KOMISJONI ARUANNE 29. aastaaruanne ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2010) /* COM/2012/059 final */





Sissejuhatus Käesolev 2010. aasta aruanne on esitatud Euroopa Parlamendile kooskõlas parlamendi 16. detsembri 1981. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu dumpinguvastase tegevuse kohta ning parlamendi tööstuse, väliskaubanduse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni aruandega. Käesolevas lühiaruandes esitatakse ülevaade 2010. aasta olulisematest sündmustest ning nagu ka eelmistel aastatel, täiendab seda üksikasjalikum komisjoni talituste töödokument koos üksikasjalike lisadega. Käesoleval aruandel ja töödokumendil on ühesugune üldine ülesehitus, sealhulgas ühesugused osade pealkirjad, et lihtsustada põhjalikuma teabe leidmist. Aruanne ja komisjoni talituste täielik töödokument on ka avalikkusele kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm 1. Õigusaktide ülevaade Dumpingu- ja subsiidiumidevastased ning kaitsemeetmetega seotud uurimised viiakse läbi vastavalt nõukogu algmääruste sätetele. Ülevaade kehtivatest õigusaktidest on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Dumpingu- ja subsiidiumivastastele algtekstidele viidatakse edaspidi kui algmäärus(t)ele. 2. Põhimõisted Töödokumendi 2. jaotises on esitatud ülevaade kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistes kasutatavast terminoloogiast ja töökorrast. 3. Kaubanduse kaitsemeetmete moderniseerimine EL on arvamusel, et korrapärane läbivaatamine aitab tagada ELi kaubanduse kaitsemeetmete tõhususe ebaõiglase kaubandustegevuse vastu. Sellest lähtuvalt kinnitas kaubandusvolinik 2009. aastal Euroopa Parlamendis toimunud arupärimisel, et komisjon on avatud aruteluks selles küsimuses, kuid rõhutas, et on vaja saavutada sidusrühmade konsensus. 2010. aasta septembris avaldas komisjon kaubanduse peadirektoraadi hindamiste planeerimise tavamenetluse käigus pakkumiskutse Euroopa Liidu kaubanduse kaitsevahendite hindamiseks. Selline hindamine aitab komisjonil kavandada või parandada oma poliitilist sekkumist ning kontrollida kõnealuste meetmete tõhusust. Samuti aitaks see kodanikel kasutada oma õigust kontrollida, kritiseerida ja mõjutada poliitikat ja tegevust, mida komisjon korraldab nende nimel. Pärast esitatud pakkumiste hindamist sõlmiti leping 2010. aasta detsembri lõpus. Töö jätkus 2011. aastal ning tulemusi oodatakse 2012. aasta alguses. Komisjon rakendas juba 2010. aastal meetmeid (nt kaubanduse kaitsemeetmeid käsitleva veebisaidi uuendamine, kasutajatugi VKEdele, avalikustamise suurendamine), mis parandavad kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste läbipaistvust. 4. Üleriigiline turumajanduslik staatus Dumpinguvastaste uurimiste seisukohast võib pidada riiki täielikult turumajanduslikuks riigiks, kui ta vastab käesolevale aruandele lisatud töödokumendis üksikasjalikult kirjeldatud viiele kriteeriumile. 2010. aastal jätkati Hiina, Vietnami, Armeenia, Kasahstani, Mongoolia ja Valgevene esitatud taotluste hindamist üleriigilise turumajandusliku staatuse saamiseks. Kõik riigid, välja arvatud Valgevene, andsid terve aasta jooksul oma taotluste toetamiseks lisainfot ning nende taotluste läbivaatamine on erinevas järgus. Konsultatsioonid Valgevene Vabariigi ametiasutustega katkestati riigis valitseva poliitilise olukorra tõttu. Viis muud taotlejariiki on turumajandusliku staatuse viie kriteeriumi täitmisega erinevates arengujärkudes. Hiina turumajandusliku staatuse taotlusega jätkati tööd 10. temaatilisel turumajandusliku staatuse töörühma koosolekul Pekingis 2010. aasta septembris. Töörühma koosolekul arutlesid pooled muu hulgas Hiina raamatupidamisarvestuse tavade käimasoleva ühise uurimise üle, keskendudes eelkõige konsultantidele Hiina äriühingutele juurdepääsu võimaldamisele. Edasine töö Hiina turumajandusliku staatuse taotlusega toimus 2011. aastal. Armeenia ametiasutustele edastati 2010. aasta alguses esimese hindamisaruanne Armeenia turumajandusliku staatuse taotluse kohta, milles teatati, et nad on täitnud turumajandusliku kohtlemise viiest kriteeriumist kaks. Sellele järgnes teabenõue 2010. aasta juunis edasise arengu kohta turumajandusliku staatuse saavutamisel. Siiski ei olnud Armeenia komisjonile 2010. aasta lõpuks uut teavet saatnud. 2010. aasta veebruaris viidi lõpule teine Vietnami esialgse hindamise aruanne, milles jõuti järeldusele, et Vietnam vastab viiest kriteeriumist ühele, mis on seotud riigi sekkumisega majandusse. Turumajandusliku staatuse kohtumised toimusid Vietnamiga 2010. aasta septembris. Taotluse täiendav analüüs toimus 2011. aastal. Kasahstani kohta jõudsid kaubanduse peadirektoraadi talitused 2010. aasta lõpus järeldusele, et kuigi on olnud positiivseid arenguid, on edusamme takistanud reageerimine mõjule, mida põhjustab ülemaailmne finantskriis nende majandusele. Kasahstaniga töötatakse ühiselt välja tegevuskava, milles sätestatakse järgmised sammud turumajandusliku staatuse saavutamiseks. ELi-Mongoolia kaubanduskomitee istungil 2010. aasta oktoobris esitas komisjon teavet turumajandusliku staatuse saavutamise edusammude hindamise kohta ning taotles täiendavat teavet 2010. aasta detsembris. 5. Kaubanduse kaitsemeetmed – toorainete strateegia 2009. aasta aruandes rõhutati esimest korda kaubanduse kaitsemeetmete rolli tooraine tarnimisega seotud turumoonutuste tagajärgede lahendamisel. Eelkõige juhiti tähelepanu asjaolule, et esimest korda ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist viiele kinnitusdetaile tootvale Hiina äriühingule põhjusel, et tähtsaimale sisendile, terasest valtstraadile, tehtavad kulutused ei kajastanud turuväärtusi, nagu on nõutud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. 2010. aastal jätkas komisjon seda tava kõigi turumajandusliku kohtlemise taotluste põhjendatuse hindamisel, uurides muu hulgas kõiki meetmeid, mis võiksid põhjustada tooraine hinnamoonutusi. Üks selline näide oli 2010. aastal seotud Hiinast pärit alumiiniumratastega. 6. Teabe- ja kommunikatsioonitegevus / kahepoolsed kontaktid 6.1. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) Pidades silmas VKEde olulist rolli ELi majanduses ja nende raskusi, mis on seotud kaitsemeetmetega seotud uurimistes osalemisega, algatas komisjon 2009. aasta lõpus uuringu, et määrata kindlaks ELi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadused kaubanduse kaitsemeetmete uurimismenetluses osalemise puhul. 2010. aasta lõpuks sai komisjon uuringu teostajalt tulemused, milles määratleti 27 liikmesriigi VKEde vajadused, mis on seotud kaebuse esitamisega või VKEde osalemisega importija, kasutaja või eksportijana kolmandate riikide algatatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistes. Uuringu tulemustes sisaldusid ka konkreetsed ettepanekud, kuidas komisjon saaks VKEsid kõnealuste uurimiste kõikidel etappidel paremini abistada. Läbivaatamisdokumendis esitatakse mitu konkreetset meedet VKEde kasvu ja konkurentsivõime suurendamiseks ning soovitatakse eelkõige meetmeid VKEde paremaks teavitamiseks ja toetamiseks seoses ELi kaubanduse kaitsemeetmete kasutamisega. Meetmed arutati läbi kaubanduse kaitsega tegelevate riigiasutustega ja kaubanduse peadirektoraadi kaubanduskaitse talitustega, et võtta 2011. aastal vastu deklaratsioon konkreetsete meetmetega, mille eesmärk on leevendada kaubanduse kaitsemeetmetega seotud VKEde raskusi. Võttes arvesse kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluste keerukust, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks (arvestades nende väiksust ja killustatust), loodi nende tarbeks kaubanduse kaitsemeetmete kasutajatugi. Kasutajatoe eesmärk on lahendada just VKEdega seotud üldisi ja juhtumipõhiseid küsimusi. Üks osa kaubanduse kaitsemeetmete veebisaidist on suunatud VKEdele ning seal on märgitud kaitsemeetmete kasutajatoe kontaktpunktid. Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitleva veebisaidi uuendamise käigus tehti see paremini juurdepääsetavaks ja kasutajasõbralikumaks, eelkõige VKEde jaoks. 2010. aastal esitati kontaktpunktidele palju teabenõudeid, mis kiiresti rahuldati. Teabenõuded hõlmasid nii kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetlusi kui ka meetmete sisu. 6.2. Kahepoolsed kontaktid tootmisharu ja kolmandate riikidega ning teabeüritused Olulise osa kaubanduse kaitsemeetmete talituse tööst moodustab ELi kaubanduse kaitsetegevust käsitlevate õigusaktide ja tavade selgitamine. Kaitsemeetmete seminar kolmandate riikide ametnikele toimus 2010. aastal. Lisaks oli 2010. aastal palju kahepoolseid kontakte mitme kolmanda riigiga (sh Hiina, Korea, Vietnam, India, Valgevene ja Austraalia), et arutada mitmesuguseid kaubanduse kaitsemeetmetega seotud küsimusi. 2010. aastal toimus ka mitu kohtumist tähtsamate sidusrühmade liitude ja äriühingutega. Koostöös ühendusega Business Europe korraldati seminar selle ühenduse kõikide tähtsamate liikmetega ning mitu kahepoolset kohtumist ühenduse Business Europe kaubanduspoliitika komiteega. Mitu seminari ja regulaarset kohtumist korraldati importijate ja turustajate asjaomaste liitudega, nagu Eurocommerce ja FTA. 7. Ärakuulamise eest vastutav ametnik Kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku jaoks, kes alustas tööd 2007. aasta aprillis, oli 2010. aasta kolmas täistööaasta. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on tegevuses sõltumatu. Halduslikult on ta seotud kaubanduse peadirektoraadiga, kelle ees on tal aruandekohustus. Ärakuulamiste eest vastutava ametniku põhiline ülesanne on kindlustada huvitatud isikute protseduuriliste õiguste tõhus rakendamine ning tagada, et Euroopa Komisjoni kaubandusmenetlused toimuksid erapooletult, ausalt ja mõistliku aja jooksul. Vajaduse korral nõustab ametnik kaubanduse peadirektoraadi peadirektorit menetlustega seotud küsimustes ning samuti kõikides kaubandusmenetluse käigus esilekerkivates küsimustes. Võeti vastu ärakuulamise eest vastutava ametniku ja kaubandusuuringute talituse koostöös valminud ajakohastatud suunised. Suunistes on sätestatud tööpõhimõtted ning esitatud ärakuulamiste korraldamise ajalised piirid. Ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiste puhul on teatavad eeskirjad, mis on seotud konfidentsiaalsusega ja juurdepääsuga toimikutele, ning mõned teavitamismehhanismid ja järelmeetmed. Ajakohastatud suuniseid kasutati lähtealusena ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevuste kirjeldamisel. Seda otsust arutati 2010. ja 2011. aasta jooksul sisekonsultatsioonidel ning selle vastuvõtmine peaks toimuma 2012. aasta alguses. 2010. aastal sekkus ärakuulamise eest vastutav ametnik 55 juhul 29 kaubanduse kaitsemeetmesse ning toimus 24 ärakuulamist, mis on märkimisväärselt rohkem kui 2009. aastal. Ärakuulamise eest vastutava ametnikuga võtsid ühendust huvitatud isikud, komisjoni uurimistalitused ja sidusrühmad. Ta sekkus küsimustes, mis hõlmasid kõiki uurimise etappe. Peamised küsimused, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik 2010. aastal käsitles, võib jagada kuude kategooriasse: i) turumajandusliku kohtlemise määramine; ii) mittekonfidentsiaalsed dokumendid ja konfidentsiaalsus; iii) sisu ja ajakava avalikustamine; iv) liidu tootja, importija või kasutaja määratlemine; v) võrdlusriigi valiku kriteeriumid ning vi) ekspertide kasutamine. Komisjoni talituse loodud töörühmade järelduste ja ärakuulamiste eest vastutava ametniku soovituste alusel on vastu võetud mitmesuguseid häid tavasid. Näiteks on talitused hakanud huvitatud isikutele tutvumiseks mõeldud dokumendile lisama märkusi selliste eelotsuste nagu valimi moodustamise kohta. Huvitatud isikutele avaldatavate dokumentide saatmise ajastus on paranenud. Ärakuulamise eest vastutav ametnik ei ole saanud eriti palju kaebusi, välja arvatud turumajandusliku kohtlemise dokumentide puhul. Ühel juhul sõlmisid talitused lepingu eksperdiga, kes aitas analüüsida võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik loodab, et eksperte kasutatakse tulevikus rohkem. Võttes arvesse sekkumiste suuremat hulka ja küsimuste mitmekesisust, võib väita, et ärakuulamise eest vastutava ametniku funktsioon on nüüdseks täielikult toimima hakanud. 8. Ülevaade Dumpingu- ja subsiidiumidevastastest ning kaitsemeetmetega seotud uurimistest ja meetmetest 8.1. Üldtingimused Euroopa Liidus kehtis 2010. aasta lõpuks 124 dumpinguvastast meedet (vt lisa O) ja 11 subsiidiumidevastast meedet (vt lisa P). 2010. aastal mõjutasid dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed 0,43 % liidu koguimpordist. Allpool nimetatud teemasid on üksikasjalikumalt käsitletud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Viited komisjoni talituste töödokumendi lisadele on esitatud pealkirjades. 8.2. Uued uurimismenetlused (vt lisad A–E ja lisa N) 2010. aastal algatati 18 uurimist[1]. 13 menetluses määrati ajutised tollimaksud. Üheksa juhtumi puhul kehtestati lõplik tollimaks. Kümne uurimise tulemusel meetmeid ei kehtestatud. 14 meedet aegusid automaatselt pärast nende viieaastast kehtivusaega. 8.3. Läbivaatamisega seotud uurimised Läbivaatamisega seotud uurimised moodustavad jätkuvalt suurema osa kaubanduse kaitsemeetmete talituste tööst. Need moodustasid 61 % kõigist ajavahemikus 2006−2010 algatatud uurimistest. Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 2 on esitatud statistiline teave aastate 2006−2010 kohta. 8.3.1. Aegumise läbivaatamised (vt lisa F) Algmääruste artikli 11 lõikes 2 ja artiklis 18 on sätestatud meetmete aegumine viie aasta möödudes, välja arvatud juhul, kui aegumise läbivaatamise käigus selgub, et meetmed tuleks säilitada algkujul. 2010. aastal algatati 14 aegumise läbivaatamisega seotud uurimist. Kümme aegumise läbivaatamisega seotud uurimist lõpetati tollimaksu kehtestamisega veel viieks aastaks. Lisaks sellele lõpetati üks aegumise läbivaatamine meetmete lõpetamisega. 8.3.2. Vahepealsed läbivaatamised (vt lisa G) Algmääruste artikli 11 lõikes 3 ja artiklis 19 on sätestatud meetmete läbivaatamine nende kehtivuse ajal. Läbivaatamine võib piirduda dumpingu/subsideerimise või tekitatud kahju küsimustega. 2010. aastal algatati kokku 12 vahepealset läbivaatamist. Üheksa vahepealse läbivaatamise tulemusel otsustati tollimaks kinnitada või seda muuta. Ühegi vahepealse läbivaatamise tulemuseks ei olnud meetmete lõpetamine. 8.3.3. Muud vahepealsed läbivaatamised (vt lisa H) 2010. aastal ei algatatud ega lõpetatud ühtki muud vahepealset läbivaatamist, s.t läbivaatamist, mis ei kuulunuks algmääruste artikli 11 lõike 3 või artikli 19 reguleerimisalasse. 8.3.4. Uut eksportijat käsitlevad läbivaatamised (vt lisa I) Algmääruste artikli 11 lõikes 4 ja artiklis 20 on sätestatud vastavalt uut eksportijat käsitlev läbivaatamine ja kiirendatud korras läbivaatamine individuaalse dumpingumarginaali või individuaalse tasakaalustava tollimaksu kehtestamiseks asjaomases ekspordiriigis asuvatele uutele eksportijatele, kes ei eksportinud toodet uurimisperioodi jooksul. Sellistel eksportijatel tuleb tõestada, et nad on tegelikud uued eksportijad ja alustasid ELi eksportimist pärast uurimisperioodi. Sellisel juhul saab nende puhul arvutada individuaalse tollimaksu, mis on üleriigilisest tollimaksust tavaliselt madalam. 2010 aastal algatati kolm uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist. 8.3.5. Absorbtsiooni käsitlevad uurimismenetlused (vt lisa J) Kui on piisavalt teavet, mis kinnitab, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või ELi imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib algatada absorbtsiooni käsitleva uurimise, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Dumpingumarginaale võib uuesti arvutada ja tollimaksu võib suurendada, et võtta arvesse selliseid madalamaid ekspordihindu. Absorbtsiooni käsitlevate läbivaatamiste võimalus on sätestatud algmääruste artiklis 12 ja artikli 19 lõikes 3. 2010. aastal ei algatatud ega lõpetatud ühtegi absorbtsiooni käsitlevat läbivaatamist. 8.3.6. Kõrvalehoidmisega seotud uurimismenetlused (vt lisa K) Algmääruste artiklitega 13 ja 23 on ette nähtud uurimismenetluse taasalustamise võimalus juhul, kui on esitatud tõendid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. 2010. aastal algatati kaks sellist uurimist. Üks kõrvalhoidmist käsitlev uurimine lõppes tollimaksu kehtivuse pikendamisega ja üks lõpetati meetmeid pikendamata. 8.4. Kaitsemeetmetega seotud uurimised (vt lisa L) 2010. aastal algatati üks kaitsemeetmetega seotud uurimine. 9. Dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete jõustamine 9.1. Järelmeetmed Kehtivate meetmete järelmeetmete puhul keskenduti neljale põhivaldkonnale: 1) pettuste ennetamine; 2) kaubavoogude ja turuarengute jälgimine; 3) tõhususe parandamine asjakohaste meetmetega ning 4) eeskirjade eiramisele reageerimine. Need meetmed võimaldasid kaubanduse kaitsemeetmete talitustel tagada koostöös liikmesriikidega kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohane täitmine Euroopa Liidus. 9.2. Kohustuste jälgimine (vt lisad M ja Q) Kohustuste jälgimine on jõustamistoimingute osa, kuna kohustused on dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete osa. Komisjon kiidab need heaks tingimusel, et nende abil on võimalik tõhusalt kõrvaldada dumpingu või subsideerimise kahjulikku mõju. 2010. aasta alguses kehtisid 42 äriühingu poolt võetud kohustused. 2010. aasta jooksul toimusid kohustuste osas järgmised muudatused: ühe äriühingu kohustused lõppesid seoses meetmete aegumisega, komisjon kiitis heaks kolme äriühingu kohustused ning tühistas leitud rikkumiste tõttu 22 äriühingu kohustused. See tähendab, et 2010. aasta lõpus oli kokku 22 kehtivat kohustust. 10. Tollimaksude tagastamine (vt lisa U ) Algmääruste artikli 11 lõike 8 ja artikli 21 lõike 1 alusel on importijatel lubatud taotleda asjaomaste kogutud tollimaksude tagastamist, kui tõestatakse, et see dumpingumarginaal/subsiidiumimarginaal, mille alusel tollimakse maksti, on kõrvaldatud või alandatud kehtivast tollimaksust madalamale tasemele. 2010. aasta jooksul esitati 29 uut tollimaksu tagastamise taotlust. 2010. aasta lõpus oli pooleli 15 uurimist, mis hõlmasid 27 taotlust. 2010. aastal võeti vastu 28 komisjoni otsust: 23 otsust sätestasid osalise tagastamise ning viis otsust lükkasid tagastamistaotlused tagasi. Tagasi võeti 12 taotlust. 11. Kohtulik kontroll: Euroopa Kohtu/Üldkohtu otsused 2010. aastal tegid Euroopa Kohus ja Üldkohus 13 dumpingu- või subsiidiumivastast otsust. Teatavate kohtuotsuste kokkuvõtted on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. 2010. aastal esitati 13 uut hagi, neist kaheksa Üldkohtule ja viis Euroopa Kohtule. Üldkohtule ja Euroopa Kohtule esitatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste hagide nimekiri, mis on 2010. aasta lõpu seisuga menetluses, on esitatud komisjoni talituste töödokumendi lisas S. 12. Tegevus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames 12.1. Vaidluste lahendamine dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete valdkonnas WTO on sätestanud range korra WTO lepingute kohaldamisega seotud vaidluste lahendamiseks WTO liikmete vahel. 2010. aasta veebruaris taotles Hiina konsultatsioone Euroopa Liiduga seoses teatavate Hiinast pärit nahast jalatsite suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mis olid kehtestatud 2006. aastal. Konsultatsioonid toimusid 2010. aasta märtsis. Seejärel taotles Hiina 2010. aasta aprillis vaekogu moodustamist. Vaekogu loodi 2010. aasta mais ja selle liikmed valiti 2010. aasta juulis. Vaekogu aruanne esitati 2011. aasta oktoobris. 2010. aasta detsembris levitati aruannet, milles on esitatud WTO vaekogu järeldused seoses vaidlusega, mille Hiina algatas seoses ELi dumpinguvastaste meetmetega Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Vaekogu leidis, et enamiku uuritud küsimuste puhul oli ELi tegevus täielikult kooskõlas WTO eeskirjadega. Siiski oli ka mitu punkti, mille puhul leidis vaekogu, et teatavad aspektid ELi peamistes õigusaktides ja tavades on vastuolus WTO dumpinguvastase lepinguga. Juhtum kaevati edasi ja WTO apellatsioonikogu esitas aruande juhtumi kohta 2011. aasta juulis. 18. augustil 2011 teavitas Euroopa Liit vaidluste lahendamise organit (VLO), et ta kavatseb rakendada VLO soovitusi ja otsuseid viisil, mille puhul võetakse arvesse WTO raames võetud kohustusi mõistliku aja jooksul. Juhtumitega seotud üksikasjad on esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 12.2. Muu tegevus WTO raames Hr Dennis Francis (Trinidad ja Tobago) nimetati 2010. aastal Doha arengukava (DDA) käsitlevate läbirääkimiste rühma eesistujaks. Tema eesistumise ajal kohtus rühm korrapäraselt, sealhulgas mitmepoolselt, et arutada eesistuja 2008. detsembris esitatud teksti probleemsemaid ja vähemprobleemseid kohti. Lisaks sellele esitati mitu uut teksti puudutavat ettepanekut, sealhulgas India ja Hiina poolt, mis hõlmasid subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu erinevaid aspekte. Siiski ei saavutatud edu dumpingu või horisontaalsete subsiidiumide valdkonnas. Rühmas toimusid pingelised kalandusvaldkonnaga seotud arutelud kõikide võimalike eeskirjade aspektide üle. Kuigi arutelu võimaldas välja selgitada liikmesriikide seisukohad tähtsamates küsimustes, ei aidanud see jõuda konsensusele, vaid pigem kinnitas suuri erinevusi liikmete (nii arengumaade kui ka arenenud riikide) vahel ning arengumaade olukorra keerulisust ja tundlikkust. Paralleelselt nimetatud tegevusega jätkus komisjoni talituste osalemine dumpinguvastaste, subsiidiumide, tasakaalustamise ja kaitsemeetmete komiteede igapäevases töös. Komiteed korraldasid kaks tavakohtumist, et vaadata läbi märkused ja käsitleda erilist huvi pakkuvaid küsimusi. Järeldused Eelmise aastaga võrreldes vähenesid 2010. aastal pisut nii algatatud juhtumite arv kui ka kehtestatud lõplike meetmete arv. Mõnevõrra vähenes selliste uurimiste arv, mille tulemusena meetmeid ei kehtestatud, samas aga kolmekordistus läinud aastal ajutiselt kehtestatud meetmete arv. Läbivaatamised moodustavad jätkuvalt suurema osa talituste tööst, kuid võrreldes 2009. aastaga vähenes algatatud läbivaatamiste arv mõnevõrra. Lõppenud läbivaatamiste arv on poole võrra väiksem kui 2009. aastal. [1] Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 1 on esitatud statistiline teave aastatel 2006–2010 algmääruste artiklite 5 ja 10 kohaselt läbi viidud uute uurimismenetluste kohta.