Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 288/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Vänerlöjrom“

ELi nr: PDO-SE-02412 – 6. märts 2018

(X) KPN ( ) KGT

1. Nimetus

„Vänerlöjrom“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1 Toote liik

1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2 Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Vänerlöjrom“ on looduslik toode, mida valmistatakse üksnes rääbise (Coregonus albula) marjast ja soolast (NaCl). Toodet müüakse värskelt, külmutatult või sulatatult. Toote omadused on selle müümise vormist olenemata samad.

Tootel „Vänerlöjrom“ on järgmised omadused.

Välimus: loomulik läikiv, kiviklibule sarnane sära. Terved marjaterad peavad olema nähtavad.

Konsistents: tootele „Vänerlöjrom“ on iseloomulikud terved marjaterad, mis söömisel suulae vastu surudes erilise „plõksuga“ lõhkevad.

Suurus: marjaterade suurus on 0,8–2,0 mm sõltuvalt sellest, millisel kalastushooajal ja millisest Vänerni järve osast rääbis püüti.

Värvus: selge ja särav, püügihooaja vältel võib varieeruda heledast punakaskollasest kuni mõnevõrra tumedama punakaskollaseni (loomuliku värvussüsteemi Natural Colour System toonid S1060-Y30R kuni 080-Y40R).

Soolasisaldus: 4,0–4,5 % NaCl

Niiskussisaldus: ei tohi olla liiga suur, nii et toode kukuks tagurpidi pööratud lusikalt maha. Kalamari peab säilitama oma kuju ka siis, kui see asetatakse tasasele pinnale.

Maitse: mahe ja puhas lõhe ning umami maitse tasakaalustatud soolasusega. Maitse muutub intensiivsemaks, kui väikesed marjaterad suus katki lähevad.

3.3 Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Rääbis toitub üksnes planktonist (Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp), Bosmina (sp), Eurytemora (sp), Heterocope (sp) ja Diaptomus (sp)), mida leidub looduslikult Vänerni järve magevees.

Toorained:

toote „Vänerlöjrom“ tooraine on Vänerni järvest püütud rääbise (Coregonus albula) mari.

Muud koostisosad: jodeerimata sool (NaCl)

3.4 Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toodet „Vänerlöjrom“ valmistatakse Vänerni järvest püütud rääbise (Coregonus albula) marjast. Kõik tootmisprotsessi etapid, alustades püügist kuni toote „Vänerlöjrom“ valmistamiseni (pigistamine, segamine, eelloputamine, kurnamine, põhjalik puhastamine, kuivatamine ja soolamine) tuleb teha punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas.

3.5 Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6 Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks üldistele märgistamiseeskirjadele peavad kõik toote „Vänerlöjrom“ tootjad lisama märgisele järgmise logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Vänerlöjrom“ tootmispiirkond hõlmab Vänerni järve ja seda ümbritsevaid osavaldu:

Väse ja Östra Fågelvik Väse vallas;

Ölme ja Varnum Ölme vallas;

Visnum ja Visnums Kil Visnumi vallas;

Karlstadi linnaosad ja osavallad ning Hammarö Karlstadi vallas;

Segerstad, Grums ja Ed Grumsi vallas;

Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny ja Tveta Näsi vallas

(kõik asuvad Värmlandi maakonnas).

Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad ja Mariestadi linn Vadsbro vallas;

Källby, Skeby, Husaby ja Sävare Kinnefjärdingi vallas;

Medelplana, Västerplana, Österplana ja Forshem Kinne vallas;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad ja Lidköpingi linn Kållandi vallas;

Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby ja Frie Åse vallas;

Västra Tunhem, Vassända-Naglum ja Vänersborgi linn Väne vallas;

Bolstad, Grinstad, Gestad ja Frändefors Sundali vallas;

Skållerud, Holm ja Järn Nordali vallas;

Åmåli linnaosad ja osavallad Tössö med Tydie ja Danisco Tössbo vallas;

(kõik asuvad Västra Götalandi läänis)

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna konkreetsed üksikasjad

Vänern on Rootsi suurim järv ja Euroopa suuruselt kolmas järv. See asub Rootsi edelaosas ja selle pindala on ligikaudu 5 650 km2. Järve keskmine sügavus on 27 meetrit ja maksimaalne sügavus 106 meetrit. Oma suuruse tõttu võib Vänerni järve võrrelda sisemerega, millel on enam kui 12 000 saarest koosnev ulatuslik arhipelaag. Ulatuslikule arhipelaagile vaatamata on järv peamiselt pelaagiline.

Järve keskel ulatub põhjapoolne Lurö arhipelaag lõuna pool asuva Källandi arhipelaagini. Need kaks arhipelaagi jagavad järve põhimõtteliselt kaheks suureks suletud vesikonnaks, mille edelapoolne osa on tuntud Dalbo järvena ja kirdepoolne Värmlandi järvena. Dalbo järv on madalam ja selle veemaht on väiksem kui Värmlandil. See tähendab seda, et kahel vesikonnal on mõnevõrra erinev aastane temperatuuritsükkel.

Vänerni järv tekkis ligikaudu 10 000 aastat tagasi, kui see eraldus järk-järgult veemassist, millest moodustus pärast viimast jääaega toimunud kurrutust Läänemeri. Tänapäeval on järve keskmine veetase 44,3 meetrit üle merepinna. Eraldatuse tõttu Läänemerest on Vänerni järv koduks mõningatele jääaja reliktsetele koorikloomadele.

Järvel on suur valgala, mis ulatub kuni Norrani. Klarälveni jõgi, mille vesikonna suurus on 11 847,6 km2 ja keskmine voolukiirus 162,5 m3/s (suurvee ajal 690 m3/s), moodustab domineeriva lisajõe.

Keskmine aastane sademete hulk on Vänerni järve piirkonnas ligikaudu 600 mm ja ligikaudu 1 000 mm alal, mis jääb Norra piiri ääres lääne- ja loodeosasse. Talvel esinevad sademed peamiselt lume kujul. Lumekate võib olla märkimisväärne (60–65 cm), ennekõike valgala loodeosades. Lund on tavaliselt veel ka aprillis, ja see mängib oma osa kevadistes suurtes üleujutustes paljudes Vänerni järve suubuvates jõgedes.

Valgala Rootsi-poolne osa moodustab ligikaudu 10 % riigi territooriumist ja koosneb peamiselt metsamaast, mis tähendab seda, et järve satub ka orgaanilist ainet (kokku on orgaanilise aine sisaldus Vänernis ligikaudu 5–6 mg/l). Pinnavee temperatuur on detsembrist veebruarini ligikaudu –5...0 °C ja maist septembrini ligikaudu 10–16 °C. Vänerni järve moodustumise ajal lahutati Vänerni rääbis oma Läänemeres elavatest sugulastest, mistõttu on Vänerni rääbis tänapäeval geneetiliselt teistest rääbistest erinev ja kohanenud Vänerni järve loodusoludega.

Vänerni rääbis on pelaagiline kala, kes elab suurtes parvedes ja liigub eri teguritest, sh vee temperatuurist ja veealustest hoovustest, sõltuvalt Dalbo ja Värmlandi järve vahel. Rääbis püsib valdavalt jahedamas vees termokliinist allpool.

Vänerni rääbis on levinud kalaliik ja moodustab avavees ligikaudu 30 protsenti biomassist. Rääbis saavutab suguküpsuse ligikaudu ühe aasta vanuselt. Rääbise paljunemistsüklit mõjutab kliima. Rohked sademed talvel, tugevad kevadised üleujutused ja orgaanilise materjali hea sissevool aitavad tagada planktoni kõrgema taseme, mis on rääbise peamine toiduallikas.

Inimtegurite kirjeldus

Toodet „Vänerlöjrom“ valmistatakse Vänerni järvest püütud rääbise (Coregonus albula) marjast.

Toote omadused saavutatakse tänu nende inimeste oskustele ja asjatundlikkusele, kes tegelevad suguküpse viljastatud Vänerni rääbise püüdmisega ja osalevad seejärel toote valmistamises.

Toote kvaliteet sõltub lõppkokkuvõttes sellest, millises kudemisetapis rääbis püüdmise ajal oli. Vänerni rääbis koeb oktoobrist kuni detsembrini. Täpset kudemisperioodi mõjutab vee temperatuur, mis tähendab seda, et kudemisaeg on Vänerni järve eri osades erinev. Kudemise ajal eelistavad rääbised neid järve osi, kus hoovused ja järvepõhja topograafia suunavad põhjas oleva vee pinna poole. Kudemise ajal liiguvad rääbiseparved eeskätt 10–20 meetri sügavuses. Kaasaegsetele abivahenditele vaatamata on kalurite teadmised rääbise käitumisest seoses hoovuste, järvepõhja topograafia, ilmastiku ja tuule suunaga väga olulised, et püüda viljastatud kala kudemisperioodi õiges etapis, eesmärgiga tagada tooraine, st marja parim võimalik kvaliteet.

Rääbist püütakse üksnes võrkudega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 16,5 mm. Iga kalur võib ühe püügikorra ajal kasutada kuni 1 400 meetri pikkust võrku. Rääbisepüüki reguleeritakse ja see toimub rääbise kudemisajal hilissügisel. Püügiperioodi määrab kindlaks Rootsi mere- ja veemajandusamet.

Tooraine kvaliteeti peab valmistamisprotsessi ajal säilima, et tagada toote „Vänerlöjrom“ iseloomulikud omadused. Toodet valmistatakse käsitsi ja töötada tuleb kiiresti. Valmistamine algab kohe pärast paatide kalasaagiga saabumist. Kiire valmistamisprotsess on vajalik marja kvaliteedi säilitamiseks; toode valmistatakse järve vahetus läheduses (mitte rohkem kui 5 kilomeetrit veepiirist tavapärase veetaseme korral).

Toote „Vänerlöjrom“ valmistamiseks pigistatakse mari käega kala seest välja ning see puhastatakse seejärel segamise käigus verest, membraanidest ja kõlbmatutest marjateradest. Suguküpsete emaste rääbiste puhul võib marja kogus moodustada 5–10 protsenti kala kaalust (ligikaudu 30 grammi). Marja pigistavad viljastatud kalast välja vilunud ja pikaajaliste kogemustega töötajad. Selle protsessi kestel kontrollitakse tooraine puhtust ja kvaliteeti visuaalselt.

Pärast segamist loputatakse marja kohe puhtas külmas vees kolm kuni viis korda. Järelejäänud lisandid eemaldatakse ja mari kogutakse filterriidesse, mis riputatakse üles, et vesi saaks välja nõrguda. Selleks, et mari ei kaotaks oma värvi ega paisuks kuni lõhkemiseni, peab esimesest loputamisest kurnamiseni kuluv aeg olema võimalikult lühike (ligikaudu 10 minutit).

Pärast segamist kuivatatakse marja külmas hoiuruumis temperatuuril 3–6° C ligikaudu 48 tundi. Kuivatamisprotsessi käigus väheneb marja kaal ligikaudu 8–10 %. Kuivatatud marja soolatakse jodeerimata soolaga (NaCl).

Lõpptoote omadusi hinnatakse pistelise kontrolli ja pimekatsetega püügihooaja jooksul. Hindamisi teevad sõltumatud hindajad. Üksnes spetsifikaatide nõuetele vastav mari pakendatakse nimetusega „Vänerlöjrom“.

Tootel „Vänerlöjrom“ on tugevad kohalikud sidemed. Igal aastal meelitavad erinevad Vänerni järve ja kalamarjapüügiga seotud sündmused, sh rääbisemarja päev, kohale arvukalt külastajaid.

Toote eripära

Toodet „Vänerlöjrom“ valmistatakse Vänerni järves elava rääbise marjast; tegemist on mageveekalaga, kes on olnud Botnia lahes elavast rääbisest geneetiliselt eraldatud 8 000–9 000 aastat.

„Vänerlöjrom“ on looduslik toode, mis ei sisalda muid lisaaineid kui keedusool (NaCl). Seeläbi eristub see valdavast osast turul pakutavatest kalamarjatoodetest.

Toote „Vänerlöjrom“ eriomadused tulenevad Vänerni järve vees sisalduvatest mineraal- ja toitainetest. Kalamari on mõnevõrra väiksem kui Botnia lahes elaval rääbisel. See on kahvatumat värvi selge punakaskollase varjundiga.

Tootel on tasakaalustatud soolasus, mis aitab esile tulla kalamarja mahedal ja täidlasel maitsel.

Marjaterade väiksus tähendab seda, et toodet peetakse vähem „teraliseks“ ja koos tasakaalustatud soolasuse ja loomupäraselt elegantse maitsega aitab see tagada meeldiva söömiskogemuse.

„Vänerlöjrom“ on hästi nõrutatud (kuivatatud) toode, millest eraldub vähem vett kui teistest sarnastest turul olevatest toodetest.

Põhjuslik seos

Vänerni järve keskkond on väga eriline. Järv eraldus Läänemerest ligikaudu 10 000 aastat tagasi. Sellest ajast peale on järve ökosüsteem arenenud Läänemerest eraldiseisvalt ja see tähendab seda, et järve rääbisepopulatsioon erineb geneetiliselt tänapäeval Läänemeres elavast populatsioonist. Vänerni järves on esindatud ka jääaegne reliktne zooplankton.

Vänerni järve vesi pärineb erinevatest suurtest ja väikestest vooluveekogudest, mis kulgevad peamiselt läbi metsaga kaetud moreense pinnase ja läbi huumuserikkamate soode ja järvede. Järv on suhteliselt toitainevaene, nii et toitainerikka vee lisandumine pärast tugevaid sademeid stimuleerib planktoni kasvu ja see omakorda on toiduks järve ainulaadsele rääbisepopulatsioonile, mida tuntakse kui Vänerni rääbist.

Vänerni järve vee kvaliteet ja asjaolu, et toiduallikad sisaldavad üksnes mageveeorganisme, mõjutavad Vänerni rääbise marja eripära. Mari on mõnevõrra väiksem kui Botnia lahe rääbisel ja sellel on ainulaadne punakaskollane värv.

Toote „Vänerlöjrom“ valmistamiseks tuleb rääbis püüda kudemisperioodi õiges etapis, sest see tagab tooraine parima kvaliteedi. Vänerni järve suuruse tõttu mõjutavad ilm ja tuuled väga kergesti järves valitsevaid tingimusi. Rääbise sügisesel kudemisperioodil võivad olud muutuda väga keeruliseks ja kalamehed peavad sellega arvestama. Vänerni rääbise kudemiskäitumist mõjutab vee temperatuur, hoovused ja järvepõhja topograafia. Selleks et püüda viljastatud emaskalad õiges marjaterade kandmise etapis, peavad kalurid tundma rääbise käitumist ja prognoosima kogemuste põhjal, kuhu rääbis valitsevate ilmastikutingimuste korral kudema läheb.

Kui viljastatud rääbis on püütud, peab marja kvaliteet valmistamisprotsessi ajal säilima, et saavutada toote „Vänerlöjrom“ eripära. Toodet valmistavad käsitsi inimesed, kellel on pikaajalised kogemused ja töömeisterlikkus kvaliteetse rääbisemarja saamiseks ja kes valdavad meisterlikult erilist tehnikat, mis on vajalik marja käsitsi kalast välja pigistamiseks.

Toodet „Vänerlöjrom“ määratlevad eripärad on täielikult tingitud geograafilises piirkonnas looduslikult valitsevatest tingimustest ja inimeste oskusest kasutada ja hallata tänu sellistele tingimustele saadud toorainet.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.