[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.10.2006

KOM(2006) 568 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

mis käsitleb vastastikuse viisavabaduse püsivat eiramist teatavate kolmandate riikide poolt Esitatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõikele 5. Määrust on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005

SISUKORD

I. Sissejuhatus 3

II. Pärast vastastikuse viisavabaduse esimest aruannet saavutatud edu 4

1. Täielik vastastikune viisavabadus 4

1.1. Uruguay 4

1.2. Costa Rica 4

2. Vastastikuse viisavabaduse kehtestamine on menetlemisel 5

2.1. Brasiilia 5

2.2. Malaisia 5

3. Vastastikuse viisavabaduse püsiva eiramise küsimuse lahendamisest on teatatud, kuid konkreetseid samme ei ole astutud 6

3.1. Paraguay 6

3.2. Singapur 7

3.3. Brunei 7

4. Pärast 10. jaanuari 2006. aasta aruannet on vastastikuse viisavabaduse saavutamine edenenud 8

4.1. Kanada 8

4.2. Austraalia 10

5. Pärast 10. jaanuari 2006. aasta aruannet ei ole vastastikuse viisavabaduse saavutamisel toimunud mingit arengut 12

5.1. Ameerika Ühendriigid 12

III. Kokkuvõte 14

I. SISSEJUHATUS

Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, (määruse I lisa, edaspidi „negatiivne nimekiri“) ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (määruse II lisa, edaspidi „positiivne nimekiri“)[1], on ELi ühise viisapoliitika alustala. Määrust muudeti oluliselt 2. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2005, millega kehtestati uus vastastikkuse mehhanism. Uue mehhanismi eesmärk on kehtestada vastastikune viisavabadus asjakohaste meetmete kaudu, mis võetakse kolmandate riikide suhtes, kes nõuavad ELi teatavate liikmesriikide kodanikelt kuni 90 päevase riigis viibimise jaoks endiselt viisat, samas kui ühendus ei ole nende kolmandate riikide kodanikele sellist viisakohustust kehtestanud. Määruses (EÜ) nr 851/2005 nähakse ette võimalus kehtestada nimetatud riikidele ajutine viisakohustus. Lisaks viidatakse määruse (EÜ) nr 851/2005 vastuvõtmise käigus esitatud nõukogu ja komisjoni ühisavalduses[2] võimalusele kohaldada muid ajutisi meetmed, eelkõige poliitika-, majandus- ja kaubandusvaldkonnas.

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 851/2005 ja pärast seda, kui liikmesriigid olid teatanud vastastikuse viisavabaduse eiramise juhtudest, edastas komisjon 10. jaanuaril 2006 nõukogule aruande vastastikkuse viisanõude loobumise kohta teatud kolmandate riikidega[3]. Aruandes kirjeldati meetmeid, mida komisjon oli võtnud positiivses nimekirjas olevate kolmandate riikide suhtes, kes olid säilitanud liikmesriikide kodanike suhtes viisakohustuse ning anti ülevaade meetmete tulemustest. Võttes arvesse saavutatud edu, otsustas komisjon aruande kokkuvõttes, et selles etapis ei olnud vaja lisada aruandele ettepanekut ajutise viisakohustuse kehtestamise kohta või nõukogu ja komisjoni ühisavalduses osutatud meetme ettepanekut. Komisjon teatas siiski, et tulevikus esitatava teise aruande tarbeks kontrollitakse, kas teatavate kolmandate riikide esitatud lahendustele on järgnenud konkreetsed sammud ning kas muude kolmandate riikidega jätkunud dialoog on toonud lähemale vastastikuse viisavabaduse võimaluse.

21. veebruari 2006. aasta järeldustes toetas nõukogu komisjoni otsust ning kutsus komisjoni tugevdama eeskätt Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Austraalia suunal tehtavat tööd ning jälgima muude asjaomaste kolmandate riikidega tehtavaid edusamme.

Käesolevas aruandes, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 5, mida on muudetud määruse (EÜ) nr 851/2005 artikliga 1, antakse ülevaade meetmetest, mis komisjon on alates nõukogu 21. veebruari järelduste vastuvõtmisest võtnud positiivses nimekirjas olevate kolmandate riikide suhtes, kes on säilitanud Euroopa Liidu kodanike suhtes viisakohustuse.

II. PÄRAST VASTASTIKUSE VIISAVABADUSE ESIMEST ARUANNET SAAVUTATUD EDU

10. jaanuari 2006. aasta komisjoni aruanne edastati selle vastuvõtmisele järgnevate päevade jooksul asjaomaste kolmandate riikide ametivõimudele suulise teatega.

Kuna nõukogu toetas 21. veebruaril 2006 aruande kokkuvõttes esitatud komisjoni otsust, sai viimane jätkata tööd vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks.

Olles tihedas koostöös liikmesriikidega, jätkas komisjon intensiivset dialoogi asjaomaste kolmandate riikide ametivõimudega. Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriikidega seoses toimus 23. märtsil 2006 komisjoni talituste ja asjaomaste liikmesriikide esindajate tehniline koosolek, kus viimased andsid ülevaate nimetatud kolme riigiga peetava dialoogi seisust ja tulemustest. Koosolek oli eeltöö järgnenud nädalatel komisjoni ja nimetatud kolme riigi ametivõimude vahel toimuvateks kõrgetasemelisteks kohtumisteks.

1. Täielik vastastikune viisavabadus

1.1. Uruguay

Uruguay ametivõimudega toimunud läbirääkimiste tulemused

16. jaanuaril 2006 teatasid Eesti ametivõimud komisjonile, et Uruguay kaotas viisakohustuse Eesti kodanikele kuni 3-kuuliseks riigis viibimiseks.

Hinnang

Praeguseks on Uruguay ja kõikide liikmesriikide vahel kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus.

1.2. Costa Rica

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Komisjon juhtis Costa Rica ametivõimude tähelepanu Islandi kodanike suhtes säilitatud viisakohustusele. Viimased vastasid, et lähiajal antakse ka Islandile viisavabadus. Nad teatasid, et selleks muudetakse „üldeeskirju“.

Vastuseks komisjoni 15. juuni 2006. aasta suulisele teatele saatsid Costa Rica ametivõimud 20. juulil 2006 kirja, milles kinnitasid, et tagavad edaspidi viisavabaduse vastastikkuse, sealhulgas Islandi suhtes.

Hinnang

Praeguseks on Costa Rica ning kõikide liikmesriikide ja Schengeni riikide vahel kehtestatud vastastikune viisavabadus.

2. Vastastikuse viisavabaduse kehtestamine on menetlemisel

2.1. Brasiilia

Hetkeseis

Viisakohustus on säilitatud järgmiste riikide kodanike suhtes: Austria, Eesti, Küpros, Leedu, Läti ja Malta.

Tšehhi Vabariik on nõukogule ja komisjonile teatanud, et Brasiiliaga 29. aprillil 2004 sõlmitud viisakohustuse kaotamise leping jõustus 3. oktoobril 2005.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Brasiilia ametivõimud on juba väljendanud ja ametlikult kinnitanud poliitilist tahet vabastada viisakohustusest nende liikmesriikide kodanikud, kelle suhtes see kohustus praegu kehtib, ning edastanud 2005. aastal komisjonile projekti lepingu kohta, mida nad soovivad Euroopa ühendusega sõlmida viisanõude kaotamiseks kõikide eespool nimetatud riikide kodanike suhtes.

Oma esimeses aruandes rõhutas komisjon, et Euroopa Ühenduse ainupädevus viisakohustuse kehtestamiseks või sellest vabastamiseks välistab Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahelise viisavabaduslepingu sõlmimise, mis oleks kohaldatav üksnes mõnes liikmesriigis.

21. veebruaril 2006 komisjoni aruande kohta esitatud järeldustes tervitas nõukogu Brasiilia võetud poliitilist kohustust ning kutsus komisjoni esitama võimalikult kiiresti soovitus alustada läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Brasiilia vahel viisavabaduslepingu sõlmimiseks. Soovitus on praegu komisjoni talitustes koostamisel. See on esimene kord, kui ühendus ja kolmas riik alustavad läbirääkimisi kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimiseks.

Hinnang

Brasiilia ametivõimud on jätkuvalt kinnitanud oma püüdeid tagada täielik vastastikune viisavabadus. Niipea, kui ühenduse õiguskorrast tingitud keerukad probleemid lahendatakse (eriti lühiajaliseks viisavabaks riigis viibimiseks lubatav periood), esitab komisjon eespool nimetatud soovituse Brasiiliaga läbirääkimiste alustamiseks.

2.2. Malaisia

Hetkeseis viisavaba viibimine riigis kuni 30 päeva järgmiste riikide kodanikele: Eesti, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Portugal ja Sloveenia.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

6. veebruari 2006. aasta kirjas komisjonile kinnitas Malaisia esindus Euroopa Liidu juures, et Malaisia ametivõimud on huvitatud vastastikuse viisavabadusega seotud kestvate probleemide lahendamisest.

Kuna pärast seda ei saanud komisjon sellel teemal ühtegi ametlikku teatist, tuletas ta 1. juuni 2006. aasta suulise teatega Malaisia ametivõimudele meelde, et eespool loetletud riikide suhtes eiratakse kestvalt vastastikust viisavabadust ning kutsus neid andma juulis 2006 esitatava aruande jaoks ülevaadet hetkeseisust.

24. augusti 2006. aasta kirjas teatasid Malaisia ametivõimud komisjonile, et nad võtavad endale ülesandeks anda kõikide liikmesriikide kodanikele viisavabastus kuni kolme kuu pikkuseks riigis viibimiseks. Seda tehakse kahes osas. Neist esimene on juba teostamisel – praegu tegeletakse haldusküsimustega, võimaldamaks kuni kolme kuu pikkust viisavaba riigisviibimist Kreeka, Portugali, Küprose, Läti ja Malta kodanikele. Teisalt säilitatakse Eesti, Leedu ja Sloveenia kodanike suhtes vaid kuni ühe kuu pikkune viisavaba riigis viibimise õigus, kuna nimetatud liikmesriigid ei võimalda Malaisia ametivõimude väitel Malaisia kodanikele kuni kolme kuu pikkust viisavaba riigis viibimist või annavad viisavabaduse vaid kuni 14 päevaks. Malaisia ametivõimud on komisjonile teatanud, et kuni kolme kuu pikkuse viisavaba riigis viibimise õigus antakse siis, kui asjaomased liikmesriigid vabastavad Malaisia kodanikud viiskohustusest sama pikaks riigis viibimiseks.

Hinnang

Komisjon tervitab Malaisia tehtud edusamme seoses vastastikuse viisavabaduse taastamisega kuni kolme kuu pikkuseks viisavabaks riigis viibimiseks. Eriti tervitatavaks peab komisjon käimasolevat haldusmenetlust vastastikuse viisavabaduse taastamiseks Kreeka, Portugali, Küprose, Läti ja Maltaga. Praegu uurib komisjon Malaisia ametivõimude esitatud väiteid seoses Eesti, Leedu ja Sloveeniaga. Käesoleva aruande koostamise ajal on kolmest asjaomasest liikmesriigist kaks juba komisjonile teatanud, et väited on alusetud, kuna nende riik võimaldab Malaisia kodanikel viibida viisavabalt riigis kuni kolm kuud.

Komisjon uurib Malaisia põhjendusi edasi ning võtab kõik asjakohased meetmed, et selgitada Malaisia ametivõimudele nimetatud kolme liikmesriigi praegust olukorda ning taastada nende liikmesriikide kodanike suhtes võimalikult kiiresti kuni kolme kuu pikkune viisavaba riigis viibimise õigus.

3. Vastastikuse viisavabaduse püsiva eiramise küsimuse lahendamisest on teatatud, kuid konkreetseid samme ei ole astutud

3.1. Paraguay

Hetkeseis

Viisakohustus on säilitatud Islandi kodanike suhtes.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Paraguay ametivõimud on komisjonile teatanud, et küsimus lahendatakse täidesaatva võimu määrusega.

Kuna komisjon ei saanud sellise määruse allkirjastamise kohta ametlikku kinnitust, tuletas ta 5. juuni 2006. aasta suulise teatega Paraguay ametivõimudele ametlikult meelde, et Islandi suhtes eiratakse kestvalt vastastikust viisavabadust

Hinnang

Tuleb kontrollida, kas teatatud meede ka tegelikult ellu viiakse ning otsida kõige kohasemaid viise täieliku viisavabaduse tagamiseks[4].

3.2. Singapur

Hetkeseis viisavabadus kuni 30-päevaseks riigis viibimiseks, mida on võimalik kohapeal pikendada kaks korda 30-ks päevaks.

2005. aasta detsembri andmetel põhinevas 10. jaanuari 2006. aasta aruandes andis komisjon Singapuris kohaldatavale süsteemile (viisavabadus 30 päevaks, kiirmenetluse korras kaks 30-päevast pikendamist) positiivse hinnangu, võttes eelkõige arvesse kõikide viisakohustusest vabastatud kodanike võrdset kohtlemist, viisavaba perioodi pikendamise menetluse lihtsust ja riigi suurust. Hiljem teavitati komisjoni aga kolmest lisategurist: Ameerika ja Austraalia kodanike suhtes kehtib kuni 90 päeva pikkune viisavabastus, viisavaba perioodi pikkus sõltub sellest, millist transpordivahendit Singapuri saabumiseks kasutatakse, kohapealne pikendamine tekitab mitmeid praktilisi probleeme.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

2. juuni 2006. aasta suulise teatega juhtis komisjon Singapuri ametivõimude tähelepanu eespool kirjeldatud uutele teguritele ning kutsus neid andma teise aruande jaoks ülevaadet hetkeseisust.

Hinnang

Komisjoni 10. jaanuari 2006. aasta aruandes antud positiivne hinnang on seatud hiljem laekunud teabe tõttu kahtluse alla. Asjaolu, et kahe kolmanda riigi kodanikele võimaldatakse 90 päeva pikkune viisavabastus, on Euroopa Liidu kodanike suhtes kehtiva viisavabaduse hindamisel eriti oluline tegur.

Lõplikku hinnangut ei saa esitada enne, kui Singapuri ametivõimud on andnud eeltoodu kohta teavet ja seda on analüüsitud.

3.3. Brunei

Hetkeseis

Viisakohustus on säilitatud järgmiste riikide kodanike suhtes: Eesti, Island, Leedu, Läti, Malta, Portugal, Soome, Tšehhi Vabariik.

Viisavabadus kuni 14 päeva järgmiste riikide kodanikele: Belgia, Hispaania, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Taani, Ungari.

Viisavabadus kuni 30 päeva järgmiste riikide kodanikele: Austria, Kreeka, Madalmaad ja Saksamaa.

Komisjoni esimeses aruandes sätestati eelkõige, et „kuigi liikmesriikide kodanikele kehtivat viisavabadust külastuste puhul, mis on lühemad kui 90 päeva (ühesugune periood kehtib kõikide liikmesriikide kodanikele), ei saa pidada vastastikuse viisavabaduse täielikuks kohaldamiseks, tegi Brunei ettepaneku kohaldada ELi kodanike suhtes sama soodsaid tingimusi kui Brunei lähimate Aasia naaberriikide kodanike suhtes. Nii tagatakse liikmesriikide võrdne kohtlemine“.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Suhtlemine on tehnilist laadi. Komisjoni on laekunud teave, et probleemist on teavitatud Brunei ministeeriumi tasandi talitusi ning et lahenduse leidmist peeti võimalikuks.

Kuna komisjon ei saanud ametlikku kinnitust kavatsuse kohta võtta vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseni viivaid meetmeid, tuletas ta 1. juuni 2006. aasta suulise teatega Brunei ametivõimudele ametlikult meelde, et eespool loetletud riikide suhtes eiratakse kestvalt vastastikust viisavabadust. 6. juuli 2006. aasta suulise teatega taotlesid Brunei ametivõimud oma seisukoha avaldamiseks kolmenädalast lisaaega. Uues, 10. juuli 2006. aasta suulises teates täpsustasid Brunei ametivõimud, et Brunei valitsus on põhimõtteliselt nõus andma kõikide liikmesriikide kodanikele viisavabaduse kuni 30-päevaseks riigis viibimiseks ning taotlesid ühtlasi kolmenädalast lisaaega, et teatada komisjonile viisavabaduse jõustumise kuupäev.

Hinnang

Võttes arvesse Brunei ametivõimude viimast suulist teadet, tundub, et lahendus seoses kõikide liikmesriikide kodanike võrdse kohtlemisega saabub lähiajal. Lõplikku hinnangut ei saa anda enne, kui Brunei ametivõimud on oma kavatsuse täide viinud.

4. Pärast 10. jaanuari 2006. aasta aruannet on vastastikuse viisavabaduse saavutamine edenenud

4.1. Kanada

Hetkeseis

Viisakohustus on säilitatud järgmiste riikide kodanike suhtes: Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia.

Esimeses aruandes märkis komisjon, et Kanada on vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks alustanud dialoogi, kuid veel ei ole saavutatud mingit edu. Komisjon rõhutas, et Kanadaga alustatud dialoog peab jätkuma, kuid muutuma rohkem tulemusele orienteerituks. Komisjon avaldas soovi seada sisse läbipaistev selgete kriteeriumidega menetlus, mis viiks viisavabaduse kehtestamiseni kõikide liikmesriikide kodanike jaoks.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Pärast esimest aruannet on nii Kanada ja liikmesriikide kui ka Kanada ja komisjoni vahel toimunud mitmeid kohtumisi.

Kanada ametivõimud on saatnud asjaomastele liikmesriikidele teavet kriteeriumide kohta, mille järgimisest sõltub viisavabaduse andmine. Muu hulgas teatasid nad, et on valmis täpsemalt selgitama, kuidas neid kriteeriume ja nõudeid täita.

Eespool nimetatud kohtumiste tulemusena saatsid Kanada ametivõimud komisjonile 28. juunil 2006 kirja, mille sisu oli eeskätt järgmine:

„…Sooviksin kinnitada, et Kanadal on tugev tahe anda viisavabastus uutele liikmesriikidele. Lisaks on Kanadal komisjoniga ühine strateegiline huvi teha rahvusvahelise rände küsimustes tihedamat koostööd. Seepärast oleme väga huvitatud korrapärase ja järjepideva dialoogi avamisest Euroopa Komisjoniga.

Selle arendamiseks teeme ettepaneku luua koostööraamistik ühelt poolt Kanada kodakondsus- ja immigratsiooniameti ning teiselt poolt Euroopa Komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi vahel…

Selle raames on üks olulisi arutelupunkte viisanõudeid käsitleva teabevahetuse töörühma loomine…

Kanada võtab endale kohustuseks muuta viisamenetlus läbipaistvamaks ning anda Euroopa Komisjonile ja uutele liikmesriikidele senisest enam teavet viisakohustuse kehtestamise või sellest vabastamise künniste kohta. Nagu nimetatud mais toimunud aruteludel, aitab tihedam teabevahetus oluliselt suurendada Kanada võimet hinnata Euroopa Liidu uute liikmesriikide olukordi.

Nagu te teate, sõltuvad viisakohustusest vabastamise või selle taaskehtestamise otsused hetkel järgmisest teguritest:

- vaadeldava riigi kodanikele viisa andmisest keeldumiste väike arv pikema aja vältel;

- vaadeldava riigiga toimuv koostöö ja teabevahetus rände ja õiguskaitsega seotud küsimustes, nt väljasaatmismeetmed ja politseijuurdlused;

- vaadeldava riigiga seotud organiseeritud kuritegevuse madal tase Kanadas;

- tõendite puudumine ulatusliku passide kuritahtliku kasutamise või korruptsiooni kohta dokumentide väljaandmisel vaadeldavas riigis;

- vaadeldavast riigist pärit või selle riigi välja antud dokumentidega reisivad isikud ei tohi olla esitanud mitteheauskseid varjupaigataotlusi.

Kanada kodakondsus- ja immigratsiooniamet töötab praegu nimetatud künniste täpsustamise nimel. …

Lõpetuseks kinnitan, et Kanada on alustanud viisavabaduse kehtestamiseks konsultatsioone ühe uue liikmesriigiga ning saanud viimaselt rändekoostöö tugevdamise kohta kinnituse. Kanada loodab, et konsultatsioonid viiakse kiiresti lõpule".

Hinnang

Tuleb möönda, et kõiki Kanadaga seotud vastastikuse viisavabaduse eiramise probleeme ei ole veel lahendatud. Komisjon siiski leiab, et 28. juuni kirjas Kanada ametivõimude võetud kohustuste ning nende alustatud täitmise näol on tegemist nähtava eduga:

- 29. juunil Kanada ja Eesti vahel peetud kõnelused on toonud kaasa Kanada valitsuse otsuse vabastada alates 27. septembrist 2006 Eesti kodanikud lühiajalise viisa nõudest. Eelnev on selge kinnitus Kanada valitsuse soovist täita ühist eesmärki – saavutada kõikide liikmesriikidega vastastikune viisavabadus;

- viisadialoogi pidamiseks uue raamistiku kehtestamine, milles esitatakse läbipaistvamad kriteeriumid ja tingimused, mida asjaomased liikmesriigid peavad viisavabastuse saamiseks täitma, võimaldab viimastel jõuda selle eesmärgini kiiremini.

Võttes eelkõige arvesse, et Kanada ametivõimude esimene kohustus on täidetud, leiab komisjon, et käesolevas etapis ei ole vaja näha Kanada suhtes ette meetmeid. Teise kohustuse puhul tagab komisjon koos Kanadaga, et objektiivsetele kriteeriumidele vastavale liikmesriigile antakse viivitamata viisavabadus.

4.2. Austraalia

Hetkeseis

Elektroonilise reisitunnistuse ( Electronic Travel Authority ) nõue 14 liikmesriigi kodanike (Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Soome ja Rootsi) ning assotsieerunud riikide, s.o Islandi ja Norra kodanike suhtes.

Elektroonilise viisa (e676) nõue üheksa liikmesriigi kodanikele (Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia ja Slovakkia). Nendest Eesti, Läti ja Sloveenia kodanike suhtes kehtib lihtsustatud viisasüsteem ( autogrant facility ).

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

10. jaanuari 2006. aasta aruandes esitatud ülevaate jätkuna on komisjon püüdnud liikmesriikide ja Austraaliaga suhtlemise raames täpsemalt vaadelda põhjuseid, mis Austraalia ametivõimud on toonud elektroonilise viisasüsteemi säilitamise õigustamiseks (vt 10. jaanuari 2006. aasta aruande punkti 3.1):

- Kolme liikmesriigi puhul ei ole on-line keskkonnas võimalik vahet teha ELi kodanikele välja antud reisidokumendi ja kolmanda riigi kodanikule välja antud reisidokumendi vahel (numbri struktuur on dokumendi liigist hoolimata sama).

Komisjoni talituste ja liikmesriikide vaheliste kontaktide tulemusel selgus, et eristamisprobleem hõlmab üksnes Tšehhi Vabariigis välja antud reisidokumente. Probleemi olulisuse seisukohast möönab komisjon siiski, et DIMA ( Department of Immigration and Multicultural Affairs ) poolt Internetti riputatud elektroonilised viisataotlused sisaldavad kodakondsuse kindlaks tegemiseks eraldi rubriiki, milles palutakse viisataotlejal märkida, kas ta on passi välja andnud riigi kodanik ja kui ei, siis täpsustada oma kodakondsust.

- Lubatust kauem riigis viibimise juhtumite kasv, viisa andmisest keeldumise juhtumite kasv, võltsitud tõendite suur arv.

Juuni alguses edastas DIMA komisjonile eduaruande, milles selgitati, et selles esitatud näitajad ja nende võrdlus keskmiste koondnäitajatega moodustavad asjakohase aluse, hindamaks sisserändega seotud nõuetele vastavust ning otsustamaks, kas liikmesriigi suhtes võib kohaldada lihtsustatud viisasüsteemi. Eduaruande lisas on esitatud eespool nimetatud kolme näitaja kohta statistiline tabel, mis hõlmab ajavahemikke 2003-2004, 2004-2005 ja 2005. aasta teist poolaastat.

Tabelisse, mis sisaldab andmeid üksnes nende kuue liikmesriigi kodanike kohta, kellele antakse elektrooniline viisa e676 tavakorras (s.t välja arvatud lihtsustatud süsteem), on märgitud järgmised näitajad:

- lubatust kauem riigis viibimine:

määrad kõiguvad 0,23% ja 2,41% vahel ning nende kõikumine on vastuoluline. Kahe liikmesriigi puhul (Leedu, Küpros) langeb määr kahel korral ning kahe teise liikmesriigi puhul (Ungari, Slovakkia) tõuseb kahel korral. Kahe viimase liikmesriigi puhul on näha kas kõigepealt langus ja siis tõus (Tšehhi Vabariik) või vastupidine liikumine (Poola).

- viisa andmisest keeldumine:

kõikide asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes on keeldumismäär kahel korral langenud ja jõudnud 2005.-2006. aastaks tasemeni, mis on kõikidel juhtudel madalam kui koondmäär.

- viisa tühistamine:

väga väike, et mitte öelda olematu määr: nelja liikmesriigi puhul on kõigi viidatud ajavahemike tühistamismäär 0,00%, ühe liikmesriigi puhul on tühistamismäär kahel viidatud ajavahemikul 0,00% ning ühel ajavahemikul 0,01%, üksnes ühe liikmesriigi puhul on tühistamismäär tõusnud 0,00%-lt tõusvas joones: 0,02%-le ja siis 0,03%-le.

- võltsitud tõendite sage kasutamine:

Austraalia ametivõimud ei ole esitanud selle kohta täpsemat teavet.

Austraalia ametivõimude järeldused olid järgmised:

- Tšehhi Vabariigi näitajate võrdlus keskmiste koondnäitajatega võimaldab kaaluda lihtsustatud viisasüsteemi laiendamist selle kodanikele. DIMA märgib samas, et laiendamine sõltub veel teatavate kestvate küsimuste lahendamisest Tšehhi Vabariigiga;

- viie muu liikmesriigi puhul ei ole viimasel viidatud ajavahemikul toimunud areng veel piisav, et kaaluda lihtsustatud viisasüsteemi kohaldamist;

- lähima kuue kuu jooksul tehakse lihtsustatud viisasüsteemi parandusi, et vähendada nõutavate tõendite arvu.

28. augusti 2006. aasta kirjas esitas Austraalia rände ja multikultuurilisuse minister järgmist täiendavat teavet:

„Austraalia valitsus on koostanud strateegia, et ühtlustada lähiaastatel kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes kehtivaid viisaeeskirju. Strateegia koosneb järgmistest etappidest:

- Esimene etapp seisneb elektroonilisse turistiviisasse (e676) mitmete paranduste sisseviimises. Strateegia meetmete kaudu, mida hakatakse rakendama alates 2007. aastast, vähendatakse Internetis esitatava viisataotluse pikkust ning viisataotlejatelt mõnikord nõutavate lisadokumentide arvu;

- Alates 1. juulist 2007 ei tule uute liikmesriikide kodanikel enam maksta kolmekuuliste e676 ega lühiajaliste äriviisade taotlemise tasu;

- Lihtsustatud e676 viisasüsteemi laiendatakse nende uute liikmesriikide kodanikele, kes on saavutanud Austraalia nõuetele vastavate keskmiste koondnäitajate või sellele ligilähedase taseme…

- 2008. aastal koondatakse internetipõhised elektroonilise reisitunnistuse ja elektroonilise viisa e676 süsteem uude turisti- ja äriviisa elektroonilisse süsteemi eVisitors. Uut süsteemi kohaldatakse võrdselt Euroopa Liidu kõigi kodanike suhtes ning viisataotlustasu ei nõuta…

- Ka uurib Austraalia valitsus tehnilisi võimalusi minna üle nii turisti- kui äriviisa andmise süsteemile, mida kohaldataks kõigi liikmesriikide kodanike suhtes. See viiakse sisse siis, kui leitakse tehnilised lahendused“.

Nimetatud teabest tulenevalt toimus 29. augustil 2006 kohtumine Austraalia ametivõimudega.

Hinnang

Lihtsustatud viisasüsteemi võimalik peatne laiendamine Tšehhi Vabariigi kodanikele on vaieldamatu edasiminek ning komisjonil on hoolimata selle tingimuslikust aspektist saavutatu üle hea meel. Viisaandmissüsteemi e676 väidetav tehniline parandamine lähikuudel lihtsustaks viisa taotlemist, samas tuleks parandamise üksikasju täpsustada. Rände- ja multikultuurilisuse ministri kirjas antud lubadus kaotada alates 2007. aastast viisaandmissüsteemi e676 viisatasu on konkreetne samm liikmesriikide võrdse kohtlemise taastamise suunas. Muuseas sisaldab Austraalia ametivõimude esitatud teave esialgseid tingimusi, etappe ja ajakava kõikide liikmesriikide kodanike võrdse kohtlemise täielikuks taastamiseks aastaks 2008. Elektroonilise reisitunnistuse ja elektroonilise viisa süsteemi asendab siis uus unikaalne süsteem eVisitors.

Üldiselt leiab komisjon, et käesolevas etapis ei ole Austraalia suhtes vaja meetmeid võtta. Kuni uue eVisitors süsteemi kehtestamiseni tuleks siiski endiselt jälgida viisa andmise tingimusi ning eriti seda, kas Austraalia ametivõimude lubatud parandusi (viisaandmissüsteemi e676 lihtsustamine, lihtsustatud viisasüsteemi kohaldamine, uue ja kõiki liikmesriike hõlmava süsteemi kehtestamine) tehakse ka tegelikult ja mõistliku aja jooksul.

5. Pärast 10. jaanuari 2006. aasta aruannet ei ole vastastikuse viisavabaduse saavutamisel toimunud mingit arengut

5.1. Ameerika Ühendriigid

Hetkeseis

Viisakohustus on säilitatud järgmiste riikide kodanike suhtes: Tšehhi Vabariik, Kreeka, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola ja Slovakkia.

Esimeses aruandes tunnustas komisjon asjaolu, et viisavabadusprogrammi rakenduskavaga tegeletakse Ameerika Ühendriikides kõrgeimal poliitilisel tasandil. Arvestades liikmesriikide arvamust ja lähtudes Ameerika tegelikust viisapoliitikast on komisjon arvamusel, et keskpikas perspektiivis on viisavabadusprogrammi rakenduskava asjakohane meede, mis võimaldab tagada kõikidele ELi kodanikele viisavabaduse, ning komisjon toetab seda igati.

Rakenduskava tõhususe tagamiseks on oluline, et see täpsustaks ja ühtlustaks seatud eesmärke ja hindamiskriteeriume. Ameerika Ühendriikide valitsus on sellega nõustunud 2005. aasta novembris toimunud Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide koostööprogrammi raames, mille eesmärk oli viia ellu 2005. aasta juunis toimunud Euroopa Liidu – Ameerika Ühendriikide tippkohtumise majandusalgatus, mille üks eesmärkidest on “luua selge ja põhjalik rakenduskava igale viisavabadusprogrammis mitteosalevale ELi liikmesriigile, mis võimaldaks neil täita ettenähtud nõuded ja liituda Ameerika Ühendriikide viisavabadusprogrammiga.”

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Pärast esimest aruannet on nii Ameerika Ühendriigid ja liikmesriigid kui ka Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Komisjon pidanud mitmeid koosolekuid, eriti 21. juunil 2005 Viinis toimunud ELi – Ameerika Ühendriikide tippkohtumise raames. Märkimisväärset arengut ei ole siiski toimunud:

- rakenduskavasid ei ole kohandatud selliselt, et need oleksid üksikasjalikumad, võtaksid arvesse iga riigi eripära ning sisaldaksid asjakohaseid hindamiskriteeriume ja ajakava;

- endiselt on kahtlane andmete päritolu, millel Ameerika Ühendriikide seisukoht tugineb, eriti lubatud viibimisaja ületamist ja viisa andmisest keeldumist kajastavate andmete osas; Ameerika Ühendriikide Kongressi sätestatud kriteeriumid on vastuvõetavad, kuid nende kohaldamise viis ametiasutustes seda ei ole: viisa andmisest keeldumine sõltub sisuliselt Ameerika Ühendriikide konsulaarasutuse hinnangust; asjaomased liikmesriigid ei saa teavet viisa andmisest keeldumise põhjuste kohta; lubatud viibimisaja ületamisega seoses peab märkima, et Ameerika Ühendriikides puudub riiki saabujate ja sealt lahkujate registreerimise süsteem, seega puuduvad ka asjaomased faktilised ja usaldusväärsed andmed;

- Ameerika Ühendriikide ametiasutused ei ole valmis soodustingimuste kohaldamiseks viisade andmisel (näiteks viisa maksumuse vähendamiseks üleminekumeetmena). Hiljuti komisjonini jõudnud mitteametlike andmete kohaselt kaaluvad Ameerika Ühendriikide ametiasutused võimalust lubada liikmesriikide kodanikel esitada viisataotlus Internetis.

On oluline märkida, et uue sisserändeseaduse arutelul Ameerika Ühendriikide Kongressis esitati muudatusettepanek laiendada viisavabadusprogrammi nendele liikmesriikidele, kus teatavad tingimused on täidetud. Praegu ei ole võimalik hinnata ettepaneku vastuvõtmise tõenäosust. See algatus ei lahenda siiski viisavabadusprogrammi laiendamise küsimust.

17. augustil 2006 komisjonile saadetud kirjas andsid Ameerika Ühendriigid järgmiseid täiendavaid selgitusi:

„…tuleks rõhutada, et viisanõudest loobumise programmiga liitumiseks peab riik vastama teatavatele seadusega sätestatud kriteeriumidele, mida võib küll täpsustada, kuid mitte kaotada ega peatada. Praeguse seisuga ei vasta ükski viisanõudest loobumise programmis mitteosalev ELi liikmesriik seadusega sätestatud osalemiskriteeriumidele. Nende kriteeriumide hulka kuulub näiteks väiksem kui 3%-line keeldumine mitteimmigrandi viisa andmisest, biomeetriliste passide väljaandmine ning Ameerika Ühendriikide ametkondade kiire teavitamine passide kadumis- või varastamisjuhtumitest.

Leiame, et rakenduskavade edendamine on Ameerika Ühendriikide ja viisanõudest loobumise programmis osaleda soovivate Euroopa Liidu liikmesriikide teabevahetuse ja tulemusliku koostöö võtmetegur. Rakenduskavad on juba tulemusi andnud, nt on suurenenud teadlikkus näitajatest, millest sõltub riigi vastuvõtmine programmi (nt. viisaga lubatud viibimisaja ületamine). Muu hulgas on rakenduskavade elluviimisega tegelevad kahepoolsed töörühmad saanud mitmesugust teavet ja juhiseid dokumentide turvalisuse, naturalisatsiooni, kodakondsuse, elamislubade kohta – valdkonnad, millele antakse tulevikus hinnang iga riigi puhul, keda soovitakse esimest korda viisanõudest loobumise programmi kaasata. Tulemas on ka täiendavad juhised, mis on olulised Ameerika Ühendriikide turvalisuse seisukohast (piirikontroll, passide kadumine ja varastamine, politseikoostöö).

Palume komisjonil arvesse võtta rakenduskavadega saavutatud edu ning kinnitada viisanõudest loobumise programmi kandidaatriikidele, et USA sisejulgeoleku ministeerium soovib igale riigile anda jätkuvalt nõu ja tehnilist abi seoses programmi eesmärkide, nõudmiste ja hindamiskriteeriumidega.“

Hinnang

Seega ei ole selle viisavabaduse eiramise olukorra lahendamiseks näha konkreetseid lahendusi. Seatud eesmärkide saavutamiseks ei ole alustatud ühtegi dialoogi. 17. augusti kirjas kinnitatakse vaid juba enne esimese aruande koostamist võetud kohustusi. Liikmesriikide kodanikele antud võimalust esitada viisataotlus Internetis võib käsitleda uue elemendina, mida Ameerika Ühendriikide ametiasutused ei ole varem komisjonile nimetanud. Selle meetme rakendamist tuleb kontrollida, kuid kavandatud meede ei mõjuta komisjoni üldhinnangut hetkeolukorrale.

Seega on komisjon arvamusel, et Ameerika Ühendriikide suhtes tuleks vastastikuse viisavabaduse edenemise nimel kaaluda asjakohaste meetmete võtmist, nagu ajutise viisanõude taastamine diplomaatilise, teenistus- või ametipasside omanikele.

III. KOKKUVÕTE

Komisjon on arvamusel, et dialoogi arendamine kolmandate riikidega uue mehhanismi raames on olnud tõhus. Olukordi, kus vastastikust viisavabadust ei kohaldata (kolmas riik säilitab mõne liikmesriigi kodanike suhtes viisanõude), jääb järjest vähemaks ning komisjoni arvates on see tähelepanuväärne tulemus[5].

Kui Austraalia, Kanada ja Bruneiga on olukord paranenud, siis Ameerika Ühendriikidega ei ole see endiselt muutunud. Nimetatud riikide edasistest sammudest sõltub, milliseid asjakohaseid meetmeid peetakse vajalikuks, et liikuda vastastikuse viisavabaduse kehtestamise nimel konkreetsemalt edasi.

Võttes arvesse vastastikuse viisavabaduse kehtestamise olulisust, teatab komisjon, et ta kavatseb juhul, kui olukord vastastikuse viisavabaduse eiramise küsimuses ei muutu, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue aruande ning teha asjaomased konkreetsed ettepanekud hiljemalt 31. märtsiks 2007 vaatamata sellele, et määruse (EÜ) artikli 1 lõike 5 kohaselt peab ta esitama nimetatud aruande alles 30. juuniks 2008.

[1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

[2] ELT C 172, 12.7.2005, lk 1.

[3] KOM(2006)3 lõplik.

[4] Komisjoni saabus 27. septembril 2006 Paraguay presidendi 21. augustil 2006 väljastatud määrus nr 8065, millega vabastatakse Islandi kodanikud viisanõudest kuni 90 päeva pikkuseks riigis viibimiseks. Arvestades laekumiskuupäeva, ei olnud tehnilistel põhjustel võimalik aruannet vastavalt korrigeerida.

[5] Vt 10. jaanuari 2006. aasta vastastikuse viisavabaduse aruande lisasid 1A ja 1B.