2. METOODIKA JA TÖÖVAHENDID

Komisjon kogus tagasisidet nii oma tegevuskava kui ka veebipõhise avaliku konsultatsiooni kohta veebiküsimustike abil. Tegevuskava kohta saadud tagasisidet analüüsiti kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt, et teha kindlaks probleemid, võimalused ja tegevusprioriteedid. Veebipõhine avalik konsultatsioon hõlmas nii suletud küsimusi (etteantud vastusevariantidega, mille hulgast peab vastaja valima õige või talle sobiva) kui ka avatud küsimusi (kus vastajad võisid kirjutada oma vastuse vabas vormis, mahupiiranguga kuni 1 000 tähemärki vastuse kohta). Veebipõhise avaliku konsultatsiooni küsimustikus keskenduti kolmele peamisele aspektile: i) maapiirkonnad praegu, ii) maapiirkonnad tulevikus ja iii) maapiirkondade juhtimine.

Paljud Eurobaromeetri eriuuringu nr 504 küsimused käsitlesid maapiirkondade olukorda, seda, kuidas olukord on aastatel 2009–2020 muutunud, ning maaelu arengu kui ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) teise samba eesmärke. Uuring tehti ELi 27 liikmesriigis 3. augustist kuni 15. septembrini 2020. Kokku küsitleti 27 237 eri sotsiaalsetesse ja demograafilistesse kategooriatesse kuuluvat ELi kodanikku, enamasti silmast silma kohtumistel ja nende emakeeles. Võttes arvesse COVID-19 mõju ning sellele järgnenud tervishoiu- ja ohutusmeetmeid, ei olnud silmast silma küsitlus mõnes riigis võimalik või oli võimalik ainult teatavas ulatuses ning suulised küsitlused asendati veebipõhiste küsitlustega. ELi 27 liikmesriigis korraldati 9.–18. aprillini 2021 ka Eurobaromeetri kiiruuring nr 491, milles hinnati prioriteete, millele maapiirkondade arengu pikaajalises visioonis tuleks keskenduda. Telefoni teel küsitleti kokku 25 841 ELi kodanikku. Uuringus käsitleti järgmisi teemasid: 1) ELi investeeringud maapiirkondadesse, 2) transport ja ühendused maapiirkondadega, 3) COVID-19 pandeemia tagajärjed, 4) maapiirkondade keskkonnaprobleemid, 5) maapiirkondade elanike osalemine.

Pikaajalise visiooni algatust tutvustati ka mitmel üritusel ELi eri paigus, et koguda maapiirkondade sidusrühmade ning piirkondade ja kohalike omavalitsuste seisukohti. Iga ürituse puhul selgitasid komisjoni esindajad välja peamised tõstatatud probleemid. Peeti ka sihtotstarbelisi konsultatsioone sidusrühmadega maaelu arengu korralduskomitee kaudu maaelu arenguga tegelevate riigiasutustega, maaelu arengu kodanikuühiskonna dialoogirühma kaudu maaelu arengu sidusrühmadega ning ELi maaelu arengu võrgustike juhtimiskoosolekutel. Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) juhtimisel tehti Euroopa maaelu arengu võrgustiku (ENRD) raames loodud maaelu arengu pikaajalise visiooni teemarühma mitmel koosolekul visiooni väljatöötamiseks osaluspõhist tulevikuanalüüsi.

Lisaks valmistas komisjon ENRD toel ette 22 ELi keeles seminaripaketi „Tere tulemast meie maapiirkondadesse“, mis oli kättesaadav veebis, kus riiklikud maaelu arengu võrgustikud ja muud maapiirkondade sidusrühmad said alla laadida materjale, mis võimaldasid neil korraldada kohalikke osalusüritusi, mis keskendusid nende kohalikule piirkonnale ning selle tõenäolisele ja soovitavale arengule alates praegusest kuni 2040. aastani. Komisjoni teavitati tulemustest ülevaatelehtedega, mis sisaldasid kokkuvõtet seminaridel peetud arutelude tulemustest. Riiklikud maaelu arengu võrgustikud kohandasid materjali kohalikele tingimustele ning nende käsutuses olevale ajale ja ressurssidele sobivaks. Mõned rühmad järgisid näidiseid väga täpselt, teised kasutasid neid vabamalt ning kolmandad töötasid välja loomingulisi lisavahendeid, et koguda maapiirkondade esindajate arvamusi nende visiooni kohta Euroopa maapiirkondade tulevikust 2040. aastal. COVID-19 pandeemia tõttu toimusid peaaegu kõik seminarid virtuaalselt, mitte silmast silma. Täpsem teave tulemuste kohta on esitatud Euroopa maaelu arengu võrgustiku aruandes „Rural Voices: A qualitative analysis of the findings from stakeholder workshops contributing to the Long-term Vision for Rural Areas“ („Maarahva hääl: sidusrühmade seminaride tulemuste kvalitatiivne analüüs, mis aitab kaasa maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni kujundamisele“).

Lõpuks tutvustati konsultatsiooniprotsessi eri osade tulemusi, arutati neid sidusrühmadega ja arendati edasi maapiirkondade arengu visiooni nädalal „Millised võiksid välja näha Euroopa maapiirkonnad tulevikus“ 22.–26. märtsil 2021 toimunud laiahaardelisel veebipõhisel osaluskonverentsil, mille Euroopa maaelu arengu võrgustik korraldas tihedas koostöös komisjoniga. Korraldati ka peamisi teemasid käsitlevaid seminare (kaheksa osalusseminari, tööistungit, 11 kõrvalüritust, Euroopa maaelu arengu võrgustiku konkursi „Inspireeriv maaelu“ auhinnatseremoonia, nn virtuaallaat, kus eri sidusrühmad ja võrgustikud tutvustasid oma visiooniga seotud tegevusi ja algatusi). Eesmärk oli pakkuda võimalikult palju võimalusi osalejate vahel arvamuste vahetuseks, et kujundada ühised seisukohad sidusrühmade soovide kohta seoses maapiirkondade arengu visiooniga. Kõik ettekanded ja üritustelt saadud teave on kättesaadavad Euroopa maaelu arengu võrgustikus.

3. KONSULTATSIOONIPROTSESS

a. Konsultatsioon komisjoni tegevuskava teemal

Visiooniga seotud tegevuskavateemaline konsultatsioon oli tagasiside saamiseks avatud 22. juulist kuni 9. septembrini 2020. Konsultatsioonis osales kokku 198 sidusrühma, sealhulgas piirkondlike huvide esindajad, temaatilised võrgustikud, rahvusvahelised organisatsioonid, avaliku sektori (riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi) asutused, kodanikuorganisatsioonid, akadeemilised ringkonnad ja üksikisikud.

Enamik esitatud arvamusavaldusi käsitles algatuse, mitte tegevuskava enda sisu (keskendus protsessile). Igal juhul on sidusrühmade vastuseid arvesse võetud ka veebipõhise avaliku konsultatsiooni tulemuste analüüsimisel.

b. Veebipõhine avalik konsultatsioon

7. septembrist kuni 30. novembrini 2020 avatud avaliku konsultatsiooni käigus saadi kokku 2 326 vastust 27 liikmesriigist ja 87 arvamusavaldust eri sidusrühmadelt.

Sidusrühmade kategooriate arvestuses olid 62 % vastanutest kodanikud (52 % märkis, et elab maapiirkonnas, ja 9 % kauges maapiirkonnas), 9 % ettevõtjad ja ühendused, 5 % akadeemilised ja teadusasutused, 9 % avaliku sektori asutused, 7 % valitsusvälised organisatsioonid, 5 % maaelu arengu võrgustikud ja 2 % muud vastajad.

2021. aasta aprillis korraldati Eurobaromeetri kiiruuring, et täiendada avaliku konsultatsiooni tulemusi ELi elanikkonda esindava valimiga.

Veebipõhise avaliku konsultatsiooni tulemustega saab tutvuda dokumendis „Factual summary on the public consultation on the long/term vision for rural areas“ („Kokkuvõte maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni teemalisest veebipõhisest avalikust konsultatsioonist“) ja dokumendis „Synthesis of the online Public consultation on the Long-term Vision for Rural Areas“ („Maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni teemalise avaliku konsultatsiooni kokkuvõte“).

c. Eurobaromeetri uuringud

Peaaegu kõik Eurobaromeetri eriuuringus nr 504 osalenud (95 %, +3 protsendipunkti alates 2017. aastast) leiavad, et põllumajandus ja maapiirkonnad on tuleviku jaoks olulised. Pikemaajalist suundumust vaadates on see osakaal alates 2009. aastast suurenenud viie protsendipunkti võrra.

Uuringus osalejatelt küsiti, kas nende riigi maapiirkondades on asjad võrreldes kümne aasta taguse ajaga paranenud, halvenenud või jäänud samaks. Suurem osa vastanutest leiab, et paranenud on kiire internetiühenduse ja maapiirkondi linnadega ühendava transporditaristu kättesaadavus. Suhtelise enamuse arvates on seevastu kõige rohkem halvenenud töövõimaluste ja tervishoiuteenuste olukord (joonis 3).