ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 10.2.2016  
COM(2016) 56 final  
2016/0033 (COD)  
  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
millega muudetakse teatavaid kuupäevi direktiivis 2014/65/EL finantsinstrumentide 
turgude kohta  
(EMPs kohaldatav tekst)   
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU  TAUST  
1.1. Ettepaneku põhjused  
Direktiiv 2014/65/EL („MiFID”) koos määrusega (EL) nr 600/2014 („MiFIR”) võeti vastu 
pärast finantskriisi. MiFID ja MiFIRi (ühise nimetusega „MiFID II”) kohaldamisala hõlmab 
väärtpaberiturge, investeeringute vahendajaid ja kauplemiskohti. Uue raamistikuga 
täiendatakse ja asendatakse praegust MiFIDi ra amistikku.  
MiFID II -ga laiendatakse kauplemiseeskirjade kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide 
ringi ja tagatakse, et kauplemine toimub reguleeritud platvormidel. Sellega kehtestatakse uued 
välkkauplemise eeskirjad. Sellega parandatakse finantsturgu de, sealhulgas 
tuletisinstrumentide turgude, läbipaistvust ja järelevalvet ning käsitletakse kauba 
tuletisinstrumentide hinnavolatiilsuse probleemi. Uue raamistikuga parandatakse 
konkurentsitingimusi finantsinstrumentide kauplemise ja kliirimise valdkonnas . Läbivaadatud 
MiFID -eeskirjadega täiendatakse kehtivaid eeskirju ning tugevdatakse rangete 
organisatsiooniliste ja äritegevuse nõuete kehtestamisega ka investorite kaitset. MiFID II 
pakett koosneb direktiivist ja määrusest. Liikmesriigid peavad direktiivi  üle võtma 3.  juuliks 
2016. Nii MiFIDi kui ka MiFIRi kohaldamise alguse kuupäevana on ette nähtud 3. jaanuar 
2017.  
Ettepaneku eelnõu eesmärk on lükata edasi MIFID II paketti kuuluvate õigusaktide 
kohaldamise alguskuupäeva, kuna Euroopa Väärtpaberiturujärel evalvel („ESMA”), riiklikel 
pädevatel asutustel ja sidusrühmadel tekkis rakendamisel tehnilisi probleeme. Need 
probleemid on nii ulatuslikud, et 3. jaanuariks 2017 ei ole võimalik olulisi andmetaristuid 
luua.  
Seadusandliku protsessi ajal teadvustati, et Mi FID II pakett on ülimalt keerukas ning vaja on 
palju rakendusmeetmeid. Selleks nähti ette, et vastuvõtmise ja kohaldamise alguse vahele jääb 
30 kuud, mitte tavapärased 18 –24 kuud.  
Nimetatud ebatavaliselt pikast ajavahemikust hoolimata on EMSA komisjonile s elgelt teada 
andnud, et rakendamise tehnilised probleemid on nii ulatuslikud, et 3. jaanuariks 2017 ei ole 
võimalik olulisi andmetaristuid luua. Kohaldamise alguskuupäeva muutmata jätmine 
tähendaks, et tegelikkuses ei suudaks pädevad asutused ega turuosali sed uusi eeskirju alates 3. 
jaanuarist 2017 kohaldada. See tooks kaasa õigusliku ebakindluse ja võimalik, et ka turuhäire.  
Arvestades nimetatud erakorralisi asjaolusid ning konkreetseid tehnilise rakendamisega 
seotud probleeme, millega ESMA ja pädevad asut used peavad toime tulema, leiab komisjon, 
et MIFID II paketti kuuluvate õigusaktide kohaldamise alguskuupäev tuleb edasi lükata. 
Selline edasilükkamine on rangelt piiratud seeläbi, et ei tohi ületada tehnilise rakendamise 
lõpuleviimiseks kuluvat aega.  
1.2. Andmeprobleem  
ESMA on komisjonile teatanud, et ei ESMA ega riiklikud pädevad asutused ei suuda alates 3. 
jaanuarist 2017 asuda MiFID II kohaldama. Selle põhjus on MiFID II eeskirjade kasutamiseks 
vajalike andmete kogumisel ilmnenud märkimisväärsed problee mid. Õiguskindluse 
tagamiseks ja võimaliku turuhäire vältimiseks tuleb seega kiiresti tegutseda, et kohandada 
MiFID II kohaldamise tähtpäeva. Kiireloomulisuse põhjused on seotud kauplemiskohti, 
riiklikke reguleerivaid asutusi ning ESMAt ühendavate uute ja põhjalike elektrooniliste 
andmekogumisvõrkude loomise vajadusega.  
ET 3   ET Uue raamistiku jaoks on vaja, et kauplemiskohad ja kliendi korralduste süsteemsed täitjad 
esitaksid pädevatele asutustele finantsinstrumentide võrdlusandmed, millega kirjeldatakse 
ühetaolise lt kõikide MiFID II kohaldamisalasse kuuluvate finantsinstrumentide omadusi. 
Lisaandmeid kasutatakse ka muuks otstarbeks, eelkõige selliste mitmesuguste likviidsus - ja 
läbipaistvuskünniste arvutamiseks, mida kasutatakse MiFIDi kohaldamisalasse jäävate 
finantsinstrumentidega kauplemiskohas kauplemiseks, samuti kauba tuletisinstrumentide 
positsioonide aruandluseks.  
Et andmeid kogutaks tulemuslikul ja ühtsel viisil, tuleb arendada uus andmete kogumise 
taristu. See kohustab ESMAt asutama koos riiklike pädevate asutustega finantsinstrumentide 
võrdlusandmete süsteemi („FIRDS”). FIRDS peab hõlmama eranditult kõiki MiFID II 
laiendatud kohaldamisalasse kuuluvaid finantsinstrumente. Selle ülesande edukas täitmine 
eeldab, et FIRDSi jaoks tuleb ühendada ESMA, riiklike p ädevate asutuste ja ligikaudu 300 
Euroopa Liidu kauplemiskoha sisendandmed. Enamik FIRDSi toetavaid uusi IT -süsteeme 
tuleb ehitada uute parameetrite järgi nullist.  
Komisjon teadvustab, et kuna MiFID II rakendamiseks, eriti tehinguaruandluse, läbipaistvuse 
kindlaksmääramise ja kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse jaoks, tuleb koguda 
ning töödelda väga mahukaid ja keerukaid andmeid, ei ole sidusrühmad (näiteks 
kauplemisplatvormid), riiklikud pädevad asutused ega ESMA võimelised tagama andmete 
kogumiseks vajalike taristute loomist ja töövalmidust 3. jaanuariks 2017. Seega teavitas 
ESMA 2. oktoobril 2015 komisjoni, et MiFID II tehnilisel rakendamisel on viivitus vältimatu.  
1.3. Ettepaneku kohaldamisala  
Andmete puudumine mõjutab MIFID II mitmeid va ldkondi. Turu reguleerimise puhul on 
ilmne, et kui vajalikud võrdlusandmed (instrumendi ID) puuduvad ning läbipaistvuse 
kindlaksmääramiseks ja positsioonide aruandluseks täiendavaid andmetaristuid loodud ei ole, 
siis ei ole võimalik enamikke turueeskirju k ohaldada. Eelkõige hõlmab see alljärgnevat.  
 Tehinguaruandlus : ilma võrdlusandmeteta on raske määrata, millised instrumendid 
kohaldamisalasse kuuluvad. Lisaks ei saa turuosalised kasutada taristut, mida on 
pädevatele asutustele aru andmiseks vaja.  
 Läbipaistvusraamistik : kõikide (kapitali - ja mittekapitali -) finantsinstrumentide 
kauplemise läbipaistvuseeskirju ei saa kindlaks määrata ja kohaldada. Lisaks ei saa 
kindlaks määrata likviidsuse hindamise, vabastuste, samuti avalikustamisega 
viivitamise ar vutuskäiku ja künniseid ning kapitalivallas kahte mahu ülempiiri 
(millega piirata anonüümset kauplemist).  
 Kauba tuletisinstrumendid : kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse 
puudumisel on selliste kaubatuletislepingute positsioonide piirangute j ärgimist väga 
raske kontrollida. Positsioonide aruandluseta on positsioonide piirangute ületamise 
tulemusliku tuvastamise võimalused piiratud.  
 Mikrostrutuuritasandi reguleerimine:  paljud algoritmkauplemise/välkkauplemise 
nõuded on olemuslikult andmetest sõ ltuvad. Eelkõige ka hinnasammu kord  ning 
„turutegemise” kohustus ja süsteemid  on selliselt kujundatud, et sõltuvad 
läbipaistvusraamistiku kohaselt määratava likviidse turu olemasolust.  
Investorite kaitse eeskirju, äritegevuse eeskirju ja MIFID II -st tulene vaid teatavad seonduvaid 
organisatsioonilisi nõudeid andmete puudumine otseselt ei mõjuta. Olulise erandi 
moodustavad parima täitmise  eeskirjad, mille puhul avalikustamise määr on kavandatud 
selliselt, et eeldatakse likviidse turu olemasolu ja muid läbipai stvuskontseptsioone. Investorite 
kaitse muude eeskirjade puhul, v.a finantsinstrumentide määratlemise või õigusakti 
ET 4   ET kohaldamisalaga seotud küsimustes, ei ole andmed tavaliselt omavahelises sõltuvuses, kuna 
need eeskirjad käsitlevad otseselt turustamist, mi tte kauplemist. Seetõttu teadvustatakse, et 
alternatiivne lähenemisviis oleks lükata kohaldamise alguskuupäeva edasi ainult õigusakti 
nende osade suhtes, mis on otseselt seotud andmete kogumisega.  
Siiski näib pärast selle variandi hoolikat analüüsi, et aja tatud lähenemisviisile tuleks eelistada 
kogu paketi, sealhulgas investorite kaitse eeskirjade kohaldamise edasilükkamist.  
 Sellega välditakse ohtu, et ajatatud rakendamine tekitab sidurrühmadele segadust ja 
ebavajalikke kulusid. Mitmesuguste taristute rajamine korraga, mitte ajatatult, teeks 
protsessi kulutõhusamaks. Näiteks välditakse nii olukorda, et korralduste täitmisesse 
kaasatud investeerimisühingud peaksid organisatsioonilised nõuded / 
käitumiseeskirjad kehtestama etapiviisiliselt, mis oleks keer ukas, kallis ja kulukas.  
 Sellega välditakse vajadust eristada valdkondi, kus võib kohe rakendamisele asuda, 
ja valdkondi, kus see ei ole võimalik, ning seeläbi välditakse ohtu, et esineb 
soovimatuid tagajärgi, mida ei nähtud ette või ei kaalutud piisavalt,  ning 
 sellega välditakse vajadust kehtestada üleminekueeskirjad, millega iseenesest 
tekitataks ESMA -le, riiklikele pädevatele asutustele ja sidusrühmadele uusi 
probleeme ning jäetaks alalise raamistiku loomiseks vähem ressursse.  
Nimetatud kaalutlustest läh tudes on seega vajalik ja põhjendatud kogu MiFID II eeskirjade 
komplekti kohaldamise alguskuupäeva edasilükkamine.  
1.4. Edasilükkamise aeg  
Kohaldamise ühe aasta võrra edasilükkamine peaks jätma ESMA -le, riiklikele pädevatele 
asutustele ja korraldajatele pi isavalt aega, et luua andmete kogumise, aruandluse ja 
läbipaistvuskünniste arvutamise taristu. Rakendusprotsessis on järgmised viis etappi: 1) 
ärilised nõuded (kõnealusel juhul vajalikud regulatiivsed tehnilised standardid / rakenduslikud 
tehnilised standa rdid), 2) tehnilised kirjeldused, 3) arendus, 4) katsetamine ja 5) 
kasutuselevõtt. ESMA hinnangul on need etapid võrdlusandmete, läbipaistvuse 
kindlaksmääramise ja positsioonide aruandluse süsteemide puhul läbitud 2018. aasta 
jaanuariks. See eeldab, et 201 6. aasta keskpaigaks on saavutad piisav õiguslik selgus selles, 
millised on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite kohased lõplikud nõuded. Sellest 
lähtudes lükatakse ettepaneku eelnõuga kogu raamistiku kohaldamise alguskuupäeva edasi 
ühe aasta v õrra 3. jaanuarini 2018.  
Direktiivi 2014/65/EL üle võtvate liikmesriikide meetmete kohaldamise tähtpäeva 
edasilükkamine ei tohiks mõjutada direktiivi (EL) 2014/65/EL kohaste delegeeritud 
õigusaktide ja tehniliste standardite vastuvõtmist. Komisjon peaks ne ed meetmed vastu võtma 
kooskõlas korraga, mis on nähtud ette, et võimaldada sektoris selliste sisesüsteemide loomist 
või muutmist, mis tagaksid direktiivi (EL) 2014/65/EL kohaldamise alguskuupäeval uutele 
nõuetele vastavuse.  
2. ÕIGUSLIK  ALUS,  SUBSIDIAARSUS  JA PROPORTSIONAALSUS  
• Õiguslik alus  
Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. See täiendab 
kavandatud määrust, lükates edasi MiFIRi kohaldamise alguskuupäeva.  
ET 5   ET • Subsidiaarsus  
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib ELi meetme id võtta ainult juhul, kui liikmesriigid ei 
suuda kavandatud eesmärke üksi saavutada. ELi sekkumist on vaja, et parandada siseturu 
nõuetekohast toimimist ja hoida väärtpaberiturgude valdkonnas ära konkurentsimoonutusi. 
Seda arvestades võetakse muudetav õig usakt vastu täielikus kooskõlas subsidiaarsuse 
põhimõttega ning õigusakti muutmiseks on vaja komisjoni ettepanekut.  
• Proportsionaalsus  
Kõnealune ELi meede on andmete kogumise taristu nõuetekohase rakendamise MIFID II -s 
sätestatud eesmärgi saavutamiseks va jalik. Ettepanek sellise kohaldamisala ja ajaga 
edasilükkamiseks on vajalik, et kõik kaasatud osapooled saaksid planeerimist ja rakendamist 
viia ellu tulemuslikult ja nõuetekohaselt. Seega tagatakse käesoleva ettepanekuga, et MIFID II 
algse eesmärgi – väärtpaberiteenuste täielikult toimiv ja suure läbipaistvusega siseturg ning 
investorite kaitse – saavutamine oleks võimalik.  
3. JÄRELHINDAMISTE  TULEMUSED,  KONSULTEERIMINE  
SIDUSRÜHMADEGA  JA MÕJUHINNANGUD  
Kuna varem on juba koostatud MIFID II mõjuhinnang, ei ole käesolevale ettepanekule lisatud 
eraldi mõjuhinnangut. Ettepanekuga ei tehta MiFID II sisulisi muudatusi ega kehtestata uusi 
kohustusi investeerimisühingutele ja kauplemiskohtadele ega muudele MiFID II 
kohaldamisalasse jäävatele korraldajatele. Selle e esmärk on üksnes lükata (erandkorras ning 
eelkõige paketi ja vajatavate andmekogumisvahendite ülimast keerukusest tingituna) MiFID 
II kohaldamise alguskuupäeva edasi 1 aasta võrra, et tagada õiguskindlus ning arendada 
vajalikud andmete kogumise taristud, m is võimaldaksid ESMA -l ja riiklikel pädevatel 
asutustel tagada uute eeskirjade tulemuslik kohaldamine ja jõustamine.  
4. MÕJU  EELARVELE  
Ettepanek ei mõjuta komisjoni eelarvet.  
ET 6   ET 2016/0033 (COD)  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
millega muudetakse teatavaid kuupäevi direktiivis 2014/65/EL finantsinstrumentide 
turgude kohta  
(EMPs kohaldatav tekst)  
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli  53 lõiget  1, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,  
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,  
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust1, 
võttes arvesse Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomitee arvamust2, 
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt  
ning arvestades järgmist:  
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/20143 ning Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL4 on pärast finantskriisi väärtpaberiturgude, 
investeeringute vahendajate ja kauplemiskohtade kohta vastu võetud olulised 
finantsvaldkonna õigusaktid. Uue raamistikuga täiendatakse ja asendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ5. 
(2) Määr usega (EL) nr 600/2014 ja direktiiviga 2014/65/EL on kehtestatud nõuded, mida 
kohaldatakse investeerimisühingute tegevuslubade ja tegevuse, reguleeritud turgude 
ning andmearuandlusteenuste osutajate suhtes. Sellega ühtlustatakse kauba 
tuletisinstrumentide positsioonide piirmäärade korda, et parandada läbipaistvust, 
toetada nõuetekohast hinnakujundust ja hoida ära turukuritarvitusi. Sellega 
kehtestatakse ka välkkauplemise eeskirjad ja parandatakse halduskaristuste 
ühtlustamisega finantsturgude järelevalvet. Uue raamistikuga täiendatakse kehtivaid 
eeskirju ning tugevdatakse rangete organisatsiooniliste ja tegevusnõuete 
kehtestamisega ka investorite kaitset. Liikmesriigid peavad direktiivi 2014/65/EL üle 
võtma 3.  juuliks 2016.  
                                                 
1 ELT C ..., ..., lk …  
2 ELT C ..., ..., lk …  
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude 
kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).  
4 Euroopa Parlamen di ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr  600/2014, finantsinstrumentide 
turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr  648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).  
5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finan tsinstrumentide 
turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ 
(ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).  
ET 7   ET (3) Määrusega (EL) nr 600/2014 ja direktiiviga 2014/65/EL kehtestatud uue raamistiku 
jaoks on vaja, et kauplemiskohad ja kliendi korralduste süsteemsed täitjad esitaksid 
pädevatele asutustele finantsinstrumentide võrdlusandmed, millega kirjeldatakse 
ühetaoliselt kõikide kõnealuse direktiiv iga reguleeritavate finantsinstrumentide 
omadusi. Neid andmeid kasutatakse ka muul otstarbel, näiteks läbipaistvus - ja 
likviidsuskünniste arvutamiseks, samuti kauba tuletisinstrumentide positsioonide 
aruandluseks.  
(4) Et andmeid kogutaks tulemuslikul ja üh tsel viisil, on väljatöötamisel uus andmete 
kogumise taristu. Selleks on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve („ESMA”) koos 
riiklike pädevate asutustega kohustatud looma finantsinstrumentide võrdlusandmete 
süsteemi („FIRDS”). See hõlmab mitmeid nüüdsest määr use (EL) nr 600/2014 
kohaldamisalasse kuuluvaid eri finantsinstrumente ning ühendab ESMA, riiklike 
pädevate asutuste ja kõikjal Euroopa Liidus asuvate kauplemiskohtade vahetatavaid 
sisendandmed. Enamik FIRDSi toetavaid uusi IT -süsteeme tuleb ehitada uute 
parameetrite järgi nullist.  
(5) Direktiivi 2014/65/EL artikli 93 kohaselt peavad liikmesriigid kohaldama nimetatud 
direktiivi ülevõtmiseks vajalikud meetmed alates 3. jaanuarist 2017. Kuna uue 
raamistiku töövalmiduse saavutamiseks, eriti tehinguaruandluse, läbipaistvuse 
kindlaksmääramise ja kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse jaoks, on 
vaja koguda ning töödelda väga mahukaid ja keerukaid andmeid, ei ole sidusrühmad 
(näiteks kauplemisplatvormid), ESMA ja riiklikud pädevad asutused siiski selle ks 
kuupäevaks võimelised tagama andmete kogumiseks vajatavate taristute loomist ja 
töövalmidust.  
(6) Andmete kogumise taristute puudumine mõjutab määruse (EL) nr 600/2014 ja 
direktiivi 2014/65/EL kogu kohaldamisala. Ilma andmeteta ei ole uue raamistiku 
kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide selge määramine teostatav. Lisaks ei 
ole võimalik täpsustada kauplemiseelse ja kauplemisjärgse läbipaistvuse eeskirju, 
mille alusel määratakse kindlaks, millised instrumendid on likviidsed ja millal tuleks 
lubada kohustustest vabastamist või avalikustamisega viivitamist.  
(7) Andmete puudumisel ei ole kauplemiskohad ja investeerimisühingud võimelised 
täidetud tehingute kohta pädevatele asutustele aruandeid esitama. Kauba 
tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse  puudumisel on selliste lepingute 
positsioonide piirangute järgimist raske kontrollida. Positsioonide aruandluseta on 
positsioonide piirangute ületamise tulemusliku tuvastamise võimalused piiratud. 
Andmetest sõltuvad ka paljud algoritmkauplemise nõuded.  
(8) Andmete kogumise taristu puudumine teeb parima täitmise eeskirjade kohaldamise 
keerukaks ka investeerimisühingute jaoks. Kauplemiskohad ja kliendi korralduste 
süsteemsed täitjad ei ole võimelised nende juures täidetud tehingute kvaliteedi 
andmeid esitama . Investeerimisühingud ei saa olulisi täitmisandmeid, mis aitaksid neil 
määrata, kuidas oleks kliendi korraldusi kõige parem täita.  
(9) Õiguskindluse tagamiseks ja võimalike turuhäirete vältimiseks on vajalik ja õigustatud 
kiire tegutsemine, et kogu raamis tiku, sealhulgas kõigi delegeeritud ja rakendavate 
õigusaktide kohaldamise tähtpäeva edasi lükata.  
(10) Andmetaristu rakendamise protsess koosneb järgmisest viiest etapist: ärilised nõuded, 
tehnilised kirjeldused, arendus, katsetamine ja kasutuselevõtt. ES MA hinnangul peaks 
need etapid olema lõpuleviidud 2018. aasta jaanuariks, kuid seda eeldusel, et hiljemalt 
ET 8   ET 2016. aasta juuniks on saavutatud õiguskindlus asjaomaste regulatiivsete tehniliste 
standardite kohastes lõplikes nõuetes.  
(11) Arvestades erakorrali si asjaolusid ning selleks, et ESMA -l, riiklikel pädevatel 
asutustel ja sidusrühmadel oleks võimalik tegevuslik rakendamine lõpule viia, on 
asjakohane 12 kuu võrra kuni 3. jaanuarini 2018 edasi lükata kuupäev, mil 
liikmesriigid peavad asuma direktiivi 2014 /65/EL ülevõtmise meetmeid kohaldama ja 
jõustub direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamine. Aruanded ja läbivaatamised 
tuleb sellega kooskõlas edasi lükata.  
(12) Seepärast tuleks direktiivi 2014/65/EL vastavalt muuta.  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI : 
Artikkel 1  
Direktiivi 2014/65/EL muudetakse järgmiselt.  
(1) Artiklit 90 muudetakse järgmiselt:  
(a) esimeses lõigus asendatakse tekst „3. märtsi 2019” tekstiga „3. märtsi 2020”;  
(b) teist lõiku muudetakse järgmiselt:  
i) tekst „3. septembriks 2018” asendatakse tekstig a „3. septembriks 2019”;  
ii) tekst „3. septembriks 2020” asendatakse tekstiga „3. septembriks 2021”;  
(c) neljandas lõigus asendatakse tekst „1. jaanuariks 2018” tekstiga „1. jaanuariks 
2019”;  
(2) Artikli 93 lõike 1 teises lõigus asendatakse tekst „3. jaanuarist 20 17” tekstiga „3. 
jaanuarist 2018” ja tekst „3. septembrist 2018” tekstiga „3. septembrist 2019”;  
(3) Artiklis 94 asendatakse tekst „3. jaanuarist 2017” tekstiga „3. jaanuarist 2018”;  
(4) Artikli 95 lõikes 1 asendatakse tekst „3. juulini 2020” tekstiga „3. jaanuari ni 2021” ja 
tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”;  
Artikkel 2  
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel  Nõukogu nimel  
president  eesistuja