EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.10.2020 COM(2020) 660 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta {SWD(2020) 350 final} - {SWD(2020) 351 final} - {SWD(2020) 352 final} - {SWD(2020) 353 final} - {SWD(2020) 354 final} - {SWD(2020) 355 final} - {SWD(2020) 356 final}



2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta I.SISSEJUHATUS Alates uue komisjoni ametisse astumisest 2019. aasta lõpus on seoses ELi laienemiskavaga tehtud olulisi edusamme. 2020. aasta veebruaris võttis komisjon vastu ühinemisprotsessi tõhustamise ettepanekud ning märtsis kiitsid Euroopa Ülemkogu liikmed heaks üldasjade nõukogu otsuse alustada ühinemisläbirääkimisi Albaania Vabariigi ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga. 6. mail 2020 toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kinnitasid ELi juhid liidu kindlat otsust veelgi tugevdada oma koostööd piirkonnaga ning väljendasid heameelt Lääne-Balkani partnerite lubaduse üle viia vajalikud reformid igakülgselt ja jõuliselt ellu. 2020. aastat iseloomustab endiselt COVID-19 pandeemia laastav mõju. Kuigi kriis on avaldanud tugevat mõju ka ELile, on ta toetanud ulatuslikult eelkõige Lääne-Balkani riikide valitsuste jõupingutusi nende probleemide lahendamiseks. EL on hakanud ka ELi finantsabi ümber jaotama, pidades silmas piirkonna kriisist tulenevaid kiireloomulisi probleeme nii tervishoiu kui ka sotsiaal-majanduslike vajaduste seisukohast. EL on võtnud Lääne-Balkani riikide kodanike ja ettevõtjate hüvanguks kasutusele üle 3,3 miljardi euro suuruse paketi . Pakett hõlmab ühinemiseelse abi rahastamisvahendist 38 miljoni euro suuruse otsese toetuse eraldiste ümberpaigutamist tervishoiusektorisse, eelkõige inimelude päästmiseks hädavajalike vahendite, näiteks isikukaitsevahendite, testide ja hingamisaparaatide tarnimise kaudu, 389 miljonit eurot sotsiaalse ja majandusliku taastumise vajaduste katmiseks, lisaks 455 miljoni euro suurust majanduse taaskäivitamise paketti piirkonnale tihedas koostöös rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega ning 8 miljonit eurot stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist COVID-19 tõkestamise meetmete toetamiseks rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate jaoks Lääne-Balkani riikides, samuti 750 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi ja Euroopa Investeerimispanga 1,7 miljardi euro suuruse abipaketi ettepanekut . Praegune pandeemia on selgelt näidanud, kuidas EL ja Lääne-Balkani riigid lahendavad ühiseid probleeme koos. See hõlmab meditsiinivahendite ühishankeid, piirkonna kaasamist ELi terviseohutuse komitee töösse, piirkonna riikidele isikukaitsevahendite puhul vabastust ELi ekspordiloa süsteemist ning Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse välja töötatud testimismaterjali tarnimist, et tagada COVID-19 testimise korrektne toimimine Lääne-Balkani riikides. ELi ja Lääne-Balkani riikide koostöö ja ELi toetus ületavad märgatavalt teiste partnerite panust Lääne-Balkani riikidesse, kajastades piirkonna strateegilist tähendust. Need ja muud meetmed sätestati komisjoni 29. aprillil vastu võetud teatises „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ . Teatises kirjeldati ELi viivitamatut toetust Lääne-Balkani riikidele COVID-19 vastu võitlemisel. Üsna varsti pärast seda kohtusid ELi ja Lääne-Balkani riikide liidrid videokonverentsi vahendusel 6. mail Zagrebi tippkohtumisel, kus korrati ELi tugevat solidaarsust Lääne-Balkani riikidega ja kinnitati piirkonna Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadet. Aprilli teatisega tehti ettevalmistusi ka piirkonna majandus- ja investeerimiskava jaoks, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva teatisega. Majandus- ja investeerimiskava eesmärk on ergutada pikaajalist taastumist, hoogustada majanduskasvu ja toetada reforme, mis on vajalikud ELiga ühinemise teel edasi liikumiseks, sealhulgas Lääne-Balkani riikide ELi ühtsele turule lähemale toomiseks. Selle eesmärk on vallandada piirkonna kasutamata majanduspotentsiaal ning laiendada märkimisväärselt piirkonnasisest majanduskoostööd ja kaubavahetust. Mis puudutab Türgit, siis on EL seni eraldanud 83 miljonit eurot COVID-19 vastase võitluse toetamiseks ja enim mõjutatud inimeste abistamiseks. Türgi pagulasrahastu raames käivitas komisjon viivitamatult teadlikkuse suurendamise tegevuse pagulaste jaoks, kes kuuluvad kõige haavatavamate inimeste hulka. Türgi valitsusega saavutati kokkulepe võtta kasutusele rahastu säästud ja ettenägematute kulude reserv, et toetada riigi võitlust COVID-19 vastu. Selle toetuse andmine jätkub. Türgi lubas 4. mail peetud COVID-19 ülemaailmse tõkestamise teemalisel tippkohtumisel anda vaktsiini väljatöötamise toetamiseks oma panuse 75 miljoni euro näol. Ülevaade peamistest arengusuundumustest 5. veebruaril võttis komisjon vastu teatise „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ . Teatises, mille nõukogu kiitis heaks märtsis, esitatakse konkreetsed ettepanekud ühinemisprotsessi tugevdamiseks, muutes selle prognoositavamaks, usaldusväärsemaks, dünaamilisemaks, ja allutades selle tugevamale poliitilisele juhtimisele. Teatises rõhutatakse, et ühinemisprotsess põhineb objektiivsetel ja selgetel kriteeriumidel ning rangetel tingimustel, ja tugevdatakse selle tagasipööratavust, millega antakse ELile võimalus määrata reformide rakendamise tõsise seisaku või tagasimineku eest tõhusamalt ja proportsionaalsemalt karistusi. Komisjoni ettepanekutes rõhutatakse vajadust saavutustel põhineva ühinemisprotsessi järele, mis tugineb Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vastastikusele usaldusele ja selgetele kohustustele, keskendudes veelgi rohkem põhjalikele reformidele. 2. märtsil esitas komisjon ajakohastatud teabe reformide elluviimise kohta Albaanias ja Põhja-Makedoonias . Ajakohastatud andmetest ilmnes, et kumbki riik on suurendanud jõupingutusi ning saavutanud käegakatsutavaid ja kestlikke tulemusi nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes määratletud põhivaldkondades. Seejärel kiitis üldasjade nõukogu 2020. aasta märtsi istungil komisjoni teatise heaks ning otsustas alustada ühinemisläbirääkimisi Albaania ja Põhja-Makedooniaga ning kutsus komisjoni üles esitama kahe riigiga peetavate läbirääkimiste raamistike ettepanekuid. Komisjon esitas läbirääkimisraamistike ettepanekud 2020. aasta juulis. Nendes ettepanekutes integreeritakse ja arendatakse edasi ühinemisprotsessi tõhustatud lähenemisviisi. Komisjon esitas aruande ka reformide elluviimise kohta Albaanias ja Põhja-Makedoonias. Komisjon ootab esimesi valitsustevahelisi konverentse, mis kutsutakse kokku võimalikult kiiresti pärast seda, kui nõukogu on läbirääkimisraamistikud vastu võtnud. Albaania puhul loetles nõukogu mitu tingimust, mis tuleb täita enne esimese valitsustevahelise konverentsi toimumist . Riik on juba teinud otsustavaid edusamme, et täita tingimused, mille nõukogu on seadnud esimese valitsustevahelise konverentsi toimumisele. Selle aasta laienemispaketi aruandluses kajastatakse ka ettepanekuid, mis käsitlevad tõhustatud lähenemisviisi ühinemisprotsessile. Riikidele antud hinnangud ja soovitused, eriti tulevikku vaatavad juhised konkreetsete reformiprioriteetide kohta, on veelgi selgemad ja täpsemad. Aruanded pakuvad suuremat läbipaistvust, sealhulgas ühinemisläbirääkimiste praeguse olukorra ja põhjalike reformide rakendamise ulatuse kohta. Põhiliste tulemusnäitajate kohta on esitatud võrdlevad ülevaated, kusjuures komisjoni hinnangut täiendavad välised indeksid. Senisest rohkem on panustanud liikmesriigid, kellega on protsessi käigus konsulteeritud ja kes on pakkunud tagasisidet ja ekspertteadmisi, sealhulgas kohapeal asuvate saatkondade kaudu. Aruanded sisaldavad ka hinnanguid ametiasutuste avalikule poliitilisele pühendumusele ELiga ühinemise strateegilise eesmärgi saavutamisel. Esimest korda hindab komisjon nii Montenegro kui ka Serbiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste üldist seisu ja esitab ettepanekud edasiste sammude kohta. See peaks võimaldama valitsustevahelistel konverentsidel, mis peaksid toimuma pärast komisjoni iga-aastase paketi avaldamist, pakkuda foorumeid reformide teemal peetavaks poliitiliseks dialoogiks, teha kokkuvõtte ühinemisprotsessist ja panna paika tuleva aasta kava, sealhulgas peatükkide avamine ja sulgemine ning võimalikud parandusmeetmed. Alates viimasest laienemispaketist on nõukogu võtnud vastu ka järeldused, millega kiidetakse heaks 14 olulist prioriteeti komisjoni arvamuses Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta . Komisjoni 2019. aasta mais avaldatud arvamuses esitatakse põhjalik reformide kava, et juhendada ja toetada riiki tema teel ELiga integreerumise poole. Mis puudutab Kosovot, * siis tehti ELiga seotud reformidega vähe edusamme, eelkõige pikaleveninud valimisperioodi ja kaks korda vahetunud valitsuse tõttu. On oluline, et Kosovo ametiasutused kahekordistaksid oma jõupingutusi teel Euroopa poole, sealhulgas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamise kaudu. Viimase aasta jooksul on jätkunud Lääne-Balkani 2018. aasta strateegiale lisatud tegevuskava rakendamine. Strateegias keskendutakse valdkondadele, kus Lääne-Balkani partnerid peavad viima ellu täiendavaid reforme ja tegema lisajõupingutusi, ning ELi-poolsele suuremale toetusele piirkonna jaoks. Märkimisväärse osa nendest meetmetest kiitsid seejärel heaks ELi liikmesriigid ja Lääne-Balkani partnerid Sofia prioriteetse tegevuskava kaudu, mis võeti vastu 2018. aasta mais Sofias toimunud tippkohtumisel. Eri meetmete rakendamisel tehtud edusammude ülevaate ajakohastatud versioon on esitatud käesoleva teatise lisas.

Türgi on Euroopa Liidu jaoks oluline partner ja ühtlasi kandidaatriik. Dialoog ja koostöö Türgiga on jätkunud, eelkõige rändega seotud probleemide lahendamisel, hoolimata murest Kreeka-Türgi piiril 2020. aasta märtsis aset leidnud sündmuste pärast. Türgi jätkas oma kiiduväärseid jõupingutusi, et võtta vastu maailma suurim pagulaskogukond, kuhu kuulub umbes 4 miljonit pagulast Süüriast ja muudest riikidest. EL jätkas Türgi pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade märkimisväärset toetamist, mis on konkreetne märk ELi solidaarsusest. Türgi pagulasrahastu on kasutusele võtnud 6 miljardit eurot. Kokku on sõlmitud lepinguid 5,1 miljardi euro väärtuses, millest 3,8 miljardit eurot on välja makstud. 2020. aasta juulis nõustus EL kasutusele võtma veel 485 miljonit eurot, et tagada peamise humanitaarabi vahendi jätkumine kuni 2021. aasta lõpuni. Rahastu raames tehtud väljamaksed küündisid vaatlusperioodil keskmiselt 60 miljoni euroni kuus, mis osutab kiiremale rakendamisele. Ühtekokku umbes 155 lepingust on allkirjastamata veel seitse. Endiselt on vaja abistada Süüria kriisist mõjutatud pagulasi ja neid vastuvõtvaid riike ning hiljutises teatises uue varjupaiga- ja rändeleppe kohta märgiti, et ELi jätkuv ja pidev rahastamine mingil kujul on väga oluline . Ometi on Türgi jätkanud kaugenemist Euroopa Liidust tõsise tagasiminekuga demokraatia, õigusriigi, põhiõiguste ja kohtusüsteemi sõltumatuse valdkonnas. Tõsist muret tekitab opositsioonijuhtide, inimõiguste aktivistide, ajakirjanike, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajate jätkuv arreteerimine ja kohtueelne kinnipidamine laiahaardeliste terrorismivastaste õigusaktide alusel. 2019. aasta juunis tuletas nõukogu meelde oma 26. juuni 2018. aasta järeldusi, milles ta märkis, et Türgi ühinemisläbirääkimised on seega tegelikkuses seiskunud ning kaaluda ei saa ühegi uue peatüki avamist ega sulgemist. Türgi välispoliitika on olnud üha suuremas vastuolus ELi prioriteetidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames, eelkõige Türgi sõjaliste operatsioonide tõttu Kirde-Süürias ja Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusega allkirjastatud kahe vastastikuse mõistmise memorandumi tõttu, millest üks käsitleb julgeolekukoostööd ja mis viis Türgi suurema sekkumiseni Liibüa konfliktis, ja teine merealaste jurisdiktsioonide piiritlemist, milles ignoreeritakse Kreeka saarte suveräänseid õigusi. Pidades silmas Türgi loata puurimistegevust Vahemere idaosas, otsustas EL 2019. aasta juulis võtta mitu meedet, sealhulgas jätta praegu ära ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu istungid ning edasised kohtumised ELi ja Türgi kõrgetasemeliste dialoogide raames. Lisaks võttis EL 2019. aasta novembris vastu Türgi-vastaste sihtotstarbeliste meetmete raamistiku ja otsustas 2020. aasta veebruaris lisada selle sanktsioonide raamistiku nimekirja kaks isikut. 1. oktoobril 2020 teatas Euroopa Ülemkogu, et EL on strateegiliselt huvitatud stabiilsest ja turvalisest keskkonnast Vahemere idaosas ning koostöö- ja vastastikku kasulike suhete arendamisest Türgiga. Tingimusel et jätkatakse sisulisi jõupingutusi ebaseadusliku tegevuse lõpetamiseks Kreeka ja Küprose suhtes, on Euroopa Ülemkogu valmis leppima kokku ELi-Türgi sellise positiivse poliitilise tegevuskava algatamises, milles pööratakse erilist rõhku tolliliidu ajakohastamisele ja kaubanduse hõlbustamisele, inimestevahelistele kontaktidele, kõrgetasemelistele dialoogidele ja jätkuvale koostööle rändeküsimustes, kooskõlas ELi-Türgi 2016. aasta avaldusega. Euroopa Ülemkogu rõhutas ka seda, et uute ühepoolsete meetmete või rahvusvahelist õigust rikkuvate provokatsioonide korral kasutab EL enda ja oma liikmesriikide huvide kaitsmiseks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid ja võimalusi, sealhulgas kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 29 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 215. Koostöö ja solidaarsuse tagamiseks seoses COVID-19 pandeemiaga käivitati esimesed ELi rahastatud reageerimismeetmed kohe pärast haiguspuhangut. ELi toetusest on ümber suunatud umbes 83 miljonit eurot, millest 52 miljonit eurot Türgi pagulasrahastust kasutati kiiresti kõige haavatavamate pagulaste abistamiseks. Euroopa Liidu elanikkonnakaitse mehhanism aktiveeriti 2020. aasta lõpus, et toetada Türgit Peruus ja Colombias lõksu jäänud Türgi kodanike repatrieerimisel. II.ELi LIIKMESUSE ALUSED Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide ettevalmistamine liikmesuse nõuete täitmiseks nõuab suurt tähelepanu õigusriigi, majanduse ning demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse toimimise põhjalikele reformidele. Nendes valdkondades võetavad meetmed tugevdavad üksteisest ja neid ei saa üksteisest eraldada, vaid neid tuleb rakendada jõulisemalt ja kindlama poliitilise pühendumusega.

Pärast seda, kui nõukogu kiitis heaks komisjoni ettepanekud ühinemisprotsessi tõhustamiseks, pööratakse nendele reformidele veelgi suuremat tähelepanu. Õigusriigi põhimõte on oluline demokraatlike muutuste aspekt ja ELi jaoks on see üks põhikriteeriume, mille alusel hinnata laienemisprotsessis osalevate riikide edusamme ELi liikmeks saamise teel. Edusammud on viimase aasta jooksul olnud väga erinevad. Üks positiivseid elemente on olnud see, et Lääne-Balkani riikide operatiivkoostöö ELi liikmesriikide ja ametitega on järjepidevalt paranenud ja süvenenud võitluses terrorismi ja vägivaldset äärmuslust põhjustava radikaliseerumisega, samuti ka rände ja piirihalduse valdkonnas. Usaldusväärsete edusammude saavutamine õigusriigi valdkonnas on aga endiselt üks suuremaid probleeme, millega kaasneb sageli poliitilise tahte puudumine, riigi kaaperdamise (state capture) teatavate elementide jätkuv esinemine, piiratud edusammud kohtute sõltumatuse valdkonnas, institutsiooniline vastupanu ja üha keerulisem keskkond kodanikuühiskonna jaoks. Euroopa Komisjon soovitas, et COVID-19 pandeemia raames võetud erakorraliste meetmete puhul järgitaks aluspõhimõtteid ja väärtusi, et meetmed oleksid proportsionaalsed, piirduksid vajalikuga, oleksid ajaliselt piiratud, rakendatud mittediskrimineerival viisil, järgides kohtulikku ja demokraatlikku järelevalvet, ning suures plaanis kooskõlas Euroopa standarditega. Kohtusüsteem ja põhiõigused Õigusriigi toimimiseks on äärmiselt oluline kujundada välja kohtusüsteem, mis on sõltumatu ja tõhus ning mille otsuseid täidetakse tulemuslikult. Õiguskultuuri muutuste tempo on endist viisi aeglane kogu Lääne-Balkani piirkonnas, puudub piisav pühendumine kohtute sõltumatuse põhimõttele ja kohtuotsuste järgimisele. Eelkõige peaksid ametiasutused hoiduma sekkumisest menetluses olevatesse juhtumitesse ja kohtuotsuseid kahjustada võivate avalike märkuste esitamisest. Albaania teeb kohtusüsteemi reformimisel endiselt tublisid edusamme ulatusliku kohtureformi jätkuva rakendamise ja kontrollimisprotsessi käegakatsutavate tulemuste kaudu. Kokku on vastu võetud rohkem kui 286 otsust ja esimeses astmes on lõpetatud kõik prioriteetsed kohtuasjad. Hindamise all olnud kohtunikest 62 % on vallandatud või vabatahtlikult lahkunud. Loodud on uued sõltumatud kohtuorganid ja need on täielikult toimivad. Põhja-Makedoonia on teinud tublisid edusamme, muu hulgas jõustus riigiprokuratuuri seadus, mis on oluline edusamm ja tagab muu hulgas eriprokuratuuri juhtumite jätkusuutliku lahendamise. Pärast nn räkitijuhtumit, mis oli seotud väidetava väljapressimise ja ametiseisundi kuritarvitamisega eriprokuratuuri juhtumis, mõisteti endisele peaprokurörile altkäemaksu võtmise ja ametiseisundi kuritarvitamise eest vanglakaristus. Bosnia ja Hertsegoviina ei ole kohtusüsteemi valdkonnas edusamme teinud. Poliitilistest osalejatest ja kohtusüsteemist lähtuvad takistused kohtureformi elluviimisel ning kohtusüsteemi halb toimimine on endiselt kahjustanud kodanike õiguste kasutamist ning võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Kosovo on teinud mõningaid edusamme. Kehtestatud on uus eetikakoodeks ja tugevdatud distsiplinaarmenetlused. Montenegros on tehtud piiratud edusamme, endiselt on probleeme kohtusüsteemi sõltumatuse, professionaalsuse, tõhususe ja vastutusega. Serbias ei ole aruandeperioodil edusamme tehtud, kuna riik ei rakendanud komisjoni eelmises aruandes esitatud soovitusi. Põhiseaduse muudatused, mille eesmärk on viia põhiseadus vastavusse Euroopa standarditega, on kuni parlamendivalimisteni ootele pandud. See viivitus mõjutab asjakohaste õigusemõistmist reguleerivate õigusaktide vastuvõtmist, mida on vaja kohtute sõltumatuse tagamiseks. Türgis on jätkunud pärast 2016. aasta riigipöördekatset täheldatud tõsine tagasilangus. Jätkunud on poliitiline surve ning suure hulga kohtunike ja prokuröride üleviimine nende tahte vastaselt, mis kahjustab veelgi Türgi kohtusüsteemi sõltumatust, ning püsivad tõsised probleemid, eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse süsteemne puudumine, sealhulgas mure rahukohtunike ametisse nimetamise paralleelse süsteemi pärast. Väljendatud on muret, et need menetlused toovad kohtusüsteemis kaasa enesetsensuuri ja hirmuõhkkonna. Kohtureformi strateegia vastuvõtmisega jäeti kasutamata võimalus tegeleda mitme vajaliku põhjaliku reformiga. Lääne-Balkani riikides ja Türgis on endiselt laialt levinud korruptsioon. Korruptsioonivastases võitluses on vaja märgatavaid tulemusi, et leevendada demokraatlikke struktuure ähvardavaid tegelikke ohte ning tagada stabiilne ja läbipaistev ettevõtluskeskkond. Edu võitluses kõrge ja keskmise tasandi korruptsiooni vastu on piirkonnas erinev, kusjuures üldine tempo on aeglustunud ja enamiku riikide tulemused on liikmesuse nõuete täitmisest kaugel. Kõrgel tasandil toimuvale ja poliitilisele korruptsioonile tuleb kindlamalt ja üksmeelsemalt vastu astuda. Üks positiivne märk tegutsemisest on Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Montenegro ja Põhja-Makedoonia kokkulepe osaleda Sofia prioriteetide kavas sätestatud prioriteetses meetmes, mis puudutab kõrgel tasemel toimuva korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite kohtuprotsesside jälgimist. Serbia puhul tuleb seda veel arutada. Riigihanked on korruptsioonile endiselt eriti vastuvõtlikud. Jõuliste ja kaugeleulatuvate meetmete abil tuleb kogu riigihankeprotsessi hõlmavaid kontrollimehhanisme tugevdada ja hangete läbipaistvust tunduvalt suurendada. Albaania on teinud tublisid edusamme võitluses korruptsiooniga. Kontrollimise edenemine kannab vilja ja mõned kõrge tasandi ametnikud on süüdi mõistetud. Põhja-Makedoonia on teinud mõningaid edusamme võitluses korruptsiooniga. Kõrge tasandi korruptsioonijuhtumite uurimisel, nende eest süüdistuse esitamisel ja nende kohtulikul arutamisel on tehtud edusamme ning riiklik korruptsioonivastase võitluse komisjon on üha aktiivsem.

Bosnias ja Hertsegoviinas ei ole edusamme tehtud. Korruptsioonivastast võitlust on endiselt takistanud õigusaktide puudulik ühtlustamine kogu riigis ning nõrk asutustevaheline koostöö ja koordineerimine. Kosovos on täheldatud piiratud edusamme. Vara konfiskeerimist peetakse nagu ennegi kõigest kriminaalmenetluse kõrvalaspektiks, millele on pööratud vähe tähelepanu ja eraldatud vähe ressursse. Montenegros on tehtud piiratud edusamme. Vara konfiskeerimise tulemusi tuleb siiski parandada. Hoolimata mõnest positiivsest arengusuundumusest on korruptsiooni ennetamise ameti sõltumatuse, usaldusväärsuse ja prioriteetide seadmisega seotud probleemid enamjaolt lahendamata. Serbias on tehtud piiratud edusamme. Korruptsioonivastase võitluse ameti sõltumatust tugevdati operatiivmeetmete abil, kuid läbipaistvust ning korruptsiooniriski hindamist ja vähendamist on vaja oluliselt parandada sektorites, mis on korruptsiooni suhtes eriti haavatavad. Türgis ei ole edusamme tehtud. Õigusraamistikku ja institutsioonilist ülesehitust tuleb veel täiustada, et vältida põhjendamatut poliitilist mõju korruptsioonijuhtumite uurimise ja süüdistuse esitamise etapis. Põhiõigused on Lääne-Balkani riikide õigusaktides üldjoones sätestatud ja eelmisel aastal tehti mõningaid edusamme, kuid nende rakendamine on kogu piirkonnas paljudes valdkondades endiselt probleem. Türgis on vaibumatult jätkunud inimõiguste rikkumised ning neid, kes püüavad Türgis inimõigusi kaitsta, on sageli arreteeritud ja kinni peetud. Väljendusvabadus, samuti meediavabadus ja meedia mitmekesisus on demokraatia alustalad, kuna need on avatud ja vaba arutelu olulised komponendid. Kuigi põhisätted on olemas, on kogu piirkonnas vaja kiiresti teha jõupingutusi väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse tagamiseks. See on valdkond, kus viimase aasta jooksul on tehtud kõige vähem edusamme. Ajakirjanikevastased ähvardused, hirmutamine ja vägivald valmistavad endiselt tõsist muret ning selliste rünnakute uurimine ja nende eest süüdistuste esitamine on kogu piirkonnas aeglane. Piirkonna kõikides riikides on vaja teha rohkem jõupingutusi avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatuse tagamiseks, meedia avalikust ja erasektorist rahastamise läbipaistvuse edendamiseks ning reklaamituru moonutuste vastu võitlemiseks. Albaanias ei ole edusamme tehtud. Albaania ametiasutused on võtnud kohustuse kaaluda meediat käsitlevate õigusaktide muudatusi ja võtta enne nende parlamendis vastuvõtmist lisameetmeid kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega. Põhja-Makedoonias tehti aruandeperioodi jooksul piiratud edusamme. Üldine olukord ja keskkond, milles meedia tegutseb, soodustavad üldjuhul meediavabaduse, väljendusvabaduse ja kriitilise meediakajastuse edendamist. Bosnias ja Hertsegoviinas ei ole edusamme tehtud. Võimud reageerivad ajakirjanike poliitilisele survestamisele, nende hirmutamisele ja ähvardamisele nõrgalt. Kosovos on tehtud piiratud edusamme. Kuigi meediakajastused on olnud elavad ja meedias on valitsenud seisukohtade mitmekesisus, püüab meedia majanduslikult toime tulla kommertsmeetmete abil ning avalik-õiguslik ringhääling on endiselt haavatav poliitilise surve ja mõju suhtes. Iseseisva rahalise toimetuleku puudumise tõttu jääb meedia haavatavaks poliitiliste ja ärihuvide suhtes. Montenegros ei ole üldiselt edusamme tehtud. Ehkki tänu meediat käsitlevatele muudetud õigusaktidele on tehtud edusamme, on seda varjutanud arreteerimised ja menetlused veebiportaalide toimetajate ja kodanike vastu sisu tõttu, mida nad on 2020. aastal jaganud või postitanud. Desinformatsiooni ja küberkiusamise või vaenukõne mõju piiramiseks võetud meetmed ei tohiks piirata ebaproportsionaalselt väljendus- ja meediavabadust. Serbias koostati uus meediastrateegia läbipaistvalt ja kaasavalt ning selles määratletakse peamised probleemid. Uut strateegiat ei ole aga veel rakendama hakatud ja väljendusvabaduse üldise keskkonna parandamisel ei ole kohapeal edusamme tehtud. Ajakirjanike ähvardamise, nende hirmutamise ja nendevastase vägivalla juhtumid on riigis endiselt tõsine probleem. Hoolimata eriolukorra lõppemisest on Türgis jätkunud tõsine tagasiminek, sest väljendusvabaduse kasutamist ja opositsiooni seisukohtade levitamist ahendab endiselt märkimisväärselt piiravate meetmete ebaproportsionaalne rakendamine. Nagu varasematelgi aastatel, avaldati tugevat survet väljendusvabadusele ja hirmutati meediat: meediatöötajaid on arreteeritud, kinni peetud, kohtu alla antud, süüdi mõistetud ja vallandatud ning see on toonud meediaspetsialistide hulgas kaasa tsensuuri ja enesetsensuuri. Türgi peab vastu võtma inimõiguste tegevuskava, mis asendab Euroopa Inimõiguste Kohtu koostatud rikkumiste ennetamise kava, et tagada inimõiguste täielik austamine. Rohkem jõupingutusi tuleb teha soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks ning diskrimineerimise, ahistamise ja soolise vägivalla ennetamiseks ja selliste juhtumitega tegelemiseks. COVID-19 liikumispiirangute kehtivuse ajal on teadete arv perevägivalla juhtumitest kogu piirkonnas suurenenud. Naised on otsustusprotsessides ja tööturul alaesindatud. Laienemisprotsessis osalevates riikides, kus lastekaitse ja lastehoiusüsteemide tugevdamiseks on vaja võtta kiireid meetmeid, tuleb teha rohkem jõupingutusi lapse õiguste edendamiseks ja kaitsmiseks. Samuti on vaja kiiresti parandada laste kaitse- ja nõustamisteenuseid, eriti juhtudel, kui nad puutuvad kokku kohtusüsteemiga, ja seoses alaealiste kinnipidamisega, pidades muu hulgas silmas taastava õiguse liialt piiratud kasutamist. Ka peavad valitsused veelgi edendama ja kaitsma puuetega inimeste õigusi kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning käsitlema vähemuste diskrimineerimist. Haavatavate romade sotsiaal-majandusliku olukorra parandamisel on saavutatud piiratud edusamme . Olemasolevad struktuursed probleemid on toonud kaasa selle, et COVID-19 kriis ja sellega seotud piiravad meetmed on avaldanud haavatavatele romadele ebaproportsionaalselt negatiivset mõju. Lääne-Balkani riikide 2019. aasta juulis Poznańis toimunud tippkohtumisel võtsid Lääne-Balkani riigijuhid kohustuse täita ühinemise ajaks konkreetsed romade integreerimise eesmärgid hariduse, tööhõive, tervishoiu, eluaseme, tsiviildokumentide ja romavastasuse kaotamise valdkonnas. Samuti peaksid piirkonna riikide valitsused tagama nõuetekohased vanglatingimused ja väärkohtlemise ennetamise kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega. Õigus, vabadus ja turvalisus Organiseeritud kuritegevus on Lääne-Balkani riikides ja Türgis endiselt väga suur probleem. Nendest riikidest ja nende riikide kaudu tegutsevad ikka veel rahvusvahelise haardega võimsad kriminaalsed võrgustikud ning nende kaudu toimivad olulised ebaseadusliku üle piiri toimetamise teed. Balkani tee on endiselt peamine koridor, mille kaudu tuuakse ELi heroiini ja ebaseaduslikke tulirelvi. Kõnealused riigid on selle nähtuse teatavate aspektidega tegelenud ning 2019. ja 2020. aastal teatati taas mitmest suuremast uimastisaadetiste kinnipidamisest ja konfiskeerimisest. Toimub järjest tihedam operatiivkoostöö, sealhulgas ELi ametitega, ja selle tulemused on kohapeal nähtavad. Paraku tehakse organiseeritud kuritegevuse juhtumite menetlemisel sageli liiga vähe lõplikke süüdimõistvaid kohtuotsuseid. Mõned riigid suudavad möödunud aastate kohta ette näidata vaid käputäie (kui üldse) süüdimõistmisi organiseeritud kuritegevuse või eraldiseisvates rahapesu asjades ning nendeni on sageli jõutud kokkuleppemenetluse tulemusel ja nende eest on mõistetud leebeid karistusi. Niivõrd kesised tulemused osutavad sellele, et kriminaalmenetlused ei ole tõhusad, mis omakorda annab tugevaid karistamatuse signaale ning suurendab kuritegevuse poliitikasse ja majandusse sisseimbumise ohtu. Riigid peavad kuritegelike rühmitustega jõulisemalt võitlema, tagama, et kuritegevuse ja poliitika vahelisi sidemeid ei sallita, ning suurendama oluliselt vara arestimist ja konfiskeerimist nii organiseeritud kuritegevuse kui ka korruptsiooni juhtumites.

Albaanias on tehtud tublisid edusamme võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu. Tihendatud on operatiivkoostööd, eriti ELi liikmesriikide ja asutustega. Põhja-Makedoonia on teinud mõningaid edusamme, sealhulgas asutanud kriminaaltulu jälitamise talituse kooskõlas ELi õigustikuga. Bosnias ja Hertsegoviinas ei ole edusamme tehtud. Ametiasutused ja kohtusüsteem ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, et tegeleda komisjoni arvamuses esitatud oluliste prioriteetide ja õigusriigi olukorda käsitleva eksperdiaruande („Priebe aruanne“) tulemustega. Kosovos on tehtud piiratud edusamme. Prokuratuuri ja kohtute saavutatud üldised tulemused on endiselt piiratud ja vara lõplikku konfiskeerimist on nagu ennegi vähe. Montenegros on tehtud mõningaid edusamme. Montenegro on teinud tublisid edusamme inimkaubandusevastases võitluses. Politsei suutlikkust ja professionaalsust on tugevdatud ning vara konfiskeerimise käimasolevaid menetlusi on üha rohkem. Serbias on tehtud piiratud edusamme. Kuritegelike võrgustike lammutamisel on edusammud piiratud, nagu ka tulemuste saavutamisel ennetavate uurimiste, süüdistuse esitamise ja süüdimõistvate otsuste osas. Türgis on tehtud piiratud edusamme. Tugevdada tuleb rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust reguleerivat õigusraamistikku. Lääne-Balkani riigid võtavad endiselt olulisi meetmeid terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastase võitluse õigus- ja institutsioonilise raamistiku ajakohastamiseks. Operatiivkoostööd ELi liikmesriikide ja ametitega on veelgi parandatud ja süvendatud. 2018. aastal võeti vastu ühine terrorismivastane tegevuskava ja kõik Lääne-Balkani partnerid allkirjastasid 2019. aastal komisjoniga sõlmitud vastavad kahepoolsed rakendussätted. Lääne-Balkani riigid peavad jätkama jõupingutusi vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ärahoidmiseks, sealhulgas vanglates, ja tegelema tagasipöörduvate välisvõitlejate küsimusega. Suurendada tuleb teabevahetust, internetipõhise seire ja reageerimise suutlikkust. Lääne-Balkani riigid peavad suurendama jõupingutusi vägivaldse äärmusluse levikule kaasa aitava rahapesu, terrorismi rahastamise ja põhjendamatu välismõju ning ebaseadusliku rahastamise vastu võitlemisel. Türgi peab läbi vaatama oma terrorismivastased õigusaktid. Kuigi Türgi seisab endiselt silmitsi terrorirühmituste ähvardustega, on Türgi jõupingutused terrorismi vastu võitlemisel toonud kaasa parema julgeolekukliima. Türgi on jätkanud jõupingutusi, et võidelda kodumaiste ja välismaiste terroristlike võitlejate rakukeste vastu. Jätkunud on koostöö ELi liikmesriikidega terroristidest välisvõitlejate avastamise ja repatrieerimise valdkonnas, mis on üks ühist huvi pakkuvaid olulisi valdkondi. Oma ohuhinnangus on Türgi seadnud esikohale võitluse Kurdistani Töölispartei (PKK) vastu, mis on jätkuvalt terroristlike organisatsioonide ELi nimekirjas, ja Güleni liikumise likvideerimise. Ehkki Türgil on seaduslik õigus terrorismi vastu võidelda, on tal ühtlasi vastutus tagada, et seda tehakse kooskõlas õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabadustega. Praegu see nii ei ole. Terrorismivastased meetmed peavad olema proportsionaalsed ja neid tuleb võtta kooskõlas õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabadustega. Lääne-Balkani riikides ja Türgis on üha enam levinud eelkõige kolmandate riikide osaliste elluviidav nn hübriidtegevus, sealhulgas desinformatsioon COVID-19 kohta. Sellised juhtumid paljastavad ühiskondade ja taristu haavatavuse küberrünnete, küberkuritegevuse ja hübriidohtude suhtes. Nagu on öeldud Zagrebi deklaratsioonis, tuleks tugevdada koostööd, et tõkestada desinformatsiooni ja muud hübriidset tegevust. Tihedamat koostööd on vaja vastupanuvõime suurendamise, küberturvalisuse ja strateegilise kommunikatsiooni valdkonnas. Pagulaskriisi ohjamine ja ebaseadusliku rände tõkestamine on olnud peamised probleemid ELi, Lääne-Balkani riikide ja eriti Türgi jaoks, kus vastu võetud pagulaskogukond on maailma suurim. Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändeteedel tehtav koostöö on jätkunud. Endiselt tekitab muret rändajate, saatjata alaealiste ebaseaduslikult üle piiri toimetamine ja inimkaubandus, mis mõjutab eriti naisi ja lapsi. Piirkonda läbivate rändajate arv kasvas 2019. aastal märkimisväärselt: Lääne-Balkani rändeteel avastati üle 15 000 ebaseadusliku saabuja ELi liikmesriikidesse. Seda on 159 % rohkem kui 2018. aastal. Ainuüksi Bosniasse ja Hertsegoviinasse saabus 2019. aastal ebaseaduslikult üle 29 000 pagulase ja rändaja. Kuigi praegune olukord ei ole võrreldav ebaseaduslike sisserändajate arvuga kriisi haripunktis (ainuüksi 2015. aastal oli neid 750 000), on partnerite suutlikkuse parandamiseks rände haldamisel vaja suuremat ELi toetust, mida koordineeritakse liikmesriikide ja ELi ametitega. Vabatahtliku tagasipöördumise ja päritoluriikidega tagasivõtmise valdkonnas tehtava koostöö tugevdamiseks on vaja lisatoetust. EL ja selle liikmesriigid peaksid jätkama piirkondliku teabevahetuse ergutamist ja toetamist. Hiljuti esitatud uues Euroopa rände- ja varjupaigaleppes rõhutatakse, et terviklikes partnerlustes peaks ränne olema keskne küsimus, mis põhineb ELi ja tema partnerriikide huvide hindamisel. Lääne-Balkani riigid vajavad kohandatud lähenemisviisi nii oma geograafilise asukoha kui ka tuleviku tõttu ELi lahutamatu osana: koordineerimine võib aidata tagada, et nad on tulevaste liikmesriikidena hästi valmis konstruktiivseks reageerimiseks ühistele probleemidele, arendades oma suutlikkust ja piirimenetlusi, et lähendada neid ELile, arvestades nende laienemisväljavaateid. Türgi osas märgitakse leppes Türgi pagulasrahastu panust ning seda, et ELi jätkuv ja pidev rahastamine mingil kujul on väga oluline. Lääne-Balkani riikides toetas EL varjupaiga, kaitse ja piirihalduse valdkonnas uute või tugevamate institutsioonide, seaduste ja menetluste loomist ning keeruka ja nõudliku ELi õigustiku ülevõtmist igas Lääne-Balkani partnerriigis. Ka peaksid Lääne-Balkani partnerid võtma vastutuse ja kohustused rände kõigis aspektides. Samuti on piirkonna viie riigiga viidud lõpule läbirääkimised staatust käsitlevate kokkulepete üle. Need võimaldavad lähetada ELi välispiiriga külgnevatesse piirkondadesse Euroopa piiri- ja rannikuvalve (Frontex) täitevvolitustega rühmad, kes abistavad riiklikke piirivalveasutusi. Piirihalduse ja piirikaitse tugevdamiseks on oluliseks prioriteediks kõigi Euroopa piiri- ja rannikuvalve staatust käsitlevate kokkulepete jõustumine ja tõhus rakendamine. Albaaniaga sõlmitud kokkulepe on juba jõustunud ja esimesed piirivalveametnikud on riiki lähetatud. Samuti jõustus 1. juulil kokkulepe Montenegroga. Partnerriigid peaksid astuma täiendavaid samme oma normide täielikuks ühtlustamiseks ELi viisapoliitikaga. EL ja Türgi on võtnud endale kohustuse rakendada 2016. aasta märtsi ELi-Türgi avaldust . Sellest ajast alates on Türgi täitnud peamist rolli rändevoogude tõhusa haldamise tagamisel Vahemere idaosa rändeteel. 2019. aastal suurenes ebaseaduslik ränne Türgist ELi, ehkki arvnäitajad jäävad endiselt oluliselt alla enne avaldust registreeritud näitajatele. See peegeldab osaliselt ka Türki suunduva ebaseadusliku rände suurenemist 2019. aastal võrreldes varasemate aastatega. 2020. aasta märtsi alguses julgustas Türgi siiski aktiivselt rändajaid ja pagulasi maismaateed pidi Kreeka kaudu Euroopasse minema. Kuigi EL tunnistas Türgi suurenenud rändekoormust ja riske tema territooriumil ning suuri jõupingutusi pagulaste vastuvõtmisel, lükkas ta kindlalt tagasi viisi, kuidas Türgi kasutab rändesurvet poliitilistel eesmärkidel. Hiljem märtsis korraldasid Türgi ametiasutused rändajate ja pagulaste transpordi Kreeka piiri alalt kaugemale ning sulgesid COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu piiri Kreeka ja Bulgaariaga, välja arvatud kaubaliiklusele. Sellel perioodil registreeriti ka Türgist Küprosele suundunud rändevoogude märkimisväärne suurenemine. Türgi on jätkanud oma tähelepanuväärseid jõupingutusi, võttes vastu 3,6 miljonit registreeritud Süüria pagulast ja ligikaudu 370 000 muude riikide pagulast. EL on riiki pagulaste abistamisel püsivalt toetanud. ELi Türgi pagulasrahastust eraldati 2019. aasta lõpus kogu 6 miljardi euro suurune tegevuseelarve, millest 5,1 miljardit euro kohta on sõlmitud lepingud ja millest omakorda on seni välja makstud 3,8 miljardit eurot. Väljamakseid tehakse endiselt lepingute sõlmimise ja projekti elluviimise edusammude järgi ning aruandeperioodil küündisid väljamaksed keskmiselt 60 miljoni euroni kuus. Siiani on alla kirjutatud üle 100 projekti ja suurimad projektid on kavas lõpule viia hiljemalt 2025. aasta keskpaigas. Rahastu abil tegeletakse endiselt Türgi pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade humanitaar- ja arenguvajadustega ning see annab käegakatsutavaid ja nähtavaid tulemusi . Rahastu kujutab endast juhtivat koordineerimismehhanismi, mis võimaldab võtta kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult kasutusele ELi abi. Lisaks Türgi pagulasrahastu raames juba kasutusele võetud 6 miljardile eurole tagas EL 2020. aasta juulis jätkuva abi kõige haavatavamatele pagulastele 485 miljoni euro suuruse paketi kaudu kahe ELi humanitaarabi juhtprojekti jätkamiseks kuni 2021. aasta lõpuni . Demokraatlike institutsioonide toimimine

Demokraatlike institutsioonide tugevdamine ja kaasavate demokraatlike protsesside tagamine on laienemisprotsessis osalevate riikide olulised prioriteedid. Parlamentide nõuetekohane toimimine, sealhulgas täitevvõimu ja tõhusa õigusloome järelevalve, on ELiga ühinemise peamine tingimus. Lääne-Balkani riikide demokraatlikud süsteemid ei toimi ikka veel nõuetekohaselt tugeva poliitilise polariseerumise, opositsiooni demokraatliku kontrollifunktsiooni täitmise piiratud võimaluste ning opositsioonipoolse valimiste ja parlamendi töö boikoteerimise tõttu. Vabad ja ausad valimised on riigi demokraatliku juhtimise jaoks keskse tähtsusega. Valimisvaatlusmissioonide soovitused tuleb nõuetekohaselt rakendada ja struktuuriliste puudustega on vaja tegeleda. Albaanias jõudsid erakonnad valimisreformi suhtes kokkuleppele, mis peaks andma Albaaniale OSCE/ODIHRi soovitustel põhineva valimisprotsessi, mis vastab rangematele aususe ja läbipaistvuse standarditele. Valimised riigis said kannatada opositsioonirühmituste boikoti tõttu. Bosnias ja Hertsegoviinas peaksid 2020. aasta juulis vastu võetud muudatused võimaldama korraldada Mostaris detsembris esimest korda pärast 2008. aastat kohalikud valimised. Poliitilised juhid on jõudnud kokkuleppele ka edasises valimisreformis. Kosovos olid 2019. aasta oktoobris toimunud parlamendivalimised enamasti konkurentsipõhised, kuid tõid esile ka selle, kui oluline on parandada korduvad puudused kooskõlas ELi valimisvaatlusmissiooni soovitustega. Põhja-Makedoonias ja Serbias lükati algselt 2020. aasta aprilliks kavandatud valimised edasi COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu. Parlamendivalimised toimusid Serbias 21. juunil, Põhja-Makedoonias 15. juulil ja Montenegros 30. augustil. OSCE/ODIHR hindas, et Põhja-Makedoonia 2020. aasta juuli valimised olid pandeemiast hoolimata hästi korraldatud. Mõni nende varasem soovitus täideti, kuid õiguslikku stabiilsust kahjustasid valimisseadustiku olulised muudatused ja hilisemad eriolukorra ajal vastu võetud ajutised määrused. Montenegros valitsesid valimiste eel poliitiliste osalejate seas suured pinged ja usaldamatus. Ajutine parlamendikomisjon ei suutnud kvoorumi puudumise tõttu oma tööd lõpule viia ja seetõttu toimusid 30. augusti 2020. aasta üldvalimised enamjaolt muutmata valimisraamistiku kohaselt. Ükski erakond valimisi ei boikoteerinud. OSCE/ODIHRi esialgse hinnangu kohaselt olid valimised Montenegros konkurentsipõhised ja toimusid keskkonnas, mis oli kiriku ja rahvusliku identiteedi küsimuses väga polariseerunud. Kampaania oli hoolimata sagedasest vastasseisu õhkkonnast rahulik. Võistlejad said oma sõnumeid edastada, kuid võimuparteil oli põhjendamatu eelis ametisoleku ja riigi ressursside väärkasutamise ning domineeriva meediakajastuse kaudu. Hoolimata Euroopa Parlamendi juhitud erakondadevahelisest dialoogist valitseva enamuse ning mõne parlamenti kuuluva ja parlamendivälise opositsioonerakonna vahel 2019. aastal, jätkas mitu Serbia opositsioonierakonda parlamendi boikoteerimist. Ka 2020. aasta juunis boikoteeris mitu opositsioonierakonda parlamendivalimisi. Serbia uut parlamenti iseloomustab valitsuskoalitsiooni ülekaalukas enamus ja tegutsemisvõimelise opositsioonierakonna puudumine. Nagu teatasid Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) rahvusvahelised vaatlejad, siis kuigi Serbias 21. juunil toimunud parlamendivalimiste kandidaadid said kampaaniat teha ja põhivabadusi austati, piiras valijate valikut valitsuspartei valdav eelisseisund ja valitsuse poliitika propageerimine enamikus suuremates meediaväljaannetes. Mitu opositsiooniparteid boikoteeris valimisi. Norme, mis käsitlevad erakondade rahastamist nii avaliku kui ka erasektori vahenditest, tuleb veelgi reformida. Serbias võttis valitsus vastu otsused, mille eesmärk oli reguleerida riigi ressursside kasutamist valimistel. Puudused erakondi ja nende rahastamist reguleerivas õigusraamistikus püsivad Montenegros ka pärast uute õigusaktide vastuvõtmist 2019. aasta detsembris ja nende hilisemaid muudatusi 2020. aasta aprillis. Kogu piirkonnas on endiselt vaja suuri jõupingutusi, et muuta erakondade ja valimiskampaaniate rahastamine läbipaistvamaks ja suurendada nendega seotud aruandekohustust. Türgis on presidentaalse valitsemissüsteemi raames jätkatud võimu ülemäärast tsentraliseerimist presidendi kätte, tagamata tõhusat kontrolli- ja tasakaalustusmehhanismi. Parlamendi seadusandlikku ja järelevalveülesannet on endiselt märkimisväärselt piiratud. Endiselt peetakse kinni mitmeid Kurdi Rahvademokraatliku Partei (HDP) meelseid parlamendiopositsiooni liikmeid. Kolmelt parlamendiliikmelt võeti 2020. aasta juunis parlamendiliikme staatus. 2019. aasta märtsis toimunud kohalikud valimised ja 2019. aasta juunis uuesti korraldatud Istanbuli linnapea valimised kannatasid meedia mitmekesisuse puudumise tõttu ega pakkunud kõigile erakondadele ja kandidaatidele objektiivselt õiglasi tingimusi. Türgi peab edenema avarama valimiskeskkonna loomisel ja kaitsma valimisprotsessi terviklikkust. Valitud linnapeade sundvallandamine riigi kagupiirkonnas ja nende asendamine valitsuse määratud usaldusisikutega ning kohalike esindajate arreteerimised on jätkunud ja valmistavad endiselt suurt muret, kuna need kahjustavad kohalikku demokraatiat. Valitsused peavad tagama, et opositsioonil on võimalik oma demokraatliku kontrollifunktsiooni nõuetekohaselt täita. Samal ajal peab opositsioon osalema demokraatlikes protsessides. Lühendatud parlamendimenetluste ülemäärane kasutamine takistab opositsioonil selle rolli täitmist ning mõjutab kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, mis iseloomustab hästitoimivat demokraatiat. Riigiti oli kiirmenetluste kasutamine erinev, kuid üldiselt on see siiski ülemäärane ja kuritarvitustele avatud. Isegi COVID-19 kriisi ajal võetud erakorraliste meetmete kontekstis peaks parlamentidel olema endiselt täitevvõimu kontrollimise volitused ning neil peaks olema roll eriolukorra järelevalves, sealhulgas otsustamisel, kas eriolukorda tuleks pikendada. Parlamendi laialisaatmine või parlamendi töö peatamine võib seda õigust negatiivselt mõjutada. Albaanias on valitsus välja andnud mitu dekreeti, millega pikendatakse pärast 2019. aasta novembris toimunud maavärinat kehtestatud eriolukorda 2020. aasta juunini. Parlamendikomisjonid on jätkanud oma tegevust kaugtöö kaudu, kuid iganädalaste täiskogu istungjärkutega alustati uuesti 16. aprillil. Parlament võttis vastu karistusseadustiku muudatused, mis käsitlevad nakkushaiguste levitamist. Kõik kohtumenetlused, välja arvatud kiireloomulised, peatati. Kohtuistungitega alustati uuesti mai lõpus. Bosnias ja Hertsegoviinas ei pidanud riigi tasandi parlament istungeid alates 2020. aasta märtsi keskpaigast kuni mai keskpaigani. Serblaste Vabariigi parlament kehtestas 3. aprillist 20. maini eriolukorra, millega anti vabariigi presidendile täielik seadusandlik võim; föderatiivne vabariik võttis kasutusele parlamendi veebiistungid. Kosovo valitsus kuulutas 2020. aasta märtsis välja rahvatervisealase hädaolukorra. Kodanike kaitseks kehtestati meetmed, sealhulgas mittehädavajaliku liikumise ajutised piirangud, piirkondade karantiini panemine, kogunemiskeelud, suurema osa lennuliikluse peatamine ja piiride sulgemine. Samuti on võetud meetmeid otseste vajaduste rahuldamiseks ja kriisi sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks. Rahvasaadikute Kogu jätkas kriisi ajal oma tegevust. Montenegros eriolukorda välja ei kuulutatud. Ametiasutused võtsid meetmeid pandeemia vastu võitlemiseks, kodanike kaitsmiseks ja kriisi sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks, piirates kogunemisvabadust ja kodanike liikumisvabadust. Parlamendi seadusandlik protsess peatati peaaegu 50 päevaks ja parlamendi roll järelevalves valitsuse tegevuse üle pandeemia tõkestamisel oli piiratud. Ametiasutused peaksid tagama tervisekaitse ning isikuandmete konfidentsiaalsuse austamise ja kodanike eraelu puutumatuse õige tasakaalu. Põhja-Makedoonia president kuulutas märtsis välja eriolukorra, mida pikendati mitu korda lõpuks kuni 2020. aasta juunini. Poliitilised juhid otsustasid konsensuse alusel lükata erakorralised valimised, mis olid esialgu kavandatud 12. aprillile, edasi 15. juulile 2020. Sellel perioodil parlament kokku ei tulnud ja tehniline valitsus andis peamise opositsioonierakonna osalemisel välja dekreete. Ametiasutused on võtnud kodanike kaitsmiseks enneolematuid meetmeid, näiteks mittehädavajaliku liikumise ja kogunemiste piiramine, eneseisolatsiooni kehtestamine, lennuliikluse peatamine ja piiride sulgemine. Samuti on võetud meetmeid otseste vajaduste rahuldamiseks ja kriisi sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks. Eriolukord kuulutati Serbias välja 15. märtsil ja seda kinnitasid oma allkirjaga president, peaminister ja parlamendi spiiker. Parlament kogunes uuesti alles veidi rohkem kui kuue nädala pärast, kiitis 28.–29. aprillil eriolukorra heaks ning tühistas selle nädal aega hiljem. Algselt aprilliks kavandatud parlamendi-, provintsi- ja kohalikud valimised lükati edasi. Ametiasutused on võtnud ulatuslikke ajutisi meetmeid, sealhulgas karmid liikumiskeelud, koolide ja ülikoolide sulgemine, avalike kogunemiste keelustamine, suurema osa lennuliikluse peatamine ja piiride sulgemine.

Türgi parlament võttis häälteenamusega vastu vastuoluliste õigusaktide paketi. Muude meetmete eesmärk oli vähendada vanglate ülerahvastatust ja näha ette umbes 90 000 vangi tingimisi vabastamine. Sellest vabastamisest jäeti aga välja need, kes olid eeluurimisvangistuses väidetavalt terrorismiga seotud õigusrikkumiste eest, sealhulgas advokaadid, ajakirjanikud, poliitikud ja inimõiguste kaitsjad. Parlament otsustas teha pandeemia tõttu kümnepäevase vaheaja, millele järgnes tavapärane ühekuuline vaheaeg ramadaani ajal. Avaliku halduse reform Avaliku halduse reform on tähtis, et parandada valitsemist kõikidel tasanditel. See hõlmab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust, riigi usaldusväärset finantsjuhtimist ja professionaalsemaid haldusasutusi. Albaanial, Põhja-Makedoonial, Montenegrol, Serbial on riigihalduse reformi valdkonnas mõõdukas valmidus, piirkonnas on tehtud üldisi edusamme. Siiski ei ole olnud edasiliikumist Serbias, kuna kõrgema astme juhtide ametikohtade arvu ei ole märkimisväärselt vähendatud. Kosovol on olemas mõningane valmidus, samas kui Bosnia ja Hertsegoviina on algusjärgus. Türgil on olnud tagasilangusi nii poliitika väljatöötamise, haldusasutuste aruandekohustuse kui ka inimressursside juhtimise valdkonnas, mis on avaldanud negatiivset mõju tema üldisele valmisolekule. Teataval määral on parandatud poliitika kavandamist, aga selleks, et tagada keskvalitsuste tugev kontroll kvaliteedi üle, on tarvis jõupingutusi jätkata. Montenegro on tugevdanud ja ratsionaliseerinud poliitika kavandamist ning vähendanud strateegiliste dokumentide arvu. Poliitika, õigusaktid ja riiklikud investeeringud valmistatakse endiselt sageli ette ilma nende mõju hindamata. Enamikus riikides on tarvis tagada avaliku teenistuse juhtkonna vastutus ja professionaalsus ning pärssida liigset politiseerimist. Läbipaistvad ja tulemuspõhised värbamis-, edutamis-, ametiredelil allapoole toomise ja vallandamise menetlused tuleb integreerida õigusraamistikku ja rakendada neid järjepidevalt avalikus teenistuses. Riigihalduse struktuur peaks tagama toimivad vastutusliinid. Enamik riike on teinud jõupingutusi, et parandada kodanikele ja ettevõtjatele pakutavaid teenuseid, eriti e-teenuseid. Avaliku halduse reformide elluviimiseks on vaja tõhusamat institutsioonidevahelist koordineerimist. Riigi normide ELi normidega vastavusse viimisel ja edaspidi ka ELi normide kohaldamisel tuleb arvesse võtta piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rolli. Tuleb tagada sobiv tasakaal keskvalitsuse, piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse vajaduste vahel. Türgi ametiasutuste otsused ja meetmed omavalitsuste vastu, mille linnapead on opositsioonierakondadest, on endiselt väga muret tekitavad, eriti kui need näivad olevat poliitiliselt motiveeritud. Parandada tuleb ELi õigustiku elluviimisega tegelevate asutuste haldussuutlikkust ja kutsestandardeid ning kaitsta reguleerivate ametite sõltumatust. Endiselt on väga oluline suurendada läbipaistvust ja vastutust. Selleks tuleb eelkõige tagada riigihankesüsteemi ja riigi rahanduse juhtimise tulemuslik, tõhus ja läbipaistev toimimine. Ehkki Serbia on viinud märkimisväärse osa oma riigihankeid käsitlevatest õigusaktidest ELi õigustikuga vastavusse, lubatakse 2020. aasta veebruaris vastu võetud lineaarse taristu erimenetluse seadusega Serbia jaoks „erilise tähtsusega“ taristuprojektid riigihankenormide kohaldamisest vabastada, ning võimaldatakse seega ELi normidest ja standarditest mööda hiilida. Montenegros kuulutas valitsus 2019. aasta oktoobris välja kõrgetasemelise hanke Montenegro lennujaamade käitamise kontsessioonilepingu sõlmimiseks. Selle protsessiga testitakse valitsuse otsustavus järgida ELi ausate ja läbipaistvate riigihangete standardeid. Türgis on selles valdkonnas ELi õigustikuga vastavusse viimisel suuri puudujääke, kuna riigihankenormide ulatust vähendavad oluliselt mitmesugused erandid, samuti diskrimineerivad siseriiklikud hinnaeelised ja tasaarvestamise tavad. COVID-19 pandeemia ajal tekkinud pettuseohu leevendamiseks on eriti oluline säilitada kontrolljälg. Kogu COVID-19-ga seotud hanketeabe postitamine valitsuse portaalidesse aitab suurendada läbipaistvust ja usaldust. Hädavajalik on riiklike juhtimissüsteemide reform, et suurendada juhtkonna vastutust, edendada usaldusväärset finantsjuhtimist ja tõhustada riiklike vahendite välisauditit. Põhja-Makedoonias on tehtud teatavaid edusamme avaliku sektori sisefinantskontrolli uue riikliku poliitikadokumendi ja riikliku pettusevastase strateegia rakendamisel, kuid sisekontrolli tuleb veel parandada ja välisauditi soovituste alusel tuleb tõhusaid järelmeetmeid alles võtta ning finantskontrollid ei ole ikka veel tõhusad. Montenegros on vaja täiendavaid jõupingutusi juhtkonna vastutuse käsitlemiseks ning sisekontrolli ja siseauditi tugevdamiseks kõigil tasanditel. Kriisi ajal peaksid ametiasutused kasutama erinevaid kontrolle, tagamaks, et eelarveotsused täidetakse nii, nagu need on heaks kiidetud, ning ressursse kasutatakse kavakohaselt, et vältida raiskamist, pettust ja väärjuhtimist. Tagada oleks vaja nende meetmete läbipaistvus ja valitsuse tegevusega seotud aruandekohustuse tagamisse tuleks kaasata välised järelevalveorganid. Pettusevastases võitluses tuleks teha täiendavaid jõupingutusi ja partnerriike julgustatakse jätkama koostöö tugevdamist selles valdkonnas ning kasutama pettuseriskide vähendamiseks Euroopa Pettustevastase Ameti toetust. Majandus ELiga ühinemine eeldab toimiva turumajanduse olemasolu ja suutlikkust tulla toime konkurentsisurve ja turujõududega liidus. Majanduse juhtimine on muutunud laienemisprotsessis viimastel aastatel veelgi kesksemaks küsimuseks. Komisjonipoolset järelevalvet selles valdkonnas tehakse majandusreformide programmi ning laienemispaketis ühinemise majanduslike kriteeriumide täitmise hindamise kaudu. Aruandeperioodil on Albaania, Montenegro ja Serbia teinud mõningaid edusamme nii toimiva turumajanduse olemasolu kui ka konkurentsijõududega toimetuleku mõttes. Türgis ei ole edusamme tehtud, samas kui Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo ja Põhja-Makedoonia on teinud toimiva turumajanduse osas piiratud edusamme. Põhja-Makedoonia on teinud mõningaid edusamme ka konkurentsijõududega toimetuleku valdkonnas, samas kui Türgi ei ole edusamme teinud ning Bosnia ja Hertsegoviina ja Kosovo on teinud selles valdkonnas piiratud edusamme. Ainult Türgis on toimiv turumajandus, hoolimata sellega seotud tõsistest probleemidest, ning tal on konkurentsisurvega toimetulekuks hea valmidus. Lääne-Balkani riikidel on olemas oluline kasutamata majanduspotentsiaal ning märkimisväärne suurema piirkonnasisese majanduskoostöö ja kaubavahetuse võimalus. Ligi 18 miljoni elanikuga piirkond on oluline turg ELi kaupade jaoks. Enne COVID-19 pandeemiat oli piirkonna keskmine kasvumäär ELi keskmisest kõrgem, kuid siiski mitte piisav, et toetada tegelikku lähenemist ELi sissetulekutasemele. COVID-19 pandeemia on toonud kaasa suured vapustused nõudluse ja pakkumise poolel koos väheneva toodangu ja kasvava tööpuudusega. Majanduslanguse kestus ja raskusaste on riigiti erinev, olenevalt majandusstruktuuridest ning ülemaailmsete tarneahelate, turismi ja rahaülekannete olulisusest või mõnel juhul ka toorme ekspordist. Partnerid selles piirkonnas on võtnud viivitamata ja korduvalt fiskaalmeetmeid kriiside mõju leevendamiseks, mis on tekitanud paratamatult valitsemissektori suurema riigivõla ja puudujäägi. Põhiülesanne on tagada sihipärane, tõhus ja läbipaistev kriisidele reageerimine, kindlustades samal ajal eelarve jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis. COVID-19 pandeemia on toonud esiplaanile turuintegratsiooni kõrge taseme ja vastastikuse sõltuvuse nii ELi ja Lääne-Balkani riikide kui ka viimaste endi vahel. Lääne-Balkani piirkond osaleb õigusnormide ELiga lähendamise protsessis. See ühtlustamine võimaldab süvendada piirkondlikku majandusruumi (REA), muutes selle ELi normidel ja standarditel põhinevaks ühiseks piirkondlikuks turuks. Mõlemad suundumused tugevdavad teineteist ja muudavad regiooni atraktiivseks investeerimispiirkonnaks. Lääne-Balkani riikidel on siiski endiselt suuri probleeme, mis ei võimalda neil oma majanduslikku potentsiaali täielikult ära kasutada ega kaotada lõhet ELiga lähenemisel. Ehkki viimastel aastatel on majanduskasv, uute töökohtade loomine ja sissetuleku suurenemine mõnevõrra kiirenenud, ei ole need riigid oma majandusstruktuuride reformimise ja konkurentsivõime parandamisega veel järje peale jõudnud. Nende majanduskeskkonda iseloomustab endiselt kõrge töötuse määr, eriti noorte seas, oskuste ja nõudluse mittevastavus, visalt püsiv mitteametlik majandus, ajude äravool, naiste vähene osalemine tööturul ning vähene innovatsioon. Oluline on parandada piirkonna haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja asjakohasust ning tugevdada tööandjate ja haridusasutuste vahelisi sidemeid. Investeerimiskliima on jäänud suuresti muutumatuks. Seda iseloomustavad õigusriigi põhimõtte vähene järgimine, riigiabinormide täitmise ebapiisav tagamine, sügavalt juurdunud varimajandus, ettevõtjate kehv juurdepääs rahastamisele ning nõrk piirkondlik integratsioon ja ühendatus. Riigi sekkumine majandusse jätkub. Taristut on hädasti tarvis ajakohastada ning investeeringud tuleks suunata konkreetsetesse projektidesse ja need peaksid vastama ELiga kokku lepitud prioriteetidele. Suuremad investeerimisotsused peaksid olema läbipaistvad ja hästi läbi mõeldud, nagu seda on otsused Lääne-Balkani investeerimisraamistiku kaudu rahastatavate ühenduvusprojektide kohta. Kaupade (ennekõike esmatähtsate toiduainete ja meditsiinivarustuse) takistamatu liikumise tagamine on olnud kogu COVID-19 kriisi ajal tähelepanu keskpunktis. Selleks rajasid EL ja Lääne-Balkani riigid olulistesse piiripunktidesse rohelised koridorid, sama tegid hästi kooskõlastatult ja kiiresti Lääne-Balkani riigid piirkonnasiseses kaubanduses. EL on endiselt Lääne-Balkani riikide suurim kaubanduspartner. Tema osakaal kogu kaubavahetuses oli 2019. aastal 69,4 % (82,9 % koguekspordist ja 61,8 % koguimpordist). Alates 2009. aastast on kaubandus kasvanud 129,6 %. ELi ettevõtted on piirkonnas suurimad investorid, kellelt pärineb 73 % välismaistest otseinvesteeringutest, ning seega on nad majanduskasvu suurendamise ja töökohtade loomise peamised välised edendajad. Väga tähtis on tugevdada piirkonna vastupanuvõimet, et tagada igasuguse välismaistest allikatest rahastatava majandustegevuse sidusus ELi väärtuste, normide ja standarditega, eelkõige sellistes olulistes valdkondades nagu õigusriik, riigihanked, keskkond, energeetika, taristu ja konkurents. Kolmandate riikide suurenevas äri- ja investeerimistegevuses Lääne-Balkani riikides jäetakse sageli tähelepanuta sotsiaal-majanduslik ja rahaline jätkusuutlikkus ning ELi riigihankenormid ning see võib kaasa tuua suure võlakoormuse, konkurentsivõimetute ettevõtete väljatõrjumise ELi turult, riigi ressursside mitteoptimaalse kasutamise ning strateegiliste varade ja ressursside üle kontrolli käest andmise. Samaaegselt käesoleva teatisega vastu võetud piirkonna majandus- ja investeerimiskava täidab olulist rolli eespool kirjeldatud probleemide lahendamisel ning vastastikku kasuliku kestliku majanduskasvu ja investeeringute edendamisel. Türgis püsib tõsine mure riigi turumajanduse toimimise pärast. Majanduslangus ja sisenõudluse kiire vähenemine tõid kaasa jooksevkonto puudujäägi vähenemise ja selle pööramise ülejääki, kuid Türgi välisfinantseerimise vajadus on endiselt suur, mis seab majanduse sõltuvusse investorite meeleoludest ja tekitab sanktsioonide ohu. Inflatsioon on küll väga kõrgest tasemest allapoole liikunud, kuid on püsinud tunduvalt üle eesmärgi. 2019. aasta teisel poolel majandus elavnes, sellele aitasid kaasa ekspansiivne avaliku sektori poliitika ja netoekspordi tugev panus. Arvestades nõrka tööturgu, vajadust parandada ettevõtete bilanssi ja tegeleda püsiva geopoliitilise ebakindluse probleemiga, on see taastumine endiselt habras. Mitteametlik sektor on Türgis endist viisi suur. Riigi sekkumine hinnakujundusmehhanismidesse on jätkunud ning endiselt puuduvad riigiabi rakendamiseeskirjad, täitmise tagamine ja läbipaistvus, samas kui institutsiooniline ülesehitus on mittetäielik. Türgi majanduse juhtimine on veelgi halvenenud, kuna korduv poliitiline surve kahjustab sõltumatute institutsioonide usaldusväärsust ja toimimist. Türgi peab tagasilanguse suundumuse turureformide abil ümber pöörama. Türgi on nii kaubandus- kui ka investeerimissidemete poolest ELi turuga endiselt hästi integreeritud, kuid ELi suhteline osakaal Türgi väliskaubanduses on veelgi vähenenud (ELi osakaal Türgi ekspordis langes 50 %lt 2018. aastal 48,5 %ni 2019. aastal ja import vähenes 36,25 %lt 34,2 %ni), samas kui ELi-Türgi tolliliidust tulenevate kohustuste Türgi-poolsete rikkumiste nimekiri aina pikeneb. Hariduses on endiselt suuri probleeme kvaliteedi ja juurdepääsuga. Naistel on raskusi juurdepääsul kvaliteetsele haridusele ja tööturule. III.SUUTLIKKUS VÕTTA LIIKMESUSEGA SEOTUD KOHUSTUSI

Lääne-Balkani riigid on mitmes valdkonnas jätkanud, ehkki erinevas tempos, oma õigusaktide vastavusse viimist ELi nõuetega. Enamikul Lääne-Balkani riikidel on paljudes siseturu valdkondades juba olemas mõõdukas valmidus; see puudutab kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumist, konkurentsipoliitikat, finantsteenuseid ning tarbija- ja tervisekaitset. Montenegrol ja Serbial on hea valmidus äriühinguõiguse ja intellektuaalomandi õiguse valdkonnas. Serbia on teinud edusamme asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse, äriühinguõiguse, intellektuaalomandi õiguse, konkurentsipoliitika ja finantsteenuste valdkonnas. Samuti on enamikul Lääne-Balkani riikidel mõõdukas valmidus konkurentsivõime ja kaasava majanduskasvuga seotud valdkondades, nimelt järgmistes: infoühiskond ja meedia, maksundus, majandus- ja rahapoliitika, ettevõtlus- ja tööstuspoliitika. Albaanial, Montenegrol, Põhja-Makedoonial ja Serbial on mõõdukas valmidus infoühiskonna ja audiovisuaalmeedia valdkonnas, sealhulgas on tehtud edusamme digitaalse tegevuskava strateegiate ja e-valitsuse teenuste alal. Kosovol on nendes valdkondades mõningane valmidus, samas kui Bosnia ja Hertsegoviina on ettevalmistuste algusjärgus. Montenegro on teinud suuri edusamme maksunduse ning teaduse ja teadusuuringute valdkonnas. Montenegrol ja Serbial on hea valmidus teaduse ja teadusuuringute ning hariduse ja kultuuri valdkonnas. Tolliliidu valdkonnas on Põhja-Makedoonia hästi edenenud ja Serbial on hea valmidus, samas kui Albaania, Kosovo ja Montenegro valmidus on mõõdukas. Bosnial ja Hertsegoviinal on mõningane valmidus. Üldiselt tuleb aga jätkata sotsiaal-majanduslikke reforme, et aidata tegeleda olemasolevate puudustega, vähese konkurentsivõime, suure tööpuuduse ja ka COVID-19 pandeemia mõjuga. Rohepööre ja kestlik ühenduvus on piirkonna majandusliku integratsiooni ja Euroopa Liiduga integreerumise võti, millega hõlbustatakse piiriülest kaubandust piirkonnas ning luuakse tegelikku kasu ettevõtjatele ja kodanikele. Transpordipoliitika valdkonnas on Serbial ja osaliselt Montenegrol hea valmidus. Põhja-Makedoonia on teinud suuri edusamme energeetika valdkonnas ja tal on hea valmidus üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, kus Montenegrol ja Serbial on mõõdukas valmidus. Albaanial, Põhja-Makedoonial, Montenegrol ja Serbial on keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas mõningane valmidus, Kosovo on ettevalmistuste algujärgus ning Bosnia ja Hertsegoviina on ettevalmistuste algusjärgus / tal on mõningane valmidus. Kõik riigid peavad selles valdkonnas oma jõupingutusi märkimisväärselt suurendama. Mis puudutab ressursse, põllumajandust ja ühtekuuluvust, on Põhja-Makedoonial ja Montenegrol põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas mõõdukas valmidus, samas kui Albaanial, Kosovol ja Serbial on mõningane valmidus ning Bosnia ja Hertsegoviina on alles ettevalmistuste algusjärgus. Põhja-Makedoonia ja Montenegro on teinud suuri edusamme ka toiduohutuse ning veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika valdkonnas. Lisaks on pooled võtnud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) raames vastu otsuse puu- ja köögiviljakaubanduse hõlbustamiseks. Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimise valdkonnas on Lääne-Balkani riikidel mõõdukas valmidus, välja arvatud Bosnia ja Hertsegoviina, kes on algusjärgus. Samuti peavad laienemisprotsessis osalevad riigid kiirendama ELi ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale (ÜVJP) vastavuse saavutamist ja seda säilitama, sealhulgas piiravate meetmetega. Lääne-Balkani riikide hulgas on Albaania ja Montenegro jätkanud täielikku kooskõlastamist kõigi ÜVJP seisukohtadega (liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldused ELi nimel ja nõukogu otsused piiravate meetmete kohta). Serbia on arendanud edasi tihedaid suhteid ja strateegilist partnerlust paljude maailma riikidega, sealhulgas Venemaa, Hiina ja USAga. Serbia koostöö Hiinaga tihenes COVID-19 kriisi ajal ning seda iseloomustasid kõrgete ametnike Hiina-meelsed ja ELi suhtes skeptilised sõnavõtud. Türgi välispoliitika on olnud üha suuremas vastuolus ELi prioriteetidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames, eelkõige Türgi sõjaliste operatsioonide tõttu Kirde-Süürias ja kahe vastastikuse mõistmise memorandumi tõttu, mille Türgi allkirjastas Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusega, millest üks käsitleb julgeolekukoostööd, mis tõi kaasa Türgi suurema toetuse rahvusliku kokkuleppe valitsusele, ja teine merealade jurisdiktsioonide piiritlemist, milles ignoreeritakse Kreeka saarte suveräänseid õigusi. Türgi on jätkanud õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustikuga, ehkki väga aeglases tempos ja killustatult, mis näitab, et puudub vastavusse viimise üldstrateegia. Tagasiminekut on endiselt ette tulnud konkurentsi valdkonna paljudes olulistes aspektides ning infoühiskonna ja meedia, majandus- ja rahapoliitika, tolliliidu, välissuhete ning välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas. Türgi on teinud suuri edusamme seoses äriühinguõiguse, üleeuroopaliste võrkudega ning teadus- ja uurimistegevuses ning on saavutanud hea valmiduse kaupade vaba liikumise, intellektuaalomandi õiguse, finantsteenuste, ettevõtlus- ja tööstuspoliitika, tarbija- ja tervisekaitse, tolliliidu ja finantskontrolli valdkonnas. IV.PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ JA HEANAABERLIKUD SUHTED Heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on stabiliseerimis- ja assotsieerimis- ning laienemisprotsessi olulised elemendid. Jätkatud on korrapäraseid valitsustevahelisi kontakte ning tehnilist dialoogi ja koostööd nii kahepoolsel kui ka piirkondlikul tasandil, Kaasavad piirkondlikud organisatsioonid – piirkondlik koostöönõukogu, transpordiühendus ja CEFTA – on täitnud piirkonna meetmete rakendamisel olulist rolli kogu COVID-19 kriisi ajal. Nad on teinud tõhusat kooskõlastustööd kõigi Lääne-Balkani partneritega, omavahel ja komisjoniga. Piirkondlik koostöö on olnud endiselt tulemuslik. Ühendatust käsitlev tegevuskava on aidanud kaasa transpordi- ja energiavõrkude arendamisele. Piirkondlikest kokkulepetest ja lubadustest tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb siiski veel kõvasti pingutada. Muu hulgas tuleb rakendada 2015. aastal kokku lepitud ühenduvusreformi meetmed. Piirkonna riigid peavad võtma täieliku vastutuse. Kõik Lääne-Balkani partnerid peavad saama täies ulatuses ja kaasavalt osaleda piirkondliku koostöö algatustes ja üritustel. Programmi „Erasmus+“ raames on jätkatud kultuuridevahelise dialoogi edendamist noorte hulgas. Nii Lääne-Balkani riikide tippkohtumine Poznańis 2019. aastal kui ka ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumine 2020. aasta mais Zagrebis olid piirkonna juhtide jaoks võimalus leppida kokku ambitsioonika rohe- ja digipöörde jätkamises ning arendada edasi ühendatust kõigis selle mõõtmetes: transport, energeetika, digivaldkond ja inimestevahelised suhted. Riigijuhid nõudsid piirkonna jaoks rohelist tegevuskava, mis tooks otsest kasu sealsete riikide elanike tervisele ja heaolule, muudaks piirkonna ka investorite ja turistide jaoks ligitõmbavamaks ning vallandaks keskkonnasäästliku majanduskasvu ja ringmajanduse märkimisväärse potentsiaali. Kõnealune roheline tegevuskava kaasneb piirkonna majandus- ja investeerimiskavaga. Lääne-Balkani riikide elatustaseme tõstmiseks on väga oluline tugevdada piirkondlikku integratsiooni. Piirkondliku majandusruumi loomine tugevdab konkurentsi ning võimaldab saavutada mastaabisäästu ja suurendada tootlikkust. Piirkondlik turg rajab teed piirkonnasisesele kaubavahetusele ja muudab Lääne-Balkani riigid ligitõmbavamaks investeerimissihtkohaks. Turu integreerimine aitab arendada uusi väärtusahelaid ja suurendab piirkonna huvipakkuvust välismaiste otseinvesteeringute tegemiseks. Suurem ühendatus transpordis ja energeetikas kiirendab integreerumist üleeuroopalistesse võrkudesse. Transpordiühendus toetab ja tugevdab ühendatust käsitleva tegevuskava rakendamist. Kiire ja turvaline digitaalne ühenduvus on Lääne-Balkani riikides turgu ja investeeringuid soosiva keskkonna loomiseks vajalike reformide oluline element. Piirkondliku majandusruumi raames 2019. aasta aprillis allkirjastatud uus piirkondlik rändlusleping on toonud kaasa rändlustasude järkjärgulise vähendamise alates 2019. aasta juulist ning viib rändlustasude kaotamiseni alates 2021. aasta juulist. Leping rajab ühtlasi teed sellise tegevuskava ettevalmistamisele, millega vähendatakse rändlustasusid Lääne-Balkani riikide ja ELi vahel. Nii on ette nähtud Lääne-Balkani riikide digitaalarengu tegevuskavas. Kaubavahetuses hõlmab kauaoodatud CEFTA otsuste vastuvõtmine teenustekaubanduse liberaliseerimist käsitleva lisaprotokolli nr 6 vastuvõtmist, volitatud ettevõtjate programmide vastastikust tunnustamist ning puu- ja köögiviljakaubanduse hõlbustamist käsitleva lepingu vastuvõtmist.

2019. aasta juulis Poznańis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kiideti heaks deklaratsioon kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Deklaratsiooniga sätestatakse kõrghariduse kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud õppeperioodide automaatse tunnustamise mudel ning see on oluline osa piirkondliku majandusintegratsiooni tugevdamise nimel tehtavatest jõupingutustest. Kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise valdkonnas on vaja teha rohkem jõupingutusi, et luua integreeritum tööturg ja pakkuda piirkonna noortele hädavajalikke võimalusi. Endiselt on väga oluline saada üle minevikupärandist ja lahendada 1990. aastate konfliktidest tulenevad vaidlused. Veel vajavad lahendamist olulised lahendamata kahepoolsed probleemid, sealhulgas piiriküsimused ja sõjakuritegude ohvritele õigluse tagamine, ikka veel kadunud isikute tuvastamine ja mineviku hirmutegudest täpse loetelu koostamine piirkondlikul tasandil. ELis ei ole kohta vaenu õhutavale retoorikale või sõjakurjategijate ülistamisele. Piirkonna üks pakilisemaid probleeme on endiselt vajadus normaliseerida Serbia ja Kosovo suhted. Suhted Priština ja Belgradi vahel on endist viisi keerulised. 1. aprillil 2020 tühistas Kosovo ajutine valitsus täielikult Serbiast ning Bosniast ja Hertsegoviinast imporditava kauba suhtes 100 % tariifid, mis olid kehtinud alates 2018. aasta novembrist, ja 6. juunil kaotati kõik vastastikkuse meetmed. ELi vahendatud dialoogi jätkamine 2020. aasta juulis ja mõlema poole võetud kohustus selles uuesti osaleda on esimesed positiivsed sammud. Sellele peavad järgnema edasised käegakatsutavad edusammud laiaulatusliku, õiguslikult siduva normaliseerimislepingu sõlmimise poole.

Kõik pooled peavad jätkama kehtivate lepingute, sealhulgas Põhja-Makedoonia ja Kreeka vahelise Prespa lepingu ning Bulgaariaga sõlmitud heanaaberlike suhete lepingu heauskset rakendamist. Pinged Vahemere idaosas ja Egeuse merel kahjustasid nagu varemgi piirkondlikku stabiilsust ja julgeolekut. Pidades silmas Türgi jätkuvat omavolilist tegevust süsivesinike uurimisel Küprose merevööndis, vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusega ja Kreeka-vastaste provokatiivsete meetmete järsku sagenemist, on komisjon korduvalt tungivalt nõudnud, et Türgi väldiks mis tahes ähvardamist, vastuolusid või tegevust, mis kahjustavad heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist. Ka on komisjon korduvalt rõhutanud, et kõigil ELi liikmesriikidel on suveräänsed õigused. See tähendab muu hulgas õigust sõlmida kahepoolseid lepinguid ning uurida ja kasutada loodusvarasid vastavalt ELi õigustikule ja rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas ÜRO mereõiguse konventsioonile. Kõigi naabruses asuvate rannikuriikide suveräänsust ja suveräänseid õigusi merevöönditele, sealhulgas nende saartele kuuluvaid õigusi, tuleb austada ning majandusvööndite ja mandrilava piiritlemist tuleks käsitleda kooskõlas rahvusvahelise õigusega heauskse dialoogi kaudu ja heanaaberlike suhete poole püüeldes. Vastuseks Türgi omavolilisele puurimistegevusele võttis EL 2019. aasta novembris vastu Türgi-vastaste sihtotstarbeliste meetmete raamistiku ja otsustas 2020. aasta veebruaris lisada selle sanktsioonide raamistiku nimekirja kaks isikut. Türgi uurimislaeva tagasitõmbamine 12. septembril 2020 võimaldas teatada uurimistegevust käsitlevate kõneluste taastamisest Kreekaga. Euroopa Ülemkogu mõistis oma 1. oktoobri 2020. aasta järeldustes karmilt hukka Küprose Vabariigi suveräänsete õiguste rikkumised, mis peavad lõppema. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et EL on strateegiliselt huvitatud stabiilsest ja turvalisest keskkonnast Vahemere idaosas ning koostöö- ja vastastikku kasulike suhete arendamisest Türgiga. Heauskse dialoogi pidamine ja hoidumine ühepoolsetest meetmetest, mis on vastuolus ELi huvidega ning rikuvad rahvusvahelist õigust ja ELi liikmesriikide suveräänseid õigusi, on selles küsimuses absoluutne nõue. Kõik erimeelsused tuleb lahendada rahumeelse dialoogi abil ja kooskõlas rahvusvahelise õigusega. EL väljendas heameelt Kreeka ja Türgi vahelise usalduse suurendamiseks võetud sammude ja teate üle, et nad jätkavad uurimistegevust käsitlevaid otsekõnelusi, mille eesmärk on piiritleda mõlema riigi mandrilava ja majandusvöönd. Neid jõupingutusi tuleb jätkata ja laiendada. Ülimalt oluline on seejuures Türgi jätkuv pühendumus ja tema panus ÜRO raamistikus toimuvatesse läbirääkimistesse õiglase, tervikliku ja elujõulise lahenduse leidmiseks Küprose küsimuses ning kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega. Oluline on säilitada edu, mis on seni saavutatud ÜRO juhitavates läbirääkimistes Küprose konflikti üle, ning jätkata ettevalmistusi sellise lahenduse leidmiseks, mis oleks õiglane, terviklik ja elujõuline, ka välisaspektides. Türgi peab kiiremas korras täitma oma kohustuse rakendada täielikult ELi ja Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokoll ning teha edusamme suhete normaliseerimisel Küprose Vabariigiga. V.JÄRELDUSED JA SOOVITUSED Lähtudes eespool kirjeldatud analüüsist ja lisas esitatud kokkuvõttest riikide kohta, esitab komisjon järgmised järeldused ja soovitused. I. 1.Usaldusväärne laienemispoliitika tähendab kogu Euroopas geostrateegilist investeeringut rahusse, stabiilsusesse, julgeolekusse ja majanduskasvu. Rangetele, kuid õiglastele tingimustele ja riigi enda saavutuste arvestamise põhimõttele tuginedes aitab see kaasa muutustele ja ajakohastamisele partnerriikides üldiselt keerulises keskkonnas. Edu võti on siin endiselt partnerriikide poliitiline tahe ja otsusekindlus. 2.ELi laienemiskavaga seoses on tehtud olulisi edusamme tänu komisjoni dünaamilisele lähenemisviisile, mis põhineb kolmel sambal: ühinemisprotsessi tõhustamise ettepanek, nõukogu otsus ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta Albaania ja Põhja-Makedooniaga ning ettepanek võtta vastu Lääne-Balkani riikide majandus- ja investeerimiskava, mis võeti vastu paralleelselt käesoleva teatisega. 3.Ettepanek, mille Euroopa Komisjon esitas 2020. aasta veebruaris ja mille nõukogu kiitis heaks märtsis, tugevdab ühinemisprotsessi veelgi, muutes selle prognoositavamaks, usaldusväärsemaks, dünaamilisemaks ja allutades selle tugevamale poliitilisele juhtimisele. Komisjoni ettepanekus rõhutatakse vajadust saavutustel põhineva ühinemisprotsessi järele, mis tugineb Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vastastikusele usaldusele ja selgetele kohustustele. Veelgi enam keskendutakse reformidele õigusriigi, demokraatlike institutsioonide, avaliku halduse ja majanduse põhivaldkondades. Lääne-Balkani riigid peavad tegema edusamme ka lepitamise, heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö vallas. 4.Samuti otsustas 2020. aasta märtsi üldasjade nõukogu alustada ühinemisläbirääkimisi Albaania ja Põhja-Makedooniaga, tunnustades reformide olulist edenemist mõlemas riigis. 5.Belgradi ja Priština dialoogi ja muude Lääne-Balkani piirkondlike küsimuste ELi uue eriesindaja nimetamine 2020. aasta aprillis oli lisamärk sellest, kui prioriteetseks piirkonda ning Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimisest peetakse. ELi vahendatud dialoog jätkus juulis ja siiani on peetud mitu kõrgetasemelist kohtumist ja töökohtumist.

6.6. mai 2020. aasta Zagrebi deklaratsioonis kinnitati selge sõnaga Lääne-Balkani riikide väljavaadet saada ELi liikmeks. Lääne-Balkani riigijuhid on kinnitanud, et nende kindel strateegiline valik on pühendumine ELi liikmeks saamise väljavaatele ja vajalikele olulistele reformidele. Selle lubaduse usaldusväärsus sõltub ka avalikkuse selgest teavitamisest ja vajalike reformide elluviimisest. Zagrebi deklaratsioonis kutsuti Euroopa Komisjoni üles esitama piirkonna jaoks põhjaliku majandus- ja investeerimiskava, mille eesmärk on nende majandust hoogustada. 7.Türgi on endiselt Euroopa Liidu peamine partner olulistes ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu ränne, terrorismivastane võitlus, majandus, kaubandus, energia ja transport. 2019. aasta juunis kordas nõukogu, et Türgi jätkab kaugenemist Euroopa Liidust ja et Türgi ühinemisläbirääkimised on tegelikkuses seiskunud ning kaaluda ei saa ühegi uue peatüki avamist ega sulgemist. Selle hinnangu aluseks olnud asjaolud püsivad endiselt. 8.2020. aastat on iseloomustanud ka COVID-19 pandeemia laastav mõju. Kõigi laienemisprotsessis osalevate riikide ametiasutused on võtnud rangeid meetmeid, et piirata pandeemia levikut ja selle mõju tervisele ning leevendada sotsiaal-majanduslikke tagajärgi. Sellest hoolimata on pandeemial väga suur majanduslik mõju, mis jätab valitsuste sekkumismeetmetele piiratud eelarvepoliitilise manööverdamisruumi. Kõik erakorralised meetmed peavad olema proportsionaalsed, ajaliselt piiratud ja järgima põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust. 9.EL, olgugi ka ise kriisist tõsiselt mõjutatud, on võtnud kasutusele üle 3,3 miljardi euro suuruse paketi, mis sisaldab viivitamatut abi terviseprobleemide lahendamiseks ja märkimisväärseid rahastamisvahendeid piirkonna majanduse taastamiseks. EL kohtleb Lääne-Balkani riike ka privilegeeritud partneritena, võimaldades neile juurdepääsu paljudele algatustele ja vahenditele, mis on tavaliselt reserveeritud ELi liikmesriikidele. ELi toetus ületab märgatavalt toetust, mida ükski teine partner on Lääne-Balkani riikidele pakkunud, ja see kajastab selgelt piirkonna strateegilist tähendust. II. 10.Montenegros on ametiasutuste avalikku poliitilist pühendumust Euroopa integratsiooni strateegilisele eesmärgile nimetatud korrapäraselt ja järjekindlalt riigi oluliseks prioriteediks ning üldiselt on see kajastunud asjakohastes poliitilistes otsustes. See hõlmas muu hulgas jätkuvat täielikku vastavusseviimist ELi välis- ja julgeolekupoliitikaga. Komisjoni hinnang on, et kooskõlas läbirääkimisraamistikuga on tagatud üldine tasakaal ühelt poolt õigusriigi peatükkide alusel tehtud edusammude ja teiselt poolt ühinemisläbirääkimiste kõikide peatükkide lõikes toimunud edasiliikumise vahel. Aruandeperioodil on Montenegro teinud piiratud edusamme kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas (23. peatükk) ning mõningaid edusamme õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas (24. peatükk). Pärast viimase peatüki avamist 2020. juunis on ühinemisläbirääkimiste edasiste üldiste edusammudega seotud prioriteet – enne, kui liigutakse teiste peatükkide ajutise sulgemise poole – endiselt 23. ja 24. peatükis sätestatud õigusriigi vahekriteeriumide täitmine. Montenegro on käinud õigusriigi valdkonnas oma õigus- ja institutsioonilise raamistiku reformimisel pika tee ning on saavutanud enamikus valdkondades tulemusi. Sulgemiskriteeriumide seadmine annab ELile võimaluse selgelt sõnastada nõuded, mida Montenegro peab enne nende kahe peatüki sulgemist täitma. Montenegro jõuab ühinemisprotsessi sellesse etappi alles siis, kui riik likvideerib puudused, mis on alles väljendusvabaduse ja meediavabaduse ning korruptsioonivastase võitluse kõige olulisemates valdkondades, ning lahendab probleemid seoses poliitilise sekkumise ja täitmata ametikohtadega peamistes sõltumatutes institutsioonides ja kohtusüsteemis, andmata tagasikäiku kohtureformi varasematele saavutustele. Montenegro on peatükkide üle peetavatel läbirääkimistel kindlaid edusamme teinud, kuid praegu ei vasta ükski peatükk kõigile sulgemise nõuetele. COVID-19 pandeemiaga silmitsi seistes kehtestas Montenegro ulatuslikud meetmed, sealhulgas ranged liikumiskeelud ja liikumispiirangud. Parlament ei osalenud COVID-19 pandeemia tõkestamiseks võetud esialgsete meetmete üle otsustamise protsessis, vaid teda teavitati võetud meetmetest hiljem, ning parlament kiitis heaks mitu majanduslike meetmete paketti. Valimiste eel valitsesid poliitiliste osalejate seas suured pinged ja usaldamatus. Ajutine parlamendikomisjon ei suutnud kvoorumi puudumise tõttu oma tööd lõpule viia ja seetõttu toimusid 30. augusti 2020. aasta üldvalimised enamjaolt muutmata valimisraamistiku kohaselt. Ükski erakond ei boikoteerinud valimisi. OSCE/ODIHRi esialgse hinnangu kohaselt olid valimised Montenegros konkurentsipõhised ja toimusid keskkonnas, mis oli kiriku ja rahvusliku identiteedi küsimuses väga polariseerunud. Kampaania oli hoolimata sagedasest vastasseisu õhkkonnast rahulik. Konkurendid said oma sõnumeid edastada, kuid võimuparteil oli põhjendamatu eelis ametisoleku väärkasutamise ning domineeriva meediakajastuse kaudu. COVID-19ga seotud keeruline olukord ei takistanud valijaid valimas käimast; valimisaktiivsus oli rekordiliselt kõrge – valimas käis 76,6 % valijatest. ELiga ühinemise teel edasi liikumiseks peavad äsja moodustatud parlament ja valitsus säilitama laiapõhjalise konsensuse ELiga seotud poliitiliste ja majandusreformide küsimustes, pöörates erilist tähelepanu õigusriigi põhimõtte vahekriteeriumide täitmisele. Poliitikas, strateegiliste poliitikadokumentide kavandamisel ja kvaliteedi jälgimisel on jätkunud tubli edasiminek. Valitsuse poliitika seoses kohtunikele ja sõltumatute institutsioonide liikmetele soodsatel tingimustel ja riigi toetusega antavate korterite või laenudega on valmistanud siiski muret riikliku kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi tõhususe pärast. Rohkem tuleks teha selleks, et võimaldada kodanikuühiskonnal nii ühinemis- kui ka seadusandlikes protsessides sisuliselt osaleda. 2019. aastal kasvas majandus jõudsalt 3,6 %, kusjuures SKP kasvu taga oli rekordiline turismihooaeg, mis suurendas eratarbimist ja teenuste eksporti. 2020. aastal peaksid majandustulemused aga COVID-19 puhangu negatiivse mõju tõttu halvenema, kuna Montenegro majandus sõltub tugevalt turismist. COVID-19 on süvendanud struktuurilisi nõrkusi, mis on toonud esile tugeva vajaduse reformide järele, eelkõige rahvatervise, tööhõive, sotsiaalkaitse ja ettevõtluskeskkonna valdkonnas. 11.Serbia valitsus on endiselt nimetanud ELi liikmesust oma strateegilise eesmärgina. Siiski on vaja rohkem rõhku panna objektiivsele ja positiivsele üheselt mõistetavale teavitustegevusele ELi kohta, kes on Serbia peamine poliitiline ja majanduspartner. Serbia edusammud õigusriigi põhimõtte järgimisel ja Kosovoga suhete normaliseerimisel on äärmiselt olulised ja määravad endiselt ühinemisläbirääkimiste üldise tempo. Aruandeperioodil on Serbia teinud väga piiratud edusamme kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas (23. peatükk) ning mõningaid edusamme õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas (24. peatükk). Priština ja Belgradi suhted on endiselt keerukad, ehkki ELi vahendatud dialoogi taastamine juulis on väga positiivne samm. Kokkuvõttes hindab komisjon, et ühelt poolt on praegu tagatud üldine tasakaal õigusriigi põhimõtte järgimise ja normaliseerimise ning teiselt poolt selle vahel, et läbirääkimised edeneksid kõikide peatükkide lõikes. Õigusriigi valdkonnas tehtud edusammud ei ole aga olnud nii kiired ja tulemuslikud, kui läbirääkivalt riigilt oodata võiks. Serbia peab tingimata reforme kiirendama ja süvendama, eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse, korruptsioonivastase võitluse, meediavabaduse, sõjakuritegude riigisisese käsitlemise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Samuti peaks Serbia seadma eesmärgiks 23. ja 24. peatüki vahekriteeriumide täitmise, sealhulgas 23. ja 24. peatükki käsitlevate muudetud tegevuskavade tulemustele keskenduva rakendamise kaudu. Kosovoga suhete normaliseerimisel on Serbia näidanud üles pühendumust taaskäivitatud dialoogiprotsessile. Serbia peab oluliselt rohkem pingutama ja aitama luua soodsat keskkonda, mis võimaldab sõlmida Kosovoga õiguslikult siduva kokkuleppe. Selline kokkulepe tuleb kiiresti sõlmida ja see on väga oluline, et Kosovo ja Serbia saaksid oma Euroopa teel edasi liikuda. Ka peaks Serbia kõigist varasematest dialoogikokkulepetest kinni pidama ja neid rakendama.

Serbia poliitikamaastikku iseloomustab jätkuv polariseerumine. COVID-19 tõkestamiseks kuulutas valitsus 2020. aasta märtsis välja eriolukorra ja kehtestas ulatuslikud ajutised meetmed. Parlament kogunes alles veidi rohkem kui kuus nädalat pärast eriolukorra kehtestamist, mis piiras tema suutlikkust kontrollida sellel perioodil täidesaatvat võimu. Serbia parlamendi-, provintsi- ja kohalike omavalitsuste valimised (mis olid algselt kavandatud 2020. aasta aprilliks) lükati edasi 21. juunile. Kuigi valimiste korraldus oli tõhus, domineerisid valitsuserakonnad, muu hulgas ka meedias. Hoolimata Euroopa Parlamendi juhtimisel tehtud jõupingutustest jõuda valimisreformide suhtes erakondadevahelise konsensuseni, boikoteeris mitu opositsioonierakonda valimisi, viidates murele demokraatia pärast ja ebavõrdsetele tingimustele. Serbia äsja moodustatud parlamenti iseloomustab valitsuskoalitsiooni ülekaalukas enamus ja mõjusa opositsiooni puudumine. Üldiselt on Serbia endiselt ÜJKP missioonidel ja operatsioonidel oluline partner, kuid tema kooskõla ELi välispoliitikaga on endiselt vähene. Serbia ei ole veel oma riigihalduses kõrgema astme juhtide ametikohtade arvu märkimisväärselt vähendanud. Suurenevad probleemid seoses läbipaistvuse puudumisega ja kõrgemate riigiteenistujate tulemuspõhise värbamise korra järgimisega. Serbia on tõhustanud tööd, et viia majanduse ja siseturu peatükkidega seotud õigusaktid vastavusse ELi õigustikuga. Majandusreformid on andnud endiselt tulemusi, eriti makromajanduslikul stabiliseerimisel. Tööturu toimimine on veelgi paranenud. Edusamme on tehtud maksuhalduse reformide ja riigi omandis olevate pankade erastamise valdkonnas, samas kui mõned muud olulised reformid – eelkõige avaliku halduse ja riigi osalusega ettevõtete reformid – on edenenud endiselt vaid aeglases tempos. Riigi jalajälg majanduses on tugev. Prognoositakse, et COVID-19 kriis halvendab oluliselt majanduse väljavaateid 2020. aastal, eriti SKP kasvu, riigi rahandust ja tööhõivet. 12.Põhja-Makedoonia on liikunud oma strateegiliste eesmärkide poole otsusega alustada 2020. aasta märtsis läbirääkimisi ELiga ühinemiseks ja NATO liikmeks saamiseks. Ametiasutused on avalikkusele endiselt näidanud oma pühendumust edasiliikumisele ELi suunas. COVID-19 puhangu tõttu kuulutati 2020. aasta märtsist juunini välja eriolukord. See võimaldas tehnilisel valitsusel valitseda koos peamise opositsioonierakonna ministrite ja aseministritega dekreete välja andes. Põhja-Makedoonia võttis meetmeid pandeemia ohjamiseks, oma kodanike tervise kaitsmiseks ja kriisi sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks, sealhulgas enneolematu ELi toetuse abil. Pandeemia põhjustatud ebakindluse tõttu otsustasid erakonnad lükata ennetähtaegsed valimised edasi 2020. aasta aprillist juulisse. OSCE/ODIHRi hinnangul olid 15. juuli parlamendivalimised üldiselt hästi korraldatud ja kandidaadid said vabalt kampaaniat teha, kuid õiguslikku stabiilsust kahjustasid õigusraamistikus tehtud olulised muudatused ja hilisemad valitsuse dekreedid. Aruandeperioodil jätkas Põhja-Makedoonia ELi reformikava edendamist kaasaval viisil, tehes koostööd parlamendi opositsiooni, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste partneritega. Põhja-Makedoonia suurendas oma jõupingutusi ning saavutas täiendavaid käegakatsutavaid ja püsivaid tulemusi, sealhulgas nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes kindlaks määratud peamistes valdkondades. Nende struktuurireformide kestlikkus tagatakse pikaajalise protsessi käigus, mis nõuab nii valitsuse kui ka opositsiooni pidevat osalemist. Pärast 2020. aasta juulis toimunud valimisi on uus valitsus võtnud kohustuse jätkata ja kiirendada ELiga seotud reformide elluviimist, eelkõige õigusriigi valdkonnas, sealhulgas võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu. Keskenduda tuleb olemasolevate strateegiate ja seaduste rakendamisele ning juba olemasolevate vahendite kasutamisele kooskõlas ELi standarditega. Olulisi tulemusi on saavutatud kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamisel. Väga tähtis saavutus oli riigiprokuratuuri seaduse vastuvõtmine. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite uurimine, nende eest süüdistuse esitamine ja lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemine, ka kõrge taseme juhtumite korral, on veelgi paranenud. Endisele peaprokurörile mõisteti vanglakaristus pärast seda, kui ta tunnistati süüdi ametikohustuste ja ametivõimu kuritarvitamises nn räkitijuhtumis. Võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu peab jätkuma vaibumatult ja läbipaistvalt, sõltumata kahtlusaluste positsioonist või poliitilisest kuuluvusest. Riiklik korruptsiooni ennetamise komisjon on olnud korruptsiooni ennetamisel eriti aktiivne ja on käsitlenud väiteid onupojapoliitika või muu kui tulemuspõhise ametisse nimetamise kohta. Oluline on tagada, et korruptsiooni ennetamise komisjonil oleks oma volituste täitmiseks vajalikud ressursid ja suutlikkus. Komisjoni soovituste järgimiseks peavad kõik riigiasutused rohkem ära tegema. On astutud samme, et muuta avalik haldus läbipaistvamaks, võttes vastu läbipaistvusstrateegia ja suurendades valitsuse andmete avaldamist. Riik on teinud luure- ja julgeolekuteenistuste reformimiseks tihedat koostööd NATO ja strateegiliste partneritega. Samas tuleb suurendada parlamendi suutlikkust luureteenistuste üle järelevalvet teha. Kooskõla EL välispoliitikaga on suurenenud märkimisväärselt. Enne 2020. aasta välisšokki, mille põhjustas COVID-19, kiirenes majanduskasv 2019. aastal 3,6 %ni tänu sisenõudluse tugevnemisele, sealhulgas investeeringute taastumisele, ning seda toetasid fiskaalstiimulid ja paindlik rahapoliitika. Töötuse määr langes 2019. aastal 17,3 %ni, samal ajal tööhõive määr tõusis. Mitteametliku tööhõive osakaal vähenes veidi, kuid jäi protsendina SKPst märkimisväärseks. Alates varakevadest hakkas COVID-19 kriis jätma jälgi majandustulemustele ja riigi rahandusele. COVID-19 kriisi tõttu oli vaja majandus ulatuslikult sulgeda ja peamiste kaubanduspartnerite samalaadsed meetmed tõid kaasa häireid kaubavahetuses. Nende tagasilöökide tõttu läheb majandus 2020. aastal tõenäoliselt langusesse ja tööturu positiivsed suundumused muutuvad usutavasti vastupidiseks. Ametiasutused on võtnud ettevõtjate ja kodumajapidamiste toetamisel mitmesuguseid meetmeid, et leevendada kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Ametiasutused võtsid eelarve läbipaistvuse parandamiseks lisameetmeid. Samas tühistati tulude maksustamise ja pensionisüsteemi fiskaalselt olulised reformid. Komisjon ootab Kreekaga sõlmitud Prespa lepingu ja Bulgaariaga sõlmitud heanaaberlike suhete lepingu jätkuvat rakendamist ja rõhutab selle tähtsust. 2020. aasta märtsis kiitsid Euroopa Ülemkogu liikmed heaks otsuse alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedooniaga. Kooskõlas nõukogu järeldustega on komisjon alustanud vajalikku ettevalmistustööd ja ootab esimese valitsustevahelise konverentsi toimumist võimalikult kiiresti pärast seda, kui nõukogu on läbirääkimisraamistiku vastu võtnud. 13.Albaania on liikunud edasi oma strateegiliste eesmärkide saavutamises, kui nõukogu tegi otsuse alustada läbirääkimisi ELiga ühinemiseks. Tuginedes rahva tugevale toetusele ELiga ühinemisele, on ametiasutused näidanud avalikkusele taas oma pühendumust edasiliikumisele ELi suunas. ELi välispoliitikaga kooskõla määr on Albaanias endiselt 100 %. Kui puhkes COVID-19 pandeemia, pikendas Albaania pärast 2019. aasta novembri maavärinat kehtestatud looduskatastroofiga seotud eriolukorda kuni 2020. aasta juunini. Hoolimata eriolukorrast on Albaania teinud otsustavaid edusamme ja on lähedal nõukogu poolt esimese valitsustevahelise konverentsi pidamiseks seatud tingimuste täitmisele. Tugev poliitiline polariseerumine leevenes 2020. aasta jaanuaris, kui valitsev enamus ning parlamendi- ja parlamendiväline opositsioon nõustusid valimisreformiga edasi minema. Kokkuleppele jõuti lõpuks 5. juunil 2020. Parlament võttis 5. juuni 2020. aasta kokkuleppe kohaselt valimisseadustiku muudatused vastu 23. juulil 2020, rakendades sellega OSCE/ODIHRi soovitused. Nende muudatustega sätestatakse 2021. aasta aprilliks välja kuulutatud parlamendivalimiste eel valimisprotsessi rangemad usaldusväärsuse ja läbipaistvuse standardid. Lisaks võttis parlament 30. juulil vastu mõned valimissüsteemi puudutavad põhiseaduse muudatused. Nende OSCE/ODIHRi soovitustega mitteseotud muudatuste rakendamise jaoks oli vaja teha valimisseadustikus täiendavaid muudatusi, mida arutati erakondade vahel poliitilises nõukogus, kuid kokkuleppele ei jõutud enne nende üle hääletamist 5. oktoobril parlamendis. Hoolimata 5. juunil 2020 saavutatud kokkuleppe positiivsest tulemusest, tuleb riigis toimuvat poliitilist dialoogi parandada, eriti mis puudutab valimisreformi ja selle rakendamist. Jätkuvalt on saavutatud tulemusi ka ulatusliku õigusreformi rakendamisel, millega on ühtlases tempos edasi liigutud. Kõik kohtusüsteemi eneseregulatsiooni uued institutsioonid on täielikult toimivad ja töötavad tõhusalt. Oma ülesandeid on hakanud täitma kõrge kohus. Olulist edu on saavutatud ka konstitutsioonikohtu toimimise valdkonnas. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane eristruktuur (SPAK) on täies mahus loodud, sealhulgas eriprokuratuur, mis on täitnud oma olulisi uurimisülesandeid. Ametisse on nimetatud riikliku uurimisbüroo direktor. Kõigi kohtunike ja prokuröride ametisse sobivuse ajutine ümberhindamine (kontrolliprotsess) on edenenud ühtlases tempos. See on nagu varemgi andnud käegakatsutavaid tulemusi ehk vallandatud või ametist tagandatud on 62 % – peamiselt seoses nn põhjendamata varaga seotud probleemidega. Kontrollitoimikud, milles on ilmnenud kuriteokahtlus, on esitatud kohtule, sealhulgas puudutab see kümmet endist kõrge kohtu ja konstitutsioonikohtu kõrgetasemelist kohtunikku. Albaania on jätkanud korruptsioonivastase võitluse tõhustamist tublide edusammudega operatiivkoordineerimise ja järelevalvesuutlikkuse tugevdamisel. Jätkatud on jõupingutusi korruptsioonijuhtumite uurimise, nende eest süüdistuste esitamise ja nende kohtuliku menetlemise parandamiseks. Kuigi käimasolevate uurimiste arv on endiselt suur, on kõrgemate ametnikega seotud juhtumites tehtud lõplikke süüdimõistvaid otsuseid endiselt vähe. Vastloodud korruptsioonivastased organid tugevdavad eeldatavasti märkimisväärselt korruptsiooni uurimise ja selle eest vastutusele võtmise üldist suutlikkust. Jõupingutused on jätkunud ka organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Politseioperatsioonid kuritegelike organisatsioonide likvideerimiseks on veelgi intensiivistunud ja edusammud on jätkunud, sealhulgas võitluses kanepi kasvatamise ja selle salakaubanduse vastu. Tihenenud on ka rahvusvaheline politseikoostöö, eriti ELi liikmesriikidega, ning see on viinud hulga edukate suuremahuliste õiguskaitseoperatsioonide korraldamiseni. Jõupingutusi tuleb jätkata, eelkõige tõhusama rahapesuvastase võitlusega ja rahapesuvastase töökonna tegevuskava edasise rakendamisega. Põhiõiguste valdkonnas jätkuvad jõupingutused maasektori ulatusliku reformi elluviimiseks ja omandiõiguste tugevdamiseks. Omandiõiguse ülemineku protsesside lõpuleviimise seadus on vastu võetud, seejuures võeti arvesse Veneetsia komisjoni soovitusi. Jätkuvad registreerimis- ja hüvitamisprotsessid. Albaania peab kiiresti vastu võtma ülejäänud rakendusaktid, mis on seotud 2017. aasta rahvusvähemuste kaitse raamseadusega. 2019. aasta detsembris võttis parlament vastu uue meediaseaduse, mida praegu Veneetsia komisjoni arvamust silmas pidades läbi vaadatakse. Albaania on jätkanud avaliku halduse reformi edasist rakendamist, tehes käegakatsutavaid edusamme regulatiivse mõju hindamisel, poliitika kavandamisega seotud õigusaktide paketi väljatöötamisel, e-teenuste arvu suurendamisel ning andmete kogumise läbipaistvuse ning inimressursside kesk- ja kohaliku tasandi vahelise halduse parandamisel. Selles valdkonnas tuleb jätkata jõupingutusi, sealhulgas riigiteenistujate palgapoliitika kehtestamiseks. Enne 2019. aasta novembri maavärinat ja COVID-19 pandeemia põhjustatud välist šokki 2020. aastal jätkus töötuse vähenemine, mis saavutas rekordiliselt madala taseme; eksport kasvas kindlalt ja valitsemissektori võla suhe SKPsse üha vähenes, kuid oli ikkagi suur. Pangad on jätkanud viivislaenude hulga vähendamist ja laenamine erasektorile on paranenud. Finantsturu arendamise suunas on astutud samme, kuid finantsvahendus on jäänud väheseks. 2020. aasta märtsis kiitsid Euroopa Ülemkogu liikmed heaks otsuse alustada ühinemisläbirääkimisi Albaaniaga. Kooskõlas nõukogu järeldustega on komisjon alustanud vajalikku ettevalmistustööd ja ootab esimese valitsustevahelise konverentsi toimumist võimalikult kiiresti pärast seda, kui nõukogu on läbirääkimisraamistiku vastu võtnud. 14.Bosnia ja Hertsegoviina peab vastavalt nõukogu 2019. aasta detsembri asjakohastele järeldustele tegelema komisjoni 2019. aasta mai arvamuses riigi ELi liikmeks saamise avalduse kohta esitatud 14 olulise prioriteediga. Arvamuses sisaldub demokraatia/toimivuse, õigusriigi, põhiõiguste ja avaliku halduse reformi valdkonna põhjalike reformide terviklik tegevuskava. Bosnia ja Hertsegoviina peab ELi liikmesuse nõuete täitmiseks oma õigus- ja institutsioonilist raamistikku põhjalikult parandama, sealhulgas vajaduse korral põhiseaduse tasandil. 14 olulise prioriteedi täitmine võimaldab riigil alustada ühinemisläbirääkimisi ELiga.

Pärast seda, kui juhid olid suure osa aruandeperioodist tegelenud ainult erakonnapoliitikaga, lõppes see ajavahemik, mida iseloomustasid vähesed edusammud ja parlamendi tegemata tööd, uue valitsuse ametisse nimetamisega 2019. aasta lõpus, 14 kuud pärast üldvalimisi. Viimastel kuudel on Bosnia ja Hertsegoviina poliitilises olukorras keset COVID-19 pandeemiat näha teatavat positiivset arengut ja positiivset dünaamikat. Viimastel kuudel on astutud samme mõnede arvamuses esitatud oluliste prioriteetidega tegelemiseks. 2019. aasta oktoobris võttis ministrite nõukogu vastu tegevuskava komisjoni 2019. aasta analüüsiaruande soovituste rakendamiseks, ehkki selle sisu ei olnud valitsuse kõigil tasanditel täielikult kokku lepitud. Konstitutsioonikohus tunnistas kehtetuks Serblaste Vabariigi põhiseaduse surmanuhtlust käsitleva sätte, täites sellega osa 10. olulisest prioriteedist. Pärast 2020. aasta juunis sõlmitud poliitilist kokkulepet õigusaktides tehtud muudatused peaksid võimaldama korraldada detsembris esimest korda pärast 2008. aastat kohalikud valimised Mostaris, täites seega osa 1. olulisest prioriteedist. Vaja on täiendavaid reforme, et tagada valimiste korraldamine kooskõlas Euroopa standarditega. 2020. aasta juulis võtsid kõik valitsustasandid vastu avaliku halduse reformi strateegilise raamistiku, millega aidati kaasa 14. olulise prioriteedi täitmisele. Kõigil valitsustasanditel tuleb nüüd vastu võtta seotud tegevuskava. Bosnia ja Hertsegoviina võttis 2020. aasta septembris vastu sõjakuritegusid käsitleva muudetud riikliku strateegia, millega aidatakse kaasa 5. olulise prioriteedi täitmisele. Samuti käivad parlamendi ühiskomisjoni kokkukutsumise ettevalmistused. Bosnia ja Hertsegoviina peab edasi liikuma ka muude oluliste prioriteetidega. Vajadus reageerida COVID-19 kriisile koordineeritult aitas küll parteipoliitika ajutiselt kõrvale jätta, kuid pinged püsisid. Kuigi täidesaatev võim reageeris pandeemia puhkemisele kiiresti, piiras erioluseisukord seadusandlike kogude järelevalvevolitusi. Riik peab tagama professionaalse ja depolitiseeritud avaliku teenistuse ning koordineeritud üleriigilise lähenemisviisi poliitika kujundamisel. Iseäranis tähtis on see, et Bosnia ja Hertsegoviina peab kindlustama piirihalduse ja rände haldamise tõhusa kooskõlastamise kõigil tasanditel ning seadma sisse toimiva varjupaigasüsteemi. Korruptsiooni ennetamise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse vallas on Bosnia ja Hertsegoviina ettevalmistuste algusjärgus. Arvamuse peamiste prioriteetide ja õigusriigi küsimusi käsitleva eksperdiaruande tulemuste osas ei ole edusamme tehtud. Poliitilised takistused ja koht