EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1460 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
AKV riikide ning ülemeremaade ja –territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 
tehtava ELi koostöö rahastamist  
(üheteistkümnes Euroopa Arengufond)  
 
ning üheteistkümnenda Euroopa Aren gufondi edaspidist rakendamist ja finantsmäärusi 
käsitleva mitmeaastase finant sraamistiku ettevalmistamine 
 
{KOM(2011) 837 lõplik} 
{SEK(2011) 1459 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI  OLEMUS 
Käesolev mõju hindamine on seotud 11. Euroopa Arengufondi (EAF) ettevalmistamisega. 
Sellest fondist rahastatakse koostööd Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide 
ning ülemeremaade ja -territooriumidega.  
AKV riikide probleem on kõrge vaesuse tase  ning ELi peab to etama nende riikide 
jõupingutusi vaesuse vähendamiseks, jä tkusuutliku arengu saavutamiseks ja 
maailmamajandusse integreerumiseks. Ülemeremaad ja -territooriumid on jätkuvalt 
silmitsi spetsiifiliste majandus- ja sotsiaalarengu probleemidega , millel võib olla tugev 
mõju nende iseloomulikule keskkonnale. Komi sjoni analüüsis on võetud arvesse ka ELi 
sisepoliitika välismõõdet. 
2. SUBSIDIAARSUSE  ANALÜÜS   
EL on selgelt tuvastanud valdkonnad, kus ta saab EAFi kaudu pakkuda suurimat 
lisaväärtust  ja on keskendanud oma vahendid eelarvetoetusele, valitsemistavale ja 
infrastruktuurile. 10. Euroopa Arengufond näitas oma lisaväärtust tugeva 
reageerimisoperatiivsusega. Hoides eraldama ta vahendid EAFis ettenägematute vajaduste 
jaoks ja kasutades uuenduslikke rahastamisva hendeid, nagu FLEX ja V-FLEX, on EL suutnud 
mängida võtmerolli toidu-, majandus- ja fina ntskriiside käes kannatavate AKV riikide 
abistamisel.  
AKV ja ELi partnerlus ja EAF annavad ELi liikmesriikidele gl obaalse haarde ja võimaluse 
rakendada järjekindlai d eesmärke 77 AKV riigis. EAFi sekkumine pakub kohalolu, 
mastaabi ja keskendumise seisukohast riik like meetmetega võrreldes olulisi eeliseid.  See 
kriitiline mass annab ELile parema võimaluse pidada poliitilist di aloogi partnerriikide 
valitsustega. ELil on pikaajaline maine ja roll kaasatuse ja mitmepoolsuse edendajana. Tänu 
oma suurusele saab EL anda abi vaestele maailma kõige kaugemates piirkondades, kus enamikul liikmesriikidel ei ole strateegilisi huve ja kus nende kohalolu on piiratud.  
ELi sekkumistel EAFi kaudu ülem eremaades ja -territooriumidel on lisaväärtus, sest 
paljudel juhtudel on see ainus abi peale selle liikmesriigi oma, kellega ülemeremaad ja -territooriumid on konstitutsiooniliselt seotud.  See on taganud nii piisavate vahendite 
olemasolu ülemeremaade ja -territooriumide ning ELi koostööks kui ka selle koostöö ühtsuse 
koostööga ELi ja AKV riikide vahel, kellega ülemeremaad ja -territooriumid on otsesed 
naabrid.  
3. EL
I ALGATUSE  EESMÄRGID 
11. EAFi üldeesmärgid  ülemeremaade ja -territooriumide  puhul on endiselt  need, mis on 
sätestatud läbivaadatud Cotonou le pingus (artikkel 1) ja Euroopa  Liidu toimimise lepingu IV 
osas (artikkel 198). 
Peale selle, seoses rahastamisvahendi läbivaa tamise erieesmärkidega , koosneb 11. EAFi 
ettevalmistamise poliitikaraamistik ühelt poolt 13. oktoobril 2011 vastu võetud teatisest „Muutuste kava ELi arengupolii tika mõju suurendamiseks”  ja teisest küljest ELi ning 
ülemeremaade ja -territooriumide suhteid käsitlevaid ülemeremaade ja –territooriumide 
 
ET 3   ET assotsieerimise ot suse läbivaatamise  suuniseid. Vahendid selle ra amistiku rakendamiseks on 
11. EAFi sisekokkulepe ning asjaomane rakendus määrus, finantsmäärus ja programmitöö 
suunised. Mõju hindamise loogika (a luseks olevad tegurid, eesmärgid, variandid ja 
mõjud) põhineb järgmistel teemadel , mis tulenevad raamistikus: diferentseerimine, 
kontsentreerimine, koordineerimine liikmesriikideg a, paindlikkus ja piirkondlik koostöö (mis 
on spetsiifiline ülemeremaadele ja -territooriumidele).  
4. POLIITILISED  VÕIMALUSED 
Iga teema puhul on kaalutud kaht stsenaariumi ( status quo  ja alternatiivne). Alternatiivse 
võimalusena juhitakse tähelepanu EAFi paketi  (sisekokkulepe, rakendu s- ja finantsmäärus) 
erinevate elementide järgmiste muudatuste mõjudele: 
• diferentseerimispõhimõte , st eraldada rohkem vahendeid vähim arenenud 
partneritele ja vähem ar enguabi arenenumatele; 
• ELi abi kontsentreerimine sektoritele , kus sellel on suurem mõju, st piiratud 
valdkondadele; 
• suurem koordineerimine liikmesriikidega:  AKV puhul võib ühise programmitöö  
tulemuseks olla üks ühine programmdokume nt iga partnerriigi kohta või vähemalt 
kokkulepe tööjaotuse kohta. Ülemeremaade ja -territooriumide puhul püüdleks see 
variant võimaluse korral ELi ja liikmesriikide programmide paremale ühtlustamisele. Peale selle saaks anda võimaluse luua AKV riikide jaoks komisjoni hallatavad 
ELi usaldusfondid ; 
• innovaatiliste rahastamisvahendite, s .o rahastamise ühendamise mehhanismide  
suurem kasutamine arengu rahastamise parandamiseks. Teatavates AKV riikides või 
piirkondades saaks ELi arenguvahendite suur enevat osatähtsust saaks ära kasutada 
(olemasolevate või) uute rahastamis viiside kaudu, näiteks ühendades toetused 
Euroopa rahastamisasutuste laenude või  muude riskijagamismehhanismidega; 
• EAFi paindlikkuse suurendamine , sealhulgas: i) esialgsete eraldiste piiramise  
lubamine, et hoida rohkem vahendeid rese rvis täienduste või erieraldiste jaoks 
konkreetsetele sektoritele või al gatustele; ii)  konkreetsete toetuse andmise viiside 
määratlemine ebakindlas, üleminek u- või kriisiolukorras riikidele ; iii) ELi 
jõupingutuste keskendamine kavandamise etapil ot seselt olemasolevate 
partnerriikide poliitikaga seotud reageerimisstrateegiatele ; 
• ülemeremaade ja -territooriumide ressurs side kasutamine piirkondlikuks koostööks 
tingimusel, et see pakub lisaväärtust piirkondliku koostö ö edendamiseks AKV 
riikide ja äärepoolseimate piirkondadega . 
5. MÕJUHINNANG
  
Diferentseerimise  kohta võib öelda, et status quo  variandi puhul aitaks  komisjoni hallatav abi 
jätkuvalt kaasa üldiste eesmärki de saavutamisele, eelkõige v aesuse vähendamisele, globaalse 
haarde ja kohalolekuga, kuid sell e mõju ja tõhusus ei oleks teat avates riikides maksimaalsed, 
mis vähendaks ka edu aastatuhande arengueesm ärkide valdkonnas. Alternatiivse variandi 
 
ET 4   ET puhul aitaks teravdatud geograafiline fookus suunata vahendid AKV riikides ning 
ülemeremaades ja -territooriumidel sinna, kus neid enim vajatakse, ja kus neil on suurim 
võimalik mõju ja lisaväärtus. Arenenumate partnerriikidega võtaks EL kasutusele alternatiivsed koostöö- ja dialoogi vormi d, kasutades selleks kõige sobivamaid 
meetmekombinatsioone. 
Kontsentreerimise  kohta võib öelda, et status quo  variandi puhul antaks komisjoni hallatavat 
abi jätkuvalt suhteliselt laiale sektoritevali kule, lahendamata abi killustatuse probleemi. 
Alternatiivse variandi puhul võimaldaks kesken dumine teatavatele valdkondadele suurendada 
ELi abi mõju, sest olemasolevad vahendi d suunatakse vähestel e valdkondadele. See 
suurendab ELi kriitilist massi Oh tu kaotada ELi nähtavus teatav ates sektorites riigi tasandil 
tuleks vähendada tõhusa tööjaotuse ja suurema koordineerimise abil muude 
rahastamisallikatega. 
ELi liikmesriikidega koordineerimise  kohta võib öelda, et status quo  variandi puhul jääks 
lahendamata abi killustatuse ja kattumisohu pr obleem. Alternatiivse variandi puhul saaks ELi 
abi tõhusust ja poliitilist mõju tugevdada abia ndjate täpsema tööjaotuse, ühise programmitöö 
ja ELi usaldusfondide kasutamise abil. 
Uuenduslike rahastamisvahendite  kohta võib öelda, et status quo  variandi puhul ei 
maksimeeritaks ELi toetuste mõju ja tõhusust.  Alternatiivse variandi puhul suureneks tänu 
ühendamisele ja muudele riskijagamismehhanism idele ELi toetusvahend ite finantsmõju, aga 
ka kriitiline mass, eelkõige suur emahuliste projektide puhul.  
Paindlikkuse  kohta võib öelda, et status quo  variandi puhul EAFi  mõningad „paindlikud” 
omadused säilivad, kuid mõningail juhtudel ei ole see piisavalt paindlik reageerimaks 
partnerite konkreetsetele olukor dadele. Alternatiivse varia ndi puhul saaks abi jaotamist 
kiiresti kohandada, et võtta arvesse olukorra või konkreetsete asjaolude (näiteks kriis, 
ebakindlus või üleminek) arengut või rake ndada stimuleerivamat lähenemisviisi, et 
suurendada seeläbi mitte ainult ELi  abi tõhusust ja reageerimisopera tiivsust, vaid ka partnerite 
omalust. 
Ülemeremaade ja -territooriumide ga tehtava piirkondliku koostöö kohta võib öelda, et 
status quo  variandi puhul jääksid suhted ülemerem aade ja -territooriumidega ning nende 
integreerimine regionaalsesse koostöösse AKV riikide ja äärepoolsei mate piirkondadega 
piiratuks. Alternatiivse variandi puhul tugevneks ELi vahendite tõhusus ja mõju tänu nii EAFi 
ja ELi koostöövahendite paremale koostoimele kui ka ülemeremaade ja -territooriumide 
osalemisele piirkondlikes programmides koos AKV riikidega. 
6. VALIKUVÕIMALUSTE
 VÕRDLUS 
Variantide valitud eesmärkide le avaldatava mõju võrdlus est järeldub, et iga konkreetse 
eesmärgi puhul on alternatiivne variant eelistatav võrreldes status quo  variandiga  kui 
parim lähenemisviis tuvastatud probleemide lahendamiseks ja reageerimiseks üld- ja erieesmärkidele. Alternatiivsed variandid pe egeldavad ELi arengupolii tika täiendatud suundi 
ning uusi suundi ELi ja ülemeremaade ja -terri tooriumide suhetes, mis aitaks veelgi 
suurendada ELi rahastamise tulemuslikkus t AKV riikides ning ülemeremaades ja -
territooriumidel ning maksimeerida selle mõju. 
 
ET 5   ET 7. SEIRE  JA HINDAMINE 
Komisjonil on juba olemas toimivad korrapärase seire ja  hindamise süsteemid , mis hõlmab 
kogu tema abiprogrammi. Need kaasavad nii si semist personali kui ka väliseksperte. 
Süsteemid hindavad riikide strat eegiaid, üksikprogramme ja -projekte. Peale selle kaasatakse 
ELi välistegevuse tulemusli kkust lepingute alusel hindama sõltumatuid väliseksperte. 
Komisjon viib läbi ka oma poliitika strateegilisi hindamisi, alates programmitööst ja strateegiast kuni praktiliste sekkumisteni konkreetses sektoris , riigis või piirkonnas või 
konkreetse rahastamisvahendiga. EAFi puhul  on ELi sekkumiste olulised elemendid ja alus 
sätestatud EAFi rakendusmääruses. ELi abi tulemusi vaesuse kõrvaldamisel mõõdetakse 
niipalju kui võimalik konkreetsete ja mõõdetavate näitajate abil. Erilist tähelepa nu pööratakse 
edule aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel.