SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Määrusega (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames (edaspidi „ühtse kriisilahenduskorra määrus”), on ette nähtud, et luuakse ühtne kriisilahendusfond (edaspidi „kriisilahendusfond”), mida omab ja haldab ühtne kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu”), mis samuti luuakse ühtse kriisilahenduskorra määrusega. Kriisilahendusfondi, mis on osa kriisilahendusnõukogu eelarvest, rahastatakse ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide pangandussektori tehtavatest osamaksetest.

Piisavalt rahastatud ühtne kriisilahendusfond on oluline selleks, et kriisilahenduskord saaks nõuetekohaselt toimida ja kaitsta finantsstabiilsust ilma maksumaksja raha kulutamata. See on ka pangandussektori huvides, et kriisilahendusfondil on piisavad vahendid, et vajaduse korral sekkuda kriisilahendusmenetlustesse ja sellega tagada kriisilahendusvahendite tulemuslik rakendamine.

Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 58 ja 59 on kriisilahendusnõukogul autonoomne eelarve, mis ei ole liidu eelarve osa, kusjuures see eelarve koosneb kahest osast: I osa hõlmab kriisilahendusnõukogu haldamist ja II osa ühtset kriisilahendusfondi. Käesolev nõukogu rakendusakti ettepanek on seotud üksnes kriisilahendusnõukogu eelarve II osaga.

Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklile 60 koosnevad eelarve II osa (kriisilahendusfond) tulud eelkõige ühtse kriisilahenduskorra määruse reguleerimisalasse kuuluvate üksuste aasta osamaksetest. Sellistest osamaksetest kaetakse eelkõige summad, mida kriisilahendusnõukogu kasutab kriisilahendusmenetlustes, et tagada kriisilahendusvahendite tulemuslik rakendamine.

Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 kohaselt peab kriisilahendusnõukogu arvutama igal aastal ühtse kriisilahenduskorra määruse reguleerimisalasse kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt kriisilahendusfondi tehtavad individuaalsed osamaksed. Iga üksuse aasta osamakse määramisel võetakse aluseks baasosamakse, mis arvutatakse proportsionaalselt vastavalt sellele, kui suure osa moodustab üksuse kohustuste (võtmata arvesse omavahendeid) ja tagatud hoiuste vahe kõigi ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohustuste kogusumma (võtmata arvesse omavahendeid) ja tagatud hoiuste vahest, ning seda korrigeeritakse riskiga direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikes 7 loetletud kriteeriumide alusel.

Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikele 6 kohaldab kriisilahendusnõukogu kriisilahendusfondi aasta osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikega 7 vastu võetud komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr xxxx/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega), millega täpsustatakse mõistet „osamaksete proportsionaalne korrigeerimine krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiiliga”. Üksuste aasta osamaksete kindlaksmääramisel peab kriisilahendusnõukogu määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 kohaselt võtma arvesse ka proportsionaalsuse põhimõtet, et vältida moonutuste tekitamist ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide pangandussektorite struktuuride vahel ja võimaldada osamaksete tasakaalustatud jaotust eri liiki pankade vahel.

Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 70 lõike 7 punktide a ja b kohaselt on nõukogul õigus komisjoni ettepaneku alusel võtta vastu rakendusaktid, milles käsitletakse kriisilahendusfondi tehtavaid osamakseid eelkõige seoses individuaalsete osamaksete arvutamise metoodika rakendamisega ning krediidiasutustele ja investeerimisühingutele komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr xxx/2014 kindlaks määratud riskitegurite määramise praktilise korraga kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksete puhul.

Komisjoni käesolevas nõukogu rakendusakti ettepanekus täpsustatakse, kuidas tuleb aasta osamakse täiendava riskiga korrigeerimise komponenti ja aasta baasosamakse riskiga korrigeerimise metoodikat, mis on kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega seoses täpsustatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr xxx/2014, rakendada kriisilahendusnõukogu poolt aasta osamaksete arvutamisel, et kohandada kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud metoodikat Euroopa sihttaseme alusel ühte ühtsesse kriisilahendusfondi koondatavate osamaksete ühtse süsteemi eripäradega.

Ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 67 lõike 4 kohaselt koguvad kriisilahendusnõukogu kindlaksmääratud kriisilahendusfondi osamakseid liikmesriikide kriisilahendusasutused ja need kantakse üle kriisilahendusfondi vastavalt ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide vahel sõlmitud lepingule, mis käsitleb osamaksete ülekandmist kriisilahendusfondi ja selliste osamaksete järkjärgulist ühiskasutusse võtmist.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Käesoleva delegeeritud määruse jaoks ei ole teostatud täiendavat mõjuhindamist, sest mõju on hinnatud direktiivi 2014/59/EL vastuvõtmiseks läbi viidud mõjuhindamisel.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Käesolev nõukogu rakendusmääruse ettepanek hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi:

Artikliga 1 kehtestatakse sätted, mis käsitlevad kriisilahendusnõukogu poolt individuaalsete osamaksete arvutamise metoodika kasutamist ning krediidiasutustele ja investeerimisühingutele nende riskitegurite määramise praktilist korda, mis on täpsustatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr xxxx/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega.

Artiklis 2 on määratletud rakendusmääruse reguleerimisala. Määruse adressaatideks on kõik ühtse kriisilahenduskorra määruse reguleerimisalasse kuuluvad üksused.

Artiklis 3 on määratletud mõisted.

Artiklis 4 on sätestatud eeskirjad ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate aasta osamaksete kindlaksmääramiseks.

Artiklis 5 on määratud kindlaks teabe edastamise nõuded, mida kriisilahendusnõukogu peab järgima.

Artiklis 6 on sätestatud aruandlusnõuded.

Artiklis 7 on sätestatud üleminekusätted.

2014/0336 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS,

millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamise ühtsed tingimused seoses ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex-ante-osamaksetega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, eriti selle artikli 70 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Ühtne kriisilahendusfond (edaspidi „kriisilahendusfond”) loodi määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt kui ühtne kriisilahendusrahastu kõigi ühtses järelevalvemehhanismis (edaspidi „järelevalvemehhanism”) vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013[1] ja ühtses kriisilahenduskorras (edaspidi „kriisilahenduskord”) osalevate liikmesriikide jaoks, et asendada kõnealuste liikmesriikide kriisilahenduse rahastuid, mis loodi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL2 artikli 100 lõikega 1. Vahendid, mis nendesse rahastutesse koguti enne kriisilahendusfondi loomist, tuleks kriisilahendusfondi üle kanda.

(2) Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 67 lõike 2 kohaselt haldab kriisilahendusfondi kõnealuse määruse kohaselt loodud ühtne kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu”).

(3) Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklile 70 tuleks kasutada kriisilahendusfondi kriisilahendusmenetlustes, kui kriisilahendusnõukogu peab seda vajalikuks kriisilahendusvahendite tulemusliku rakendamise tagamiseks. Kriisilahendusfondil peaks olema piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad kriisilahendusraamistiku tulemuslikku toimimist, et ta saaks sekkuda, kui seda on vaja kriisilahendusvahendite tulemuslikuks rakendamiseks ja finantsstabiilsuse kaitsmiseks ilma maksumaksja raha kasutamata.

(4) Kriisilahendusnõukogule on antud õigus arvutada ex-ante-osamaksed kõigi määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksuste puhul. Need üksused on ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutused ning emaettevõtjad, investeerimisühingud ja finantseerimisasutused, kes on asutatud ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides, kui nende suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) konsolideeritud järelevalvet kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga g.

(5) Kriisilahendusnõukogu peaks arvutama kriisilahendusfondi tehtavad osamaksed ühtse sihttaseme alusel, mis määratakse kindlaks protsendina kõigi ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides tegevusloa saanud üksuste tagatud hoiuste summast. Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikele 1 peaks kriisilahendusnõukogu tagama, et kaheksa aastat pärast 1. jaanuari 2016 ulatuvad kriisilahendusfondi kasutada olevad rahalised vahendid vähemalt 1 %-ni ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides tegevusluba omavate üksuste tagatud hoiuste summast.

(6) Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 kohaselt peaks kriisilahendusrahastusse tehtav aasta osamakse põhinema kindlal summal, mis määratakse kindlaks vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustustele, ja riskiga korrigeeritud osamaksel, mis sõltub kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilist.

(7) Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 5 lõikele 1 käsitatakse kriisilahendusnõukogu kõnealuse määruse ja direktiivi 2014/59/EL kohaldamisel asjaomase liikmesriigi kriisilahendusasutusena, kui ta täidab ülesandeid ja kasutab õiguseid, mida kõnealuste õigusaktide kohaselt peavad täitma või kasutama liikmesriigi kriisilahendusasutused. Seepärast tuleks käsitleda delegeeritud määruse (EL) nr xxxx/2014[2] kohaldamisel kriisilahendusasutusena ka kriisilahendusnõukogu. Kõnealuse delegeeritud õigusakti sätteid kohaldatakse kriisilahendusnõukogu suhtes, kui ta täidab ülesandeid ja kasutab õiguseid, mis on sätestatud käesolevas määruses.

(8) Aasta osamaksete arvutamisel kasutab kriisilahendusnõukogu delegeeritud määruses (EL) nr xxxx/2014 sätestatud metoodikat, nagu on nõutud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 6. Seepärast kohaldatakse kõnealuse delegeeritud määruse kohaselt väikestena käsitletavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavat erikorda ka nende osalevates liikmesriikides tegevusluba omavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes vastavad kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele, mille alusel neid käsitatakse väikestena.

(9) Kuna käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjadega määratakse kindlaks direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõike 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud määruses sätestatud metoodika kasutamise tingimused, peaksid erinevused selle, kuidas kriisilahendusnõukogu arvutab ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides tegevusluba omavate üksuste aasta osamakseid, ja selle, kuidas arvutatakse ühtses kriisilahenduskorras mitteosalevates liikmesriikides aasta osamakseid, vahel kajastama üksnes ühtse süsteemi eripärasid ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides. Need eripärad tulenevad eelkõige asjaolust, et ühtses kriisilahenduskorras on kõigi osalevate liikmesriikide puhul ühtne sihttase. Kõigis liikmesriikides üldreeglina sama metoodika kasutamine aasta osamaksete arvutamisel peaks säilitama võrdsed tingimused osalevates liikmesriikides ja tugeva siseturu.

(10) Tagamaks, et kriisilahendusfondi tehtavate aasta osamaksete süsteem on õiglane ja tasakaalustatud, peaks kriisilahendusnõukogu võtma selle üle otsustamisel, mil viisil aasta baasosamakseid tuleks vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile korrigeerida, arvesse osamaksete tasakaalustatud jaotust eri liiki pankade vahel.

(11) Üleeuroopalise sihttasemega ühtse kriisilahendusfondi korral sõltub üksuse aasta osamakse kõigi nende üksuste aasta osamaksetest, kelle suhtes kohaldatakse ühtset kriisilahenduskorda. Ühtse kriisilahenduskorra tulemuslikuks toimimiseks ja kriisilahendusfondi sujuvaks ülesehitamiseks on määrava tähtsusega, et kõik üksused maksavad oma aasta osamaksed fondi õigel ajal ja täies mahus. Ühtse kriisilahenduskorra tulemuslikkuse tagamiseks peaks kriisilahendusnõukogul olema volitused määrata sanktsioone üksusele, kes ei maksa tasumisele kuuluvat aasta osamakset või maksavad selle ainult osaliselt.

(12) Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 67 lõike 4 kohaselt koguvad kriisilahendusnõukogu kindlaksmääratud kriisilahendusfondi osamakseid liikmesriikide kriisilahendusasutused ja need osamaksed kantakse üle kriisilahendusfondi vastavalt lepingule, mis käsitleb nende osamaksete ülekandmist kriisilahendusfondi ja selliste osamaksete järkjärgulist ühiskasutusse võtmist.

(13) Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 punktiga b on nõutud, et kriisilahendusnõukogu arvutab krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed kriisilahendusfondi viisil, mis võtab arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning ei tekita moonutusi liikmesriikide pangandussektori struktuuride vahel. Üleminekuperioodil, ehk kuni ajani, mil kriisilahendusfond on täielikult moodustatud ja selle riikide alafondid on täielikult ühiskasutusse võetud, võib ühtses järelevalvemehhanismis ja ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide pangandussektori struktuuride vahel olla moonutusi juhul, kui kriisilahendusnõukogu poolt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 ja artikli 70 lõigete 1 ja 2 ja käesoleva määruse uute eeskirjade kohaselt asjaomaseks aastaks kindlaksmääratud krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamakse erineb oluliselt aasta osamaksest, mida asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing oleks pidanud tasuma vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määrusele (EL) nr xxx/2014. Oluline on tagada, et selliseid moonutusi ei tekiks sellest, et minnakse üle direktiivi 2014/59/EL kohaselt kriisilahendusrahastute riigipõhiselt sihttasemelt ühtses järelevalvemehhanismis ja ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide ühtsele sihttasemele ning sellele, kuidas kriisilahendusfondi sihttase määratakse kindlaks tagatud hoiuste alusel.

(14) Krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta baasosamakse suurus sõltub ka nende hoitavate tagatud hoiuste summast. Selle tulemusena oleksid nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt kriisilahendusfondi tehtavad aasta osamaksed, kelle hoitavate tagatud hoiuste summa on väiksem, ühtse kriisilahenduskorra ühtse sihttaseme puhul suuremad kui direktiivi 2014/59/EL kohaselt kehtestatud liikmesriigi sihttaseme korral, ning nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed, kelle hoitavate tagatud hoiuste summa on suurem, oleksid ühtse kriisilahenduskorra ühtse sihttaseme puhul väiksemad kui direktiivi 2014/59/EL kohaselt kehtestatud liikmesriigi sihttaseme puhul. Seepärast on vaja vältida moonutusi liikmesriikide pangandussektori struktuuride vahel, kasutades selleks korrigeerimisi üleminekuperioodil, ehk kuni ajani, mil kriisilahendusfond on täielikult moodustatud ja ühiskasutusse võetud. Kaheksa-aastase algse perioodi jooksul peaks korrigeerimismehhanism põhinema ühtse sihttaseme alusel arvutatud osamaksete mittelineaarsel järkjärgulisel kasutuselevõtul ning riiklike sihttasemete alusel arvutatud osamaksetest järkjärgulisel loobumisel.

(15) Ometi ei kõrvaldaks korrigeerimismehhanism kõiki moonutusi, mis on pangandussektori struktuuride vahel tulenevalt määrusega (EL) nr 806/2014 kehtestatud ühtsest sihttasemest tekkinud, sest mõne krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamaksed võivad korrigeerimismehhanismi rakendamisel siiski ületada 100 % aasta osamaksetest, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4. Võimalike moonutuste mõju leevendamiseks peaks kriisilahendusnõukogu saama lubada nendel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel kasutada määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 osutatud tagasivõtmatuid maksekohustusi. See kajastaks asjaolu, et need krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad maksma osamakseid, mis on suuremad kui nende direktiivi 2014/59/EL kohased osamaksed, ning seda, et asjaomased riikide alafondid sisaldavad seepärast rohkem vahendeid kui liikmesriikide kriisilahendusfondid, mille need liikmesriigid oleksid loonud BRRD alusel. Siiski selleks, et tagada vahendite piisav olemasolu kriisilahendusfondi igas riigi alafondis, ei tohiks ükski krediidiasutus ega investeerimisühing saada kasutada maksekohustusi suuremas osas kui 50 % oma osamaksetest. Korrigeerimismehhanismi tuleks kohaldada üksnes üleminekuperioodil ja see ei tohiks piirata kriisilahendusnõukogu täielikku kaalutlusõigust selle otsustamisel, kas lubada mis tahes krediidiasutusel või investeerimisühingul kasutada tagasivõtmatuid maksekohustusi pärast üleminekuperioodi lõppu või mitte. Lisaks tuleks korrigeerimismehhanismis arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes ei ole olulised. Seepärast ei tuleks korrigeerimismehhanismi kasutada krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) nr xxx/2014 sätestatud ühekordsete maksete süsteemi. Lisaks tuleks selleks, et vähendada võimalikku mõju teatavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele üleminekuperioodil, ühekordsete maksete süsteemi osaliselt laiendada.

(16) Kuna ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate aasta osamaksete süsteemi rakendatakse liikmesriikides esimest korda ning see süsteem põhineb sihttasemel, mis saavutatakse järk-järgult, vaatab komisjon käesoleva määruse rakendamise viisi läbi samal ajal, kui ta vaatab läbi delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014, et vajaduse korral saaks kohandada käesolevas määruses sätestatud eeskirju.

(17) Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 99 lõike 2 kohaselt kohaldatakse kõnealust määrust alates 1. jaanuarist 2016. Siiski alates 1. jaanuarist 2015 esitab kriisilahendusnõukogu igal kuul Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile oma täiskogus vastu võetud aruande selle kohta, kas tingimused liikmesriigi tasandil kogutud osamaksete ülekandmiseks on täidetud. Kui aruanded osutavad, et tingimused osamaksete ülekandmiseks kriisilahendusfondi ei ole täidetud, lükatakse alates 1. detsembrist 2015 määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamist seoses kriisilahendusfondi tehtavate osamaksetega iga kord ühe kuu võrra edasi. Seepärast tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määrust (EL) nr 806/2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega täpsustatakse järgmine:

(a) tingimused, mille alusel ühtne kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu”) täidab oma kohustust arvutada määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksuste poolt ühtsesse kriisilahendusfondi (edaspidi „kriisilahendusfond”) tehtavad individuaalsed osamaksed;

(b) punktis a osutatud individuaalsete osamaksete arvutamise metoodika kasutamine.

Artikkel 2 Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksuste suhtes.

Artikkel 3 Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 3 sisalduvaid mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „osalevad liikmesriigid” – liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 tähenduses;

(2) „aasta sihttase” – aasta osamaksete kogusumma, mille kriisilahendusnõukogu määrab igal aastal kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 2 sätestatud menetlusele, et saavutada artikli 69 lõikes 1 osutatud sihttase;

(3) „aasta osamakse” – määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 1 osutatud summa, mille arvutab ühtne kriisilahendusnõukogu ja mida koguvad liikmesriikide kriisilahendusasutused osamakseperioodil igalt artiklis 2 osutatud üksuselt;

(4) „osamakseperiood” – kalendriaasta;

(5) „liikmesriikide kriisilahendusasutused” – ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide kriisilahendusasutused, millele on osutatud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 3 lõike 1 punktis 3;

(6) „ühtses kriisilahenduskorras mitteosaleva liikmesriigi kriisilahendusasutus” – direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18 osutatud asutus või mis tahes muu asjaomane asutus, mille liikmesriigid on määranud direktiivi 2014/59/EL artikli 100 lõigete 2 ja 6 kohaldamisel;

(7) „krediidiasutused ja investeerimisühingud” – määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 määratletud krediidiasutused ja investeerimisühingud;

(8) „leping” – määruse (EL) nr 806/2014 artikli 3 lõike 1 punktis 36 osutatud leping osamaksete ühtse kriisilahenduskorra ühtsesse kriisilahendusfondi ülekandmise ja ühiskasutusse võtmise kohta;

(9) „tagatud hoiused” – direktiivi 2014/49/EL artikli 6 lõikes 1 osutatud hoiused, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 6 lõikes 2 määratletud ajutine suur kontojääk;

(10) „väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud” – krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on 300 000 000 eurot või väiksem ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, nagu on määratletud delegeeritud määruse (EL) nr xxxx/2014 artiklis 10;

(11) „pädev asutus” – vastavalt kas pädev asutus, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40, või Euroopa Keskpank;

(12) „riskiga korrigeerimise täiendav kordaja” – delegeeritud määruse (EL) nr xxxx/2014 artiklis 9 määratletud kordaja;

(13) „algne periood” – algne kaheksa-aastane periood alates 1. jaanuarist 2016, või kui see on asjakohane, siis alates kuupäevast, mil määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõige 1 muutub kohaldatavaks vastavalt kõnealuse määruse artikli 99 lõikele 6.

Artikkel 4 Aasta osamaksete kindlaksmääramine

1. Kriisilahendusnõukogu võtab iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt igal osamakseperioodil tasumisele kuuluva aasta osamakse kindlaksmääramisel aluseks kriisilahendusfondi aasta sihttaseme, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud kriisilahendusfondi sihttaseme alusel ja kooskõlas delegeeritud määruses (EL) nr xxxx/2014 sätestatud metoodikaga.

2. Kriisilahendusnõukogu teeb koostööd Euroopa Keskpanga ja osalevate liikmesriikide pädevate asutustega, et määrata kriisilahendusfondi sihttaseme arvutamise eesmärgil kindlaks kõigis osalevates liikmesriikides tegevusloa saanud kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute tagatud hoiuste summa. Kriisilahendusnõukogu vaatab kriisilahendusfondi sihttaseme igal aastal läbi.

Artikkel 5 Kriisilahendusnõukogu edastatav teave

1. Kriisilahendusnõukogu teavitab iga asjaomast liikmesriigi kriisilahendusasutust oma otsustest, millega määratakse kindlaks tema territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed.

2. Pärast lõikes 1 osutatud teavituse saamist teavitab iga liikmesriigi kriisilahendusasutus igat oma territooriumil tegevusluba omavat üksust kriisilahendusnõukogu otsusest, millega määratakse kindlaks iga üksuse poolt maksmisele kuuluv aasta osamakse.

Artikkel 6 Aruandlus

Kriisilahendusnõukogu muudab vajaduse korral andmevorminguid ja esitusviise, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad aasta osamaksete arvutamiseks nõutava teabe esitamiseks, et suurendada esitatud teabe võrreldavust ja saadud teabe töötlemise tulemuslikkust.

Artikkel 7 Üleminekusätted

1. Erandina käesoleva määruse artiklist 4 arvutatakse määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algsel perioodil artiklis 2 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed kooskõlas järgmise kohandatud metoodikaga:

(a) algse perioodi esimesel aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 60 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 40 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(b) algse perioodi teisel aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 40 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 60 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(c) algse perioodi kolmandal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 33,33 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 66,67 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(d) algse perioodi neljandal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 27,67 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 73,33 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(e) algse perioodi viiendal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 20 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 80 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(f) algse perioodi kuuendal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 13,33 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 86,67 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(g) algse perioodi seitsmendal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 6,67 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklile 4 ning 93,33 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

(h) algse perioodi kaheksandal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasutavad aasta osamaksed 100 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014/EL artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4.

2. Erandina delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artikli 13 lõikest 3, juhul kui määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algse perioodi jooksul on lõikes 1 osutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamaksed suuremad kui 100 % direktiivi 2014/59/EL artikli 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artikli 4 kohaselt arvutatud aasta osamaksed, lubab kriisilahendusnõukogu, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, nendel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel kasutada määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 osutatud tagasivõtmatuid maksekohustusi, et tasuda see osa osamaksest, mis ületab 100 % direktiivi 2014/59/EL artikli 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artikli 4 kohaselt arvutatud aasta osamaksetest. Kriisilahendusnõukogu jaotab tagasivõtmatute maksekohustuse kasutamise võimaluse võrdselt kõigi asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute vahel proportsionaalselt nende osakaalule aasta osamaksete kogusummas. Iga krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamaksete arvutamisel tagab kriisilahendusnõukogu, et ühelgi asjaomasel aastal ei ületa nende tagasivõtmatute maksekohustuste summa 30 % käesoleva määruse artikli 4 kohaselt arvutatud aasta osamaksete kogusummast ning et ükski krediidiasutus ega investeerimisühing ei tasu rohkem kui 50 % oma aasta osamakse kogusummast tagasivõtmatute maksekohustuste vormis.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel määratakse direktiivi 2014/59/EL artikli 103 ja delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artikli 4 kohaselt arvutatud aasta osamaksed kindlaks sihttaseme alusel, mis on määratletud ajavahemikuks, mis vastab määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algsele perioodile.

4. Delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklit 10 kohaldatakse jätkuvalt väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.

5. Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algse perioodi jooksul teevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on suurem kui 300 000 000 eurot ja kelle koguvarad on 3 000 000 000 eurot või väiksemad, kohustuste kogusumma (v.a omavahendid ja tagatud hoiused) esimese 300 000 000 euro eest ühekordse makse summas 50 000 eurot. 300 000 000 eurot ületava kohustuste kogusumma (ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta) eest teevad need krediidiasutused ja investeerimisühingud osamakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr xxx/2014 artiklitele 4–9. Osamaksete summa mis tahes vähenemine, mis tuleneb käesoleva lõike kohaldamisest, kaetakse muude krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt, kes teevad osamakseid asjaomasesse liikmesriigi alafondi.

Artikkel 8 Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 või alates määruse (EL) nr 806/2014 kohaldatavaks muutumise kuupäevast.

Artikkel 9 Adressaadid

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav osalevates liikmesriikides määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 tähenduses.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

[2] Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr xxx/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega (ELT ....).