[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 3.3.2010

KOM(2010) 71 lõplik

2010/0047 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

SELETUSKIRI

Käesoleva komisjoni ettepanekuga muudetakse finantsmäärust vastavalt 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingule, millega on eelarve- ja finantsvaldkonnas tehtud suuri muudatusi. Neid muudatusi tuleks kajastada ka kõikidele ELi institutsioonidele siduvas finantsmääruses, milles on ette nähtud ELi vahendite kasutamise eeskirjad ja menetlused.

2010. aasta esimesel poolaastal esitab komisjon oma ettepaneku finantsmääruse korrapäraseks, iga kolme aasta tagant toimuvaks muutmiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 184. Selles olenemata on komisjon seisukohal, et finantsmäärust ja selle rakenduseeskirja tuleb kiirkorras muuta veel enne nimetatud iga kolme aasta tagant toimuvat muutmist. Tegemist on teatavate konkreetsete muudatustega, mis on vajalikud selleks, et tagada stabiilne õigusraamistik eelarve täitmiseks kooskõlas uue aluslepinguga. Euroopa välisteenistuse loomisega seotud küsimusi käsitletakse eraldi ettepanekus, mille komisjon peatselt esitab.

Lissaboni lepingust tulenevad muudatused

Euroopa Liidu toimimise lepinguga (edaspidi „alusleping”) tehti esimest korda mitmekümne aasta jooksul olulisi muudatusi eelarve- ja finantsvaldkonnas. Neid muudatusi tuleb finantsmääruses kajastada, võttes vastu uusi või muutes olemasolevaid sätteid, et arvestada järgmist:

- mitmeaastase finantsraamistiku lisamine aluslepingusse ja selle seostamine eelarvemenetlusega. Tulenevalt asjaolust, et mitmeaastane finantsraamistik on lisatud aluslepingusse, tuleb finantsmäärusesse üle võtta mõned eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted;

- uue iga-aastase eelarvemenetluse kehtestamine ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulutuste eristamise lõpetamine. Need mõjutavad ümberpaigutusi ja ajutisi kaheteistkümnendikke käsitlevaid sätteid.

Ettepanekus on ette nähtud ka finantsmääruse tehniline kohandamine ja selle aegunud sätete väljajätmine, et viia finantsmäärus kooskõlla Lissaboni lepinguga ja muuta selle toimimine sujuvamaks.

Võttes arvesse eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 44, tuleb põhjalikult analüüsida aluslepingu artiklis 317 ette nähtud uusi sätteid, mis käsitlevad liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustusi eelarve täitmisel. Sellekohane ettepanek tehakse finantsmääruse iga kolme aasta tagant toimuvat läbivaatamist käsitleva ettepaneku raames. Iga kolme aasta tagant toimuva läbivaatamise raames saab finantsmääruse ka kodifitseerida või uuesti sõnastada, et kajastada eeskätt aluslepingu artiklite numbrite muutumist.

2010/0047 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 322, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust[1],

tegutsedes tavapärase seadusandliku menetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[2] (edaspidi „finantsmäärus”), on kehtestatud eelarvepõhimõtteid ja finantseeskirjad, millest tuleks lähtuda kõikide õigusaktide puhul. Lissaboni lepingust tingituna tuleb finantsmääruse teatavaid sätteid muuta.

2. Euroopa Keskpank tuleks finantsmääruse reguleerimisalast välja jätta, arvestades tema eripära ja ülesandeid, peamiselt aga seda, et ta haldab oma rahalisi vahendeid iseseisvalt. Vastavalt õiguskindluse põhimõttele tuleks Euroopa Keskpank finantsmääruse reguleerimisalast välja arvatuks lugeda alates Lissaboni lepingu jõustamise päevast.

3. Kriminaalasjades tehtav politseikoostöö ja õigusalane koostöö on muudetud liidu poliitikavaldkonnaks, kus võetakse liidu tasandil sisemeetmeid. Seetõttu ei ole enam alust kohaldada selles poliitikavaldkonnas erilisi finantssätteid ja need tuleks välja jätta.

4. 2007.–2013. aasta finantsraamistikus ei ole välistegevuse tagatisfondile enam erikorda ette nähtud. Euroopa Liidu üldeelarvest fondile tehtavad maksed kantakse nüüd asjaomasele eelarvereale. Seetõttu ei ole enam alust kohaldada erilisi finantssätteid ja need tuleks välja jätta.

5. Eeskirjadega tuleks selgemalt reguleerida olukorda, kus Euroopa Parlament otsustab vähendada ajutisi kaheteistkümnendikke ületavateks täiendavateks kulutusteks ettenähtud summasid, mille nõukogu on vastu võtnud vastavalt lepingu artiklile 315.

6. 2007.–2013. aasta finantsraamistik on kehtestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[3]. Kuna aluslepingu kohaselt kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik määrusega, tuleb teatavad institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted inkorporeerida finantsmäärusesse. Eelarvedistsipliini tagamiseks tuleb eelkõige luua seos mitmeaastase finantsraamistiku ja iga-aastase eelarvemenetluse vahel. Lisada tuleb ka sätted selle kohta, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on ette nähtud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates põhiõigusaktides.

7. Kohustuslikke ja mittekohustuslikke kulutusi enam ei eristata. Seega tuleb kohandada ümberpaigutamisi käsitlevaid sätteid.

8. Vastavalt lepingu artiklile 316 tuleb ette näha, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vahendid nähakse ette ühes ja samas eelarveosas.

9. Finantsmääruses tuleks kajastada aluslepinguga iga-aastases eelarvemenetluses tehtud muudatusi.

10. Välismeetmete valdkonna ettevalmistavate meetmete vastuvõtmise kord tuleks aluslepinguga vastavusse viia.

11. Komisjonil tuleb Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitada liidu rahanduse hindamisaruanne, mis põhineb saavutatud tulemustel. Seepärast tuleks kooskõlas olemasolevate aruandlust käsitlevate sätetega lisada finantsmäärusesse niisugust aruannet käsitlevad sätted.

12. Seepärast tuleks määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 muudetakse järgmiselt.

13. Määruse pealkirjas olevad sõnad „Euroopa ühenduste üldeelarve” asendatakse sõnadega „Euroopa Liidu üldeelarve”.

14. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve, edaspidi „eelarve”, koostamise ja täitmise ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise kord.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse majandus- ja sotsiaalkomiteed, regioonide komiteed, ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektorit liidu institutsioonidena.

Euroopa Keskpanka ei käsitata käesoleva määruse kohaldamisel liidu institutsioonina.

3. Käesolevas määruses käsitatakse mõisteid „ühendused” ja „liit” tähenduses „Euroopa Liit ja Euroopa Aatomienergiaühendus”.”

15. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a) Euroopa Liidu tulud ja kulud, sealhulgas halduskulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu sätetest, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulutused tehakse eelarvest;”

b) lõige 3 jäetakse välja.

16. Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a) lõikes 2 asendatakse lühend „RKT” sõnaga „kogurahvatulu”;

b) lõikes 6 asendatakse sõnad „Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu” sõnadega „Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF)”.

17. Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud, kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 315 esimest lõiku nende kuludega seotud kulukohustuse võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida on olnud võimalik kirjendada eelarve teatavasse peatükki viimase nõuetekohaselt vastuvõetud eelarve täitmise raames.”

b) lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Kui liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni taotluse korral kvalifitseeritud häälteenamusega anda loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul samal ajal kahte või enamat ajutist kaheteistkümnendikku lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kasutatavaks lõigete 1 ja 2 alusel. Ta edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile.

Otsus jõustub kolmkümmend päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament ei ole selle aja jooksul oma liikmete enamusega otsustanud asjaomast kulutust vähendada.

Kui aga Euroopa Parlament otsustab seda kulutust vähendada, vaatab nõukogu loa andmise otsuse läbi, arvestades Euroopa Parlamendis heakskiidetud summa suurust.

Täiendavad kaheteistkümnendikud kinnitatakse tervikuna ja need ei ole jagatavad.”

c) lõige 4 jäetakse välja.

18. Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Mitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes.

Artiklis 61 osutatud rahavoogude haldamiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel, liidu välistegevuse eest vastutavate talituste haldusjuhtimise puhul aga vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringutes, nagu on sätestatud rakenduseeskirjades.”

19. Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

1. Komisjon esitab oma ettepaneku korraga mõlemale eelarvepädevale institutsioonile.

2. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta lõigete 3–6 kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti.

3. Otsuse komisjoni ettepaneku kohta teevad kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu ja parlament kuue nädala jooksul alates iga neile esitatud ümberpaigutamisettepaneku kättesaamisest, välja arvatud kiireloomulised juhud.

4. Ümberpaigutamisettepanek on heaks kiidetud, kui kuue nädala jooksul:

- kiidavad selle heaks mõlemad eelarvepädevad institutsioonid;

- kui üks eelarvepädev institutsioon kiidab selle heaks ja teine ei tee selle kohta otsust;

- kumbki eelarvepädev institutsioon ei tee selle kohta otsust või nad ei tee komisjoni sellekohasele ettepanekule vastupidist otsust.

5. Kui kumbki eelarvepädev institutsioon ei nõua teisiti, lühendatakse lõikes 4 nimetatud kuuenädalane tähtaeg kolme nädalani, kui:

i) ümber paigutatakse vähem kui 10 % selle eelarverea assigneeringutest, millelt ümberpaigutus tehakse, ning ümberpaigutatav summa ei ületa 5 miljonit eurot

või

ii) ümber paigutatakse üksnes maksete assigneeringuid ja ümber paigutatav summa ei ületa 100 miljonit eurot.

6. Kui üks eelarvepädev institutsioon muudab ümberpaigutusettepanekut ja teine kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust või kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid muudavad ettepanekut, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, mille Euroopa Parlament või nõukogu on heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui komisjon võtab ettepaneku tagasi.”

20. Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda.”

21. Artikli 27 lõike 3 kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Selline artikli 33 lõike 2 punktis d osutatud teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides.”

22. Artikli 30 lõige 2 jäetakse välja.

23. Artikli 31 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Kontrollikoda, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile igal aastal enne 1. juulit.”

24. Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Komisjon esitab eelarveprojekti sisaldava ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt selle aasta 1. septembril, mis eelneb aastale, mil eelarve tuleb täita.

Eelarveprojektis on liidu kulude ja tulude üldkokkuvõte ja artiklis 31 osutatud eelarvestused.”

b) lõikes 2 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Komisjon lisab eelarveprojektile:”.

25. Artikkel 34 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 34

Kuni Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 314 nimetatud lepituskomitee kokkutulekuni võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarveosa puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korraga eelarveprojekti muutmiskirja, mis põhineb uuel teabel, mida ei olnud projekti koostamisel teada, sealhulgas niisuguse muutmiskirja, millega ajakohastatakse põllumajanduskulude eelarvestust.

26. Lisatakse artikkel 34a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 34a

Kui ühine tekst on lepituskomitees kokku lepitud, teevad Euroopa Parlament ja nõukogu jõupingutusi selle heakskiitmiseks niipea kui võimalik ELi toimimise lepingu artikli 314 lõike 6 kohaselt vastavalt kõnealuste institutsioonide kodukorrale.”

27. Artikkel 35 jäetakse välja.

28. Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

1. Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada paranduseelarve projekte.

Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõikes osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile.

Enne paranduseelarve projekti esitamist uurivad komisjon ja teised institutsioonid võimalusi asjaomaste assigneeringute leidmiseks ümberjaotamise teel, võttes arvesse assigneeringute mis tahes alakasutamist.

2. Komisjon esitab kõik paranduseelarve projektid korraga Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal hiljemalt 1. septembril, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad nende arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.”

29. Artikkel 38 jäetakse välja.

30. Artikli 39 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon ja eelarvepädevad institutsioonid võivad kokku leppida, et eelarvestuste edastamise ning eelarveprojekti vastuvõtmise ja edastamise tähtpäevad muudetakse varasemaks.”

31. Artiklile 40 lisatakse teine lõik:

„Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vahendid nähakse ette ühes ja samas eelarveosas.”

32. Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2) iga institutsiooni eelarveosas tulud ja kulud punktis 1 näidatud struktuuri kohaselt;”

b) lõike 1 punkt 5 jäetakse välja.

33. III jaotisesse lisatakse peatükk 3:

„ 3. peatükk Eelarvedistsipliin

Artikkel 47a

Eelarve vastab mitmeaastasele finantsraamistikule.

Artikkel 47b

Kui liidu õigusakti rakendamisega kaasneks eelarves kasutada olevate või mitmeaastase finantsraamistikuga kavandatavate assigneeringute ületamine, ei või seda õigusakti rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist ja vajadusel ka finantsraamistiku asjakohast muutmist.”

34. Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid võib kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.

b) lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 1, artiklis 29, artikli 31 lõikes 2 ning artiklites 33 ja 37.”

c) lõige 4 jäetakse välja;

d) lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Erandina lõigetest 1–3 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasutada põhiõigusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks need on mõeldud, kuuluvad liidu pädevusse:”

ii) punktid b ja c asendatakse järgmistega:

„b) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaldamisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekute koostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Ettevalmistavate meetmete tuleb järgida ühtset lähenemisviisi ja need võivad toimuda mitmesuguses vormis. Asjaomased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse mitte rohkem kui kolmeks järjestikuseks eelarveaastaks. Seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. Seadusandliku menetluse käigus tuleb assigneeringute sidumisel arvesse võtta ettevalmistava meetme tunnusjooni seoses kavandatavate meetmete, taotletavate eesmärkide ja abisaajatega. Seetõttu ei saa kasutatavate vahendite maht vastata lõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule.

Koos eelarveprojektiga esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele punktis a ja käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud meetmeid käsitleva aruande, milles on ka hinnang kavandatud tulemuste ja järelmeetmete kohta;

c) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja töötatakse välja selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja vajalike õigusaktide vastuvõtmiseks.

ELi kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.

Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel.

Ettevalmistavate meetmete kiireks rakendamiseks teavitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Kooskõlas käesoleva määrusega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;”.

35. Artikli 146 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Eelarve täitmise kinnitamiseks tutvub Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 318 osutatud aruannete, bilansside ja hindamisaruannetega kõigepealt nõukogu ja seejärel Euroopa Parlament. Viimane tutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja auditeeritud institutsioonide vastustega, asjakohase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, mis kinnitab raamatupidamisandmete usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust.”

36. Lisatakse artikkel 155a:

„Artikkel 155a

Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad kinni pidama kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on sätestatud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates põhiaktides.”

37. Artikkel 184 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 184

Iga kolme aasta tagant või siis, kui see osutub vajalikuks, vaadatakse käesolev määrus läbi Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 322 sätestatud korras.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikli 1 punkti 2 kohaldatakse alates 1. detsembrist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C ..., ..., lk ....

[2] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[3] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.