35. finantsaruanne euroopa põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kohta – Eelarveaasta 2005 – {SEK(2006) 1152} /* KOM/2006/0512 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 20.9.2006 KOM(2006) 512 lõplik 35. FINANTSARUANNE EUROOPA PÕLLUMAJA NDUSE ARENDUS- JA TAGATISFONDI ( EAGGF) tagatisrahastu kohta – EELARVEAASTA 2005 – {SEK(2006) 1152} SISUKORD 1. EELARVEMENETLUS 3 1.1. 2005 aasta esialgne eelarveprojekt 3 1.2. 2005. aasta eelarveprojekt 3 1.3. 2005. aastat käsitlev kirjalik muutmisettepanek 3 1.4. 2005. aasta eelarve vastuvõtmine 3 1.5. Paranduseelarve nr 8/2005 3 2. KASSAJÄÄK JA ASSIGNEERINGUTE HALDAMINE 4 A. ASSIGNEERINGUTE HALDAMINE 4 2.1. 2005. aastal kasutada olnud assigneeringud 4 2.2. 2005. aastal olemas olnud assigneeringute kasutamine 4 2.3. Automaatselt ülekantavad summad aastast 2004 aastasse 2005 5 2.4. Aastast 2004 mitteautomaatselt ülekantud summad 5 2.5. EAGGF tagatisrahastu ülekanded ja assigneeringute paranduseelarve 6 B. ETTEMAKSED 6 2.6. Ettemaksed liikmesriikidele 6 3. 2005. AASTA EELARVE TÄITMINE 7 4. MÄRKUSED EELARVE TÄITMISE KOHTA 8 4.1. Alamrubriik 1a 8 4.2. Alamrubriik 1b 9 4.3. Jaotus kululiikide kaupa 10 1. LISA EAGGF TAGATISRAHASTU 2005. AASTA EELARVEMENETLUS 2. LISA EAGGF TAGATISRAHASTU EELARVE OSA EUROOPA LIIDU 2001.–2005. AASTA ÜLDEELARVES 3. LISA 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE ANALÜÜS 4. LISA EAGGF TAGATISRAHASTU KULUTUSED LIIKMESRIIKIDE JA MEETMETE KAUPA 5. LISA EAGGF TAGATISRAHASTU KULULIIKIDE JAOTUSE MUUTUMINE Märkus: Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument. Kõnealuse (ingliskeelse) töödokumendi terviktekst ja sellele lisatud (inglis- või prantsuskeelsed) tabelid on esitatud põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektoraadi veebisaidil. | EELARVEMENETLUS 2005 aasta esialgne eelarveprojekt Komisjon võttis 2005. aasta esialgse eelarveprojekti vastu ja esitas selle eelarvepädevatele institutsioonidele 2004. aasta mais. Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastule kavandatud kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringuid oli kokku 50 675,5 miljonit eurot, millest 43 834,5 miljonit eurot oli ette nähtud alamrubriigi 1a ja 6841,0 miljonit eurot alamrubriigi 1b rahastamiseks, kusjuures alamrubriigi 1b maksete assigneeringuid oli kokku 6279,4 miljonit eurot, kuna lisandus uute liikmesriikide üleminekuvahend, mida rakendatakse liigendatud assigneeringute alusel. 2005. aasta eelarveprojekt Nõukogu võttis 2005. aasta eelarveprojekti vastu 2004. aasta juulis. Alamrubriigi 1a assigneeringuid vähendati esialgse eelarveprojektiga võrreldes 1000,0 miljoni euro võrra, samas kui alamrubriigi 1b assigneeringud jäeti samale tasemele kui esialgses eelarveprojektis. 2005. aastat käsitlev kirjalik muutmisettepanek 2004. aasta oktoobri lõpus võttis komisjon vastu 2005. aasta esialgse eelarveprojekti muutmisettepaneku nr 3, milles määrati alamrubriigi 1a vajalikeks assigneeringuteks 43 610,5 miljonit eurot, mida on 224,0 miljoni euro võrra vähem kui esialgses eelarveprojektis. Alamrubriigile 1b kavandatud assigneeringuid ei muudetud. 2005. aasta eelarve vastuvõtmine 2005. aasta eelarve võeti vastu 2004. aasta detsembris. Eelarvepädevad institutsioonid lükkasid tagasi muutmisettepaneku nr 3 alamrubriigis 1a kavandatud summad ja võtsid 2005. aasta eelarve vastu sellisena, nagu oli kavandatud eelarveprojektis. Seega oli alamrubriigi 1a assigneeringuid 42 835,5 miljonit eurot, mida oli 775,5 miljoni euro võrra vähem vastavast summast muutmisettepanekus nr 3. Alamrubriigile 1b kavandatud assigneeringuid ei muudetud. Lähemalt vaata 1. lisa. Paranduseelarve nr 8/2005 2005. aasta detsembris esitas komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele paranduseelarvega nr 8/2005 2005. aasta assigneeringute muudatuse, mille eelarvepädevad institutsioonid heaks kiitsid ja millega vähendati alamrubriigi 1a assigneeringuid 650,0 miljoni euro võrra 42 185,5 miljoni euroni. Vaata punkt 2.5. Lõpliku EAGGF tagatisrahastu eelarve (kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud) osa Euroopa Liidu 2001.–2005. aasta üldeelarves on esitatud 2. lisas. KASSAJÄÄK JA ASSIGNEERINGUTE HALDAMINE A. ASSIGNEERINGUTE HALDAMINE 2005. AASTAL KASUTADA OLNUD ASSIGNEERINGUD Kõnealusel finantsaastal oli EAGGF tagatisrahastu assigneeringute lõplik summa 49 026 450 000 eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kiitsid heaks 49 500 000 euro mitteautomaatse ülekande aastast 2004 aastasse 2005. 2005. aastal olemas olnud assigneeringute kasutamine Eelarvetoimingud Järgmises tabelis on esitatud üksikasjalik ülevaade 2005. aasta eelarvetoimingutest: eurot 1. Kasutada olnud assigneeringud – tavaassigneeringud – mitteautomaatselt ülekantavad summad 2. Kulukohustused – tavaassigneeringutest kaetavad liikmesriikide kulud – mitteautomaatselt ülekantavatest summadest kaetavad kulud – otsetoetused – liikmesriikide kulud – EL 10 teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon (RDTI) Kulukohustused kokku 3. Väljamaksed – tavaassigneeringutest kaetavad liikmesriikide kulud – mitteautomaatselt ülekantavatest summadest kaetavad kulud – otsetoetused – liikmesriikide kulud – EL 10 teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon Väljamaksed kokku 4. Automaatselt ülekantavad summad – liikmesriikide kulud – EL 10 teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon – mitteautomaatselt ülekantavatest summadest kaetavad kulud – otsetoetused Automaatselt ülekantavad summad kokku 5. mitteautomaatselt ülekantavad summad 6. Tühistatud assigneeringud (= 1 – 2 – 5) | 49 026 450 000,00 49 500 000,00 46 690 243 602,43 49 000 000,00 257 947 288,72 1 931 000 000,00 ----------------------- 48 928 190 891,15 46 690 243 602,43 49 000 000,00 16 019 711,99 316 264 683,00 ----------------------- 47 071 527 997,42 1 614 735 317,00 0,00 241 927 576,73 ----------------------- 1 856 662 893,73 43 400 000,00 104 359 108,85 | Automaatselt ülekantavad summad Automaatselt ülekantavad summad on kulukohustuste ja väljamaksete vahe. 2005. aastal oli komisjonile kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringuid, millele polnud menetlusperioodi lõpuni tehtud makseid, hinnanguliselt 1856,7 miljonit eurot. Mitteautomaatselt ülekantavad summad Vastavalt finantsmääruse (nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1605/2002) artiklitele 9 ja 149 otsustas komisjon kanda üle mitteautomaatselt ülekantavaid summasid punkti 05.040105 „ Ennetähtaegselt pensionile jäämine — Uus süsteem “raames aastast 2005 aastasse 2006 kogusummas 43,4 miljonit eurot. Automaatselt ülekantavad summad aastast 2004 aastasse 2005 Alljärgnevas tabelis on esitatud ülevaade kõnealuste summade kasutamisest aastal 2005: eurot 1. Ülekantud kulukohustused – liikmesriikide kulud – EL 10 teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon – otsetoetused Kulukohustused kokku 2. Ülekandmisega vabanenud summad – liikmesriikide kulud – otsetoetused Vabanenud summad kokku 3. Väljamaksed – liikmesriikide kulud – EL 10 teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon – otsetoetused Väljamaksed kokku 4. Tühistatud assigneeringud (= 1 + 2 – 3) – liikmesriikide kulud – otsetoetused Tühistatud ülekantud summad kokku 5. Automaatselt ülekantavad summad – liikmesriikide kulud – EL 10 teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon | 1 104 080 140,00 348 125 257,83 ----------------------- 1 452 205 397,83 – –5 418 456,25 ----------------------- –5 418 456,25 1 098 312 232,00 295 928 756,46 ----------------------- 1 394 240 988,46 0 46 778 045,12 ----------------------- 46 778 045,12 5 767 908,00 | Aastast 2004 mitteautomaatselt ülekantud summad Vastavalt finantsmääruse (nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1605/2002) artiklitele 9 ja 149 otsustas komisjon kanda üle mitteautomaatselt ülekantavad summad 49,5 miljonit eurot aastast 2004 aastasse 2005.Summa jaguneb järgmiselt: - 8,3 miljonit eurot punktis 05.040101 „Investeeringud põllumajandusettevõtetesse“, - 8,1 miljonit eurot punktis 05.040107 „Põllumajanduskeskkond“, - 2,5 miljonit eurot punktis 05.040109 „Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine“, - 14,2 miljonit eurot punktis 05.040110 „Metsandus – endine süsteem“, - 9,6 miljonit eurot punktis 05.040112 „Maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamine“, - 6,3 miljonit eurot punktis 05.040113 „Muud maaelu arendamise meetmed“, - 0,5 miljonit eurot punktis 17.010404 „ Prooviuuring: kariloomade epideemiate riskirahastamismudel“. EAGGF tagatisrahastu ülekanded ja assigneeringute paranduseelarve 2005. aastal kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks peatükkide vahelise ümberpaigutuse nr 18/05 peatükist 05.03 „Loomsed saadused“ (–241,5 miljonit eurot), peatükist 05.07 „Põllumajanduskulude audit“ (–14,0 miljonit eurot), peatükist 05.08 „Põllumajanduse poliitikavaldkonna poliitiline strateegia ja koordineerimine“ (–18,0 miljonit eurot) peatükki 05.02 „Taimesaadused“ (+273,5 miljonit eurot). 2005. aastal teavitati eelarvepädevaid institutsioone peatükkide vahelisest ümberpaigutusest nr 19/05 peatükist 05.03 „Loomsed saadused“ (–82,9 miljonit eurot) peatükki 05.02 „Taimesaadused“ (+82,9 miljonit eurot). 2005. aastal kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks paranduseelarve nr 8/2005, tühistades assigneeringuid kogusummas 650 miljonit eurot, mis puudutas peatükki 05.03 „ Loomsed saadused “ (–446 miljonit eurot), peatükki 05.07 „Põllumajanduskulude audit“ (–169 miljonit eurot) ja peatükki 17.04 „Toiduohutus, loomade tervishoid, loomade heaolu ja taimetervis“ (–35 miljonit eurot). B. ETTEMAKSED ETTEMAKSED LIIKMESRIIKIDELE 2.6.1. Igakuised ettemaksed tehtud kulutuste põhjal Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) [1] artiklis 7 on sätestatud, et komisjon teeb „igakuiste ettemaksete kohta otsuse akrediteeritud makseasutuste tehtud kulutuste põhjal“. Ettemaksed tehakse liikmesriigile makseasutuse poolt kulutuste tegemise kuule järgneva teise kuu alguses. Termini täpses mõistes ei ole tegemist ettemaksega vaid juba tehtud kulude hüvitamisega. Väljend „ette“ rõhutab sellise makse esialgset olemust: ettemakse tehakse liikmesriigi edastatud kuuaruande alusel; [2] kulutuste igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse üksikasjaliste aruannete alusel. [3] Pealegi saab makse lõplikuks alles pärast kõnealuste kulutuste hilisemat kontrollimist, kui tehakse kindlaks, et raamatupidamisarvestus on toimunud nõuetekohaselt. Kõnealust süsteemi kasutatakse maksete puhul, mida liikmesriigid tegid alates 16. oktoobrist 2004 kuni 15 oktoobrini 2005. Ülejäänud maksete puhul annab komisjon otsetoetusi piiratud hulgale meetmetele, kuna see käsitleb uutele liikmesriikidele suunatud maaelu arengu üleminekuvahendi (RDTI-EU 10) haldamist. 2005. eelarveaastal tehtud ettemaksete netosumma oli 46 739 243 602,43 eurot. 2.6.2. Otsused 2005. aasta ettemaksete kohta Komisjon võttis 2005. aasta igakuiste ettemaksete kohta vastu kaksteist otsust. 2005. aasta detsembris otsustati teha täiendav ettemakse, millega kohandati juba tehtud ettemaksed asjaomasesse aastasse kirjendatavate kogukuludega. Lähemalt vaata aruandele lisatud töödokument, 6. lisa. 2005. AASTA EELARVE TÄITMINE Esialgselt oli 2005. aasta eelarves kasutatavaid EAGGF tagatisrahastu assigneeringuid 49 725,9 miljonit eurot koos 2004. aastast ülekantud summadega (NB: 49,0 miljonit eurot alamrubriigile 1b ja 0,5 miljonit eurot tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadile). Alamrubriigile 1a eraldati 42 835,9 miljonit eurot ja alamrubriigile 1b ülejäänud 6890,0 miljonit eurot. Eelarve täitmine alamrubriigis 1a oli 42 100,8 miljonit eurot ehk ligikaudu 98,3% esialgsetest assigneeringutest ja alamrubriigis 1b 6827,3 miljonit eurot ehk ligikaudu 99,1% vastavatest assigneeringutest. Alamrubriigis 1a jäi eelarve täitmisel kasutamata 735,1 miljonit eurot. Et vähendada liikmesriikide osamaksusid ühenduse eelarvesse, esitas komisjon paranduseelarve nr 8/2005 kaudu ettepaneku tühistada 650,0 miljonit eurot EAGGF tagatisrahastu assigneeringuid. Seega oli alamrubriigis 1a kasutada olnud assigneeringute lõplik summa 42 185,9 miljonit eurot, millega kõnealuse alamrubriigi alakasutamist vähendati 85,1 miljoni euroni. 2005. aasta eelarve täitmine, erinevused kõnealuse eelarve täitmise ning esialgse eelarve ja paranduseelarve (nr 8/2005) assigneeringute vahel on esitatud 3. lisas. Kulutused liikmesriikide ja meetmete kaupa on esitatud 4. lisas. MÄRKUSED EELARVE TÄITMISE KOHTA Põllumajandusaastat 2005 iseloomustas teraviljatootmise kasv ja loomsete saaduste tootmise mõningane vähenemine, millega kaasnesid soodsad hinnad loomsetele saadustele ja madalamad hinnad teraviljale. Alamrubriik 1a Alamrubriigi 1a puhul kasutati eelarvelisi assigneeringuid ettenähtust rohkem taimesaaduste sektoris ja vähem piima ja sealiha sektoris, auditis, poliitilises strateegias ja koordineerimises, kalanduses ja veterinaarias. Lisatud tabelis on üksikasjalikult esitatud eelarve täitmine erinevate eelarveartiklite kaupa. Järgnevalt on lühidalt esitatud põhjused, miks eelarve teatavate artiklite puhul kasutatud summa erines eelarves ettenähtud lõplikest assigneeringutest. Turumeetmed teraviljade puhul Kõnealuse sektori assigneeringute ülekasutamine tuleneb 2004.–2005. aasta ülikülluslikule teraviljasaagile järgnenud teravilja riiklike varude suurendamisest. Eelarveaasta jooksul osteti riiklike varude täiendamiseks ligikaudu 14,7 miljonit tonni teravilja, samas kui eelarvepädevad institutsioonid olid eraldanud vahendeid 2,6 miljoni tonni ostmiseks 2005. aastal. Otsetoetused põllukultuuride kasvatamiseks Eelarve vastuvõtmise ajal vähendasid eelarvepädevad institutsioonid kõnealusele artiklile nõutud assigneeringuid; eriti vähendati pindalatoetusi teraviljade, õlitaimede, valgurikaste taimede ja teiste kultuuride kasvatajatele. Samas kulutasid liikmesriigid otsetoetustele põllukultuuride eelarveassigneeringutest rohkem, seepärast ületati ettenähtud summa 173,4 miljoni euro võrra. Kiutaimed Ülekulutused on peamiselt seotud puuvillasektoriga. Eelarvepädevad institutsioonid vähendasid sellekohaseid assigneeringuid ligikaudu 53 miljoni euro võrra. Liikmesriigid kulutasid kõnealusele meetmele 952 miljonit eurot, mida oli ettenähtust rohkem. Puu- ja köögiviljad Tänu soodsatele tingimustele puu- ja köögiviljaturul tuli väiksem kogus puu- ja köögivilju turult kõrvaldada, seetõttu oli kulusid vähem kui võinuks olla. Pealegi on tänu turu soodsale arengule tõusnud banaanide turuhind, millega seoses on vähendatud kõnealuse toote toetusmäärasid. Kokkuhoidu kahe kõnealuse meetme arvelt on samas osaliselt kompenseerinud toetuste suurendamine tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele, mida täheldati eelmisel aastal. Muud taimesaadused ja meetmed Kõnealuse sektori assigneeringute alakasutamine on tingitud kuivsöödatoetuste maksmise aeglustumisest ja liikmesriikide väiksematest maksetest erinevatele POSEI programmidele. Horisontaalsed otsetoetused Kõnealuses sektoris kasutati assigneeringuid eraldatust rohkem lihtsustatud pindalatoetuste kava (SAPS) tõttu ja see on tingitud valuutakursi kahekordsest mõjust riigi vääringus toetuste maksmise puhul. Eelkõige Ungari ja Poola vääringute kallinemine euro suhtes on põhjustanud kulutuste suurenemist. Piim ja piimatooted Soodsad tingimused sise- ja välisturul piimandussektoris võimaldasid komisjonil vähendada kõnealuses sektoris mitmesuguste toodete eksporditoetuste määrasid ja siseturult kõrvaldamise toetusemäärasid, võrreldes 2005. aasta esialgses eelarveprojektis ettenähtutega. Sellega vähenesid kulutused eri meetmetele ja saavutati kokkuhoid kõnealuses sektoris. Lisaks koguti lisamaksu üle 1,0 miljoni tonni ülemäärase koguse piima eest ning kuna eelarves oli vastav kogus 0,25 miljonit tonni, suurendati sellega veelgi kokkuhoidu kõnealuses sektoris. Veise- ja vasikaliha Kõnealuses sektoris kasutati vahendeid ettenähtust rohkem peamiselt 2004. aasta loomapidamise lisatasude tõttu, mis olid oluliselt suuremad kui eelmistel aastatel. Tuleb meenutada, et eelarvepädevad institutsioonid vähendasid kõnealuse artikli assigneeringuid ligikaudu 226 miljoni euro võrra, eelkõige ammlehmade ja veiseliha lisatasude osas. Sealiha, munad ja kodulinnud, mesindus Kõnealuse sektori assigneeringute alakasutamine tuleneb soodsast olukorrast sealiha sektoris 2005. aastal, mis võimaldas komisjonil kaotada eksporditoetused värskele, jahutatud ja külmutatud sealihale. Eksporditoetusi maksti ainult vorstitoodetele, mida 2005. aastal eksporditi kavandatust vähem. Raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimine Raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimise menetluse tulemusena on liikmesriikidelt tagasinõutavad summad suuremad kui oli ette nähtud 2005. aasta eelarves. Alamrubriik 1b 4.2.1. Maaelu arendamine (EL 15) EAGGF tagatisrahastu kasutab alamrubriigi 1b assigneeringuid ajavahemikuks 2000–2006 vastuvõetud 89 maaelu arendamise programmi kaasrahastamiseks EL 15 riikides (määrus (EÜ) nr 1257/1999). 2005. aastal maksti kõnealuste programmide tegelike kulude katteks välja 99,1% kasutada olnud assigneeringutest. Peamised meetmed, mille puhul eelarvelisi assigneeringuid kasutati ettenähtust oluliselt vähem, olid: ennetähtaegselt pensionile jäämine (uus süsteem), põllumajanduse keskkonnameetmed (uus süsteem) ja metsandus (uus süsteem). Samas kasutati toetusmeetmeid ebasoodsamatele piirkondadele ettenähtust tunduvalt rohkem. 4.2.2. Üleminekuvahend uute liikmesriikide maaelu arengu toetamiseks EAGGF tagatisrahastust Kõnealuse vahendi abil kaasrahastab EAGGFi tagatisrahastu vastavalt liigendatud assigneeringutele (määrus (EÜ) nr 1257/1999) kümne uue liikmesriigi maaelu arendamise programme, mis on vastu võetud 2004. aastal ajavahemikuks 2004–2006. Kõik eelarves ettenähtud summad olid seotud kulukohustustega; välja maksti ligikaudu 1 414,6 miljonit eurot ehk 45,2 miljonit eurot ettenähtust rohkem. Jaotus kululiikide kaupa EAGGF tagatisrahastu kulud alamrubriigile 1a saab liigitada järgmistesse peamistesse kategooriatesse. Järgnevalt on esitatud asjaomane kulutus koos selle osakaaluga EAGGF tagatisrahastu 2005. aasta kogukuludes: 4.3.1 Eksporditoetused Kulutused eksporditoetustele olid 3 051,9 miljonit eurot ehk 6,2% kogusummast. 4.3.2 Otsetoetused Kõnealuse rubriigi kulutusi olid 33 700,8 miljonit eurot ehk 68,9% kogusummast. Otsetoetustena käsitatavad kulud on määratletud 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1259/1999 (EÜT L 160, lk 113) lisas. 4.3.3 Ladustamine Ladustamiseks kulutati 851,5 miljonit eurot ehk 1,7% kogusummast. Kõnealused kulutused olid seotud peamiselt teraviljade, suhkru, veini ja piimatoodete ladustamisega. 4.3.4 Muud Muid sekkumiskulusid oli 4 496,6 miljonit eurot ehk 9,2% aasta kogukuludest. Kõnealune rubriik hõlmab kulusid, mis ei kuulu eespool nimetatud kululiikide alla. Kululiikide jaotuse muutumine ajavahemikul 2001–2005 on esitatud 5. lisas. [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [1] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103. [2] Kõnealustest maksetest teatab liikmesriik faksiga iga kuu 10. kuupäevaks. [3] Liikmesriigid esitavad iga kuu üksikasjaliku deklaratsiooni tabelis 104.