[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 7.8.2008 KOM(2008) 509 lõplik 2008/0163 (AVC) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist ja ajutist kohaldamist käsitlevale Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele kokkuleppele ühenduse nimel allakirjutamise kohta Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist käsitleva Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) jõustus 1. juunil 2002[1]. Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsuse (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga)[2] artiklis 5 on sätestatud ühenduse kord, et ühendust esindada ja vastu võtta ühisseisukohti eespool nimetatud kokkuleppega asutatud kahes komitees, nimelt ühises põllumajanduskomitees ja ühises veterinaariakomitees. 2. Kõnealuse kokkuleppe lisadega 1–3 on ette nähtud vastastikused tariifsed soodustused põllumajandustoodete puhul; lisades 4–11 käsitletakse tehniliste tõkete kõrvaldamist kaubanduses. Ühine põllumajanduskomitee on vastutav kokkuleppe haldamise eest. Ühine veterinaariakomitee arutab kõiki 11. lisaga seotud küsimusi, mis käsitlevad elusloomade ja loomsete saadustega kauplemisel kohaldatavaid loomatervishoiu- ja zootehnilisi meetmeid. Kokkuleppe artikliga 11 on ühisele põllumajanduskomiteele antud õigus muuta kokkuleppe 1. ja 2. lisa ning teiste lisade liiteid, v.a 11. lisa. Kokkuleppe 11. lisa artikliga 19 on ühisele veterinaariakomiteele antud õigus muuta 11. lisa liiteid. 3. Alates 2002. aastast on ühise põllumajanduskomitee ja ühise veterinaariakomitee otsustega tehtud kokkuleppes mitmed muudatused, et võtta arvesse ajakohastamisnõudeid, mis tulenevad ühenduse õigustiku ja Šveitsi õigusaktide arengust, Euroopa Liidu laienemisest ning kokkuleppega ettenähtud kahepoolsete suhete süvendamisest. Võttes arvesse ühenduse ja Šveitsi õigusaktide arengut, kokkuleppega ettenähtud kahepoolsete suhete süvendamist ning ELi laienemise tagajärgi, on kokkuleppes vaja siiski teha täiendavad muudatused, mis ületab komiteede suutlikkuse. 25. oktoobril 2004 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et muuta kokkulepet selle sätete ajakohastamise ja kohandamise teel. 4. Komiteed ja nende poolt loodud kahepoolsed töörühmad on alates 2005. aastast mitmed kõnealused muudatused ette valmistanud. Komisjoni talituste ja Šveitsi föderaalvalitsuse esindajad parafeerisid kokkulepitud protokolli 2. mail 2007. aastal. Kokkuleppe 11. lisa muudatusi käsitlevad arutelud kestavad siiski edasi. Praegu on ette nähtud muuta kokkuleppe 11. artiklit ning 4., 6., 7., 8. ja 9. lisa. a) Kokkuleppe artikkel 11 asendatakse, et laiendada komitee otsustusõigust kõikide lisade muutmise kohta, v.a 11. lisa; 11. lisaga seotud küsimustega tegeleb vastavalt 11. lisa artiklile 19 ning kokkuleppe artikli 5 lõikele 2 ühine veterinaariakomitee. b) 4. lisa artiklit 1 muudetakse selleks, et hõlmata artiklis 1 määratletud, kokkuleppe reguleerimisalast välja jäävad tooted. c) 4. lisa (taimetervis) artiklit 2 ja 3. liidet muudetakse selleks, et saaks arvesse võtta taimepassi eest vastutavate pädevate asutuste nimekirja korrapärast muutmist. d) 5. lisa artiklit 1 muudetakse selleks, et hõlmata artiklis 1 määratletud, kokkuleppe reguleerimisalast välja jäävad tooted. e) 6. lisa (seemned) artikleid 5 ja 6 muudetakse selleks, et koostada ühine põllumajandustaimesortide kataloog. f) 7. lisa (veinisektori toodetega kauplemine) artiklid 2, 5, 6 ja 16 ning 1., 2., 3. ja 4. liide vajavad vastavate õigusaktide arengust, koostöömenetluste tõhustatud kontrollimisest ja ELi laienemisest tulenevat muutmist või täiendamist. g) 8. lisa (piiritusjookide ja aromatiseeritud veinijookide nimetuste vastastikune tunnustamine ja kaitse) artiklid 2 ja 4 ning 1., 2. ja 5. liide vajavad vastavate õigusaktide arengust ja ELi laienemisest tulenevat muutmist või täiendamist. h) 9. lisa (mahepõllundustooted ja -toiduained) artikkel 3 vajab muutmist, et lepinguosaliste vahel vastava järelevalve samaväärsuse tunnustamise alusel lubada kõnealuste riikide või kolmandate riikide territooriumidelt pärit toodete puhul praeguste kontrollsertifikaatide esitamise nõude tühistamist. 5. Kavandatud otsusega allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta rakendatakse kokkuleppe muudatused allakirjutamisele järgneva teise kuu esimesest päevast. Ajutise kohaldamisega võimaldatakse võtta arvesse kokkuleppe viivitamatuid mudatusi, eelkõige Euroopa Liidu laienemisest tulenevad muudatusi.. 6. Seepärast esitab komisjon nõukogule ettepaneku kahe otsuse tegemiseks, vastavalt allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist käsitleva Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta vastavalt lisas sätestatule. 7. Mõju eelarvele: mõju puudub. Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist ja ajutist kohaldamist käsitlevale Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele kokkuleppele ühenduse nimel allakirjutamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3] ning arvestades järgmist: (1) 25. oktoobril 2004.[4] aastal volitas nõukogu komisjoni ühenduse nimel pidama Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist käsitleva kokkuleppe üle, et selle sätteid ajakohastada ja kohandada. (2) Läbirääkimiste tulemus vastab nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistele ja suurendab ühisele põllumajanduskomiteele antud põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe haldamisega seotud volitusi. (3) Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ajutiselt alates sellele allakirjutamise kuupäevale järgneva teise kuu esimesest päevast. (4) Lisatud kokkuleppele tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist käsitlevale Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppele ühenduse nimel allakirjutamine kiidetakse heaks, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel kokkuleppele alla kirjutama tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse. Artikkel 3 Vastavalt lisatud kokkuleppe artikli 4 lõikele 3 kohaldatakse kokkulepet alates sellele allakirjutamise kuupäevale järgneva teise kuu esimesest päevast. Artikkel 4 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja 2008/0163 (AVC) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist käsitleva Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 3 teise lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmise üle. (2) Vastavalt nõukogu xx.xx.2008 otsusele xx/xxx/EÜ ning tingimusel, et kokkulepe hiljem sõlmitakse, kirjutati kokkuleppele Euroopa Ühenduse nimel alla xx.xx.2008[5]. (3) See kokkulepe tuleks heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe muutmist käsitlev Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kokkulepe. Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA KOKKULEPE Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”), ja Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits”), mõlemad edaspidi „lepinguosalised“, ARVESTADES Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet (edaspidi „kokkulepe”), mis jõustus 1. juunil 2002. ARVESTADES kokkuleppe artiklit 6, millega moodustatakse ühine põllumajanduskomitee, kes vastutab kokkuleppe haldamise ja selle laitmatu toimimise eest (edaspidi „komitee”). ARVESTADES artiklit 11 koostoimes artikli 5 lõikega 2, milles sätestatakse, et komitee võib muuta kokkuleppe 1. ja 2. lisa ning muude lisade liiteid, v.a 11. lisa. Kokkuleppe jõustumise järel on komitee otsustanud teha mitmeid muudatusi kokkuleppe lisade ja nende liidete kohaldamisel, pidades eelkõige silmas vajalikke ajakohastamisi ja kohandusi kokkuleppega ettenähtud kahepoolsete suhete süvendamisel. ARVESTADES ühenduse õigustiku ja Šveitsi õigusaktide arengust tulenevaid teatavaid ajakohastamisi ja kohandamisi, mis ületavad komiteele antud õiguste piirid. Seepärast on vaja muuta kokkuleppe lisasid ning 11. artikli muutmisega laiendada komitee õigusi, et lihtsustada kokkuleppe lisade edasist ajakohastamist ja kohandamist. ARVESTADES Euroopa Liidu laienemisest tulenevaid kohandusi, mis peavad eelkõige hõlmama veinide ja piiritusjookide kaitstud nimetuste loetelusid. Samal ajal on kahepoolsete suhete süvendamine ette nähtud järgmistes valdkondades: 4. ja 5. lisa reguleerimisala kindlaksmääramine, koostöö tugevdamine veini kontrollimisel (7. lisa), mahepõllundustootmise vastava järelevalve samaväärsuse tagamine (9. lisa) ning ühise põllumajandustaimesortide kataloogi koostamine (6. lisa), ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Lepingut muudetakse järgmiselt: 1. Artikkel 11 asendatakse järgmisega: „Artikkel 11 Muudatused Komitee või otsustada muuta kokkuleppe lisasid ja lisade juurde kuuluvaid liiteid. 2. 4. lisa artiklile 1 lisatakse lõige 2 järgmises sõnastuses: „2. Erandina kokkuleppe artiklist 1 kohaldatakse kõnealust lisa kõikide liites 1 loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes, nagu on osutatud lõikes 1.” 3. 4. lisa artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Lepinguosalised tunnustavad vastastikku vastavate asutuste poolt heakskiidetud organisatsioonide väljaantavaid taimepasse. Kõnealuste organisatsioonide korrapäraselt ajakohastatav nimekiri on kättesaadav 3. liites loetletud asutuste nimekirjast. Need passid peavad olema vastavuses lõikega 2 ettenähtud 2. liites loetletud õigusaktidega ning vastama nendes kehtestatud nõuetele taimede, taimsete saaduste ja muud artikliga 1 ettenähtud 1. liites loetletud toodete liikumise kohta vastavate lepinguosaliste territooriumidel.” 4. 4. lisa 3. liide asendatakse I lisas sätestatud uue 3. liitega. 5. 5. lisa artiklile 1 lisatakse lõige 2 järgmises sõnastuses: „2a Erandina kokkuleppe artiklist 1 kohaldatakse kõnealust lisa kõikide 1. liites loetletud õigusaktidega hõlmatud toodete suhtes, nagu on osutatud lõikes 2.” 6. 6. lisa artiklid 5, ja 6 asendatakse järgmistega: „Artikkel 5 Sordid 1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võimaldab Šveits oma territooriumil ühenduses tunnustatud taimesortide seemnete turustamist 1. liite 1. jaos loetletud õigusaktidega hõlmatud liikide puhul. 2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võimaldab ühendus oma territooriumil Šveitsis tunnustatud taimesortide seemnete turustamist 1. liite 1. jaos loetletud õigusaktidega hõlmatud liikide puhul. 3. Lepinguosalised koostavad ühiselt 1. liite 1. jaos loetletud õigusaktides osutatud sortide kataloogi selliste liikide puhul, mis on sätestatud ühenduse ühiskataloogis. Lepinguosalised võimaldavad oma territooriumil selliste taimesortide seemnete turustamist, mis on loetletud ühiselt koostatud kataloogis. 4. Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata geneetiliselt muundatud sortide puhul. 5. Lepinguosalised teavitavad teineteist sordi heakskiitmise taotluste esitamisest ja tagasivõtmisest, uute sortide riiklikku kataloogi kandmisest ja kataloogi muutmisest. Nad esitavad vastava taotluse korral vastastikku oluliste näitajate lühikirjelduse iga uue sordi kasutamise kohta ja näitajad, mille poolest sorti saab eristada teistest tuntud sortidest. Kumbki lepinguosaline hoiab teise jaoks kättesaadavana toimikut, mis sisaldab iga heakskiidetud sordi kirjeldust ja selget kokkuvõtet kõikidest heakskiitmise aluseks olnud põhjustest. Geneetiliselt muundatud sortide puhul teavitavad lepinguosalised teineteist selliste sortide keskkonda viimise kohta tehtud riskianalüüside tulemustest. 6. Lepinguosalised võivad pidada tehnilisi konsultatsioone, et hinnata kriteeriume, millel nende poolt teatava sordi heakskiitmine põhineb. Vajadusel teavitatakse nende konsultatsioonide tulemustest seemnete töörühma. 7. Lepinguosalised kasutavad olemasolevaid elektroonilisi teabevahetussüsteeme või lõikes 5 osutatud süsteeme, mis on arendatud teabevahetuse hõlbustamiseks. Artikkel 6 Erandid 1. 1. liite 1. jaos loetletud õigusaktidega hõlmatud liikide seemnetega kauplemisel lubavad Šveits ja ühendus 3. liites loetletud, ühenduse ja Šveitsi poolt lubatud erandeid. 2. Lepinguosalised teavitavad teineteist kõigist eranditest seemnete turustamisel, mida nad kavatsevad oma territooriumil või selle osal rakendada. Lühiajaliste erandite puhul või erandite puhul, mis peavad jõustuma viivitamata, piisab tagantjärele teatamisest. 3. Erandina artikli 5 lõigetest 1 ja 3 võib Šveits otsustada keelata oma territooriumil ühenduse ühises põllumajandustaimesortide kataloogis heakskiidetud sortide seemnete turustamise. 4. Erandina artikli 5 lõigetest 2 ja 3 võib ühendus otsustada keelata oma territooriumil Šveitsi riiklikus põllumajandustaimesortide kataloogis heakskiidetud sortide seemnete turustamise. 5. Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse 1. liite 1. jaos loetletud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud juhtudel. 6. Mõlemad lepinguosalised võivad lõiget 3 ja 4 rakendada: - enne käesoleva lisa jõustumist ühenduses või Šveitsis tunnustatud sortide puhul käesoleva lisa jõustumisele järgneva kolme aasta jooksul; - pärast käesoleva lisa jõustumist ühenduses või Šveitsis tunnustatud sortide puhul kolme aasta jooksul pärast artikli 5 lõikes 5 osutatud teabe kättesaamist. 7. Pärast käesoleva lisa jõustumist kohaldatakse vastavalt artiklile 4 1. liite 1. jao loetellu lisatud sätetega hõlmatud liikide sortide suhtes analoogia põhjal lõiget 6. 8. Lepinguosalised võivad pidada tehnilisi konsultatsioone, et hinnata lõigetes 1–4 osutatud erandite mõju käesolevale lisale. 9. Lõiget 8 ei kohaldata juhul, kui 1. liite 1. jaos loetletud õigusaktide erandite kohta otsuse langetamise eest vastutavad ühenduse liikmesriigid. Lõiget 8 ei kohaldata ka Šveitsi poolt sarnastel juhtudel vastu võetud erandite puhul.” 7. 7. lisa artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 Käesolevat lisa kohaldatakse veinisektori toodete suhtes, nagu on määratletud 4. liites osutatud õigusaktides.” 8. 7. lisa artiklid 5, 6 ja 7 asendatakse järgmistega: „Artikkel 5 1. Vastavalt käesolevale lisale võtavad lepinguosalised vajalikud meetmed artiklis 6 osutatud ja artiklis 2 kindlaksmääratud, teineteise territooriumilt pärit veinisektori toodete nimetuste vastastikuseks kaitsmiseks. Selleks kehtestab iga lepinguosaline asjakohased õiguslikud vahendid, mis tagavad geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste tõhusa kaitse ning välistavad selle, et neid kasutatakse nende tähiste ja märgetega hõlmamata veinide tähistamiseks. 2. Lepinguosaliste lõigetes 3 kuni 8 kaitstud nimetused on reserveeritud eranditult kokkuleppeosalise territooriumilt pärit toodete jaoks, mida nad kohaldavad ning neid võib kasutada üksnes selle lepinguosalise õigusnormides sätestatud tingimustel. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kaitsega välistatakse eelkõige artiklis 2 osutatud veinisektori toodete kaitstud nimetuste mis tahes kasutamine, v.a selline kasutamine, mille jaoks nimetus on reserveeritud, isegi kui: - näidatakse ära toote tegelik päritolu; - geograafiline tähis on esitatud tõlgituna; - nimetusele on lisatud sõnu nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” või muid selliseid väljendeid. 4. Homonüümsete geograafilise tähiste puhul: a) kui käesoleva lisaga kaitstud kaks tähist on homonüümsed, tagatakse kaitse mõlemale, tingimusel et tarbijat ei eksitata veinisektori toote tegeliku päritolu osas; b) kui käesoleva lisaga kaitstud tähis on homonüümne väljaspool lepinguosaliste territooriume asuva geograafilise piirkonna nimega, võib niisugust nimetust kasutada, et kirjeldada ja esitleda veinisektori toodet, mis on toodetud selles geograafilises piirkonnas, millele nimetus osutab, tingimusel et seda nimetust on traditsiooniliselt ja järjepidevalt kasutatud, selle vastavat kasutamist reguleerib päritolumaa ning tarbijates ei ole tekitatud vale arusaama, nagu pärineks see vein asjaomase lepinguosalise territooriumilt. 5. Traditsioonilisi nimetusi kaitstakse ainult nendes keeltes, milles need on esitatud 2. liites. 6. Traditsioonilist nimetust kaitstakse ainult sellis(t)e veinikategooria(te) kasutuse puhul, millega tal on seos 2. liites. 7. Homonüümsete traditsiooniliste nimetuste puhul: a) kui käesoleva lisaga kaitstud kaks nimetust on homonüümsed, tagatakse kaitse mõlemale, tingimusel et tarbijat ei eksitata veinisektori toote tegeliku päritolu osas; b) kui käesoleva lisaga kaitstud nimetus on homonüümne nimega, mida kasutatakse veinisektori toote kohta, mis ei pärine lepinguosaliste territooriumidelt, võib niisugust nimetust veinisektori toote kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutada, tingimusel et seda on kasutatud traditsiooniliselt ja järjepidevalt, selle vastavat kasutamist reguleerib päritolumaa ning tarbijates ei ole tekitatud vale arusaama, nagu oleks see vein pärit asjaomase lepinguosalise territooriumilt. 8. Komitee võib vajadusel oma otsusega kindlaks määrata tegelikud kasutamistingimused, et võimaldada lõigetes 4 ja 7 nimetatud homonüümsete tähiste ja nimetuste eristamist, pidades silmas asjaomaste tootjate õiglast kohtlemist ja tarbijate eksitamise vältimist. 9. Lepinguosalised loobuvad õigusest TRIPS-lepingu artikli 24 lõigetele 4, 6 ja 7 tuginedes keelduda teise lepinguosalise toote nime kaitsmisest. 10. Käesoleva artikli lõigetega 1, 2 ja 3 ettenähtud erakorralist kaitset kohaldatakse käesoleva lisa 2. liite ühenduse nimekirjas oleva nimetuse „Champagne” suhtes. Kaheaastase üleminekuperioodi jooksul alates kokkuleppe jõustumisest 1. juunil 2002 ei piira erakorraline kaitse siiski nimetuse „Champagne” kasutamist Šveitsi Vaudi kantonist pärit teatavate veinide kirjeldamisel ja esitlemisel, kui neid veine ei turustata ühenduse territooriumil ja tarbijat ei ole eksitatud veini tegeliku päritolu osas. Artikkel 6 Kaitstud on järgmised nimetused: a) ühendusest pärit veinisektori tooted: – märge liikmesriigi kohta, kust on pärit veinisektori toode; – 2. liites osutatud erimärked; – 2. liites osutatud geograafilised tähised; – 2. liites osutatud traditsioonilised nimetused. b) Šveitsist pärit veinisektori tooted: – märked „Suisse”, „Schweiz”, „Svizzera”, „Svizra” ja kõik muud nimetused, mis tähistavad seda riiki; – 2. liites osutatud erimärked; – 2. liites osutatud geograafilised tähised; – 2. liites osutatud traditsioonilised nimetused. Artikkel 7 1. Artiklis 2 määratletud tähenduses veinisektori toote kaubamärki, mis koosneb käesoleva lisaga kaitstud geograafilisest tähisest või traditsioonilisest nimetusest või sisaldab neid, ei registreerita, kui kõnesolev toode ei ole pärit: - kohast, millele geograafiline tähis osutab või - kohast, kus traditsioonilist nimetust seaduslikult kasutatakse. Esimese lõigu sätteid rikkudes registreeritud kaubamärgid tunnistatakse huvitatud poole taotlusel kehtetuteks. 2. Kaubamärke, mille kasutus vastab ühele lõikes 1 osutatud olukordadest ning mida üks lepinguosaline (sealhulgas ühenduse liikmesriigid) on heauskselt kohaldanud, registreerinud või kasutanud enne käesoleva kokkuleppe kohast teise lepinguosalise geograafilise tähise või traditsioonilise nimetuse kaitse alla võtmise kuupäeva, võib jätkuvalt kasutada olenemata geograafilisele tähisele või traditsioonilisele nimetusele antud kaitsest, mida võib asjaomase kaubamärgi puhul lisaks kasutada. 9. 7. lisa artiklile 16 lisatakse lõige 7 järgmises sõnastuses: „7. Mõlema lepinguosalise analüütilise andmepanga teave, mis sisaldab vastavalt andmeid nende veinisektori toodete analüüside kohta, tehakse lepinguosaliste poolt selleks määratud laboritele nende soovi korral kättesaadavaks.Teabe edastamine on seotud üksnes asjakohaste analüüsiandmetega, mida on vaja võrreldavate omaduste ja algupäraga proovi läbiviidud analüüsitulemuste tõlgendamiseks.” 10. 7. lisa 1. liide asendatakse II lisas sätestatud uue 1. liitega. 11. 7. lisa 2. liite punkti A alapunktis I asendatakse viited nõukogu määrusele (EMÜ) nr 823/87 ja nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4252/88 järgmiselt: nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1), viimati muudetud 20. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1). 12. 7. lisa 2. liite A punkti alapunkti II muudetakse III lisas sätestatu kohaselt[6]; 13. 7. lisa 2. liite punkt B asendatakse IV lisas sätestatud uue 2. liite punktiga B. 14. 7. lisa 3. liide asendatakse V lisas sätestatud uue 3. liitega[7]. 15. 7. lisale lisatakse 4. liide vastavalt VI lisas sätestatule. 16. 8. lisa artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 Käesolevat lisa kohaldatakse piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide (aromatiseeritud veinid, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid) suhtes, nagu on määratletud 5. lisas osutatud õigusaktides.” 17. 8. lisa artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Vastavalt 5. liite punkti a esimeses taandes osutatud määrusele võib nimetuse „viinamarjade pressimisjäägid” või „viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook” asendada nimetusega „grappa” Šveitsi itaaliakeelsetes piirkondades toodetud ja nendest piirkondadest pärit ning 2. liites loetletud viinamarjadest valmistatud piiritusjookide puhul.” 18. 8. lisa artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Lepinguosalised loobuvad õigusest TRIPS-lepingu artikli 24 lõigetele 4, 6 ja 7 tuginedes keelduda teise lepinguosalise toote nime kaitsmisest.” 19. 8. lisa 1. liide asendatakse VII lisas sätestatud uue 1. liitega. 20. 8. lisa 2. liide asendatakse VIII lisas sätestatud uue 2. liitega. 21. 8. lisale lisatakse 5. liide vastavalt IX lisas sätestatule. 22. 9. lisa artiklile 3 lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses: „3. Lepinguosaliste territooriumilt pärit või ühe lepinguosalise poolt vabasse ringlusse lubatud selliste mahepõllumajandustoodete impordi puhul, mis on hõlmatud lõikes 1 osutatud samaväärsuse korraga, ei ole vaja kontrollsertifikaati esitada.” Artikkel 2 1. Käesoleva kokkuleppe I–IX lisa moodustavad selle lahutamatu osa. 2. Käesolev kokkulepe on kokkuleppe lahutamatu osa. Käesolev kokkulepe kehtib sama kaua ja samasuguses korras kui kokkulepe. Artikkel 3 1. Kokkuleppe bulgaaria-, tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, rumeenia-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst, sealhulgas kõikide lisade, protokollide ja lõppakti tekstid on võrdselt autentsed. 2. Kokkuleppe artikli 6 alusel moodustatud ühiskomitee kiidab heaks kokkuleppe autentsed tekstid, mis koostatakse uutes keeltes. Artikkel 4 1. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva kokkuleppe või kiidavad selle heaks oma menetluste kohaselt. 2. Lepinguosalised teatavad teineteisele kõnealuste menetluse lõpuleviimisest. 3. Käesolev kokkulepe jõustub viimase heakskiitmisteate kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ajutiselt alates sellele allakirjutamise kuupäevale järgneva teise kuu esimesest päevast. Artikkel 5 Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Sõlmitud ...(koht) … (kuupäev) kahe tuhande kaheksandal aastal. Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi Konföderatsiooni nimel I LISA 4. lisa 3. liide ASUTUSED, KES PEAVAD NÕUDMISE KORRAL ESITAMA NIMEKIRJA SELLISTE AMETIASUTUSTE KOHTA, KES ON VASTUTAVAD TAIMEPASSIDE ETTEVALMISTAMISE EEST A. EUROOPA ÜHENDUS: iga liikmesriigi kohta üks vastutav asutus, nagu on osutatud nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ[8] artikli 1 lõikes 4. Belgia: Federal Public Service of Public HealthFood Chain Security and EnvironmentDG for Animals, Plants and FoodstuffsSanitary Policy regarding Animals and PlantsDivision Plant ProtectionEuro station II (7° floor)Place Victor Horta 40 box 10B-1060 BRUSSELS Bulgaaria: NSPP National Service for Plant Protection17, Hristo Botev, blvd., floor 5BG - SOFIA 1040 Tšehhi Vabariik: State Phytosanitary AdministrationBubenská 1477/1CZ - 170 00 PRAHA 7 Taani: Ministry of Food, Agriculture and FisheriesThe Danish Plant DirectorateSkovbrynet 20DK - 2800 Kgs. LYNGBY Saksamaa: Bundesministerium für Verbraucherschutz, Ernährung und LandwirtschaftRochusstraße 1D - 53123 BONN 1 Eesti: Plant Production InspectorateTeaduse 2EE - 75501 SAKU HARJU MAAKOND Iirimaa: Department of Agriculture and FoodMaynooth Business CampusCo. KildareIRL Kreeka: Ministry of AgricultureGeneral Directorate of Plant ProduceDirectorate of Plant Produce ProtectionDivision of Phytosanitary Control150 Sygrou AvenueGR – 176 71 ATHENS Hispaania: Subdirectora General de Agricultura Integrada y Sanidad VegetalMinisterio de Agricultura, Pesca y AlimentaciónDirección General de AgriculturaSubdirección General de Agricultura Integrada y Sanidad Vegetalc/ Alfonso XII, n° 62 – 2a plantaE - 28071 MADRID Prantsusmaa: Ministère de l'Agriculture et la PêcheSous Direction de la Protection des Végétaux251, rue de VaugirardF - 75732 PARIS CEDEX 15 Itaalia: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (MiPAF)Servizio FitosanitarioVia XX Settembre 20I – 00187 ROMA Küpros: Ministry of Agriculture, Natural Resources and EnvironmentDepartment of AgricultureLoukis Akritas Ave.CY - 1412 LEFKOSIA Läti: State Plant Protection ServiceRepublikas laukums 2LV – 1981 RIGA Leedu: State Plant Protection ServiceKalvariju str. 62LT – 2005 VILNIUS Luksemburg: Ministère de l'AgricultureAdm. des Services Techniques de l'AgricultureService de la Protection des Végétaux16, route d'Esch - BP 1904L - 1019 LUXEMBOURG Ungari: Ministry of Agriculture and Rural DevelopmentDepartment for Plant Protection and Soil ConservationKossuth tér 11HU – 1860 BUDAPEST 55 Pf. 1 Malta: Plant Health SectionPlant Biotechnology CenterAnnibale Preca StreetMT - LIJA, BZN 10 Madalmaad: Plantenziektenkundige DienstGeertjesweg 15/Postbus 9102NL – 6700 HC WAGENINGEN Austria: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und WasserwirtschaftReferat III 9 aStubenring 1A - 1012 WIEN Poola: The State Plant Health and Seed Inspection Service30, Wspólna StreetPL – 00-930 WARSAW Portugal: Direcção-Geral de Agricultura e Desenvolvimento Rural (DGADR)Avenida Afonso Costa, 3PT – 1949-002 LISBOA Rumeenia: Phytosanitary DirectionMinistry of Agriculture, Forests and Rural Development24th Carol I Blvd.Sector 3RO – BUCHAREST Sloveenia: MAFF – Phytosanitary Administration of the Republic of SloveniaPlant Health DivisionEinspielerjeva 6SI – 1000 LJUBLJANA Slovakkia: Ministry of AgricultureDepartment of plant commoditiesDobrovicova 12SK - 812 66 BRATISLAVA Soome: Ministry of Agriculture and ForestryUnit for Plant Production and Animal NutritionDepartment of Food and healthMariankatu 23P.O. Box 30FI - 00023 GOVERNMENT FINLAND Rootsi: Jordbruks VerketSwedish Board of AgriculturePlant Protection ServiceS - 55182 JÖNKÖPING Ühendkuningriik: Department for Environment, Food and Rural AffairsPlant Health DivisionFoss HouseKing's PoolPeasholme GreenUK - YORK YO1 7PX B. ŠVEITS: Office fédéral de l'agricultureCH-3003 BERNE II LISA 7. LISA 1. LIIDE Artiklis 4 osutatud juriidiliste dokumentide loetelu, mis käsitleb veinisektori tooteid[9] A. Juriidilised dokumendid, mida kohaldatakse ühendusest pärit veinisektori toodete importimisel Šveitsi ja nende turustamisel seal Osutatud seadused: 1. Nõukogu 19. detsembri 1974. aasta direktiiv 75/106/EMÜ teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 15.2.1975, lk 1), viimati muudetud direktiiviga 89/676/EMÜ (EÜT L 398, 30.12.1989, lk 18). 2. Nõukogu 21. detsembri 2988. aasta direktiiv 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27), parandatud EÜT L 100, 1.4.1988, lk 72 ja viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 3. Nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiiv 89/396/EMÜ toidukaubapartiide tähistamise ja märgistamise kohta (EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21), viimati muudetud järgmise direktiiviga 92/11/EMÜ (EÜT L 65, 11.3.1992, lk 32). 4. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13), parandatud EÜT L 259, 7.10.1994, lk 33 ja EÜT L 252, 4.10.1996, lk 23 ning EÜT L 124, 25.5.2000. lk 66. 5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiiv nr 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1), parandatud EÜT L 248, 14.10.1995, lk 60 ja viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 6. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiv 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29), muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 1). 7. Komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30). 8. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004, toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4). 9. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1). 10. Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93 milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 11. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1), viimati muudetud 20. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1). 12. Komisjoni 10. juuli 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1907/85 ühenduses vahuveinide valmistamiseks sisse veetud veinide viinamarjasortide ja kasvatuspiirkondade loetelu kohta (EÜT L 179, 11.7.1985, lk 21). 13. Komisjoni 17. septembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid (EÜT L 272, 3.10.1990, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1293/2005 (ELT L 205, 6.8.2005. lk 12). 14. Komisjoni 31. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul (EÜT L 143, 16.6.2000. lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1216/2005 (ELT L 199, 29.7.2005. lk 32). 15. Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1607/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eriti määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveini käsitleva jaotise osas (EÜT L 185, 25.7.2000, lk 17). 16. Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta (EÜT L 194, 31.7.2000. lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1507/2005 (ELT L 280, 12.10.2006 lk 9). 17. Komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 884/2001, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinitoodete veo saatedokumentide ja veinisektoris peetavate registrite kohta (EÜT L 128, 10.5.2001, lk 32), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1507/2006 (ELT L 280, 12.10.2006., lk 9). Käesoleva lisa puhul loetakse määrust järgmises redaktsioonis: a) kui saatedokumenti loetakse päritolunimetust tõendavaks dokumendiks vastavalt määruse artiklis 7 sätestatule, kinnitatakse andmed artikli 7 lõike 1 punkti c esimese taandega hõlmatud juhtudel: - määruses (EMÜ) nr 2719/92 osutatud dokumendi puhul koopiatel 1, 2 ja 4, või - määruses (EMÜ) nr 3649/92 osutatud dokumendi puhul koopiatel 1 ja 2; b) artikli 8 lõikes 2 osutatud vedudel kohaldatakse järgmisi eeskirju: i) määruses (EMÜ) nr 2719/92 osutatud dokumendi puhul: - on koopia 2 tootega kaasas lähtekohast mahalaadimiskohani Šveitsis ning antakse kaubasaajale või tema esindajale, - kaubasaaja esitab koopia 4 või selle tõestatud koopia pädevatele Šveitsi asutustele; ii) määruses (EMÜ) nr 3649/92 osutatud dokumendi puhul: - on koopia 2 tootega kaasas lähtekohast mahalaadimiskohani Šveitsis ning antakse kaubasaajale või tema esindajale, - kaubasaaja esitab koopia 2 tõestatud koopia pädevatele Šveitsi asutustele; c) lisaks artiklis 3 sätestatud teabele peab dokument kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/396/EMÜ (EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21) sisaldama üksikasju, mis võimaldavad tuvastada partiid, millesse veinisektori tooted kuuluvad. 18. Komisjoni 29. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas (EÜT L 118, 4.5.2002. lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1951/2006 (ELT L 367, 22.12.2006. lk 46). B. Juriidilised dokumendid, mida kohaldatakse Šveitsist pärit veinisektori toodete importimisel ühendusse ja nende turustamisel seal Osutatud juriidilised dokumendid: 1. Põllumajandust käsitlev föderaalseadus, 29. aprilli 1998, viimati muudetud 24. märtsil 2006 (OC (Ametlik Kogumik) 2006 3861). 2. Korraldus viinamarjakasvatuse ja veini impordi kohta, 7. detsembri 1998 (OC 2005 2159). 3. Föderaalse põllumajandusameti (OFAG) 7. detsembri 1998. aasta korraldus viinamarjasortide loetelu ja uute viinamarjasortide kontrollimise kohta (OC 1999 535). 4. Korraldus veiniga kauplemise järelevalve kohta, 28. mai 1997, viimati muudetud 8. novembril 2006 (OC 2006 4705). 5. Toiduaineid ja tarbeesemeid käsitlev föderaalseadus (toiduaineteseadus, LDA1), 9. oktoober 2006, viimati muudetud 16. detsembril 2005 (OC 2006 2363). 6. Korraldus toiduainete ja tarbeesemete kohta (ODAlOUs), 23. november 2005, viimati muudetud 15. novembril 2006 (OC 2006 4909). 7. Siseministeeriumi (Federal Department of Home Affairs) korraldus alkohoolsete jookide kohta, 23. november 2005, viimati muudetud 15. novembril 2006 (OC 2006 4967). Erandina korralduse artiklist 10 kehtivad veinide kirjeldamisel ja esitlemisel sellised eeskirjad, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest imporditavate toodete suhtes, nagu on osutatud järgmistes määrustes: (1) Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1) V jaotise II peatükk ning VII lisa ja VIII lisa, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1795/2006 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 1). Käesoleva lisa puhul loetakse määrust järgmises redaktsioonis: aa) erandina VII lisa A. jaotise punkti 2 alapunktidest a ja b võib kasutada märkeid (sh nende tõlked „lauavein” ja „kohalik vein” ) Šveitsi veinide (2. kategooria veinid) puhul Šveitsi õigusaktides sätestatud tingimustel; bb) kui Šveitsi vein on pandud kuni 60-liitrise nominaalmahuga mahutitesse, võib importija nime vastavalt määruse VII lisa A. jaotise punkti 3 alapunkti b teisele taandele asendada Šveitsi tootja, veinikeldri, veinikaupmehe või villija nimega; (2) Komisjoni 29. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 753/2002, milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas (EÜT L 118, 4.5.2002. lk 1), viimati muudetud 20. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 316/2004 (ELT L 55, 24.2.2004. lk 16). Käesoleva lisa puhul loetakse määrust järgmises redaktsioonis: aa) erandina määruse artikli 12 lõikest 4 võib alkoholisisaldust esitada mahuprotsendi-ühikutes kümnendikprotsentides; bb) erandina artikli 16 lõikest 1 võib märked „demi-sec” (poolkuiv) ja „moelleux” (poolmagus) asendada vastavalt märgetega „légèrement doux” (kergelt magus) and „demi-doux” (poolmagus); cc) erandina määruse artiklist 18 on aastakäigu märkimine lubatud 1. ja 2. kategooria veinide puhul, kui vähemalt 85 % veini valmistamiseks kasutatud viinamarjadest on koristatud nimetatud aastal; dd) erandina määruse artiklist 19 võib kasutada ühe või mitme viinamarjasordi nime, kui nimetatud sort või sordid moodustavad vähemalt 85 % Šveitsi veini valmistamisel kasutatud viinamarjadest. Kui nimetatakse mitut viinamarjasorti, loetletakse need kahanevas koguselises järjekorras; Määruse tootjaliikmesriiki / tootjaliikmesriike käsitlevad viiteid laiendatakse ka Šveitsile 8. Siseministeeriumi (Federal Department of Home Affairs) korraldus toiduainete märgistuse ja reklaami (OEDAI) kohta, 23. november 2005, viimati muudetud 15. novembril 2006 (OC 2006 4981). 9. Siseministeeriumi (Federal Department of Home Affairs) korraldus toiduainetes lubatud lisaainete kohta (lisaaineid käsitlev korraldus, Oadd (OC 2005 6191)), 23.november 2005. 10. Korraldus võõrkehade ja toiduainete koostisosade kohta (võõrkehi ja koostisosi käsitlev korraldus, OSEC), 26. juuni 1995, viimati muudetud 29. septembril 2006 (OC 2006 4099). 11. Nõukogu 19. detsembri 1974. aasta direktiiv 75/106/EMÜ teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 15.2.1975, lk 1), viimati muudetud direktiiviga 89/676/EMÜ (EÜT L 398, 30.12.1989, lk 18). 12. Komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 884/2004, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinitoodete veo saatedokumentide ja veinisektoris peetavate registrite kohta (EÜT L 128, 10.5.2001, lk 32), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 908/2006 (ELT L 163, 30.4.2004., lk 56). Käesoleva lisa puhul loetakse määrust järgmises redaktsioonis: a) kõikide Šveitsist pärit veinisektori toodete importimisel ühendusse tuleb esitada vastavalt komisjoni 29. detsembri 2004. aasta otsusele (ELT L 4, 6.1.2005, lk 12) koostatud saatedokument; b) kõnealuse saatedokumendiga asendatakse dokument VI1, nagu on osutatud komisjoni 24. aprilli 2001. aasta määruses (EÜ) nr 883/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega toimuva veinisektori toodetega kauplemise osas (EÜT L 128, 10.5.2001, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 908/2006 (ELT L 163, 30.4.2004. lk 56); c) määruse viiteid „liikmesriik/liikmesriigid” või „riiklikud või ühenduse sätted” laiendatakse ka Šveitsile ja Šveitsi õigusaktidele. III LISA 7. LISA 2. LIITE A PUNKTI ALAPUNKT II Artiklis 6 osutatud kaitstud nimetused A. Ühendusest pärit veinisektori toodete kaitstud nimetused II. Geograafilised tähised ja traditsioonilised nimetused liikmesriikide kaupa muudetakse järgmiselt: 1) Lisatakse järgmised punktid: X. Tšehhi Vabariigist pärit veinid XI. Küproselt pärit veinid XII. Ungarist pärit veinid: XIII. Maltalt pärit veinid XIV. Slovakkiast pärit veinid XV. Sloveeniast pärit veinid XVI. Belgiast pärit veinid XVII. Bulgaariast pärit veinid XVIII. Rumeeniast pärit veinid 2) Lõiget I (Saksamaalt pärit veinid) muudetakse järgmiselt: - lõikest A jäetakse välja punkt 1.2.14; - lõige B asendatakse järgmisega: B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Qualitätswein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Qualitätswein mit Prädikat/ Q.b.A.m.Pr or Prädikatswein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Mpv-kvaliteetvahuvein | saksa | Auslese | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Beerenauslese | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Eiswein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Kabinett | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Spätlese | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Trockenbeerenauslese | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Landwein | Geograafilise tähisega lauavein | saksa | Affentaler | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Badisch Rotgold | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Ehrentrudis | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Hock | Geograafilise tähisega lauavein Mpv-kvaliteetvein | saksa | Klassik or Classic | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Liebfrau(en)milch | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Moseltaler | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Riesling-Hochgewächs | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Schillerwein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Weissherbt | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Winzersekt | Mpv-kvaliteetvahuvein | saksa | 3) Lõige II B (Prantsusmaalt pärit veinid) asendatakse järgmisega: B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Appellation d'origine contrôlée | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Appellation contrôlée | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Vin doux naturel | Mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Vin de pays | Geograafilise tähisega lauavein | prantsuse | Ambré | Mpv-kvaliteetliköörvein Geograafilise tähisega lauavein | prantsuse | Château | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Cinquième cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Clairet | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Claret | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Clos | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Cru artisan | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Cru bourgeois | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Deuxième cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Edelzwicker | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Grand cru | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Grand cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Hors d’âge | Mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Passe-tout-grains | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Premier cru | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Premier cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Premier grand cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Primeur | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | prantsuse | Quatrième cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Rancio | Mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Schillerwein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Sélection de grains nobles | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Sur lie | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | prantsuse | Troisième cru classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Tuilé | Mpv-kvaliteetliköörvein | prantsuse | Vendange tardive | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Villages | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Vin de paille | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Vin jaune | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | 4) Lõige III (Hispaaniast pärit veinid) asendatakse järgmisega: A. Geograafilised tähised 1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Abona 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Alella 1.3.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Alicante 1.3.2. Alampiirkondade nimed: Marina Alta 1.4. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Almansa 1.5. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ampurdán-Costa Brava 1.6. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Arabako Txakolina-Txakolí de Alava or Chacolí de Álava 1.7. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Arlanza 1.8. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Arribes 1.9. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Bierzo 1.10. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Binissalem-Mallorca 1.11. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Bullas 1.12. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Calatayud 1.13. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Campo de Borja 1.14. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Cariñena 1.15. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Cataluña 1.16. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Cava 1.17. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina 1.18. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina 1.19. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Cigales 1.20. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Conca de Barberá 1.21. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Condado de Huelva 1.22.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Costers del Segre 1.22.2. Alampiirkondade nimed: Raimat Artesa Valls de Riu Corb Les Garrigues 1.23. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Dominio de Valdepusa 1.24. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: El Hierro 1.25. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Guijoso 1.26. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Jerez-Xérès-Sherry or Jerez or Xérès or Sherry 1.27. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Jumilla 1.28. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: La Mancha 1.29.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: La Palma 1.29.2. Alampiirkondade nimed: Hoyo de Mazo Fuencaliente Norte de la Palma 1.30. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Lanzarote 1.31. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Málaga 1.32.: Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Manchuela 1.33. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Manzanilla 1.34. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda 1.35. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Méntrida 1.36. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Mondéjar 1.37.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Monterrei 1.37.2. Alampiirkondade nimed: Ladera de Monterrei Val de Monterrei 1.37. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Montilla-Moriles 1.38. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Montsant 1.39.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Navarra 1.39.2. Alampiirkondade nimed: Baja Montaña Ribera Alta Ribera Baja Tierra Estella Valdizarbe 1.40. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Penedés 1.41. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Pla de Bages 1.42. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Pla i Llevant 1.43. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Priorato 1.44.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Rías Baixas 1.44.2. Alampiirkondade nimed: Condado do Tea O Rosal Ribera do Ulla Soutomaior Val do Salnés 1.45.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ribeira Sacra 1.45.2. Alampiirkondade nimed: Amandi Chantada Quiroga-Bibei Ribeiras do Miño Ribeiras do Sil 1.46. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ribeiro 1.47. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ribera del Duero 1.48.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ribera del Guardiana 1.48.2. Alampiirkondade nimed: Cañamero Matanegra Montánchez Ribera Alta Ribera Baja Tierra de Barros 1.49. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ribera del Júcar 1.50.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Rioja 1.50.2. Alampiirkondade nimed: Alavesa Alta Baja 1.51. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Rueda 1.52.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Sierras de Málaga 1.52.2. Alampiirkondade nimed: Serranía de Ronda 1.53. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Somontano 1.54.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tacoronte-Acentejo 1.54.2. Alampiirkondade nimed: Anaga 1.55. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tarragona 1.56. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Terra Alta 1.57. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tierra de León 1.58. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tierra del Vino de Zamora 1.59. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Toro 1.60. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Uclés 1.61. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Utiel-Requena 1.62. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Valdeorras 1.63. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Valdepeñas 1.64.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Valencia 1.64.2. Alampiirkondade nimed: Alto Turia Clariano Moscatel de Valencia Valentino 1.65. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Valle de Güímar 1.66. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Valle de la Orotava 1.67. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Valles de Benavente (Los) 1.68.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Vinos de Madrid 1.68.2. Alampiirkondade nimed: Arganda Navalcarnero San Martín de Valdeiglesias 1.69. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ycoden-Daute-Isor 1.70. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Yecla 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Vino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Vino de la Tierra de Cangas Vino de la Terra de Castelló Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Córdoba Vino de la Tierra de Desierto de Almería Vino de la Tierra de Extremadura Vino de la Tierra Formentera Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Illes Balears Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de La Gomera Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra Vino de la Tierra de Los Palacios Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra Norte de Sevilla Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Ribera del Queiles Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Vino de la Tierra Valles de Sadacia B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Denominación de origen (DO) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Denominacion de origen calificada (DOCa) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vino dulce natural | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vino generoso | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vino generoso de licor | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vino de la Tierra | Geograafilise tähisega lauavein | hispaania | Aloque | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Amontillado | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Añejo | Mpv-kvaliteetvein Geograafilise tähisega lauavein | hispaania | Chacoli/Txakolina | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Clásico | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Cream | Mpv-kvaliteetliköörvein | inglise | Criadera | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Criaderas y Soleras | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Crianza | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Dorado | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Fino | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Fondillon | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Gran Reserva | Mpv-kvaliteetvein Mpv-kvaliteetvahuvein | hispaania | Lágrima | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Noble | Mpv-kvaliteetvein Geograafilise tähisega lauavein | Spanish | Oloroso | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Pajarete | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Pálido | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Palo Cortado | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Primero de cosecha | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Rancio | Mpv-kvaliteetliköörvein Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Raya | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Reserva | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Sobremadre | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Solera | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Superior | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Trasañejo | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vino Maestro | Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vendimia inicial | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | Viejo | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein Mpv-kvaliteetliköörvein | hispaania | Vino de tea | Mpv-kvaliteetvein | hispaania | 5) Lõige IV (Kreekast pärit veinid) asendatakse järgmisega: A. Geograafilised tähised 1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Patras Muscatel Rio Patron Muscatel Cephalonia Muscatel Lemnos Muscatel Rhodes Muscatel Mavrodaphne of Patras Mavrodaphne of Cephalonia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola of Cephalonia Rapsani Mantinia Messenikola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteo Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Cotes de Melitone | 2. Geograafilise tähisega lauaveinid Ρετσίνα Μεσογείων, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας or Ρετσίνα Κορωπίου, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Παιανίας or Ρετσίνα Λιοπεσίου, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, whether or not followed by Αττικής Ρετσίνα Θηβών, whether or not followed by Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, whether or not followed by Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, whether or not followed by Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, whether or not followed by Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βίλιτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Νέας Μεσήμβριας Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου ΤοπικόςΟίνος Σιάτιστας Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδας Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Toπικός Οίνος Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Αδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπούντιας Λοκρίδος Tοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδας Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Τοπικός Οίνος Παγγαίου Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Toπικός Οίνος Πλαγίες Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος or Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης Τοπικός Οίνος Κραννώνος Τοπικός Οίνος Παρνασσού Τοπικός Οίνος Μετεώρων Τοπικός Οίνος Ικαρίας Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Retsina of Mesogia, millele võib järgneda Attika Retsina of Kropia või Retsina Koropi, millele võib järgneda Attika Retsina of Markopoulou, millele võib järgneda Attika Retsina of Megara, millele võib järgneda Attika Retsina of Peania või Retsina of Liopesi, millele võib järgneda Attika Retsina of Pallini, millele võib järgneda Attika Retsina of Pikermi, millele võib järgneda Attika Retsina of Spata, millele võib järgneda Attika Retsina of Thebes, millele võib järgneda Viotias Retsina of Gialtra, millele võib järgneda Evvia Retsina of Karystos, millele võib järgneda Evvia Retsina of Halkida, millele võib järgneda Evvia Verntea Zakynthou Mount Athos Agioritikos´e maakonnavein Anavyssos´e maakonnavein Attiki-Attikos´e maakonnavein Vilitsa maakonnavein Grevena maakonnavein Drama maakonnavein Dodekanese – Dodekanissiakos´e maakonnavein Epanomi maakonnavein Heraklion – Herakliotikos´e maakonnavein Thessalia – Thessalikos´e maakonnavein Thebes – Thivaikos´e maakonnavein Kissamos´e maakonnavein Krania maakonnavein Crete – Kritikos´e maakonnavein Lasithi – Lasithiotikos´e maakonnavein Macedonia – Macedonikos´e maakonnavein Nea Messimvria maakonnavein Messinia – Messiniakos´e maakonnavein Peanea maakonnavein Pallini – Palliniotikos´e maakonnavein Peloponnese – Peloponnisiakos´e maakonnavein Ambelos´e nõlvade maakonnavein Vertiskos´e nõlvade maakonnavein Kitherona´e nõlvade maakonnavein Korinthos – Korinthiakos´e maakonnavein Parnitha nõlvade maakonnavein Pylia maakonnavein Trifilia maakonnavein Tyrnavos´e maakonnavein Siatista maakonnavein Ritsona Avlidas´e maakonnavein Letrines´e maakonnavein Spata maakonnavein Pendeliko nõlvade maakonnavein Egeuse mere maakonnavein Lilantio Pedio maakonnavein Markopoulo maakonnavein Tegea maakonnavein Adriani maakonnavein Halikouna maakonnavein Halkidiki maakonnavein Karystos – Karystinos´e maakonnavein Pella maakonnavein Serres´e maakonnavein Syros – Syrianos´e maakonnavein Petroto nõlvade maakonnavein Gerania maakonnavein Opountia Lokridos´e maakonnavein Sterea Ellada maakonnavein Agora maakonnavein Atalanti oru maakonnavein Arkadia maakonnavein Pangeon´i maakonnavein Metaxata maakonnavein Imathia maakonnavein Klimenti maakonnavein Korfu maakonnavein Sithonia maakonnavein Mantzavinata maakonnavein Ismaros – Ismarikos´e maakonnavein Avdira maakonnavein Ioannina maakonnavein Egialia nõlvade maakonnavein Enos´e nõlvade maakonnavein Thrace – Thrakikos´e maakonnavein või Thrakis´e maakonnavein Ilioni maakonnavein Metsovo – Metsovitikos´e maakonnavein Koropi maakonnavein Florina maakonnavein Thapsana maakonnavein Knimida nõlvade maakonnavein Epirus – Epirotikos´e maakonnavein Pisatis´e maakonnavein Lefkada maakonnavein Monemvasia – Monemvasios´e maakonnavein Velvendos´e maakonnavein Lakonia – Lakonikos´e maakonnavein Martino maakonnavein Achaia maakonnavein Ilia maakonnavein Thessaloniki maakonnavein Krannona maakonnavein Parnassos´e maakonnavein Meteora maakonnavein Ikaria maakonnavein Kastoria maakonnavein | B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d’origine controlée) | Mpv-kvaliteetvein | kreeka | Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d’origine de qualité supérieure) | Mpv-kvaliteetvein | kreeka | Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) | Mpv-kvaliteetliköörvein | kreeka | Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Mpv-kvaliteetvein | kreeka | Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | Geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Τοπικός Οίνος (vin de pays) | Geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Αμπέλι (Ampeli) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Aρχοντικό (Archontiko) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Κάβα[10] (Cava) | Geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Mpv-kvaliteetliköörvein | kreeka | Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | kreeka | Κάστρο (Kastro) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Κτήμα (Ktima) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Λιαστός (Liastos) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Μετόχι (Metochi) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Μοναστήρι (Monastiri) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Νάμα (Nama) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Νυχτέρι (Nychteri) | Mpv-kvaliteetvein | kreeka | Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Πύργος (Pyrgos) | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | kreeka | Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | Mpv-kvaliteetliköörvein | kreeka | Βερντέα (Verntea) | Geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Vinsanto | Mpv-kvaliteetliköörvein ja mpv-kvaliteetvein | kreeka[11] | 6) Lõige V B (Itaaliast pärit veinid) asendatakse järgmisega: B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Denominazione di origine controllata | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein ja kääriv viinamarjavirre (geograafilise tähisega) | itaalia | Denominazione di origine controllata e garantita | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein ja kääriv viinamarjavirre (geograafilise tähisega) | itaalia | Vino dolce naturale | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Indicazione geografica tipica (IGT) | Lauavein, „vin de pays“, ülevalminud viinamarjadest vein ja kääriv viinamarjavirre (geograafilise tähisega) | itaalia | Landwein | Lauavein, „vin de pays“, ülevalminud viinamarjadest vein ja kääriv viinamarjavirre (geograafilise tähisega) | saksa | Vin de pays | Lauavein, „vin de pays“, ülevalminud viinamarjadest vein ja kääriv viinamarjavirre (geograafilise tähisega) | prantsuse | Alberata o vigneti ad alberata | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | itaalia | Amarone | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Ambra | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Ambrato | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Annoso | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Apianum | Mpv-kvaliteetvein | ladina | Auslese | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Barco Reale | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Brunello | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Buttafuoco | Mpv-kvaliteetvein ja mpv-kvaliteetpoolvahuvein | itaalia | Cacc’e mitte | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Cagnina | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Cannellino | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Cerasuolo | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Chiaretto | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Ciaret | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Château | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kavliteetliköörvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein | prantsuse | Classico | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein | itaalia | Dunkel | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Est !Est ! !Est ! ! ! | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | ladina | Falerno | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Fine | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Fior d’Arancio | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Falerio | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Flétri | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Garibaldi Dolce (or GD) | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Governo all’uso toscano | Mpv-kvaliteetvein Geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Gutturnio | Mpv-kvaliteetvein ja mpv-kvaliteetpoolvahuvein | itaalia | Italia Particolare (or IP) | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Klassisch or Klassisches Ursprungsgebiet | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Kretzer | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Lacrima | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Lacryma Christi | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Lambiccato | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | London Particolar (or LP or Inghilterra) | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Morellino | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Occhio di Pernice | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Oro | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Pagadebit | Mpv-kvaliteetvein ja mpv-kvaliteetpoolvahuvein | itaalia | Passito | Mpv-kvaliteetliköörvein, mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Ramie | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Rebola | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Recioto | Mpv-kvaliteetvein Mpv-kvaliteetvahuvein | itaalia | Riserva | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Rubino | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Sangue di Giuda | Mpv-kvaliteetvein ja mpv-kvaliteetpoolvahuvein | itaalia | Scelto | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Sciacchetrà (or Sciac-trà) | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Sforzato, Sfurzat | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Spätlese | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Soleras | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Stravecchio | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Strohwein | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Superiore | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Superiore Old Marsala (or SOM) | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Torchiato | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Torcolato | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Vecchio | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Vendemmia Tardiva | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein ja geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Verdolino | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Vergine | Mpv-kvaliteetvein, ja mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Vermiglio | Mpv-kvaliteetliköörvein | itaalia | Vino Fiore | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Vino Nobile | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Vino Novello o Novello | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | itaalia | Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | Mpv-kvaliteetvein | itaalia | Vivace | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetpoolvahuvein ja geograafilise tähisega lauavein | itaalia | 7) Lõige VI B (Luksemburgist pärit veinid) asendatakse järgmisega: B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Marque nationale | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | prantsuse | Appellation contrôlée | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | prantsuse | Appellation d’origine contrôlée | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | prantsuse | Vin de pays | Geograafilise tähisega lauavein | prantsuse | Grand premier cru | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Premier cru | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Vin classé | Mpv-kvaliteetvein | prantsuse | Château | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein | prantsuse | 8) Lõige VII (Portugalist pärit veinid) asendatakse järgmisega: A. Geograafilised tähised 1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid Alenquer 1.2.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid Alentejo 1.2.2. Alampiirkondade nimed Borba Évora Granja-Amareleja Moura Portalegre Redondo Reguengos Vidigueira 1.3. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Arruda 1.4. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Bairrada 1.5.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Beira Interior 1.5.2. Alampiirkondade nimed: Castelo Rodrigo Cova da Beira Pinhel 1.6. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Biscoitos 1.7. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Bucelas 1.8. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Carcavelos 1.9. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Colares 1.10.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Dão 1.10.2. Alampiirkondade nimed: Alva Besteiros Castendo Serra da Estrela Silgueiros Terras de Azurara Terras de Senhorim 1.11.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Douro 1.11.2. Alampiirkondade nimed Baixo Corgo Cima Corgo Douro Superior 1.12.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid Encostas d’Aire 1.12.2. Alampiirkondade nimed: Alcobaça Ourém 1.13. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Graciosa 1.14. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Lafões 1.15. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Lagoa 1.16. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Lagos 1.17. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid Lourinhã 1.18. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Madeira or Madère or Madera or Vinho da Madeira or Madeira Weine or Madeira Wine or Vin de Madère or Vino di Madera or Madeira Wijn 1.19. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Madeirense 1.20. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Óbidos 1.21. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Palmela 1.22. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Pico 1.23. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Portimão 1.24. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Port or Porto or Oporto or Portwein or Portvin or Portwijn or Vin de Porto or Port Wine or Vinho do Porto 1.25.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ribatejo 1.25.2. Alampiirkondade nimed: Almeirim Cartaxo Chamusca Coruche Santarém Tomar 1.26. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Setúbal 1.27. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tavira 1.28. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Távora-Varosa 1.29. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Torres Vedras 1.30.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Trás-os-Montes 1.30.2. Alampiirkondade nimed: Chaves Planalto Mirandês Valpaços 1.33.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Vinho Verde 1.33.2. Alampiirkondade nimed: Amarante Ave Baião Basto Cávado Lima Monção Paiva Sousa 2. Geograafilise tähisega lauaveinid: 2.1. Piirkond: Azores 2.2. Piirkond: Alentejano 2.3. Piirkond: Algarve 2.4.1. Piirkond: Beiras 2.4.2. Alampiirkond: Beira Alta Beira Litoral Terras de Sicó 2.5. Piirkond: Duriense 2.6.1. Piirkond: Estremadura 2.6.2. Alampiirkond: Alta Estremadura 2.7. Piirkond: Minho 2.8. Piirkond: Ribatejano 2.9. Piirkond: Terras Madeirenses 2.10. Piirkond: Terras do Sado 2.11. Piirkond: Transmontano B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Denominação de origem (DO) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Denominação de origem controlada (DOC) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Vinho doce natural | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Vinho generoso | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Vinho regional | Geograafilise tähisega lauavein | portugali | Canteiro | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Colheita Seleccionada | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | portugali | Crusted/Crusting | Mpv-kvaliteetliköörvein | inglise | Escolha | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | portugali | Escuro | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Fino | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Frasqueira | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Garrafeira | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Lágrima | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Leve | Geograafilise tähisega lauavein Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Nobre | Mpv-kvaliteetvein | portugali | Reserva | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetvahuvein, mpv-kvaliteetliköörvein ja geograafilise tähisega lauavein | portugali | Reserva velha (or grande reserva) | Mpv-kvaliteetvahuvein Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Ruby | Mpv-kvaliteetliköörvein | inglise | Solera | Mpv-kvaliteetliköörvein | portugali | Super reserva | Mpv-kvaliteetvahuvein | portugali | Superior | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteetliköörvein ja geograafilise tähisega lauavein | portugali | Tawny | Mpv-kvaliteetliköörvein | inglise | Vintage supplemented where appropriate by Late Bottle (LBV) or Character | Mpv-kvaliteetliköörvein | inglise | 9) Lõige VIII B (Ühendkuningriigist pärit veinid) asendatakse järgmisega: B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Regional wine | Geograafilise tähisega lauavein | inglise | 10) Lõige IX B (Austriast pärit veinid) asendatakse järgmisega: B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Qualitätswein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Qualitätswein besonderer Reife und Leseart or Prädikatswein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Ausbruch or Ausbruchwein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Auslese or Auslesewein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Beerenauslese (wein) | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Eiswein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Kabinett or Kabinettwein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Schilfwein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Spätlese or Spätlesewein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Strohwein | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Trockenbeerenauslese | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Landwein | Geograafilise tähisega lauavein | saksa | Ausstich | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Auswahl | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Bergwein | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Klassik or Classic | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Erste Wahl | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Hausmarke | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Heuriger | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Jubiläumswein | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Reserve | Mpv-kvaliteetvein | saksa | Schilcher | Mpv-kvaliteetvein ja geograafilise tähisega lauavein | saksa | Sturm | Kääriv viinamarjavirre, geograafilise tähisega | saksa | 11) Lisatakse lõige „X. TŠEHHI VABARIIGIST PÄRIT VEINID” A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Morava 1.1.1. Alampiirkondade nimed: Mikulovská, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Slovácká, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Velkopavlovická, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Znojemská, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid Čechy 1.2.1. Alampiirkondade nimed: Mělnická, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Litoměřická, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi 2.1. Geograafilise tähisega lauaveinid: české zemské víno moravské zemské víno B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | pozdní sběr | Mpv-kvaliteetvein | tšehhi | archivní víno | Mpv-kvaliteetvein | tšehhi | panenské víno | Mpv-kvaliteetvein | tšehhi | 12) Lisatakse lõige „XI. KÜPROSELT PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Κουμανδαρία (Commandaria) Λαόνα Ακάμα (Laona Akama) Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης (Vouni Panayia – Ambelitis) Πιτσιλιά (Pitsilia) Κρασοχώρια Λεμεσού (Krasohoria Lemesou), millele võib järgneda alampiirkonna nimi: Αφάμης (Afames) Λαόνα (Laona) 2.1. Geograafilise tähisega lauaveinid Λεμεσός (Lemesos) Πάφος (Pafos) Λευκωσία (Lefkosia) Λάρνακα (Larnaka) B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης (ΟΕΟΠ) | Mpv-kvaliteetvein | kreeka | Τοπικός Οίνος (Regional Wine) | Geograafilise tähisega lauavein | kreeka | Μοναστήρι (Monastiri) | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein, | kreeka | Κτήμα (Ktima) | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein, | kreeka | Αμπελώνας (-ες), (Ampelonas (-es)) | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein, | kreeka | Μονή (Moni) | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein, | kreeka | 13) Lisatakse lõige „XII. UNGARIST PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Csongrád(-i) 1.1.1. Alampiirkondade nimed: Kistelek(-i) Pusztamérges(-i) Mórahalom (Mórahalmi) 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Hajós-Baja(-i) 1.3. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Kunság(-i) 1.3.1. Alampiirkondade nimed: Bácska(-i) Cegléd(-i) Jászság(-i) Monor(-i) Duna mente (Duna menti) Kecskemét-Kiskunfélegyháza (Kecskemét-Kiskunfélegyházi) Kiskőrös(-i) Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Tisza mente (Tisza menti) Izsák(-i) 1.4. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ászár-Neszmély(-i) 1.4.1. Alampiirkondade nimed: Ászár (-i) Neszmély (-i) 1.5. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Badacsony(-i) 1.6. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Balatonfüred-Csopak(-i) 1.6.1. Alampiirkondade nimed: Zánka(-i) 1.6.1.1. Haldusüksuste nimed: Tihany(-i) 1.7. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Balatonfelvidék(-i) 1.7.1. Alampiirkondade nimed: Kál(-i) Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) 1.8. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Etyek-Buda(-i) 1.8.1. Alampiirkondade nimed: Etyek(-i) Buda(-i) Velence(-i) 1.9. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Mór(-i) 1.10. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Pannonhalma (Pannonhalmi) 1.11. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Somló(-i) 1.11.1. Alampiirkondade nimed: Kissomlyó-Sághegyi 1.12. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Sopron(-i) 1.12.1. Alampiirkondade nimed: Kőszegi 1.13. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Balatonboglár(-i) 1.13.1. Alampiirkondade nimed: Balatonlelle(-i) Marcali 1.14. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Pécs(-i) 1.14.1. Alampiirkondade nimed: Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) 1.15. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Villány(-i) 1.15.1. Alampiirkondade nimed: Siklós(-i) 1.15.1.1. Omavalitsusüksuste nimed: Kisharsány(-i), Nagyharsány(-i), Palkonya(-i), Villánykövesd(-i), Bisse(-i), Csarnóta(-i), Diósviszló(-i), Harkány(-i), Hegyszentmárton(-i), Kistótfalu(-i), Márfa(-i), Nagytótfalu(-i), Szava(-i), Túrony(-i), Vokány(-i) 1.16. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Bükkalja(-i) 1.17. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Eger (Egri) 1.17.1. Alampiirkondade nimed: Debrő(-i) 1.17.1.1. Omavalitsusüksuste nimed: Andornaktálya(-i), Demjén(-i), Egerbakta(-i), Egerszalók(-i), Egerszólát(-i), Felsőtárkány(-i), Kerecsend(-i), Maklár(-i), Nagytálya(-i), Noszvaj(-i), Novaj(-i), Ostoros(-i), Szomolya(-i), Aldebrő(-i), Feldebrő(-i), Tófalu(-i), Verpelét(-i), Kompolt(-i), Tarnaszentmária(-i) 1.18. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Mátra(-i) 1.18.1. Alampiirkondade nimed: Síkvidéki 1.19. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tokaj(-i) 1.19.1. Haldusüksuste nimed: Abaújszántó(-i), Bekecs(-i), Bodrogkeresztúr(-i), Bodrogkisfalud(-i), Bodrogolaszi, Erdőbénye(-i), Erdőhorváti, Golop(-i), Hercegkút(-i), Legyesbénye(-i), Makkoshotyka(-i), Mád(-i), Mezőzombor(-i), Monok(-i), Olaszliszka(-i), Rátka(-i), Sárazsadány(-i), Sárospatak(-i), Sátoraljaújhely(-i), Szegi, Szegilong(-i), Szerencs(-i), Tarcal(-i), Tállya(-i), Tolcsva(-i), Vámosújfalu(-i) 1.20. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Balatonmelléke (Balatonmelléki) 1.20.1. Alampiirkondade nimed: Muravidéki 1.21. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Tolna(-i) 1.21.1. Alampiirkondade nimed: Völgység(-i) Tamási B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooriad | Keel | minőségi bor | Mpv-kvaliteetvein | ungari | különleges minőségű bor | Mpv-kvaliteetvein | ungari | fordítás | Mpv-kvaliteetvein | ungari | máslás | Mpv-kvaliteetvein | ungari | szamorodni | Mpv-kvaliteetvein | ungari | aszú … puttonyos, completed by the numbers 3-6 | Mpv-kvaliteetvein | ungari | aszúeszencia | Mpv-kvaliteetvein | ungari | eszencia | Mpv-kvaliteetvein | ungari | tájbor | Geograafilise tähisega lauavein | ungari | bikavér | Mpv-kvaliteetvein | ungari | késői szüretelésű bor | Mpv-kvaliteetvein | ungari | válogatott szüretelésű bor | Mpv-kvaliteetvein | ungari | muzeális bor | Mpv-kvaliteetvein | ungari | siller | Mpv-kvaliteetvein, geograafilise tähisega lauavein, | ungari | 14) Lisatakse lõige „XIII. MALTALT PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Malta 1.1.1. Alampiirkondade nimed: Rabat Mdina (Medina) Marsaxlokk Marnisi Mgarr Ta' Qali Siggiewi 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Gozo 1.2.1. Alampiirkondade nimed: Ramla Marsalforn Nadur Victoria Heights 2.1. Geograafilise tähisega lauaveinid: Malta saared - Gzejjer Maltin 15) Lisatakse lõige „XIV. SLOVAKKIAST PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid , millele järgnevad sõnad „vinohradnícka oblast”: Malokarpatská 1.1.1. Määratletud alampiirkondade nimed, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícky rajón “: Skalický Záhorský Stupavský Bratislavský Pezinský Modranský Doľanský Orešanský Senecký Trnavský Hlohovecký Vrbovský 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícka oblast ”: Južnoslovenská 1.2.1. Määratletud alampiirkondade nimed, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícky rajón “: Šamorínsky Dunajskostredský Galantský Palárikovský Komárňanský Hrubanovský Strekovský Štúrovský 1.3. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícka oblast ”: Stredoslovenská 1.3.1. Määratletud alampiirkondade nimed, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícky rajón “: Ipeľský Hontiansky Vinický Modrokamenský Fiľakovský Gemerský Tornaľský 1.4. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícka oblast ”: Nitrianska 1.4.1. Määratletud alampiirkondade nimed, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícky rajón “: Šintavský Nitriansky Radošinský Zlatomoravský Vrábeľský Žitavský Želiezovský Tekovský Pukanecký 1.5. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícka oblast ”: Východoslovenská 1.5.1. Määratletud alampiirkondade nimed, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícky rajón “: Moldavský Sobranský Michalovský Kráľovskochlmecký 1.6. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícka oblast ”: Tokaj/-ská/-ský/-ské 1.6.1. Määratletud alampiirkondade nimed, millele järgnevad sõnad „ vinohradnícky rajón “: Malá Tŕňa Veľká Tŕňa Čerhov Slovenské Nové Mesto Viničky Veľká Bara Černochov B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | forditáš | Mpv-kvaliteetvein | slovaki | mášláš | Mpv-kvaliteetvein | slovaki | samorodné | Mpv-kvaliteetvein | slovaki | výber … putňový, completed by the numbers 3-6 | Mpv-kvaliteetvein | slovaki | výberová esencia | Mpv-kvaliteetvein | slovaki | esencia | Mpv-kvaliteetvein | slovaki | 16) Lisatakse lõige „XV. SLOVEENIAST PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Maribor või Mariborčan, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Radgona – Kapela või Kapela Radgona, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Ljutomer-Ormož või Ormož-Ljutomer, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Haloze või Haložan, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Srednje Slovenske gorice, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Prekmurje või Prekmurčan, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Šmarje-Virštanj või Virštanj-Šmarje, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Bizeljsko-Sremič või Sremič-Bizeljsko, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Dolenjska, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Dolenjska, cviček, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Bela krajina või Belokranjec, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Goriška Brda või Brda, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Vipavska dolina või Vipavec või Vipavčan, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi Koper või Koprčan, millele võib järgneda viinamarjakasvatusega tegeleva omavalitsusüksuse nimi ja/või viinamarjaistanduse nimi B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Penina | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | pozna trgatev | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | izbor | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | jagodni izbor | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | suhi jagodni izbor | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | ledeno vino | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | Arhivsko vino | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | mlado vino | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | Cviček | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | Teran | Mpv-kvaliteetvein | sloveeni | 17) Lisatakse lõige „XVI. BELGIAST PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn 1.2. Geograafilise tähisega lauaveinid: Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn 18) Lisatakse lõige „XVII. BULGAARIAST PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Асеновград ( Asenovgrad ) 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Черноморски район ( Black Sea Region ) 1.3. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Брестник ( Brestnik ) 1.4. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Драгоево ( Dragoevo ) 1.5. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Евксиноград ( Evksinograd ) 1.6. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Хан Крум ( Han Krum ) 1.7. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Хърсово ( Harsovo ) 1.8. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Хасково ( Haskovo ) 1.9. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Хисаря ( Hisarya ) 1.10. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ивайловград ( Ivaylovgrad ) 1.11. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Карлово ( Karlovo ) 1.12. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Карнобат ( Karnobat ) 1.13. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ловеч ( Lovech ) 1.14. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Лозица ( Lozitsa ) 1.15. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Лом ( Lom ) 1.16. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Любимец ( Lyubimets ) 1.17. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Лясковец ( Lyaskovets ) 1.18. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Мелник ( Melnik ) 1.19. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Монтана ( Montana ) 1.20. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Нова Загора ( Nova Zagora ) 1.21. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Нови Пазар ( Novi Pazar ) 1.22. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ново село ( Novo Selo ) 1.23. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Оряховица ( Oryahovitsa ) 1.24. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Павликени ( Pavlikeni ) 1.25. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Пазарджик ( Pazardjik) 1.26. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Перущица ( Perushtitsa ) 1.27. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Плевен ( Pleven ) 1.29. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Пловдив ( Plovdiv ) 1.30. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Поморие ( Pomorie ) 1.31. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Русе ( Ruse ) 1.32. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Сакар ( Sakar ) 1.33. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Сандански ( Sandanski ) 1.34. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Септември ( Septemvri ) 1.35. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Шивачево ( Shivachevo ) 1.36. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Шумен ( Shumen ) 1.37. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Славянци ( Slavyantsi ) 1.38. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Сливен ( Sliven ) 1.39. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast) 1.40. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Стамболово ( Stambolovo ) 1.41. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Стара Загора ( Stara Zagora ) 1.42. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Сухиндол ( Suhindol ) 1.43. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Сунгурларе ( Sungurlare ) 1.44. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Свищов ( Svishtov ) 1.45. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Долината на Струма ( Struma valley ) 1.46. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Търговище ( Targovishte ) 1.47. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Върбица ( Varbitsa ) 1.48. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Варна ( Varna ) 1.49. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Велики Преслав ( Veliki Preslav ) 1.50. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Видин (Vidin) 1.51. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Враца ( Vratsa ) 1.52. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ямбол ( Yambol ) 2. Geograafilise tähisega lauaveinid: Дунавска равнина ( Danube Plain ) Тракийска низина ( Thracian Lowlands ) B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Гарантирано наименование за произход (ГНП) (guaranteed appellation of origin) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | bulgaaria | Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП) (guaranteed and controlled appellation of origin) | Mpv-kvaliteetvein, mpv-kvaliteet-poolvahuvein, mpv-kvaliteetvahuvein ja mpv-kvaliteetliköörvein | bulgaaria | Благородно сладко вино (БСВ) (noble sweet wine) | Mpv-kvaliteetliköörvein | bulgaaria | регионално вино (Regional wine) | Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | Ново (young) | Mpv-kvaliteetvein Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | Премиум (premium) | Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | Резерва (reserve) | Geograafilise tähisega lauavein Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | Премиум резерва (premium reserve) | Geograafilise tähisega lauavein | bulgaaria | Специална резерва (special reserve) | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | Специална селекция (special selection) | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | Колекционно (collection) | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | Премиум оук, или първо зареждане в бъчва (premium oak) | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | Беритба на презряло грозде (vintage of overripe grapes) | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | Розенталер (Rosenthaler) | Mpv-kvaliteetvein | bulgaaria | 19) Lisatakse lõige „XVIII. RUMEENIAST PÄRIT VEINID”: A. Geograafilised tähised 1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: 1.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Aiud 1.2. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Alba Iulia 1.3. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Babadag 1.4.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Banat 1.4.2. Alampiirkondade nimed: Dealurile Tirolului Moldova Nouă Silagiu 1.5. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Banu Mărăcine 1.6. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Bohotin 1.7. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Cernăteşti - Podgoria 1.8. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Coteşti 1.9. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Cotnari 1.10.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Crişana 1.10.2. Alampiirkondade nimed: Biharia Diosig Şimleu Silvaniei 1.11. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Dealu Bujorului 1.12.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Dealu Mare 1.12.2. Alampiirkondade nimed: Boldeşti Breaza Ceptura Merei Tohani Urlaţi Valea Călugărească Zoreşti 1.13. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Drăgăşani 1.14.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Huşi 1.14.2. Alampiirkondade nimed: Vutcani 1.15. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Iana 1.16.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Iaşi 1.16.2. Alampiirkondade nimed: Bucium Copou Uricani 1.17. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Lechinţa 1.18.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Mehedinţi 1.18.2. Alampiirkondade nimed: Corcova Golul Drâncei Oreviţa Severin Vânju Mare 1.19. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Miniş 1.20.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Murfatlar 1.20.2. Alampiirkondade nimed: Cernavodă Medgidia 1.21. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Nicoreşti 1.22. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Odobeşti 1.23. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Oltina 1.24. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Panciu 1.25. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Pietroasa 1.26. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Recaş 1.27. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Sâmbureşti 1.28.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Sarica Niculiţel 1.28.2. Alampiirkondade nimed: Tulcea 1.29. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Sebeş – Apold 1.30. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Segarcea 1.31.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Ştefăneşti 1.31.2. Alampiirkondade nimed: Costeşti 1.32.1. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid: Târnave 1.32.2. Alampiirkondade nimed: Blaj Jidvei Mediaş 2. Geograafilise tähisega lauaveinid: Colinele Dobrogei Dealurile Crişanei Dealurile Moldove , või Dealurile Covurluiului või Dealurile Hârlăului või Dealurile Huşilor or Dealurile laşilor või Dealurile Tutovei või Terasele Siretului Dealurile Munteniei Dealurile Olteniei Dealurile Sătmarului Dealurile Transilvaniei Dealurile Vrancei Dealurile Zarandului Terasele Dunării Viile Caraşului Viile Timişului B. Traditsioonilised nimetused Traditsiooniline nimetus | Toote kategooria / kategooriad | Keel | Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.) | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | Cules la maturitate deplină (C.M.D.) | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | Cules târziu (C.T.) | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | Vin cu indicaţie geografică | Geograafilise tähisega lauavein | rumeenia | Rezervă | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | Vin de vinotecă | Mpv-kvaliteetvein | rumeenia | IV LISA 7. LISA 2. LIITE B PUNKT Artiklis 6 osutatud kaitstud nimetused B. Šveitsist pärit veinisektori toodete kaitstud nimetused I. Geograafilised tähised Kantonid Zürich Bern/Berne Luzern Uri Schwyz Nidwalden Glarus Fribourg/Freiburg Basel-Landschaft Basel-Stadt Solothurn Schaffhausen Appenzell Innerrhoden Appenzell Ausserrhoden St. Gallen Graubünden Aargau Thurgau Ticino Vaud Valais/Wallis Neuchâtel Genève Jura 1. Zürich 1.1. Zürichsee Erlenbach – Mariahalde – Turmgut Herrliberg – Schipfgut Hombrechtikon – Feldbach – Rosenberg – Trüllisberg Küsnacht Kilchberg Männedorf Meilen – Appenhalde – Chorherren Richterswil Stäfa – Lattenberg – Sternenhalde – Uerikon Thalwil Uetikon am See Wädenswil Zollikon 1.2. Limmattal Höngg Oberengstringen Oetwil an der Limmat Weiningen 1.3. Züricher Unterland Bachenbülach Boppelsen Buchs Bülach Dielsdorf Eglisau