Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 309/07)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

PLÁTANO DE CANARIAS

ELi nr: PGI-ES-0867-AM01 – 10.1.2022

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimi

Plátano de Canarias

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ning töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist (KGT) „Plátano de Canarias“ kannavad liiki Musa acuminata Colla (AAA) ja sorti „Cavendish“ kuuluvad banaanid, mida kasvatatakse Kanaari saartel ning mis ettevalmistatuna ja pakendatuna on ette nähtud värskelt tarbimiseks.

Banaanikoore värvus ulatub rohelisest (saagikoristuse ajal) kuni sügavkollaseni (tarbimise ajal) ning viljaliha värvus varieerub elevandiluuvalgest kreemikasvalge ja kollaseni.

Banaanide „Plátano de Canarias“ tunnusmärgiks on aga saanud koorel olevad pruunid täpid, mille abil tarbijad toote ära tunnevad.

Banaanides „Plátano de Canarias“ toimivad aktiivselt ensüümid polüfenooloksüdaas ja peroksüdaas, mis katalüüsivad banaanikoore pruuniks tõmbumist põhjustavaid oksüdatsioonireaktsioone. See joon ilmneb viljade küpsemisel, kui banaanikoorele tekivad pruunid täpid, või viljade suurema hõõrdetundlikkusena. Banaanid „Plátano de Canarias“ on tuntud oma koorel olevate pruunide täppide poolest, mis on nende eritunnus.

Banaanid „Plátano de Canarias“ on pikliku ja selgelt kõvera kujuga, mis kobara külge kinnituvas otsas kitseneb.

Kohustuslikuks vilja suuruse määramiseks mõõdetakse selle pikkust ja paksust, miinimummõõdud peavad olema vastavalt 14 cm ja 27 mm.

Banaanide „Plátano de Canarias“ olulisimad keemilised omadused on järgmised:

— tärklisesisaldus alla 8;

— üldsuhkrusisaldus üle 10.

Nii tärklise- kui ka üldsuhkrusisaldust väljendatakse grammides 100 grammi küpse viljaliha kohta.

Tootele on eriomane vähene tärklisesisaldus ja suur üldsuhkrusisaldus.

Banaanide „Plátano de Canarias“ peamised iseloomulikud omadused on kokkuvõttes järgmised:

— väga magus maitse, mis tuleneb suurest suhkru- ja vähesest tärklisesisaldusest;

— tugev lõhn (nn impacto plátano), mis tuleneb suurest isoamüülatsetaadi ja heksüülbutanoaadi sisaldusest: Tegemist on 3-metüülbutüülatsetaadi või isoamüülatsetaadiga, mis annab tootele tugeva banaaniaroomi (plátano). Tehtud uuringute kohaselt on selle ühendi kontsentratsioon banaanides „Plátano de Canarias“ selgelt suurem kui mujalt pärit banaanides. Samuti on kõnealustes banaanides muid iseloomuliku banaanilõhnaga seotud ühendeid, nagu heksüülbutanoaat. Mujalt pärit banaanides on seda ühendit vaid vähesel määral;

— banaanikoorel olevad tumedad täpid, mis tulenevad suure aktiivsusega ensüümidest polüfenooloksüdaas ja peroksüdaas, mis katalüüsivad banaanikoore pruuniks tõmbumist põhjustavaid oksüdatsioonireaktsioone.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Banaane „Plátano de Canarias“ tuleb viljeleda kaitstud geograafilise tähisega määratletud geograafilises piirkonnas.

Kaitstud geograafilise tähisega „Plátano de Canarias“ hõlmatud banaanide küpsemine ja pakendamine võib seevastu toimuda määratletud geograafilisest piirkonnast väljaspool.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakenditele peab olema selgesti trükitud kaitstud geograafilise tähise „Plátano de Canarias“ nimetus ja logo ning Euroopa Liidu logo ja muu kehtivate õigusaktidega nõutav üldteave.

Kaitstud geograafilise tähise „Plátano de Canarias“ logo ja selle erijooned on järgmised:

— ovaali taustavärv Pantone 295 (sinine);

— banaani piirjoonte ja lehtede värv Pantone 347 (roheline);

— banaanikujutise värv Pantone 109 (kollane).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega „Plátano de Canarias“ hõlmatud banaanide geograafiline tootmispiirkond on Kanaari saared ja see piirkond koosneb kõigist põllumajandusmaadest, mis asuvad vähem kui 500 meetri kõrgusel üle merepinna.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

a) Geograafilise piirkonna eripära

Kanaari saared asuvad Aafrika looderanniku lähistel laiuskraadidel 27° 37' – 29° 25' põhjalaiust. Oma asukoha tõttu ning passaattuulte ja Kanaaride külma hoovuse mõjul on saartel maheda temperatuuri ja väheste sademetega niiske subtroopiline kliima.

Keskmine temperatuur Kanaaridel on kogu aasta vältel küllalt ühtlane. Rannikul on keskmine temperatuur ligikaudu 20 °C, kuid kõrgemates piirkondades on see tunduvalt madalam ja ööpäevane temperatuurikõikumine suurem.

Maheda temperatuuri ja saartel puhuvate niiskete tuulte mõjul arenevad taimed aeglaselt ja viljade küpsemisaeg on pikk ning see mõjutab märkimisväärselt banaanide „Plátano de Canarias“ iseloomulike omaduste kujunemist.

b) Toote eripära:

Kaitstud geograafilise tähisega „Plátano de Canarias“ hõlmatud banaanid on piklikud ja selgelt kõverad, vähemalt 14 cm pikkused ja vähemalt 27 mm paksused, väga magusa maitsega ning pruunitäpilise koorega.

Need täpid on banaanide „Plátano de Canarias“ peamine tunnusmärk ja omadus, mille järgi tarbijad toote ära tunnevad.

Täpsemalt tekivad täpid banaanikoorele teatavate ensüümide, eelkõige polüfenooloksüdaasi ja peroksüdaasi tegevuse tulemusel.

Kaitstud geograafilise tähise „Plátano de Canarias“ tunnustamistaotlusele lisatud toetavas uuringus on esitatud andmed vastavate näitajate kohta banaanide „Plátano de Canarias“ puhul võrdluses mujalt pärit banaanidega. Sellest uuringust nähtub, et peroksüdaasi ja polüfenooloksüdaasi aktiivsuse näitajad on kõnealuste banaanide puhul palju suuremad kui mujalt pärit banaanidel; seetõttu on banaanidel „Plátano de Canarias“ mujalt pärit banaanidega võrreldes palju rohkem täppe, nii et need on muutunud toote tunnusmärgiks.

Samas uuringus on analüüsitud toote eripära toiteväärtuse aspektist ning banaanides „Plátano de Canarias“ ja mujalt pärit banaanides leiduvate toitainete üldanalüüsi põhjal on täheldatud suuri erinevusi: banaanides „Plátano de Canarias“ on võrreldes mujalt pärit banaanidega vähem tärklist ja rohkem lahustuvaid suhkruid, mistõttu need on magusamad; samuti sisaldavad need rohkem kaaliumi ja fosforit ning vähem naatriumi ja kaltsiumi kui mujalt pärit banaanid. Need olulised erinevused kinnitavad tõsiasja, et toode „Plátano de Canarias“ erineb mujal maailmas toodetavatest banaanidest (Forster et al. 2002).

c) Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi vahel, nimetuse „Plátano de Canarias“ maine ja tuntus:

Kaitstud geograafilise tähise „Plátano de Canarias“ tunnustamistaotlus põhineb nimetuse kvaliteedil ning mainel ja tuntusel. Banaanide „Plátano de Canarias“ iseloomulik viljelemisviis on välja kujunenud ajalooliste, loodus- ja inimtegurite koosmõjul.

Kanaari saared asuvad Aafrika looderanniku lähistel laiuskraadidel 27° 37' – 29° 25' põhjalaiust. Tulenevalt asukohast on saartel maheda temperatuuri ja väheste sademetega niiske subtroopiline kliima.

Kanaari saarte kliima erijooned on tingitud saarte asukohast Atlandi ookeanis subtroopilises kliimavööndis ja Aafrika mandrist läänes. Kliimat saarte piirkonnas mõjutavad ühiselt kaks eri ulatusega tegurit: ühelt poolt subtroopilistele laiuskraadidele omane atmosfääri dünaamika ning teiselt poolt asjaolu, et suurem osa saartest on järsu pinnamoega, nende läheduses on külm ookeanihoovus ja nad asuvad mandri lähedal.

Kanaarid asuvad nii geograafilises kui ka klimaatilises mõttes banaanikasvatuse piirialal, kuna banaanitaim vajab kasvamiseks sooja temperatuuri vahemikus ligikaudu 25–27 °C, 16 °C juures taim nõrgeneb ja alla 14 °C juures selle kasvutegevus lakkab.

Banaanipuu arengutsükli määrab üle 14-kraadise temperatuuriga päevade arv; just seetõttu areneb taim Kanaaride maheda temperatuuri ja saartel puhuvate niiskete tuulte mõjul aeglasemalt kui troopilistes piirkondades.

Pikem viljelusaeg ja seega ka viljade pikem küpsemisaeg (taime küljes kuni kolm kuud kauem) on määrav tegur banaanide „Plátano de Canarias“ eripärade – vähene tärklisesisaldus ja suur suhkru-, eelkõige sahharoosisisaldus – kujunemisel.

Nendest tingimustest tuleneb ka ensüümide tegevus, mis seisneb tugevas katalüütilises reaktsioonis, millega on seotud banaanikoore pruuniks tõmbumine. Selle tulemusena ilmuvad koorele eritunnusena pruunid täpid, mille poolest on banaanid „Plátano de Canarias“ tuntud.

Banaanide omadusi mõjutavad väga tugevalt keskkonnategurid, nagu valgus, temperatuur, vesi, muld, suhteline õhuniiskus, tuul jne. Kõik need tegurid mõjutavad taime füsioloogilist arengut ja annavad sellele eespool nimetatud eriomadused.

Tänu Kanaari saarte geograafilisele asukohale mandriturgude suhtes toimub toote transport võrreldes mujalt pärit banaanidega väga lühikese aja jooksul; see võimaldab saaki koristada siis, kui viljad on küpsemad, ning tänu sellele on neil paremad organoleptilised omadused ja toode jõuab tarbijani kvaliteetsemana.

Nimetuse „Plátano de Canarias“ mainet ja tuntust kinnitavad arvukad ajaloolised viited ajakirjanduses, kirjanduses ja mujal. Allpool on toodud mõned väljavõtted ajakirjandusest.

Ajaleht La Vanguardia, kolmapäev, 25. mai 1921, lk 11:

„… palub valitsusel mõjutada Saksamaad, et see annaks loa banaanide „Plátano de Canarias“ impordiks, mis keelati juba mitu kuud tagasi …“

Ajaleht La Vanguardia, teisipäev, 24. juuni 1930, lk 32:

„Härra Matos, kes teab, kui oluline on banaanitootmine Kanaari saartel, lubas, et nii palju, kui sõltub tema ministeeriumist, aitab ta sellele õigustatud püüdlusele kaasa.“

Ajaleht La Vanguardia, laupäev, 21. november 1970, lk 8:

„Taas algavad banaanide „Plátano de Canarias“ reklaamikampaaniad.

Veel üks näide nimetuse „Plátano de Canarias“ tuntuse ja maine kohta on põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineministeeriumi 2002. aasta uuringust „Estudio del Mercado del Plátano en España y Portugal“ [uuring Hispaania ja Portugali banaanituru kohta] tehtud kokkuvõte, mille järgi võib kindlalt väita, et banaanid maitsevad enamikule tarbijatest, sõltumata soost, vanusest, sotsiaalsest kuuluvusest ja elukohast ning et nad seostavad banaane spontaanselt kohe Kanaari saartega.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/PLIEGO-DE-CONDICIONES-MODIFICADO-1.pdf

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.