ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

Selleks et täiendada käesoleva määruse teatavaid aspekte ning teha kindlaks riiklike ja piirkondlike valmisolekukavade rakendamise seis ja nende kooskõla liidu kavaga, tuleks komisjonile anda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmiste asjaoludega: epidemioloogilise järelevalve võrgustiku raames nakkushaiguste ja seonduvate tervise eriküsimuste loetelu koostamine ja ajakohastamine; haigusjuhu määratluste vastuvõtmine nende epidemioloogilise järelevalve võrgustikuga hõlmatud nakkushaiguste ja tervishoiu eriküsimuste kohta ning vajaduse korral muude tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta, mille suhtes tehakse ad hoc seiret; nõuded, mis on vajalikud, et tagada varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi tegevuse ja andmete töötlemise vastavus asjakohastele määrustele; digitaalse platvormi poolt inimeste järelevalve all automaatselt kogutavate asjakohaste terviseandmete loetelu koostamine ja ajakohastamine; järelevalveplatvormi toimimine; ning menetlused, standardid ja kriteeriumid, mille eesmärk on hinnata valmisolekut ja reageerimise kavandamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (21) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
f) aitab hinnata nakkushaiguste põhjustatud koormust elanikkonnale, kasutades selliseid andmeid nagu haiguse levimus, tüsistused, haiglaravi ja suremus, ning tagab, et need andmed on rühmitatud vanuse, soo ja puude alusel;

f) aitab hinnata nakkushaiguste põhjustatud koormust elanikkonnale, kasutades selliseid andmeid nagu haiguse levimus, tüsistused, haiglaravi ja suremus, ning tagab, et need andmed on rühmitatud vanuse, soo ja puude ning patsientide komorbiidsuse alusel;
(58) Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase käitumisega võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning tarbijakaitse, küberturvalisuse ja tooteohutuse eeskirju . Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist.

(58) Käesoleva määruse eesmärk on tagada digimajanduse jäämine õiglaseks ja konkurentsile avatuks, et edendada innovatsiooni, digitoodete ja -teenuste head kvaliteeti ning õiglasi ja konkurentsivõimelisi hindu ning kvaliteeti ja valikut digisektori lõppkasutajate jaoks. Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase käitumise kahjuliku mõju vastu võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning tarbijakaitset, küberturvalisust ja tooteohutust käsitlevaid õigusnorme, samuti puuetega inimeste juurdepääsu käsitlevaid nõudeid vastavalt direktiivile (EL) 2019/882 . Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab otsuses pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi ja kui see on kohane, huvitatud kolmandate isikutega konsulteerimise järel teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist.
1. Kui komisjon leiab, et see on liidu huvides, võib ta igal ajal kas enda algatusel või huvitatud poolte või liikmesriigi taotlusel algatada väidetavate piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete või -tavade kindlakstegemiseks uurimise . Kui uurimine algatatakse , avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate , millega kutsutakse huvitatud pooli ja liikmesriike üles esitama komisjonile teatud ajavahemiku jooksul kogu asjakohase teabe .

1. Kui komisjon leiab, et see on liidu huvides, algatab ta kas enda algatusel või liidu huvitatud poole, Euroopa Parlamendi või liikmesriigi põhjendatud kaebuse alusel väidetava kolmanda riigi meetme või tava kindlakstegemiseks uurimise, avaldades selleks Euroopa Liidu Teatajas teate. Algatamisteade sisaldab komisjoni esialgset hinnangut kolmanda riigi meetmele või tavale ja selles kutsutakse huvitatud pooli ja liikmesriike üles esitama komisjonile teatud ajavahemiku jooksul teavet .
7.

Et tagada viiviste proportsionaalsus, säilitades samal ajal hoiatava mõju, on määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 ette nähtud viivise suurenemise ülempiir 16 protsendipunkti üle baasmäära. Ülempiiri 16 protsendipunkti kohaldatakse üksnes kõigi juhtumite suhtes, mis on saanud teatavaks pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2016/804 jõustumist (12). Seetõttu ei saa juhtumite puhul, mis olid teada juba enne määruse 2016/804 jõustumist ja kus on kaalul eriti suured viivisesummad, seda ülempiiri kohaldada, sõltumata sellest, kas viivisesummast on juba liikmesriikidele teatatud või mitte. Sellisel juhul on liikmesriigid endiselt kohustatud maksma viiviseid, mis ei ole tasumisele kuuluva põhisummaga proportsionaalsed. Et täpsustada ja lihtsustada määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 asjakohaseid sätteid, tuleks viivise suurenemise 16-protsendipunktist ülempiiri kohaldada kõikide viivisesummade suhtes, millest ei ole liikmesriigile teatatud enne käesoleva määruse jõustumist.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus Euroopa Ülemkogu rolli kohta seoses ühise põllumajanduspoliitika seadusandlike elementidega

Euroopa Parlament taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu võttis oma 21. juuli 2020. aasta järeldustes vastu otsused ühise põllumajanduspoliitika seadusandlike elementide kohta, mille kohta oleks tulnud teha otsus seadusandliku tavamenetluse kohaselt kooskõlas aluslepingutega. Euroopa Parlament leiab, et sellised ühepoolsed ennetavad otsused on vastuvõetamatud ja mõjutavad Euroopa Parlamendi kui nõukoguga võrdsetel alustel tegutseva kaasseadusandja õigusi.

Euroopa Parlament taunib asjaolu, et nõukogu ei soovinud seetõttu alustada Euroopa Parlamendiga nende elementide üle sisulisi läbirääkimisi, kuna Euroopa Ülemkogu oli nende kohta juba otsuse teinud.

Eelkõige märgib Euroopa Parlament, et nõukogu ei alustanud sisulisi läbirääkimisi artiklis 17 sisalduvate piiramise ja toetuste järkjärgulise vähendamise sätete ning artiklis 96 sätestatud otsetoetuste eraldiste ja EAFRD eraldiste vahelise paindlikkuse üle, ning peab nende artiklite üle peetud läbirääkimiste tulemusi mitterahuldavaks.

Euroopa Parlament väljendab sügavat kahetsust nõukogu lähenemisviisi üle ja on seisukohal, et see kahjustab seadusandliku tavamenetluse nõuetekohast toimimist. Seetõttu rõhutab Euroopa Parlament, et see ei tohiks seadusandliku tavamenetluse raames edaspidi peetavatel läbirääkimistel enam korduda.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ühise põllumajanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles jälgima uuringu abil, mis viiakse läbi kaks aastat pärast seda, kui kõik liikmesriigid on kohaldanud sotsiaalset tingimuslikkust kahe aasta jooksul, selle mehhanismi mõju töötajate olukorrale ja karistuste süsteemi toimimisele ning vajaduse korral esitama ettepanekuid ÜPP sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks.

Komisjon hindab enne 2025. aastat, kas määruse (EL) nr 492/2011 (töötajate liikumisvabaduse kohta) artikli 7 lõike 1 lisamine XX lisasse oleks teostatav, ja esitab vajaduse korral sellekohased ettepanekud.

Komisjoni avaldus Belgia võimaluse kohta esitada kaks ÜPP strateegiakava

Pidades silmas ÜPP strateegiakava määruse artikli 104 sätteid, milles kaasseadusandjad on kokku leppinud, ja võttes arvesse Belgia konkreetset põhiseaduslikku raamistikku, kinnitab komisjon, et ta nõustub sellega, et Belgia esitab ÜPP strateegiakava oma iga asjaomase föderaalüksuse kohta. See ei mõjuta ega muuda ÜPP strateegiakava määrusest tulenevaid Belgia juriidilisi kohustusi.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamisala kohta

[avaldatakse L-seerias vahetult pärast õigusakti]

Euroopa Parlament ja nõukogu on ühisel seisukohal, et ohtlikud ravimid, mis sisaldavad aineid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kantserogeenseks (1A või 1B kategooria), mutageenseks (1A või 1B kategooria) või reproduktiivtoksiliseks aineks (1A või 1B kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele, kuuluvad direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamisalasse. Kõiki direktiivi 2004/37/EÜ nõudeid kohaldatakse ohtlike ravimite suhtes sellele vastavalt.

Komisjoni avaldus tegevuskava ja seadusandlike ettepanekute kohta

Komisjonile artikli 18a kolmanda lõiguga pandud kohustused seoses tegevuskava ja seadusandliku ettepaneku esitamisega ei saa minna vastuollu komisjoni institutsiooniliste õigustega ja tema algatusõigusega, mis tulenevad otseselt aluslepingutest.

Artikli 18a kolmandas lõigus viidatakse direktiivi 2004/37/EÜ artiklile 16, milles on sätestatud kohustus kehtestada piirnormid olemasoleva teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kõikidele nendele ainetele, mille puhul see on võimalik. Selle sätte rakendamisel palutakse komisjonil esitada ka artikli 18a kolmandas lõigus osutatud tegevuskava. Läbipaistvuse huvides sisaldab see tegevuskava järgmist 25 uut või läbivaadatud ainet, mida tuleb teaduslikult hinnata. Loetletud ainete hindamine on osa kehtestatud menetlusest, mis hõlmab konsulteerimist sotsiaalpartneritega, tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamust ja mõjuhinnangut, millega valmistatakse õigeaegselt ette kõik vajalikud seadusandlikud ettepanekud.
(97) Komisjonil peaks olema vabadus otsustada, kas ta sekkub olukorda, millesse tal on käesoleva määruse kohaselt õigus sekkuda. Kui komisjon on menetluse algatanud, ei tohiks tegevuskohajärgsed digiteenuste koordinaatorid asjaomase väga suure digiplatvormi asjaomase tegevuse suhtes enam oma uurimis- ja jõustamisvolitusi rakendada, et vältida topelttööd, ebakõlasid ja riske, mis on seotud põhimõttega ne bis in idem. Tõhususe huvides ei tohiks siiski keelata neil digiteenuste koordinaatoritel kasutada oma volitusi selleks, et abistada komisjoni tema taotlusel järelevalveülesannete täitmisel, või selleks, et käsitleda muid juhtumeid, sealhulgas sama väga suure digiplatvormi sellist tegevust, mis on kahtluse kohaselt uus rikkumine. Kõnealused digiteenuste koordinaatorid ning vajaduse korral nõukoda ja teised digiteenuste koordinaatorid peaksid andma komisjonile kogu vajaliku teabe ja abi, et võimaldada tal tema ülesandeid tõhusalt täita, ning komisjon peaks omakorda hoidma neid kursis komisjoni volituste kasutamisega, kui see on asjakohane. Sellega seoses peaks komisjon vajaduse korral võtma arvesse kõiki nõukoja või asjaomaste digiteenuste koordinaatorite läbiviidud asjakohaste hindamiste tulemusi ning nende kogutud asjakohaseid tõendeid ja teavet, ilma et see piiraks komisjoni volitusi ja vastutust teha vajaduse korral täiendavaid uurimisi.

(97) Kui komisjon on menetluse algatanud, ei tohiks tegevuskohajärgsed digiteenuste koordinaatorid asjaomase väga suure digiplatvormi asjaomase tegevuse suhtes enam oma uurimis- ja jõustamisvolitusi rakendada, et vältida topelttööd, ebakõlasid ja riske, mis on seotud põhimõttega ne bis in idem. Tõhususe huvides ei tohiks siiski keelata neil digiteenuste koordinaatoritel kasutada oma volitusi selleks, et abistada komisjoni tema taotlusel järelevalveülesannete täitmisel, või selleks, et käsitleda muid juhtumeid, sealhulgas sama väga suure digiplatvormi sellist tegevust, mis on kahtluse kohaselt uus rikkumine. Kõnealused digiteenuste koordinaatorid ning vajaduse korral nõukoda ja teised digiteenuste koordinaatorid peaksid andma komisjonile kogu vajaliku teabe ja abi, et võimaldada tal tema ülesandeid tõhusalt täita, ning komisjon peaks omakorda hoidma neid kursis komisjoni volituste kasutamisega, kui see on asjakohane. Sellega seoses peaks komisjon vajaduse korral võtma arvesse kõiki nõukoja või asjaomaste digiteenuste koordinaatorite läbiviidud asjakohaste hindamiste tulemusi ning nende kogutud asjakohaseid tõendeid ja teavet, ilma et see piiraks komisjoni volitusi ja vastutust teha vajaduse korral täiendavaid uurimisi.
Hinnatud liikmesriik peab andma komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava rakendamisest aru iga kuue kuu järel alates hindamisaruande vastuvõtmisest, kuni komisjon leiab, et tegevuskava on täielikult rakendatud. Sõltuvalt puuduste laadist ja soovituste rakendamise seisust võib komisjon nõuda, et hinnatud liikmesriik esitaks aruandeid teistsuguse intervalliga.

Hinnatud liikmesriik peab andma komisjonile ja nõukogule oma tegevuskava rakendamisest aru iga kuue kuu järel alates hindamisaruande vastuvõtmisest, kuni komisjon leiab, et tegevuskava on täielikult rakendatud. Sõltuvalt puuduste laadist ja soovituste rakendamise seisust võib komisjon nõuda, et hinnatud liikmesriik esitaks aruandeid teistsuguse intervalliga. Kui komisjon leiab, et 24 kuud pärast hindamisaruande vastuvõtmist ei ole kõiki soovitusi piisavalt arvestatud ega tegevuskava täielikult ellu viidud, avaldavad Euroopa Parlament ja nõukogu selle kohta arvamust põhjendatud otsuses.
(15) Kui pärast 2023. aastat on igal aastal reservi lisamise määr taas 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust, võib potentsiaalselt kahjulik LHÜde ülejääk ELi HKSis häirida turu stabiilsust. Lisaks tuleks 2023 . aasta järgne 24 % määr kehtestada eraldi direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest, et tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada turu prognoositavus.

(15) Seepärast on oluline tagada, et pärast 2023. aastat ei langeks määr tagasi alla 24 % ja et reservi lisatavate LHÜde miinimumarv ei langeks alla 200 miljoni . See peaks toimuma eraldi direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldisest läbivaatamisest, et tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kooskõlas liidu 2030. aasta suuremate kliimaeesmärkidega, et tagada selle õigeaegne jõustumine ja seeläbi turu prognoositavus , kõrvaldades riski, et määr langeb tagasi alla 24 %. Käesolevas otsuses 24 % määra säilitamine ei tohiks piirata reservi edasist muutmist, sealhulgas vajaduse korral reservi lisatavate LHÜde määra läbivaatamist 2022. aastal toimuva direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus määruse (EL) 2022/1031 (1) kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistavad, et käesolevas õigusaktis kokku lepitud komiteemenetluse reeglid ei mõjuta muude käimasolevate või tulevaste seadusandlike läbirääkimiste tulemusi ning neid ei saa käsitada pretsedendina teiste seadusandlike ettepanekute puhul.

Komisjoni avaldus rahvusvaheliste hangete instrumenti käsitleva määruse (EL) 2022/1031 läbivaatamise kohta

Määruse (EL) 2022/1031 kohaldamisala, toimimise ja tõhususe läbivaatamisel kooskõlas selle artikliga 14 hindab komisjon ka vajadust jätta määruse kohaldamisalast välja kõik arengumaad, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldist korda, ning eelkõige need soodustatud riigid, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artiklis 9 määratletud kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda. Läbivaatamise käigus pöörab komisjon erilist tähelepanu ELi riigihangete seisukohast strateegilistele sektoritele.

Komisjoni avaldus ainupädevuse kohta määruse (EL) 2022/1031 osas

Nagu on kinnitatud Euroopa Kohtu arvamuses 2/15, kuulub kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste osalemine liidu hankemenetlustes ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse, mille puhul on liidul ainupädevus, nagu on sõnaselgelt sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis e. Seetõttu ei võta liikmesriigid ning nende avaliku sektori hankijad ja hankeüksused vastu ega säilita kolmanda riigi ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu reguleerivaid seadusandlikke või muid üldkohaldatavaid meetmeid, mis lähevad kaugemale neist, mida kohaldatakse käesoleva määruse ja muude liidu õigusaktide kohaselt.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/1031 kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanke- ja kontsessiooniturgudele ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanke- ja kontsessiooniturgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L 173, 30.6.2022, lk 1).
(3) Euroopa rohelises kokkuleppes (31) on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks , kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud . Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja mõjude eest. Samas mõjutab see üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

(3) Euroopa rohelises kokkuleppes (31) on sätestatud lähtepositsioon liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (31a) artikli 2 lõikes 1. Selles on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud riskide ja mõjude eest. Samas mõjub see üleminek sugude puhul erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed , energiaostuvõimetuse või liikuvusvaesuse all kannatavad inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed . Üleminek mõjutab erinevalt ka liikmesriike ja piirkondi . Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.
(-1b)

Euroopa Parlament nõudis oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (1b) tungivalt, et komisjon võtaks viivitamata ambitsioonikaid meetmeid, et piirata globaalset soojenemist 1,5 oC-ga. Vajadus mitte ületada Pariisi kokkuleppe eesmärki 1,5 oC on muutunud veelgi olulisemaks pärast valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) tehtud järeldusi 8. oktoobri 2018. aasta aruandes „Global warming of 1,5 oC“ (Ülemaailmne soojenemine 1,5 oC), 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus) ning 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2022: mõju, kohanemine ja haavatavus). IPCC kinnitas väga veendunult, et kliimamuutused kujutavad endast ohtu inimeste heaolule ja planeedi tervisele ning mis tahes edasised viivitused kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks võetavate ülemaailmsete kooskõlastatud ennetusmeetmetega tähendavad, et oleme kaotamas kiiresti ahenevat võimalust tagada kõigile elamisväärne ja jätkusuutlik tulevik. Valitsustevaheline kliimamuutuste paneel jõudis ka järeldusele, et kliimamuutuste tagajärjed on palju hävitavamad, kui globaalset soojenemist ei suudeta piirata 1,5 oC-ga ja see tõuseb 2 oC-ni. Lisaks jõuab ülemaailmne temperatuuri tõus 1,5 oC piirini või ületab selle keskmiselt järgmise 20 aasta jooksul, s.t kiiremini, kui varem arvati. Samuti leiti, et kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei vähendata kohe ja ambitsioonikalt, ei ole enam võimalik piirata globaalset soojenemist 1,5 oC-ni või isegi 2 oC-ni. Ühtlasi tunnistas ÜRO Inimõiguste Nõukogu oma 8. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis 48/13 õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale.
7. Kui komisjon teeb kindlaks olulised konkurentsimoonutused, mis kahjustavad õhusõiduki käitajaid, kellel on mõne liikmesriigi välja antud lennuettevõtja sertifikaat või kes on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid, on komisjonil õigus võtta vastu rakendusakte , et vabastada kõnealused õhusõiduki käitajad artikli 12 lõikes 8 sätestatud tagastamisnõuetest sellistesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude heitkoguste puhul. Konkurentsimoonutuse võib põhjustada see, kui kolmas riik kohaldab CORSIAt oma siseriiklikus õiguses vähem rangel viisil või ei taga CORSIA sätete täitmist kõigi õhusõiduki käitajate jaoks võrdsel viisil. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega .

7. Kui komisjon teeb kindlaks olulised konkurentsimoonutused, mis kahjustavad õhusõiduki käitajaid, kellel on mõne liikmesriigi välja antud lennuettevõtja sertifikaat või kes on registreeritud mõnes liikmesriigis, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi äärepoolseimad piirkonnad, sõltkonnad ja territooriumid, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 23 käesoleva direktiivi täiendamiseks , et vabastada kõnealused õhusõiduki käitajad artikli 12 lõikes 8 sätestatud tagastamisnõuetest sellistesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate lendude heitkoguste puhul. Konkurentsimoonutuse võib põhjustada see, kui kolmas riik kohaldab CORSIAt oma siseriiklikus õiguses vähem rangel viisil või ei taga CORSIA sätete täitmist kõigi õhusõiduki käitajate jaoks võrdsel viisil. Komisjon avaldab ka teabe selle kohta, kuidas lõikes 7 a osutatud kriteeriumid on täidetud .