ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
võib juhul, kui kaks või enam vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punktile a vastavas registris avaldatud kodanikualgatust käsitlevad sarnast teemat, pärast korraldajatega konsulteerimist otsustada, et korraldatakse ühine avalik kuulamine, kus käsitletakse võrdsel alusel kõiki asjaomaseid kodanikualgatusi.

1. Kui Euroopa Komisjon on kodanikualgatuse vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 (1) artikli 10 lõike 1 punktile a vastavas registris avaldanud, teeb Euroopa Parlamendi president komisjonide esimeeste konverentsi esimehe ettepanekul järgmist:

tagab – vajaduse korral komisjonide esimeeste konverentsi toetusel –, et Euroopa Komisjon on nõuetekohaselt kaasatud avaliku kuulamise korraldamisse ja on kuulamisel asjakohasel tasandil esindatud.

kontrollib, kas Euroopa Komisjon on korraldajad määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punkti b kohaselt asjakohasel tasandil vastu võtnud;

3. Vastutava komisjoni esimees kutsub avaliku kuulamise kokku sobival kuupäeval kolme kuu jooksul pärast seda, kui algatus on vastavalt määruse (EL) nr 211/2011 artiklile 9 Euroopa Komisjonile esitatud.

7. Kui artiklites 50 või 51 sätestatud tingimused on täidetud, kohaldatakse neid sätteid vajalike muudatustega ka teiste komisjonide suhtes. Kohaldatakse ka artiklit 188.

Kui parlamenti teavitatakse, et Euroopa Komisjonil on palutud esitada õigusakti ettepanek ELi lepingu artikli 11 lõike 4 alusel, selgitab petitsioonikomisjon välja, kas see võib mõjutada tema tööd, ja teavitab vajaduse korral sellega seotud teemadel petitsiooni esitanuid.
E.

arvestades, et hr Tudor viitab oma kirjas nii protokolli artiklile 8 kui ka 9 (endised artiklid 9 ja 10); arvestades, et Rumeenia põhiseaduse artiklit 72 silmas pidades ei ole artikkel 9 asjakohane ning seetõttu tuleb tema taotlust tõlgendada nii, et see toetub ainult artiklile 8;
1.

võtab vastu kodukorra artikli 117 lõike 3 järgmise tõlgenduse: „Kuna parlamendikomisjoni esimehel on artikli 193 lõike 1 kohaselt volitused kutsuda kokku komisjoni koosolek, peab ta töö nõuetekohase korraldamise huvides tegema otsuse tema poolt kokku kutsutud koosoleku päevakorra projekti kohta. See õigus ei välista artikli 117 lõike 3 kohast kohustust lisada kirjalikult vastatav küsimus koostaja taotlusel komisjoni järgmise koosoleku päevakorra projekti. Esimehel on aga kaalutlusõigus, mille kohaselt ta võib poliitilisi prioriteete arvesse võttes esitada ettepaneku koosoleku tööplaani ja menetlusliku korralduse kohta (näiteks aruteluta menetlus ja vajaduse korral jätkutegevust puudutava otsuse tegemine või, kui see on asjakohane, soovitus lükata selle päevakorrapunkti arutamine edasi järgmisele koosolekule).”
1c. Kui vastutav komisjon ei ole esitanud resolutsiooni ettepanekut kümme tööpäeva enne selle osaistungjärgu algust, mille kolmapäev eelneb ja on kõige lähem lõikes 1d nimetatud tähtaja möödumisele, võib fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget esitada asjakohase resolutsiooni ettepaneku nimetatud osaistungjärgu päevakorda lisamiseks.

pärast sellise soovituse vastuvõtmist esitatud vastuväited delegeeritud õigusakti kohta on vastuvõetamatud.

1e. Kui vastutav komisjon soovitab parlamendil enne põhiõigusaktis kehtestatud tähtaja möödumist teatada, et parlamendil ei ole delegeeritud õigusakti kohta vastuväiteid, siis

1. Kui Euroopa Komisjon edastab parlamendile rakendusmeetmete projekti , saadab president meetmete projekti sellele komisjonile, mis on vastutav komisjon põhiakti puhul. Kui põhiaktiga seoses on kohaldatud kaasatud komisjonide menetlust, palub vastutav komisjon igal kaasatud komisjonil esitada oma seisukoha suuliselt või kirja teel.

2. Vastutav komisjon võib esitada parlamendile põhjendatud resolutsiooni ettepaneku, milles märgitakse, et rakendusakti või rakendusmeetme eelnõu ületab põhiõigusaktis ette nähtud rakendamisvolitusi või on muul viisil liidu õigusega vastuolus .

a) kontrolliks ette nähtud aega arvestatakse alates sellest, kui meetmete projekt on esitatud parlamendile kõigis ametlikes keeltes. Lühemate tähtaegade korral (nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 5 punkt b) ja tungivalt kiireloomulistel juhtudel (otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõige 6) arvestatakse kontrolliks ette nähtud aega alates sellest, kui parlament on saanud kätte rakendusmeetmete lõpliku projekti nendes keeleversioonides, mis esitati otsuse 1999/468/EÜ kohaselt moodustatud komitee liikmetele, välja arvatud juhul, kui vastutava komisjoni esimehel on vastuväiteid. Artiklit 146 sellisel juhul ei kohaldata;
H.

arvestades, et juhtumi asjaolud, nii nagu need on esitatud hagiavalduses ja Luigi de Magistrise kirjalikes esildistes õiguskomisjonile, näitavad, et tehtud avaldustel puudub otsene ja ilmselge seos Luigi de Magistrise kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega;
ET Euroopa Liidu Teataja CE 251/118

Teisipäev, 13. märts 2012

Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2012)0067

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta otsus Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2285(IMM))

2013/C 251 E/25

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. oktoobril 2010. aastal Budapesti (Ungari) Pesti ringkonnakohus (Pest Central District Court) seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega ja millest anti teada täiskogu istungil 24. novembril 2010. aastal,

— olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Krisztina Morvai ära kuulanud,

— võttes arvesse kirjalikke esildisi, mille Pesti ringkonnakohus esitas 19. detsembril 2011. aastal vastusena õiguskomisjoni taotlusele anda vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 täiendavat teavet ja selgitusi,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

— võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

— võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

— võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0050/2012),

A. arvestades, et Pesti ringkonnakohus on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmiseks seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega;

B. arvestades, et kohtu taotlus puudutab avalikku laimamist käsitlevat kriminaalmenetlust seoses avaldustega, mida Krisztina Morvai tegi Ungaris ühe eraisiku kohta;

C. arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

D. arvestades, et kohtu poolt õiguskomisjonile esitatud kirjalikes esildistes toodud juhtumi asjaolud näitavad, et kõnealused avaldused tehti ajal, mil Krisztina Morvai ei olnud Euroopa Parlamendi liige;

1. otsustab Krisztina Morvai puutumatuse ära võtta;

2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari pädevale ametiasutusele ja Krisztina Morvaile.

(1) Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure jt, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata); ja otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).
1.

otsustab moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni, millel on järgmised volitused: a) analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust ning mõju liidule ja selle liikmesriikidele ja teha ettepanekud sobivate meetmete kohta, mis võimaldaksid liidul nii rahvusvahelisel, Euroopa kui liikmesriikide tasandil neid ohte prognoosida ja neile vastu astuda; b) analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevate liidu õigusaktide rakendamist ning sellega seotud poliitikat, tagamaks, et liidu õigus ja poliitika põhineksid tõenditel ja parimatel võimalikel ohuhinnangutel, samuti jälgida nimetatud õigusaktide ja poliitika kooskõla põhiõigustega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2 ja 6, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud õigustega, samuti liidu välistegevuse põhimõtetega, eelkõige nendega, mis on toodud aluslepingu artiklis 21; c) uurida ja kontrollida, kuidas on liidu siseasjade eest vastutavad ametid (nt Europol, COSI ja Eurojust) rakendanud oma rolli ja tegevust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning vastava julgeolekupoliitikaga seotud küsimustes; d) tegelda probleemidega, mida nimetatakse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus, eriti selle lõikes 15 (3), samuti 15. septembri 2011. aasta resolutsioonis ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel; e) luua sel eesmärgil vajalikud kontaktid, korraldada külaskäike ja kohtumisi Euroopa Liidu institutsioonidega ning rahvusvaheliste, Euroopa ja riikide institutsioonidega, liikmesriikide ning kolmandate riikide parlamentide ja valitsustega ning teadlaskonna, äriringkondade ja kodanikuühiskonna esindajatega, samuti rohujuure tasandil toimijate, kuriteoohvrite ühenduste ning kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses osalevate ametiisikutega, nagu õiguskaitseametnikud ja kohtunikud, aga ka kodanikuühiskonna toimijatega, kes edendavad keerulistes valdkondades õiguspärasuse kultuuri;
G.

arvestades, et parlamendis väljakujunenud tava kohaselt ei takista see, kui tegemist on tsiviil- või haldusõiguse valdkonna kohtumenetlusega või kui selle teatavad aspektid kuuluvad tsiviil- või haldusõiguse valdkonda, per se nimetatud artikli alusel võimaldatud immuniteedi kohaldamist;
D.

arvestades, et Spyros Danellist süüdistatakse selles, et ta süüdistas valelikult kolmandat isikut õigusvastases teos eesmärgil, et nimetatud isik selle teo eest vastutusele võetaks, ning esitas kolmanda isiku kohta valetunnistusi, mis võisid kahjustada selle isiku mainet ja head nime, kuigi Spyros Danellis teadis, et need tunnistused on valed;
1.

võtab vastu kodukorra artikli 156 lõike 6 järgmise tõlgenduse: „Presidendi ettepanekul käsitletakse suulist muudatusettepanekut või igat muud suulist muudatust samamoodi kui muudatusettepanekut, mis ei ole välja jagatud kõigis ametlikes keeltes. Kui president leiab, et see on artikli 157 lõike 3 kohaselt vastuvõetav, ja välja arvatud juhul kui sellele ollakse vastu artikli 156 lõike 6 kohaselt, pannakse see hääletusele vastavalt ettenähtud hääletuse järjekorrale. Parlamendikomisjonis määratakse sellise muudatusettepaneku või muudatuse hääletusele panemise vastu olemiseks vajalik häälte arv kindlaks artikli 196 alusel proportsionaalselt täiskogus kohaldatavaga ning vajaduse korral ümardatakse see arv järgmise suurema täisarvuni.”
1.

võtab vastu kodukorra artikli 159 lõike 3 järgmise tõlgenduse: „Artikli 159 lõiget 3 tõlgendatakse selliselt, et kui hääled jagunevad võrdselt hääletusel artikli 128 lõike 4 kohase soovituse eelnõu üle mitte sekkuda Euroopa Liidu Kohtu menetluses olevasse kohtuasja, siis häälte võrdne jagunemine ei tähenda soovituse, et parlament peaks sellesse menetlusse sekkuma, vastuvõtmist. Sellisel juhul loetakse, et vastutav komisjon ei ole soovitust esitanud.”
E.

arvestades, et Austria põhiseaduse artikli 57 lõike 2 kohaselt võib Rahvusnõukogu liikmeid vahistada kuriteo korral ainult Rahvusnõukogu nõusolekul, v.a juhul, kui nad tabatakse õigusrikkumiselt, ja arvestades, et ka Rahvusnõukogu liikmete kodu läbiotsimiseks on vaja Rahvusnõukogu nõusolekut; arvestades, et Austria põhiseaduse artikli 57 lõike 3 kohaselt ei tohi Rahvusnõukogu liikmete suhtes võtta süüteoga seotud ametlikke meetmeid ilma Rahvusnõukogu nõusolekuta, v.a juhul, kui on ilmne, et süütegu ei ole seotud parlamendiliikme poliitilise tegevusega, ja arvestades, et kui parlamendiliige või kolmandik asjaomase alalise komisjoni liikmetest seda taotleb, siis peab asjaomane asutus taotlema selle sätte kohaselt Rahvusnõukogult otsust selle kohta, kas selline seos on olemas;
D.

arvestades, et vastavalt Austria põhiseaduse artikli 57 lõikele 2 tohib Austria Rahvusnõukogu (Nationalrat) liikmeid karistatava teo pärast vahistada vaid rahvusnõukogu nõusolekul, välja arvatud juhul, kui rahvusnõukogu liige tabatakse kuriteo sooritamiselt, ning arvestades, et rahvuskogu liikmete ruumide läbiotsimiseks on samuti vaja rahvusnõukogu nõusolekut; arvestades, et vastavalt Austria põhiseaduse artikli 57 lõikele 3 tohib rahvusnõukogu liiget karistatava teo pärast ilma rahvusnõukogu nõusolekuta ametlikult vastutusele võtta vaid siis, kui sellel teol ilmselt puudub seos tema poliitilise tegevusega, ning arvestades, et põhiseaduse sama sätte kohaselt peab vastav ametiasutus nõutama rahvusnõukogult otsuse selle kohta, kas niisugune seos on olemas või mitte, kui kõnealune rahvusnõukogu liige või üks kolmandik asjaomaste küsimustega tegeleva alalise komisjoni liikmetest seda nõuab;
Lisaks hõlmavad nõuetele vastavuse eeskirjad 2014. ja 2015. aasta puhul ka püsirohumaa säilitamist. Liikmesriigid, kes olid liidu liikmed 1. jaanuaril 2004, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud ulatuses. Liikmesriigid, kes said 2004 . aastal liidu liikmeteks , tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa, ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides.

Lisaks hõlmavad nõuetele vastavuse eeskirjad 2014. ja 2015. aasta puhul ka püsirohumaa ja püsikarjamaa säilitamist. Liikmesriigid, kes olid liikmesriigid enne 1. jaanuarit 2004, tagavad, et maa, mis oli 2003. aasta pindalatoetuste taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsirohumaa ja püsikarjamaa , ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud ulatuses. Liikmesriigid, kes said 2004 liidu liikmesriikideks , tagavad, et maa, mis oli 1. mail 2004 püsirohumaa ja püsikarjamaa , säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides. Bulgaaria ja Rumeenia tagavad, et maa, mis oli 1. jaanuaril 2007 püsirohumaa ja püsikarjamaa , ka säilitatakse sellisena kindlaksmääratud piirides.
4. Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel.

4. Liikmesriigid tagavad, et toetust ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on alates käesoleva komisjoni määruse eelnõu avaldamise kuupäevast tehtud kindlaks, et nad jagavad oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust väikepõllumajandustootjate kava alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud sellise jagamise tulemusel.
Lisaks artiklis 21 sätestatud liidu abile võivad liikmesriigid maksta riigiabi, et rahastada kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud, et tõhustada liidu abikava tarnida puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori tooteid, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2.

Lisaks artiklis 21 sätestatud liidu abile võivad liikmesriigid maksta riigiabi, et rahastada kaasnevaid meetmeid, mis on vajalikud, et tõhustada liidu abikava tarnida puu- ja köögivilja-, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori tooteid, nagu on ette nähtud artikli 21 lõikega 2. Kaasrahastamise kogusumma ei tohi olla suurem kui 100 % reaalselt kantud kulud.
Liikmesriigid peavad teatama liikmesriikide tehtud maksetest, mis on seotud aluslepingu artikli 42 reguleerimisalasse jäävate toimingutega, mis on ette nähtud liidu toetust saavate maaelu arengu meetmete täiendavaks rahastamiseks, ning mille komisjon vastavalt käesolevale määrusele kiidab heaks osana artiklis 7 osutatud programmitööst. Nende maksete hindamisel kohaldab komisjon analoogia põhimõttel kriteeriume, mis on kehtestatud aluslepingu artikli 107 kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik ei jõusta kõnealust kavandatud täiendavat maaelu arengu rahastamist enne, kui see on heaks kiidetud.

Liikmesriigid peavad teatama liikmesriikide tehtud maksetest, mis on seotud ELi toimimise lepingu artikli 42 reguleerimisalasse jäävate toimingutega, mis on ette nähtud liidu toetust saavate maaelu arengu meetmete täiendavaks rahastamiseks, samuti liikmesriikide tehtud maksetest seoses toimingutega, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 reguleerimisalasse; komisjon kiidab need maksed heaks vastavalt käesolevale määrusele ja osana artiklis 7 osutatud programmitööst. Nende maksete hindamisel kohaldab komisjon analoogia põhimõttel kriteeriume, mis on kehtestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamiseks. Asjaomane liikmesriik ei jõusta kõnealust kavandatud täiendavat maaelu arengu rahastamist enne, kui see on heaks kiidetud.
(25)

Fondist toetatavad kolmandates riikides ja nendega seoses elluviidavad meetmed peaksid tagama sünergia ja sidususe väljaspool liitu liidu geograafilistest ja temaatilistest välisabivahenditest toetatavate muude meetmetega. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku kooskõla liidu välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitikaga. Nende eesmärk ei tohiks olla toetada otseselt arengule suunatud meetmeid ja need peaksid vajaduse korral täiendama välisabivahenditest antavat rahalist abi , järgides seejuures arengupoliitika sidususe põhimõtet, nagu on sätestatud konsensuses arengu küsimuses (lõige 35) . Oluline on tagada ka see, et erakorralise abi rakendamine oleks liidu humanitaarabipoliitikaga kooskõlas , täiendaks seda ning järgiks humanitaarabi valdkonna konsensuses sätestatud humanitaarabialaseid põhimõtteid .
1. Liikmesriik võib kasutada kuni 50 % sellest summast, mille ta on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Kõnealused ülesanded ja teenused on seotud ühe või enama eemärgiga, millele on viidatud artikli 3 lõike 2 punktides a, c ja d.

1. Liikmesriik võib kasutada kuni 30 % sellest summast, mille ta on saanud käesolevast rahastamisvahendist riikliku programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Kõnealused ülesanded ja teenused on seotud ühe või enama eemärgiga, millele on viidatud artikli 3 lõike 3 punktides a, b, c ja d.
d)

„organiseeritud kuritegevus” – tegevus, mille teostaja on struktureeritud rühm, mis on olemas teatava ajavahemiku jooksul, nii et see tegevus ei ole juhuslikku laadi, kusjuures see rühm koosneb rohkem kui kahest isikust, kes on omavahel seotud partnerluskohustuse kaudu ja kes tegutsevad kooskõlastatult, et toime panna kuritegusid, mille eest võidakse karistada vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt neli aastat, või sellest karmima karistusega, ning selle tegevuse eesmärk on saada vahetult või kaudselt rahalist või muud kasu , kasutades muu hulgas hirmutamist ;
„Faktikogumise külastuste ja neid kajastavate aruannete ülesanne on anda parlamendi komisjonile vajalikku teavet, et arutada petitsiooni. Aruannete koostamine on eranditult külastuses osalejate vastutusalas ning nad püüavad saavutada konsensuse. Kui konsensusele ei jõuta, tuleb aruandes selgitada lahknevusi tuvastatud faktides või hinnangutes. Aruanne esitatakse parlamendi komisjonile heakskiitmiseks ühe hääletusega, välja arvatud kui komisjoni esimees avaldab asjakohasel juhul, et aruande osade kohta võib esitada muudatusettepanekuid. Kodukorra artikkel 52 ei kehti sellistele aruannetele ei vahetult ega analoogia põhjal. Kui komisjon ei kiida aruannet heaks, aruannet presidendile ei edastata.“;
A.

arvestades, et komisjon on rõhutanud, et on ülimalt oluline, et Euroopa Parlament võtaks oma otsuse vastu enne 16. detsembrit 2013. aastal, võttes arvesse vajadust avaldada delegeeritud määrus enne 1. jaanuari 2014. aastal, millega võimaldatakse õigeaegselt lisada Myanmar/Birma uuesti ja Lõuna-Sudaan esmakordselt üldiste tariifsete soodustuste kavasse;
A.

arvestades, et on tähtis tagada, et delegeeritud määrus toimivusdeklaratsiooni elektroonilise esitamise kohta jõustuks võimalikult kiiresti, arvestades et põhiõigusakti olulisi sätteid, sh toimivusdeklaratsiooni esitamist käsitlevaid sätteid, kohaldatakse 1. juulist 2013;
B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et parlamendiliikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
1. Kui liikmesriigi ametiasutus on väidetavalt rikkunud parlamendiliikme või endise parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust, võib artikli 7 lõike - 1 kohaselt taotleda parlamendi otsust küsimuses, kas eesõiguste ja puutumatuse rikkumine on ka tegelikult aset leidnud.

2. Eelkõige võib sellise taotluse eesõiguste ja puutumatuse kaitsmiseks esitada juhul, kui leitakse, et asjaolud kujutavad endast haldus- või muud piirangut, mis takistab parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate parlamendiliikmete vaba liikumist või arvamuse avaldamist või hääle andmist nende poolt oma kohustuste täitmisel, või kuuluvad need Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaldamisalasse.

3. Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus ei ole vastuvõetav, kui sama kohtumenetlusega seoses on juba esitatud sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise või selle kaitsmise taotlus, olenemata sellest, kas otsus on selleks hetkeks juba vastu võetud või mitte.

4. Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse läbivaatamist ei jätkata, kui sama kohtumenetlusega seoses on esitatud taotlus sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmiseks.
Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks hääletus; muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on seadusandliku ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus.

Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks nõusoleku andmise hääletus , olenemata sellest, kas vastutav komisjon soovitas õigusaktile nõusoleku anda või see tagasi lükata, ja muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on seadusandliku ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus või kui nendes ei ole enamust nimetatud, siis antud häälte enamus . Kui nõutud häälteenamust ei saavutata, loetakse seadusandlik ettepanek tagasi lükatuks.
D.

arvestades, et komisjon on rõhutanud, et otsus mitte esitada vastuväiteid piiraks Keenia võimalikke kaubavahetuse häireid ja ELi suunatud ekspordi langust, vähendades tuunikala-, aiandus- ja lõikelillede sektorile tekkivat kahju;