2014. aastal tegi komisjon teatavaks Euroopa investeerimiskava. See uus algatus loodi 2015. aastal, et toetada investeeringuid Euroopas pärast finants- ja majanduskriisi.

ELi tagatis on EFSI kestuse ajal uuendatav, st ELi tagatise katte võib teha kättesaadavaks uutele toimingutele pärast olemasolevate toimingute amortiseerumist, tingimusel et alates 6. juulist 2018 ei ületa ELi tagatis kunagi 26 miljardit eurot (või enne seda kuupäeva 16 miljardit eurot) ja et liidu üldeelarvest ELi tagatise raames tehtavate netomaksete kogusumma ei ületa alates 6. juulist 2018 26 miljardit eurot (või enne seda kuupäeva 16 miljardit eurot).

ELi tagatis katab rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mille EIP on allkirjastanud taristu- ja innovatsioonikomponendi raames ning EIF VKEde komponendi raames. Esialgne jaotus kahe komponendi vahel oli kuni 13,5 miljardit eurot taristu- ja innovatsioonikomponendi puhul ning kuni 2,5 miljardit eurot VKEde komponendi puhul. Võttes arvesse eriti suurt huvi VKEde komponendi vastu, otsustas komisjoni ja EIP esindajatest koosnev EFSI juhatus kasutada määrusega ette nähtud paindlikkust, et tugevdada VKEde komponenti, viies 2016. aasta juulis taristu- ja innovatsioonikomponendist VKEde komponenti üle 500 miljonit eurot. EFSI 2.0 määrusega suurendati VKEde komponendi osa veelgi, seades ülempiiriks 6,5 miljardit eurot, mida juhatus võib suurendada kuni 9 miljardi euroni .

Täiendav üksikasjalik teave EFSI rakendamise kohta on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud komisjoni ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse InvestEU fond aastateks 2021–2027, ja milles on esitatud välisekspertide sõltumatu hinnang EFSI määruse rakendamise kohta.

EFSI määruse artikli 18 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjon esitab 30. juuniks 2018 ja pärast seda iga kolme aasta järel põhjaliku aruande ELi tagatise kasutamise ja tagatisfondi toimimise kohta.

ELi tagatise võib realiseerida, et katta negatiivsed väärtuse korrigeerimised (realiseerimata kahjum), realiseerunud kahjum võõrandamise korral ja EIP rahastamiskulud omakapitaliinvesteeringute selle osa pealt, mis on kaetud ELi tagatisega.

ELi tagatise võib sisse nõuda, kui EIP võlgnik ei täida oma kohustusi või kui on käimas restruktureerimine, et katta võlapõhiste toimingutega seotud restruktureerimiskahju.

Taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfell hõlmab kõiki allkirjastatud ja kehtivaid võlapõhiseid toiminguid. Iga võlapõhise toimingu puhul teeb EIP tavapärase riskihindamise, mis hõlmab makseviivituse tõenäosuse ja sissenõudmismäära arvutamist, mille puhul ei võeta arvesse ELi tagatist (et kajastada tehingu üldist riski ). ELi tagatisega toetatud toimingute riskiprofiil on tavaliselt EIP tavatoimingute omast kõrgem ning seetõttu on tegemist eritegevusega . Väiksema riskiga tehinguid võib EFSI portfelli kaasata tingimusel, et selgelt on tõendatud tehingu suur lisaväärtus ning tehingu lisamine portfelli on kooskõlas täiendavuse pakkumise nõudega.

Taristu- ja innovatsioonikomponendi puhul põhineb EIP toimingute jaotus võlaportfelli ja omakapitali investeeringute portfelli vahel EIP laenuandmissüsteemil ja EIP tavapärasel riskihindamisel. Taristu- ja innovatsioonikomponendi raames antava ELi tagatise maht on 13 miljardit eurot ja see jaguneb järgmiselt:

31. detsembri 2017. aasta seisuga oli taristu- ja innovatsioonikomponendi raames allkirjastatud 77 omakapitalipõhist toimingut kogumahus 3,3 miljardit eurot.

3.2. VKEde komponent

EFSI VKEde komponendiga edendatakse laenu või omakapitali kaudu rahastamise kättesaadavust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning vähemal määral ka väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. Seda rakendab EIF.

Laenupõhise rahastamise valdkonnas aitab EFSI raames ELi tagatist pakkuv VKEde komponent edendada VKEdele suunatud ELi rahastamisvahendeid nii, et nende sekkumine on kiirem ja et need saavad toetada suuremat laenumahtu ja suuremat hulka ettevõtteid. Konkreetselt toetatakse COSME programmi laenutagamisvahendit, mis hõlbustab riskantsemate VKEde juurdepääsu rahastamisele, InnovFin VKEde tagatissüsteemi, mis keskendub uuenduslikele teadusmahukatele ettevõtetele, EaSI tagatissüsteemi, mis toetab mikrorahastamist ja sotsiaalseid ettevõtteid, ning kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendit, mis pakub sihtotstarbelist toetust VKEdele kultuuri- ja loomesektorites. Nende toodete puhul toetab EFSI tagatisi, mida EIF annab pankadele, tagades, et need annavad laenu sihtgrupile kas suuremas mahus või soodsamatel tingimustel kui ilma ELi tagatiseta.

Omakapitalipõhise rahastamise valdkonnas toetab EFSI raames ELi tagatist pakkuv VKEde komponent vahendit, mida EIF kasutab investeerimiseks aktsiafondidesse, fondifondidesse või kaasinvesteerimisvahenditesse, mis suunavad omakapitalipõhise rahastamise varajases arengujärgus ettevõtetesse (nt idufirmad) ning kasvu- ja laienemisetapis ettevõtetesse (nt kasvufirmad).

EFSI määruse kohaselt VKEde komponendile eraldatud ELi tagatise summa on 3 miljardit eurot (pärast taristu- ja innovatsioonikomponendist ülekandmist, nagu on kirjeldatud punktis 2). EFSI 2.0 määrusega suurendati VKEde komponendile ette nähtud ELi tagatist veel 3,5 miljardi euro võrra, mida saab kasutada ajavahemikul 2018–2020. Lisaks EFSI raames ELi tagatisega kaetud vahenditele saab VKEde komponent EIP-lt otsest toetus 2,5 miljardit eurot, mille eesmärk on laiendada EIP riskikapitalivahendite kasutamise mandaati EIF-le, et toetada VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate omakapitalipõhist rahastamist. Seda EIP otsest toetust EFSI-le suurendati veel 1,5 miljardit euro võrra EFSI 2.0 raames.

2017. aasta lõpu seisuga oli EIF VKEde komponendi raames allkirjastanud toiminguid 305 finantsvahendajaga. EIFi-poolse rahastamise kogumaht nende toimingute puhul oli peaaegu 10 miljardit eurot. Need toimingud peaks eeldatavasti kaasama investeeringuid 76 miljardit eurot 28 ELi liikmesriigis. 2017. aasta lõpuks olid kokku 135 785 ettevõtet juba saanud EFSI toetatud rahastamist VKEde komponendi raames ja see oli aidanud luua või toetada 1,5 miljonit töökohta.

4. EFSI kohase ELi tagatisfondi toimimine

EFSI kohane ELi tagatisfond (edaspidi „tagatisfond“) loodi EFSI määruse artikli 12 kohaselt ja seda rahastatakse peamiselt liidu üldeelarvest tehtavatest maksetest ja ELi tagatisega kaetud toimingutest saadavatest tuludest. Tagatisfond on likviidsuspuhver, millest tehakse EIP-le väljamakseid ELi tagatise realiseerimise korral. Tagatisfondi vahendid peavad vastama teatavale protsendile (sihtmäär) ELi tagatisega võetavate kohustuste kogusummast (praegu 35 %). Likviidsuspuhvri eesmärk on tagada asjakohane kindlusvaru, mis peaks tagama, et liidu eelarve ei satuks ootamatult surve alla seoses tagatiste realiseerimisega, mis võib kaasa tuua kulukärped või eelarvemuudatused. Seega suurendab see eelarveraamistiku prognoositavust.

Kui realiseeritud tagatise summa ületab EFSI kontol EIP käsutuses olevate vahendite summa, makstakse see vastavalt EFSI lepingule välja tagatisfondist. EIP hallatav EFSI konto loodi eesmärgiga koguda sellele liidu tulud, mis saadakse ELi tagatisega tagatud toimingutest ja sissenõutud summadest, ning maksta kasutada olevate vahendite ulatuses välja realiseeritud ELi tagatis ning katta EIP sissenõutavad halduskulud ja sissenõudmiskulud.

4.1. Tagatisfondi rahastamise mehhanism

Tagatisfondi rahastatakse järgmiste vahenditega:

·liidu üldeelarvest tehtavad sissemaksed. Tagatisfondi rahastamiseks eraldatud summa on 8 425 miljonit eurot;

·tulud ja muudest maksed, mida liit on saanud vastavalt EFSI lepingule (st EFSI toetust saavate projektide puhul). Kõnealused sihtotstarbelised tagatisfondi tulud on 675 miljonit eurot;

·tulu (intressid) tagatisfondi vahenditest, mis on investeeritud rahaturgudel;

·summad, mis on tagasi nõutud projektidest, mille puhul ELi tagatis realiseeriti (st kohustused täitmata jätnud võlgnikud).

Tagatisfondi rahastatakse järk-järgult, võttes arvesse ELi tagatisest tulenevat riskipositsiooni suurenemist, ja seda haldab komisjon otse. Tagatisfondi vahendeid investeeritakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, järgides asjakohaseid usaldatavusnõudeid.

4.2. Aastased vood ja vood kokku

Tagatisfondi rahastamise eelarvepunkti maksegraafik on esitatud tabelis 1. Fondile tehti 2016. aastaks kättesaadavaks 1 018 miljonit eurot. Suurem osa sellest saadi liidu eelarve maksekohustuste assigneeringutest (1 012 miljonit eurot) ning 6,33 miljoni euro suurune summa saadi tulenevalt ELi tagatisega tagatud toimingutest (sihtotstarbelise tuluna) tagasi EFSI kontolt. Tagatisfondile tehti 2017. aastaks kättesaadavaks 2 490 miljonit eurot. Sellest 39,2 miljonit eurot saadi tulenevalt ELi tagatisega tagatud toimingutest (sihtotstarbelise tuluna) tagasi EFSI kontolt.