1.Sissejuhatus

Euroopa poolaasta ja riigipõhised soovitused näitavad igal aastal suunda liikmesriikide reformidele. 2018. aasta tsükli alguses eelmise aasta novembris määrati iga-aastases majanduskasvu analüüsis kindlaks liidu ja liikmesriikide järgmise aasta majanduslikud ja sotsiaalsed prioriteedid. Selles toonitati, et nn positiivne kolmnurk, mille moodustavad investeeringute hoogustamine, struktuurireformide läbiviimine ja riigi rahanduse usaldusväärsuse tagamine, annab tulemusi. Ka selle aasta riigipõhistes soovitustes kajastatakse neid olulisi poliitilisi prioriteete, võttes samal ajal arvesse soodsat majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Soovitus euroala majanduspoliitika kohta võeti vastu 14. mail 2018. See näitas kätte selge suuna kõikide selles käsitletud riikide soovituste ettevalmistamiseks.

Euroopa majandus kasvab selle kümnendi kiireimas tempos ning seda toetavad rekordiline tööhõive, taastuvad investeeringud ja riikide rahanduse paranev olukord. Praegused soodsad tingimused on avanud võimaluse muuta Euroopa riikide majandus tugevamaks ja vastupanuvõimelisemaks. Kõikide liikmesriikide suhtes peale ühe kohaldatakse nüüd stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt jätkub stabiilne, kuid veidi aeglasem majanduskasv, sest maailma finantsturgude kõikumine ja kaubandusprotektsionism ohustavad majanduskasvu üha enam. Selline areng meenutab meile, et ei saa jääda loorberitele puhkama: just praegu on liidu ja tema liikmesriikide jaoks õige aeg valmistuda tulevasteks väljakutseteks.

Ka president Juncker ütles oma 2017. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus: see töö tuleb meil lõpule viia nüüd, kui päike veel paistab. Komisjoni 2018. aasta riigipõhiste soovituste ettepanekutes kavatsetakse täiel määral ära kasutada positiivseid majandusväljavaateid ning suunata liikmesriike vajalike struktuurireformide elluviimisel ja usaldusväärse eelarvepoliitika rakendamisel. Võttes aluseks hiljutised positiivsed suundumused, tuleks jätkata jõupingutusi liikmesriikidevahelise ja -sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamiseks. Mitmes riigis on endiselt prioriteediks kriisi tagajärgedega toimetulek ja tasakaalustamatuse korrigeerimine, kuid esitatud soovituste eesmärk on edendada rohkem tulevikku suunatud lähenemisviisi ja keskenduda jätkusuutlikule, kaasavale ja pikaajalisele majanduskasvule aluse loomisele. Samal ajal julgustatakse soovitustes selliste reformide lõpuleviimist, mille eesmärk on võidelda haavatavusega ja kohaneda šokkidega, sest just need on kesksel kohal, et vältida tulevikus järsku langust.

Soovitused tuginevad värsketes riigiaruannetes tehtud põhjalikule analüüsile, milles tuuakse välja mitmed pikaajalist majanduskasvu mõjutavad probleemid. Euroopa vajab ettevõtluskeskkonda ja investeerimistingimusi parandavaid struktuurireforme, eeskätt tuleb reformida toote- ja teenuseturge, toetada innovatsiooni, parandada VKEde rahastamisvõimalusi, tugevdada õigusriigi põhimõtet järgides avaliku sektori asutuste toimimist ja võidelda korruptsiooni vastu. Samuti peab Euroopa viima ellu reforme, mis valmistavad töötajaid ette tulevikuks ja üha suuremaks digiteerimiseks, vähendavad sissetulekute ebavõrdsust ja loovad eelkõige noortele töövõimalusi. Euroopa vajab reforme, mis suurendavad tema majanduslikku vastupanuvõimet pikaajaliste probleemide korral, nagu demograafilised suundumused, ränne, CO2-heite vähendamine ja surve loodusvaradele. Üksnes vastupanuvõimeline majandus võimaldab tagada pikaajalise majandusliku lähenemise ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise.

Tuginedes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambale(), pööratakse käesoleva aasta riigipõhistes soovitustes erilist tähelepanu sotsiaalsetele probleemidele. Sammas on kujundatud suunanäitajana ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise uuendatud protsessis, et luua Euroopa Liidus paremad töö- ja elutingimused, toetada tootlikkust ja tagada sotsiaalhoolekandesüsteemide jätkusuutlikkus. Euroopa poolaasta annab liikmesriikidele võimaluse toetada samba raames võetavaid meetmeid ja anda aru nende elluviimisel tehtud edusammudest. Seda arvesse võttes ja pidades silmas liikmesriikide pädevusi, kutsus komisjon liikmesriike hiljuti üles määrama oma riiklikes reformikavades() kindlaks uued prioriteedid ja meetmed siseriiklikul tasandil. Esitatud soovitused toetavad seda protsessi ja julgustavad liikmesriike viima ellu siseriiklikke reforme, mis käsitlevad samba kolme mõõdet: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Erilist tähelepanu pööratakse piisavate oskuste olemasolule, toimivatele ja piisavatele sotsiaalsetele turvavõrkudele ning paremale sotsiaalsele dialoogile, et tagada jätkusuutlikkus.

Komisjoni praegusel ametiajal on Euroopa poolaasta protsessi veelgi ühtlustatud ja kaasavamaks muudetud, sest komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et tugevdada liikmesriikide isevastutust ja riigipõhiste soovituste rakendamist. Komisjon on võtnud hulga meetmeid, millega tagatakse, et protsess on veelgi sujuvam, soovitused veelgi asjakohasemad ja paremini suunatud, nende analüütilised põhjendused kindlamad. Samuti edendatakse dialoogivõimalusi. Muu hulgas on võetud järgmised meetmed: loodud on liikmesriikides tegutsevate Euroopa poolaasta ametnike võrgustik; edendatakse sagedasemaid ja tihedamaid kontakte komisjoni ja liikmesriikide vahel haldusasutuste kõikidel tasanditel, aga ka poliitilisel tasandil Brüsselis ja liikmesriikides ning peetakse kaasavat dialoogi sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade vahel. Pärast viimaste riigiaruannete avaldamist on kõikjal Euroopas toimunud konsultatiivkohtumisi riigi ametiasutuste, sotsiaalpartnerite ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, et arutada seda, kuidas kajastada aruannetes osutatud peamisi probleeme riigipõhistes soovitustes. Komisjon konsulteeris ka nüüd liikmesriikidega enne riigiaruannete avaldamist nende analüütilise osa üle. Komisjoni jõupingutustest hoolimata rakendavad liikmesriigid soovitusi siiski endiselt oodatust tagasihoidlikumalt.

Selleks et ka edaspidi toetada liikmesriike kokkulepitud reformide rakendamisel, teeb komisjon ettepanku tõhusamate eelarvevahendite kohta. Komisjon on alates 2015. aastast andnud tehnilist abi oma struktuurireformi tugiteenistuse kaudu, et parandada majanduskasvu soodustavate reformide väljatöötamist ja rakendamist liikmesriikides. Alates struktuurireformi tugiprogrammi kasutuselevõtmisest on liikmesriikide abitaotlused oluliselt ületanud iga-aastase tsükli raames olemasolevate rahaliste vahendite summa. 2017. aastal esitas abitaotluse 24 liikmesriiki ja valdav osa rahastamiseks välja valitud projektidest on suunatud Euroopa poolaasta käigus tuvastatud probleemide lahendamisele(). 6. detsembril 2017 esitatud ettepanekutes Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta pooldas komisjon tehnilise abi suurendamist ja tutvustas reformide rakendamise vahendit, millega antakse liikmesriikidele uued võimalused saada rahalist toetust(). Lähtudes nendest algatustest tutvustab komisjon juuni alguses 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks uut ühtlustatud vahendit, mille raames antakse nii tehnilist kui ka rahalist abi siseriiklike reformide rakendamise toetamiseks, et veelgi suurendada majandus- ja rahaliidu vastupanuvõimet.

2.Üldised edusammud reformide elluviimisel ja tasakaalustamatuse korrigeerimisel

Praegune majanduskeskkond soodustab reformide kiiremat elluviimist. Euroopa poolaasta raames on astutud hulk samme, et saavutada üksmeel seoses peamiste majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, suurendada liikmesriikide isevastutust reformide elluviimisel ja parandada soovituste rakendamist. Nagu eespool osutatud, kuulub nende sammude hulka intensiivsem mitmetasandiline poliitikadialoog enne komisjoni soovituste esitamist; soovituste arvu piiramine, keskendudes sellistele reformidele, mis on võimalik ellu viia 12–18 kuu jooksul; soovitatud poliitikameetmete väiksem normatiivsus ja läbipaistvam teavitamine sellest, kuidas reformide elluviimisel saavutatud edu hinnatakse.

Jõupingutustest hoolimata on riigipõhistes soovitustes käsitletud reformide rakendamine olnud aeglane ja seda ei saa pidada kõikides poliitikavaldkondades rahuldavaks. Nüüd, kui majanduskriis on lõplikult möödas, on oht, et reformide elluviimine aeglustub veelgi ning keerukate reformide algatamine ja rakendamine võib viibida, sest nõrgeneb väline surve. Selle asemel peaksid liikmesriigid taas kinnitama oma pühendumust tugevdada oma majanduse alustalasid ja vastupanuvõimet, eeskätt arvestades asjaolu, et kogemusele tuginedes võib väita, et majanduskasvule ja töökohtade loomisele positiivset mõju omavate oluliste reformide täielik elluviimine vajab aega ja otsustavust.

Alates Euroopa poolaasta menetluse kehtestamisest aastal 2011 on üle kahe kolmandiku riigipõhiste soovituste rakendamisel saavutatud vähemalt teatavat edu (joonis 1). Soovitustele antav mitmeaastane hinnang on positiivsem kui iga-aastane hinnang (vt joonis 2). See kinnitab väidet, et olulised reformid viiakse lõpuks ellu, kuid sageli võtab see protsess aega. Rakendamise erinev kiirus peegeldab sageli teatavas valdkonnas edu saavutamise pakilisust, kuid osutab ka üksmeele saavutamise vajadusele, eelkõige siis, kui reformidest saadav kasu ei jaotu ühtlaselt. Näiteks on liikmesriigid saavutanud aastates jooksul suurimat edu finantsteenuste, eelarvepoliitika ja eelarvejuhtimise valdkonnas. See näitab, kui oluline on riigi rahanduse ja finantssektori stabiliseerimine pärast majandus- ja finantskriisi, mis nõudis otsustavaid poliitikameetmeid. Sama kindlalt on rakendatud soovitusi võtta meetmeid tähtajatu töölepinguga töökohtade loomiseks ja tööturu killustatuse vähendamiseks. Teisest küljest ei ole liikmesriigid ikka veel täielikult kõrvaldanud maksusüsteemide puudusi, nagu kitsas maksubaas. Samuti on vaja võtta lisameetmeid tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas. Selle valdkonna reformid võtavad tavaliselt aega, kuna lahendust vajavad probleemid on ulatuslikud ja reformidel võib olla mõju haldusstruktuuridele (joonis 3).