise ja Vahemere piirkonna päritolureeglite protokoll Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingule, mille üle käivad läbirääkimised. 8.Seepärast palutakse nõukogul võtta vastu ühenduse seisukoht päritolu kumulatsiooni süsteemi Vahemere piirkonna partneritele laiendamise kohta ja esitada see igas asjaomases lepingus sätestatud institutsioonile. Alžeeria puhul tehakse ettepanek lükata ühenduse seisukoha esitamine EL-Alžeeria assotsiatsiooninõukogule edasi kuni 22. aprillil 2002. aastal Valencias allkirjastatud Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu kaubandust käsitlevate sätete jõustumiseni. Kooskõlas Euroopa Liidu avaldusega 17. ja 18. detsembril 2003. aastal toimunud EL-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu neljanda kohtumise puhuks tuleks ühenduse seisukoht esitada EL-Iisraeli assotsiatsiooninõukogule alles pärast EL-Iisraeli kahepoolsete päritolureeglite küsimuste lahendamist.

Eelnõu EMP ÜHISKOMITEE OTSUS millega muudetakse lepingu protokolli nr 4, mis käsitleb päritolureegleid EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 98, ning arvestades järgmist: (1)Lepingu kehtiva protokolliga nähakse ühenduse ning Islandi, Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveitsi (sealhulgas Liechtenstein) ja Türgi vahel ette päritolu kumulatsioon. (2)Kaubanduse arendamiseks ja piirkondliku integratsiooni edendamiseks on soovitatav kumulatsioonisüsteemi laiendada, et oleks võimalik kasutada materjale, mis pärinevad ühendusest, Bulgaariast, Rumeeniast, Islandist, Norrast, Šveitsist (sealhulgas Liechtenstein), Fääri saartelt, Türgist või muudest riikidest, mis osalevad Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerluses vastavalt 27. ja 28. novembril 1995 Euroopa ja Vahemere piirkonna konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsioonile. (3)Et rakendada laiendatud kumulatsioonisüsteemi üksnes nõutud tingimused täitnud riikide vahel ning vältimaks tollimaksudest kõrvalehoidmist, tuleb kehtestada uued sätted päritolu tõendamise kohta. (4)Käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeval vedamisel või ladustatud kaupade suhtes tuleks kehtestada üleminekusätted, mis võimaldavad nende suhtes kohaldada laiendatud kumulatsioonisüsteemi. (5)Põhjused, mille alusel Türgist pärinevad põllumajandustooted jäeti välja päritolu kumulatsiooni süsteemist, enam ei kehti. (6)Harmoneeritud süsteemi muudatustest tingitud päritolureeglite muutmise ülevaatamist käsitlevat ühisdeklaratsiooni võib kohaldada kuni 31. detsembrini 2004, seetõttu ei ole seda vaja pärast nimetatud kuupäeva enam protokollis säilitada. (7)Teksti eri keeleversioonides ja nende vahel esinevate ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi. (8)Seepärast on lepingu nõuetekohaseks täitmiseks ning kasutajate ja tolli tegevuse hõlbustamiseks asjakohane inkorporeerida kõik kõnealused sätted protokolli uude teksti, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu protokoll nr 4 asendatakse käesolevale otsusele lisatud tekstiga ja asjaomaste ühisdeklaratsioonidega. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub [………], tingimusel et kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud EMP ühiskomiteele. Seda kohaldatakse selle vastuvõtmisele järgneva kuu esimesest päevast.

Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. …[koht], … [kuupäev] EMP ühiskomitee nimel eesistuja LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1.Legal basis Article 133 of the Treaty 2.Title of the measure Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement. 3.Objective To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands. 4.Financial implications As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications. PROTOKOLL NR 4



PÄRITOLUREEGLITE KOHTA SISUKORD I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldnõuded

Artikkel 3 Diagonaalne päritolu kumulatsioon Artikkel 4 Täielikult saadud või toodetud tooted Artikkel 5 Piisava töö või töötluse läbinud tooted Artikkel 6 Ebapiisav töö või töötlus Artikkel 7 Kvalifikatsiooniühik Artikkel 8 Tarvikud, varuosad ja tööriistad Artikkel 9 Komplektid Artikkel 10 Kõrvalised tegurid III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 11 Territoriaalsuse põhimõte Artikkel 12 Otsevedu Artikkel 13 Näitused IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 14 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artikkel 15 Üldnõuded Artikkel 16 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kord Artikkel 17 Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED Artikkel 18 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi väljaandmine Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel

Artikkel 20 Arvestuslik eraldamine Artikkel 21 Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostamise tingimused Artikkel 22 Heakskiidetud eksportija Artikkel 23 Päritolutõendi kehtivus Artikkel 24 Päritolutõendi esitamine Artikkel 25 Importimine osasaadetistena Artikkel 26 Päritolutõendist vabastamine Artikkel 27 Tarnija deklaratsioon Artikkel 28 Tõendavad dokumendid Artikkel 29 Päritolutõendite, tarnija deklaratsioonide ja tõendavate dokumentide säilitamine Artikkel 30 Lahknevused ja vormistusvead Artikkel 31 Eurodes väljendatud summad VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 32 Vastastikune abi Artikkel 33 Päritolutõendi õigsuse kontroll Artikkel 34 Tarnija deklaratsioonide kontrollimine Artikkel 35 Vaidluste lahendamine Artikkel 36 Karistused Artikkel 37 Vabatsoonid VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA

Artikkel 38 Protokolli kohaldamine Artikkel 39 Eritingimused VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 40 Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta Lisade loetelu I lisa: Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta II lisa: Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse IIIa lisa: Liikumissertifikaadi EUR.1 näidised ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotlemine IIIb lisa: Liikumissertifikaadi EUR-MED näidised ja liikumissertifikaadi EUR-MED taotlemine IVa lisa: Arvedeklaratsiooni tekst IVb lisa: EUR-MED arvedeklaratsiooni tekst V lisa: Tarnija deklaratsiooni näidis VI lisa: Pikaajalise tarnija deklaratsiooni näidis Ühisdeklaratsioonid Ühisdeklaratsioon mis käsitleb nende päritolutõendite heakskiitmist, mis on väljastatud protokolli nr 4 artiklis 3 osutatud lepingute raames ühendusest, Islandilt või Norrast pärit toodete kohta. Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta I JAOTIS



ÜLDSÄTTED Artikkel 1



Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) valmistamine – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud; b) materjal – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud; c) toode – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; d) kaup – nii materjalid kui ka tooted; e) tolliväärtus – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus; f) tehasehind – hind, mida makstakse Euroopa Majanduspiirkonnas tehases asuva toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel, et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel; g) materjalide väärtus – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse Euroopa Majanduspiirkonnas; h) päritolustaatusega materjalide väärtus – selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis; i) lisandväärtus – toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklis 3 osutatud riikidest, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse Euroopa Majanduspiirkonnas; j) grupid ja rubriigid – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (käesolevas protokollis edaspidi “harmoneeritud süsteem” või “HS”) moodustavas nomenklatuuris kasutatud grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid); k) klassifitseerimine – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki; l) kaubasaadetis – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; m) territooriumid – hõlmab ka territoriaalvesi. II JAOTIS



MÕISTE “PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS Artikkel 2



Üldnõuded 1.Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevateks toodeteks: a)täielikult Euroopa Majanduspiirkonnas saadud või toodetud tooted artikli 4 tähenduses; b)Euroopa Majanduspiirkonnas saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult ühenduses saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud Euroopa Majanduspiirkonnas piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses; Sel eesmärgil loetakse lepinguosaliste territooriume, mille suhtes käesolevat lepingut kohaldatakse, ühtseks territooriumiks. 2.Olenemata lõikest 1, jäetakse Liechtensteini Vürstiriigi territoorium Euroopa Majanduspiirkonnast välja et määrata protokolli nr 3 I ja II tabelis loetletud toodete päritolu, ning need tooted loetakse Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevateks üksnes juhul, kui need on täielikult saadud või läbinud piisava töö või töötluse teiste lepinguosaliste territooriumil.

Artikkel 3



Diagonaalne päritolu kumulatsioon 1.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse tooteid Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Bulgaariast, Šveitsist (sh Liechtensteinist), Islandist, Norrast, Rumeeniast, Türgist või ühendusest pärit materjale, tingimusel, et Euroopa Majanduspiirkonnas tehtud töö või töötlus on artiklis 6 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 2.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse tooteid Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevaks, kui need tooted on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud materjale, mis pärinevad Fääri saartelt või 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsioonil põhineva Euroopa-Vahemere partnerluse osalisriigist, välja arvatud Türgist, tingimusel et Euroopa Majanduspiirkonnas tehtud töö või töötlus on artiklis 6 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 3.Kui Euroopa Majanduspiirkonnas tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 6 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevaks ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 või 2 osutatud riigist pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate Euroopa Majanduspiirkonnas valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. 4.Lõikes 1 või 2 osutatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi Euroopa Majanduspiirkonnas tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolustaatuse. 5.Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel: a)päritolustaatuse saamisega seotud riikide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut; b)materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel; ning c)teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning teistes lepinguosalistes riikides sealse korra kohaselt. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast. Ühendus esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu teistele lepinguosalistele üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid. Artikkel 4



Täielikult saadud või toodetud tooted 1.Täielikult Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevateks toodeteks loetakse: a)nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; b)seal koristatud taimekasvatussaadused; c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d)seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted; e)sealt saadud jahi- ja kalasaak; f)merekalapüügisaadused ja muud väljaspool lepinguosaliste territoriaalvett nende laevade poolt püütud saadused;

g)nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; h)seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks; i)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; j)väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus; k)kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest. 2.Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid “nende laevad” ja “nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes: a)mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või EFTA riigis; b)mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või EFTA riigi lipu all; c)millest vähemalt 50% kuulub ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikud ja mille kapitalist kuulub täis- või osaühingu puhul vähemalt pool eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele; d)mille kapten ja juhtkonnaliikmed on ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikud; ning e)mille laevaperest vähemalt 75% on ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikud. Artikkel 5



Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1.Artikli 2 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud. Nendes tingimustes on märgitud tööd või töötlemistoimingud, mida tuleb teha kõikide lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega ning mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse loendis sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada. 2.Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loendis ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui: a)nende koguväärtus ei ületa 10% toote tehasehinnast; b)käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks. Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes. 3.Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 6 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 6



Ebapiisav töö või töötlus 1.Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 5 tingimused on täidetud või mitte: a)toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel; b)pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine; c)pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine; d)tekstiilesemete triikimine ja pressimine; e)lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; f)teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine; g)suhkru toonimine ja tükkipressimine; h)puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; i)teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; j)tuulamine, sõelumine, sortimine, liigitamine, kokkupanemine; (sealhulgas kaupade komplekteerimine); k)lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; l)märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile; m)ühte või mitut sorti toodete segamine; n)toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine; o)kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos; p)loomade tapmine. 2.Selle kindlakstegemisel, kas tootega tehtud töö või töötlus tuleb lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, tuleb kõiki Euroopa Majanduspiirkonnas konkreetse tootega tehtud toiminguid arvestada üheskoos. Artikkel 7



Kvalifikatsiooniühik 1.Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel. Sellest tulenevalt: a)kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b)kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi. 2.Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks. Artikkel 8



Tarvikud, varuosad ja tööriistad Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana. Artikkel 9



Komplektid Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et see koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolustaatuseta toodete väärtus on alla 15% komplekti tehasehinnast. Artikkel 10



Kõrvalised tegurid Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu: a)elektrienergia ja kütus; b)sisseseade ja varustus; c)masinad ja tööriistad; d)kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu. III JAOTIS



TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 11



Territoriaalsuse põhimõte 1.Kui artiklis 3 ja käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema Euroopa Majanduspiirkonnas pidevalt täidetud. 2.Kui artiklis 3 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui Euroopa Majanduspiirkonnast mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et:

a)tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi; ning b)need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks. 3.Euroopa Majanduspiirkonnast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui: a)kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud Euroopa Majanduspiirkonnas või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikumad; ning b)tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i)reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel; ning ii)käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10% selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse. 4.Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast. 5.Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab “kogulisandväärtus” kõiki väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust. 6.Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi. 7.Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes. 8.Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt. Artikkel 12



Otsevedu 1. Lepingus ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse Euroopa Majanduspiirkonna riikide vahel või muude artiklis 3 nimetatud riikide territooriumide kaudu, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või muude kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute. Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale Euroopa Majanduspiirkonna riikide. 2.Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades: a)üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi; või

b)transiidiriigi tolli tõendi: i)milles on täpne toodete kirjeldus; ii)kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid; ning iii)mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis; või c)nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid. Artikkel 13



Näitused 1.Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale artiklis 3 osutatud riikide, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud Euroopa Majanduspiirkonda importimiseks, kohaldatakse impordil lepingu sätteid, kui tollile on piisavalt tõendatud, et: a)eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühest lepinguosalisest riigist näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud; b)eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise lepinguosalise territooriumil asuvale isikule; c)tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti; ning d)alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. 2.Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta. 3.Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, messide ja muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük. IV JAOTIS



TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 14



Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld 1.Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida kasutatakse Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata lepinguosalistes riikides mitte mingisugust tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist. 2.Lõike 1 keeld kehtib tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra kohta, mida lepinguosaline kohaldab tootmisel kasutatavate materjalide suhtes, otsese või kaudse tagastuse, vähenduse või vabastuse osas, ja seda juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud selle lepinguosalise territooriumil kasutamiseks. 3.Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolli nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4.Lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse ka artikli 7 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 8 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 9 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta. 5.Lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista põllumajandustoodete eksportimisel käesoleva lepingu sätete kohase eksporditoetuste süsteemi kohaldamist. V JAOTIS



PÄRITOLUTÕEND Artikkel 15



Üldnõuded 1.Päritolustaatusega toodete importimisel lepinguosalise territooriumile importimisel kohaldatakse lepingu sätteid, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest: a)liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas; b)liikumissertifikaat EUR-MED, mille näidis on esitatud IIIb lisas; c)artikli 21 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida (edaspidi „arvedeklaratsioon“ või „EUR-MED arvedeklaratsioon“); arvedeklaratsioonide tekst on esitatud IVa ja IVb lisas. 2.Olenemata lõikest 1 saavad käesolevas protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 265 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu alusel ilma eespool nimetatud dokumente esitamata. Artikkel 16



Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kord 1.Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. 2.Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud IIIa ja IIIb lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Kui need kirjutatakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada. 3.Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 4.Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, annab lepinguosalise toll välja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 järgmistel juhtudel: -kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artikli 3 lõikes 1 nimetatud riigist, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artikli 3 lõikes 2 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele; -kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks mõnest artikli 3 lõikes 2 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artiklis 3 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED arvedeklaratsioon; 5.Lepinguosalise toll annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR-MED, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artiklis 3 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele ja: -kui on kohaldatud kumulatsiooni materjalidega, mis pärinevad artikli 3 lõikes 2 nimetatud riikidest, või -kui tooteid võib kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, et valmistada tooteid ekspordiks mõnda artikli 3 lõikes 2 nimetatud riiki, või -kui tooteid võib reeksportida sihtriigist mõnda artikli 3 lõikes 2 nimetatud riiki.

6.Kaupade liikumissertifikaadi EUR-MED lahtrisse 7 tehakse üks järgmistest ingliskeelsetest märgetest: -kui päritolustaatus on omandatud, kohaldades kumulatsiooni ühest või mitmest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevate materjalidega: 'CUMULATION APPLIED WITH ……'(riigi nimi/riikide nimed) -kui päritolustaatus on omandatud, kohaldamata kumulatsiooni ühest või mitmest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevate materjalidega: 'NO CUMULATION APPLIED' 7.Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED välja andnud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta tagab ka lõikes 2 osutatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada. 8.Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11. 9.Toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud. Artikkel 17



Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED 1.Olenemata artikli 16 lõikest 9 võib liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui: a)seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu; või b)tollile on tõendatud, et kaupade liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED on välja antud, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud. 2.Olenemata artikli 16 lõikest 9 võib liikumissertifikaadi EUR-MED välja anda pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted, millele on eksportimise ajal välja antud kaupade liikumissertifikaat EUR.1, on eksporditud, kui tollile on tõendatud, et artikli 16 lõikes 5 osutatud tingimused on täidetud. 3.Lõigete 1 ja 2 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED hõlmatud kaupade ekspordikoha ja kuupäeva ning taotluse põhjused. 4.Toll võib kaupade liikumissertifikaadi EUR. 1 või EUR-MED tagasiulatuvalt välja anda ainult pärast seda, kui ta on kontrollinud, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad vastavates dokumentides sisalduvate andmetega. 5.Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 või EUR-MED tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: 'ISSUED RETROSPECTIVELY' Lõiget 2 rakendades tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadile EUR-MED tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 no ……….[väljaandmiskuupäev ja koht]

6.Lõikes 5 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 7. Artikkel 18



Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi väljaandmine 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi välja andnud tolliasutuselt selle valduses olevate ekspordidokumentide põhjal duplikaati. 2.Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge: 'DUPLICATE' 3.Lõikes 5 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi lahtrisse 7. 4.Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast. Artikkel 19



Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel Kui päritolustaatusega tooted suunatakse lepinguosalise tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED, et saata kõik tooted või osa neist mujale Euroopa Majanduspiirkonda. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED asendussertifikaadi(d) annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tooted suunatakse. Artikkel 20



Arvestuslik eraldamine 1.Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib toll asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel lubada selliste varude haldamiseks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodit. 2.Selle meetodiga peab olema võimalik tagada, et saadud või toodetud tooteid, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks, on teatava vaatlusperioodi jooksul sama suur hulk, kui oleks saadud kaubavarude füüsilisel eraldamisel. 3.Toll võib anda sellise loa vastavalt kohaseks peetud tingimustele. 4.Selle meetodi kasutamine registreeritakse ja seda rakendatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud. 5.Isik, kes sellist hõlbustamist kasutab, võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolli taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud. 6.Toll kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta igal ajal, kui hõlbustamist kasutav isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust. Artikkel 21



Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostamise tingimused 1.Artikli 15 lõike 1 punktis c nimetatud arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni võib koostada: a)artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija või

b)iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6000 eurot. 2.Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib arvedeklaratsiooni koostada järgmistel juhtudel: -kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artikli 3 lõikes 1 nimetatud riigist, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artikli 3 lõikes 2 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele; -kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks mõnest artikli 3 lõikes 2 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ilma artiklis 3 nimetatud riikidest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED arvedeklaratsioon; 3.EUR-MED arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada pärinevaks Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artiklis 3 nimetatud riigist, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ja kui need vastavad käesoleva protokolli nõuetele ning: -kui on kohaldatud kumulatsiooni materjalidega, mis pärinevad artikli 3 lõikes 2 nimetatud riikidest, või -kui tooteid võib kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, et valmistada tooteid ekspordiks mõnda artikli 3 lõikes 2 nimetatud riiki, või -kui tooteid võib reeksportida sihtriigist mõnda artikli 3 lõikes 2 nimetatud riiki. 4.EUR-MED arvedeklaratsiooni tehakse üks järgmistest ingliskeelsetest märgetest: -kui päritolustaatus on omandatud, kohaldades kumulatsiooni ühest või mitmest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevate materjalidega: 'CUMULATION APPLIED WITH ……'(riigi nimi/riikide nimed) -kui päritolustaatus on omandatud, kohaldamata kumulatsiooni ühest või mitmest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevate materjalidega: 'NO CUMULATION APPLIED' 5.Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 6.Eksportija koostab arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IVa või IVb lisas, kasutades üht nimetatud lisades esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja suurtähti. 7.Arvedeklaratsioonile ja EUR-MED arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 22 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva riigi tollile kirjalikult, et ta võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud. 8.Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimise ajal või pärast eksportimist, tingimusel, et see esitatakse impordiriigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist. Artikkel 22



Heakskiidetud eksportija 1.Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi “heakskiidetud eksportija”), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa koostada ise arvedeklaratsioone või EUR-MED arvedeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tollile esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ette nähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2.Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks. 3.Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile või EUR-MED arvedeklaratsioonile. 4.Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab. 5.Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti. Artikkel 23



Päritolutõendi kehtivus 1.Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile. 2.Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. 3.Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Artikkel 24



Päritolutõendi esitamine Päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib ta nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele. Artikkel 25



Importimine osasaadetistena Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel. Artikkel 26



Päritolutõendist vabastamine 1.Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel. 2.Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. 3.Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1200 eurot. Artikkel 27



Tarnija deklaratsioon 1.Kui üks lepinguosaline väljastab liikumissertifikaadi EUR.1 või koostab kaubaarve deklaratsiooni päritolustaatusega toodete kohta, mille valmistamisel on kasutatud teiste lepinguosaliste territooriumilt pärit kaupu, mis on läbinud töö või töötluse Euroopa Majanduspiirkonnas, kuid ei ole sooduspäritolustaatust saanud, võetakse arvesse käesoleva artikli kohaselt antud tarnijate deklaratsioone nende kaupade kohta. 2.Lõikes 1 nimetatud tarnija deklaratsiooni käsitatakse tõendina selle kohta, et asjaomased tooted on läbinud Euroopa Majanduspiirkonnas töö või töötluse, selleks et kindlaks määrata, kas tooteid, mille valmistamisel nimetatud kaupu kasutati, võib lugeda Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevateks ja käesoleva protokolli nõuetele vastavateks toodeteks. 3.Välja arvatud lõikega 4 ettenähtud juhud, esitab tarnija iga kaubasaadetise kohta eraldi tarnija deklaratsiooni V lisas sätestatud vormis paberilehel, mis on lisatud kaubaarvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile, milles kõnealuseid kaupu on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.

4.Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt kaupu, mille suhtes Euroopa Majanduspiirkonnas toimunud töö või töötlus jääb eeldatavalt pikaks ajaks muutumatuks, võib ta mitme kaubasaadetise kohta esitada ühe deklaratsiooni (edaspidi "pikaajaline tarnija deklaratsioon"). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni üks aasta alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle riigi toll, kus deklaratsioon on koostatud, kehtestab tingimused, mille kohaselt võib rakendada pikemaid ajavahemikke. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni koostab tarnija VI lisas sätestatud vormis ja kirjeldab selles asjaomaseid kaupu piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Deklaratsioon esitatakse kõnealusele kliendile enne esimese deklaratsioonis käsitletud kaubasaadetise lähetamist või koos esimese saadetisega. Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui pikaajaline tarnija deklaratsioon tarnitavate kaupade suhtes enam ei kehti. 5.Lõigetes 3 ja 4 nimetatud tarnija deklaratsioon trükitakse ühes keeltest, milles leping on koostatud, vastavalt selle maa siseriiklikule õigusele, kus deklaratsioon koostatakse, ning see peab kandma tarnija omakäelist originaalallkirja. Deklaratsiooni võib kirjutada ka käsitsi; sel juhul tuleb kasutada tinti ja suurtähti. 6.Deklaratsiooni koostav tarnija peab olema valmis igal ajal esitama selle riigi, kus deklaratsioon koostati, tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad, et nimetatud deklaratsioonis esitatud andmed on õiged. Artikkel 28



Tõendavad dokumendid Artikli 16 lõikes 3, artikli 21 lõikes 5 ja artikli 27 lõikes 6 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED või arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevateks toodeteks, et need vastavad muudele käesoleva protokolli tingimustele ning et tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, võivad olla muu hulgas järgmised: a)otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises; b)dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud lepinguosalise territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt; c)dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud Euroopa Majanduspiirkonnas töö või töötluse ja mis on välja antud või koostatud lepinguosalise territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt; d)kaupade liikumissertifikaadid EUR.1 või EUR-MED või arvedeklaratsioonid või EUR-MED arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud lepinguosalise territooriumil käesoleva protokolli kohaselt või mõnes muus artiklis 3 nimetatud riigis käesolevas protokollis esitatud reeglitega identsete päritolureeglite kohaselt; e)tarnija deklaratsioonid, mis tõendavad, et kasutatud materjalid on läbinud töö või töötluse Euroopa Majanduspiirkonnas, mille on koostanud lepinguosalised kooskõlas käesoleva protokolliga; f)piisavad tõendid artikli 11 kohaselt väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud. Artikkel 29



Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 16 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat. 2.Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 21 lõikes 5 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat. 3.Tarnija, kes koostab tarnija deklaratsiooni, säilitab selle tarnija deklaratsiooni koopiat ja arve, saatelehe või muu äridokumendi koopiat, millele tarnija deklaratsioon oli lisatud, ning artikli 27 lõikes 6 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat. Tarnija, kes koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni, säilitab selle deklaratsiooni, kõikide arvete, saatelehtede või selles deklaratsioonis nimetatud kaupu käsitlevate ja kliendile saadetud muude äridokumentide koopiaid ja artikli 27 lõikes 6 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat. See tähtaeg algab päeval, mil pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg lõpeb. 4.Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, säilitab artikli 16 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.

5.Impordiriigi toll säilitab talle esitatud kaupade liikumissertifikaate EUR.1 ja EUR-MED ning arvedeklaratsioone ja EUR-MED arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat. Artikkel 30



Lahknevused ja vormistusvead 1.Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikesi erinevusi, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele. 2.Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust. Artikkel 31



Eurodes väljendatud summad 1.Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 21 lõike 1 punkti b ja artikli 26 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad ühenduse liikmesriikide ning artiklis 3 nimetatud riikide omavääringus. 2.Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 21 lõike 1 punkti b või artikli 26 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt fikseeritud summadele. 3.Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Ühenduste Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele. 4.Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5% võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15% suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks. 5.EMP ühiskomitee vaatab lepinguosaliste taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub EMP ühiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid. VI JAOTIS



HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 32



Vastastikune abi 1.Lepinguosaliste tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmisel, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide, arvedeklaratsioonide, EUR-MED arvedeklaratsioonide ja tarnija deklaratsioonide kontrollimise eest. 2.Et tagada käesoleva protokolli õige kohaldamine, aitavad lepinguosalised üksteisel pädevate tolliasutuste kaudu kontrollida liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED, arvedeklaratsioonide ja EUR-MED arvedeklaratsioonide ning tarnija deklaratsioonide ehtsust ja nendes dokumentides esitatud andmete õigsust. Artikkel 33



Päritolutõendite õigsuse kontroll 1.Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tollil tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises. 2.Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral uurimise põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks. 3.Kontrolli teostab ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. 4.Kui impordiriigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud. 5.Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest artiklis 3 nimetatud riigist pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

6.Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul kontrollitaotluse esitamise kuupäevast arvates või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Artikkel 34



Tarnija deklaratsioonide kontrollimine 1.Järelkontrolli tarnija deklaratsioonide või pikaajaliste tarnija deklaratsioonide üle tehakse pisteliselt või siis, kui selle riigi tollil, kus deklaratsiooni põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED või koostatud arvedeklaratsioon või arvedeklaratsioon EUR-MED, on tekkinud põhjendatud kahtlus dokumendi ehtsuses või seal esitatud andmete õigsuses. 2.Lõike 1 sätete rakendamisel tagastab eespool nimetatud riigi tolliasutus tarnija deklaratsiooni ja arve(d), saatelehe(d) või muud äridokumendid, mis käsitlevad deklaratsioonis märgitud kaupu, selle deklaratsiooni koostanud riigi tollile, vajaduse korral uurimise sisu ja vormi põhjendades. Nimetatud tolliasutus edastab järelkontrolli taotluse toetuseks kõik saadud dokumendid ja kogu teabe, millest võib järeldada, et tarnija deklaratsioonis esitatud andmed on ebaõiged. 3.Kontrollimise korraldab selle riigi toll, kus tarnija deklaratsioon on koostatud. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. 4.Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama otsustada, kas ja millisel määral saab seda deklaratsiooni arvestada liikumissertifikaatide EUR.1 või EUR-MED väljaandmisel või arvedeklaratsioonide või EUR-MED arvedeklaratsioonide koostamisel. Artikkel 35



Vaidluste lahendamine Artiklite 33 ja 34 kohastest kontrollimistest tulenevad vaidlused, mida kontrolli taotlenud toll ja kontrollimise eest vastutav toll ei suuda omavahel lahendada, ja käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimused suunatakse EMP ühiskomiteele. Importija ja impordiriigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusnormide kohaselt. Artikkel 36



Karistused Karistus määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi. Artikkel 37



Vabatsoonid 1.Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida veo ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks. 2.Kui Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõike 1 sätetest eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga. VII JAOTIS



CEUTA JA MELILLA Artikkel 38



Protokolli kohaldamine 1.Käesolevas protokollis kasutatud mõiste “Euroopa Majanduspiirkond” ei hõlma Ceutat ja Melillat. Mõiste “Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevad tooted” ei hõlma Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid. 2.Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid käsitleva protokolli nr 49 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat protokolli vastavalt artiklis 39 sätestatud eritingimustele mutatis mutandis. Artikkel 39



Eritingimused

1.Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 12 sätete kohaselt, loetakse: (1) Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks: a)täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid; b)Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i)nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses; või ii)nimetatud tooted pärinevad Euroopa Majanduspiirkonnast, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. (2) Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevateks toodeteks: a)täielikult Euroopa Majanduspiirkonnas saadud või toodetud tooteid; b)Euroopa Majanduspiirkonnas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i)nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses; või ii)nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või Euroopa Majanduspiirkonnast, tingimusel, et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. 2.Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina. 3.Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab “Euroopa Majanduspiirkond” ja “Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile või EUR-MED arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 4 või arvedeklaratsioonile või EUR-MED arvedeklaratsioonile nende päritolustaatus. 4.Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas. VIII JAOTIS



LÕPPSÄTTED Artikkel 40



Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta Lepingu sätteid võib kohaldada kaupade suhtes, mis vastavad käesoleva protokolli sätetele ja on protokolli jõustumispäeval kas teel või on ajutiselt ladustatud Euroopa Majanduspiirkonnas tollilaos või vabatsoonis, kui impordiriigi tollile esitatakse nelja kuu jooksul kõnealusest kuupäevast arvates kaupade liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED, mille on tagantjärele välja andnud ekspordiriigi toll, ja dokumendid, millest nähtub, et kaupu on veetud artikli 12 sätete kohaselt otse. I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA Märkus 1: Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele nad peavad vastama, et neid saaks käsitleda piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses. Märkus 2: 2.1. Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selles süsteemis asjakohase rubriigi või grupi puhul kasutatav kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees “ex“, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. 2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning seetõttu on teises veerus kaupa kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki. 2.3. Kui loetelus on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel. 2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit. Märkus 3: 3.1. Käesoleva protokolli artikli 6 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases. Näide: Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40% tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast “muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”. Kui see eelvormitud teras on ühenduses sepistatud päritolustaatuseta valandist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loetelu rubriiki ex 7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitada päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse. 3.2. Loetelu reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. 3.3. Ilma, et see piiraks märkuse 3.2. kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest“, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muud rubriiki ... kuuluvad materjalid“ või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, seal hulgas tootega sama rubriiki kuuluvatest teistest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loetelu teises veerus toodud kirjelduse alla. 3.4. Kui loetelu reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide: Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muuhulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat. 3.5. Kui loetelu reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.)

Näide: Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest. Näide: Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis. 3.6. Kui loetelu reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. Märkus 4: 4.1. Loetelus kasutatud termin “looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiududele, sealhulgas jäätmetele, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. 4.2. Termin “looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi, rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. 4.3. Loetelus kasutatud terminitega “tekstiilimass”, “keemilised materjalid” ja “paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. 4.4. Loetelus kasutatud termin “keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. Märkus 5: 5.1. Kui loetelus esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10% kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3. ja 5.4.) 5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: - siid, - vill, - loomakarv, - loomavill, - hobusejõhv,

- puuvill, - paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, - lina, - kanep, - džuut ja muud niintekstiilkiud, - sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, - kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, - sünteesfilamentkiud, - tehisfilamentkiud, - elektrit juhtivad filamentkiud, - polüpropüleenstaapelkiud, - polüesterstaapelkiud, - polüamiidstaapelkiud, - polüakrüülnitriilstaapelkiud, - polüimiidstaapelkiud, - polütetrafluoroetüleenstaapelkiud, - polüfenüleensulfiidstaapelkiud, - polüvinüülkloriidstaapelkiud, - muud sünteesstaapelkiud, - viskoosstaapelkiud,

- muud tehisstaapelkiud, - mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, - mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist, - rubriiki 5605 kuuluvad kaubad (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, - muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. Näide: Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10% lõnga massist. Näide: Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10% riide massist. Näide: Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode. Näide: Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode. 5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad “mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 20%. 5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad “kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust“, on piirmäär sellise riba kohta 30%. Märkus 6: 6.1. Kui loetelus on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loetelu kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8% toote tehasehinnast. 6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. Näide: Kui loetelu reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse kaubas sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. Märkus 7: 7.1. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised: (a) vaakumdestilleerimine; (b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (c) krakkimine; (d) reformeerimine; (e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; (f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; (g) polümeerimine; (h) alküülimine; (i) isomeerimine. 7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised: (a) vaakumdestilleerimine; (b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (c) krakkimine; (d) reformeerimine; (e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; (f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; (g) polümeerimine;

(h) alküülimine; (ij) isomeerimine; (k) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate kaupade väävlisisaldus vähemalt 85% (ASTM D 1266-59 T meetod); (l) üksnes rubriigi 2710 kaupade puhul parafiinitustamine, v.a filtrimine; (m) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250° C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; (n) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel, et kaubast destilleerub 300°C juures vähem kui 30% (mahu järgi, kaasa arvatud kaod) ASTM D 86 meetodi järgi; (o) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega; (p) üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a. vaseliin, mäevaha, ligniitvaha või turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75% massist), õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. 7.3. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. II LISA LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki loetelus nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu teisi osi.



HS-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud Grupp 2 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 4 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandiga või lõhna- ja maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, - kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega, ja - kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 5 Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sorteerimine ja sirgestamine Grupp 6 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, juured jms; lõikelilled ja lõikeroheline Tootmine, milles: - kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja - kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast Grupp 7 Söödavad köögiviljad ning juured ja mugulad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud (1) (2) (3) või (4) Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ja - kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohvikestad ja koored; kohvisisaldusega kohviasendajad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 0902 Tee, lõhna- või maitseainelisandiga või ilma Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 0910 Vürtsisegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 10 Teraviljad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklised; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad on täielikult saadud või toodetud ex 1106 Jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 1302 Taimemahlad ja ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar ja muud taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: - modifitseeritud taimeliimid ja paksendajad Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest - muud Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast. Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomne või taimne vaha; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1501 Searasv ja rasvkude (sh seapekk) ning kodulinnurasv ja rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: - kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid - muud Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv - kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: - tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1504 materjalidest - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 1505 Rafineeritud lanoliin Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: - tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1506 materjalidest - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: - soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal - tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid Tootmine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, taasesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid muul viisil töötlemata Tootmine, milles: - kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja - kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. 1517 Margariin; toidusegud või tooted taimsetest ja loomsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja - kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Tootmine: - gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või - mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 1701 Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- ja värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: - keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest - muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast - muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega ex 1703 Suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel saadud melass, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1704 Kakaosisalduseta suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad) Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1901 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 massi%, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 massi%, arvestatuna täiesti rasvavabalt: - linnaseekstrakt Tootmine grupi 10 teraviljast. - muud Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: - mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad 20% või vähem Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud - mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad üle 20% Tootmine, mille puhul: - kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja - kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid, - mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms, kakaoga või kakaota; armulaualeib, ravimikapslid, oblaadid, riispaber jms Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid. ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest vm taimeosadest; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud ex 2001 jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, millest tärklis moodustab vähemalt 5 massi% ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2004 ja ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2006 Köögi- ja puuvili, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad suhkrus säilitatuna (kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 2007 Kuumtöötlemisel saadud keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex 2008 - suhkru- või piirituselisandita pähklid Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60% toote tehasehinnast - maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal - muud, välja arvatud puuvili ja pähklid, mis on valmistatud muul viisil kui aurutamise või vees keetmise teel, suhkrulisandita, külmutatud Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast 2009 Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (sh viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning nendel toodetel või kohvil, teel või matel põhinevad tooted; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja - mille puhul kogu kasutatav sigur on täielikult saadud või toodetud 2103 Kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: - kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; maitseainesegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada - sinepipulber ja valmissinep Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 2104 Supid ja puljongid ning pooltooted nende valmistamiseks Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvad töödeldud või konserveeritud köögiviljad 2106 Mujal nimetamata toiduained Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast ex grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja - mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud 2202 Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, - mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30% toote tehasehinnast, ja - mille puhul kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega 2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80% mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja - mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5% mahust 2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80% mahust; kanged alkohoolsed joogid, liköörid jm alkohoolsed joogid Tootmine: - mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja - mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5% mahust ex grupp 23 Toiduainetetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2301 Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kaladest, vähilaadsetest, molluskitest vm veeselgrootutest Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex 2303 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega, mis ületab 40 massi% Tootmine, mille puhul kogu kasutatav mais peab olema täielikult saadud või toodetud ex 2306 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 massi% Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad oliivid on täielikult saadud või toodetud 2309 Loomasöödana kasutatavad tooted: Tootmine, mille puhul: - kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim on päritolustaatusega, ja - kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 2402 Tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid Tootmine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 massi% on päritolustaatusega ex 2403 Suitsetamistubakas Tootmine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 massi% on päritolustaatusega ex grupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2504 Süsinikuga rikastatud puhastatud ja jahvatatud looduslik kristalliline grafiit Kristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, puhastamine ja jahvatamine ex 2515 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori lõikamine saagimise teel vm viisil ex 2516 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja ehituskivi paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi lõikamine saagimise teel vm viisil ex 2518 Kaltsineeritud dolomiit Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine ex 2519 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada. ex 2520 Stomatoloogiline kips Tootmine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ex 2524 Looduslikud asbestikiud Tootmine rikastatud asbestist ex 2525 Vilgupulber Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine ex 2530 Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex grupp 27 Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mäevahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex 2707 Kõrgtemperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlide sarnased õlid, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65% destilleerub temperatuuril 250 °C (sh petrooleetri ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast ex 2709 Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid Bituminoossete materjalide utmine 2710 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata tooted, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 massi% naftaõlisid või bituminoossetest materjalidest saadud õlisid; õlijäätmed Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2711 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalne parafiin, toorparafiin, osokeriit, ligniitvaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil vm menetluste abil saadud tooted, värvitud või värvimata Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2713 Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2714 Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50% toote tehasehinnast 2715 Looduslikul asfaldil või bituumenil, naftabituumenil, mineraaltõrval või sellest saadud pigil põhinevad bituumenisegud (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen)