EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2015 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

(2016/C 317/02)

SISUKORD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisele, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele ning minu poolt vastu võetud arvestuspõhimõtetele ja -meetoditele.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogusid.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks finantsaruannetes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuse sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti finantsaruannete üldist esituslaadi.

Meie kohustuseks on esitada tehtud auditi põhjal arvamus nimetatud finantsaruannete kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et finantsaruanded ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE JA SELGITAVAD LISAD (1)

Bilanss

(eurodes) Lisa 31. detsember 2015 31. detsember 2014 Põhivara Immateriaalne põhivara 3.1. 5 021 023 4 842 801 Materiaalne põhivara 3.2. 83 145 082 88 591 910 Nõuded — — 88 166 105 93 434 711 Käibevara Nõuded 3.3. 604 313 757 924 Raha ja raha ekvivalendid 3.4. 7 215 048 10 183 273 7 819 361 10 941 197 Varad kokku 95 985 466 104 375 908 Lühiajalised kohustused Eraldised 3.5. 50 000 27 250 Tasumata arved 3.6. 6 982 008 7 028 142 7 032 008 7 055 392 Kohustused kokku 7 032 008 7 055 392 Netovarad 88 953 458 97 320 516 Akumuleeritud tulem/(negatiivne tulem) 97 320 516 30 745 317 Eelarveaasta majandustulem (8 367 058 ) 66 575 199 Netovarad 88 953 458 97 320 516

Tulemiaruanne

(eurodes) Lisa 2015 2014 Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1. 106 700 000 114 500 000 Tulu haldustegevusest 4.2. 19 326 442 19 464 086 Muud tegevustulud 4.3. 90 141 25 213 Tegevustulud kokku 4.4. 126 116 583 133 989 299 Personalikulud 4.5. (106 959 858 ) (104 431 815 ) Varadega seotud kulud 4.6. (6 957 504 ) (6 543 584 ) Muud halduskulud 4.7. (20 519 950 ) (18 552 871 ) Tegevuskulud 4.8. (31 295 ) (23 621 ) Tegevuskulud kokku (134 468 607 ) (129 551 891 ) Tegevustulem/(negatiivne tulem) (8 352 024 ) 4 437 408 Finantstulud 4.9. 14 4 947 Finantskulud 4.10. (15 048 ) (20 049 ) Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) 4.11. — 62 152 893 Põhitegevuse väline tulem/(negatiivne tulem) 4.12. (15 034 ) 62 137 791 Eelarveaasta majandustulem (8 367 058 ) 66 575 199

Rahavoogude aruanne

(eurodes) 2015 2014 Eelarveaasta majandustulem (8 367 058 ) 66 575 199 Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised Kulum (immateriaalne põhivara) 831 765 550 630 Kulum (materiaalne põhivara) 6 120 197 7 122 924 Eraldiste muutus 22 750 (1 199 957 ) Saadaolevate summade muutus 153 611 (368 750 ) Võlakohustuste muutus (46 134 ) (7 252 677 ) Netorahavood põhitegevusest (1 284 869 ) 65 427 369 Rahavood investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) (1 688 898 ) (1 367 492 ) Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) 5 542 18 520 Netorahavood investeerimistegevusest (1 683 356 ) (1 348 972 ) Töötajate hüvitiste muutus — (66 374 932 ) Raha ja raha ekvivalentide netomuutus (2 968 225 ) (2 296 535 ) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 10 183 273 12 479 808 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus 7 215 048 10 183 273

Netovara muutuste aruanne

(eurodes) Netovarad 2015 2014 Saldo aasta alguses 97 320 516 30 745 317 Eelarveaasta majandustulem (8 367 058 ) 66 575 199 Saldo aasta lõpus 88 953 458 97 320 516

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1. Üldine teave

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) asutati 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele, ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu. Kontrollikoda kontrollib, kas Euroopa Liidu eelarvet on korrektselt täidetud ning ELi vahendeid kogutud ja kasutatud seaduslikult ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Kontrollikoda on ELi rahalisi vahendeid auditeeriv ELi institutsioon ning on võtnud endale kohustuseks olla tõhus organisatsioon, kes on avaliku sektori auditi ja halduse arendamisel esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1) (edaspidi „finantsmäärus”), ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, milles sätestatakse üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad (2).

2.2. Arvestuspõhimõtted

Finantsaruanded koostatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjade alusel, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). ELi raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

Finantsaruannete koostamisel järgitavad arvestuspõhimõtted on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1: „Finantsaruanded” ja kattuvad rahvusvahelises avaliku sektori raamatupidamisstandardis nr 1 kirjeldatud põhimõtetega: õiglane esitusviis, tekkepõhisus, tegevuse jätkuvus, esitusviisi järjepidevus, andmete summeerimine, saldeerimine ja võrreldav teave. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on peavad finantsaruannetes esitatud summad põhinema kõige usaldusväärsemal kättesaadaval teabel tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel.

2.3. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Finantsaruanded on esitatud eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta.

Välisvääringutes tehtud tehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb muudes vääringutes arveldatud tehingutest ning muudes vääringutes fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsiooni sees loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab ELi raamatupidamiseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja kontrollikoja juhtkonna poolt ette nähtud töökorda viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse arvesse vara bilansilises väärtuses või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mille vältel vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus võib olla turuhinnast väiksem. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab selle võimalikust müügist saadava tulu.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Seadmed, masinad ja tööriistad 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 4, 6, 8 aastat

2.6. Eraldised

Eraldised kirjendatakse, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kirjendata tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Eraldisena kajastatud summa on kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.7. Kulude kajastamine

Vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi finantsaruannetes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitkulud aruandeperioodi eest ülekandmisele kuuluva prognoositud summa alusel. Viitkulud arvutatakse peaarvepidaja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

3. Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2015. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2015 Soetused Võõrandamised Ümberpaigutused Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2015 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2015 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2015 Arvutitarkvara 3 213 902 1 009 987 3 443 712 7 667 601 (2 646 578 ) 5 021 023 Pooleliolev immateriaalne põhivara 3 443 712 (3 443 712 ) — — Kokku 6 657 614 1 009 987 — — 7 667 601 (2 646 578 ) 5 021 023

2015. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2015. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2015 Soetused Võõrandamised Ümberpaigutused Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2015 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2015 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2015 Maa 776 631 776 631 776 631 Hooned 124 335 198 5 470 124 340 668 (46 453 274 ) 77 887 394 Masinad ja seadmed 834 462 60 063 (8 942 ) 885 583 (641 813 ) 243 770 Arvutiriistvara 3 812 765 375 119 (95 489 ) 4 092 395 (2 847 133 ) 1 245 262 Sisustus ja sõidukid 4 724 324 207 304 (49 954 ) 4 881 674 (2 480 284 ) 2 401 390 Muud seadmed ja sisustus 2 312 582 31 656 (82 259 ) 2 261 979 (1 671 344 ) 590 635 Kokku 136 795 962 679 612 (236 644 ) — 137 238 930 (54 093 848 ) 83 145 082

KÄIBEVARA

3.3. Nõuded

(eurodes) 31. detsember 2015 31. detsember 2014 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 3 795 2 577 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 66 833 180 210 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT-lepingute eest 533 685 564 853 ELi üksustelt saadolevad summad — 10 284 Kokku 604 313 757 924

3.4. Raha ja raha ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2015 31. detsember 2014 Sularaha 1 000 1 000 Arvelduskonto 180 564 659 601 Usalduskonto 7 033 484 9 522 672 Kokku 7 215 048 10 183 273

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldas Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid. 14. märtsil 2014 esitas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule taotluse, et saada luba K3 projekti hinnangulise järelejäänud eelarve (7 miljonit eurot) kasutamiseks kontrollikoja hoone K2 vajalikuks ja kohustuslikuks tehniliseks ajakohastamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu rahuldasid taotluse 1. aprillil 2014. 23. märtsil 2015 teatas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et K3 projekti lõplik eelarve ülejääk on 9,4 miljonit eurot, ja kuna K2 ajakohastamise hinnanguline maksumus oli 7 miljonit eurot, tagastati 12. mail 2015 ELi eelarvesse 2,4 miljonit eurot.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Eraldised

Tegemist on hinnanguliste summadega, mille maksmine võib osutuda tõenäoliseks seoses ühe käimasoleva kohtuasjaga.

3.6. Tasumata arved

(eurodes) 31. detsember 2015 31. detsember 2014 Lühiajalised võlakohustused 61 781 15 571 Mitmesugused kohustused seoses palkade ja töötajatega (30 952 ) (16 315 ) Viitvõlad 6 791 296 6 808 292 Võlad konsolideeritud ELi üksuste, peamiselt Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi ees 159 883 220 594 Kokku 6 982 008 7 028 142

4. Tulemiaruande lisad

4.1. „Komisjoni poolt teistele ELi institutsioonidele tehtud siirded”: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Muu haldustegevusest laekuv tulu”: summa koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:

(eurodes) 2015 2014 Tulu valuutatehingutest 90 155 30 160 Tulu mittevaluutatehingutest 126 026 442 133 964 086 Tulud kokku 126 116 597 133 994 246

4.5. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid.

4.6. „Varadega seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed olid:

— hoonete üürimine ja sellega seotud kulud;

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Tegevuskulud” sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

4.9. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

4.10. „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

4.11. 2015. aasta eelarves paigutati liikmete pensionikulud ümber komisjoni eelarvejakku, mistõttu kajastatakse pensionikohustuste muutust komisjoni raamatupidamisarvestuses.

4.12. Erakorraline erinevus 2014. ja 2015. aasta tulemi vahel tuleneb 2014. aasta erakorralisest positiivsest tulemist, mille põhjustas liikmete pensionikohustuste (66 374 932 eurot) ülekandmine komisjoni raamatupidamisarvestusse.

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2015 31. detsember 2014 Hoone renoveerimine 80 353 2 500 Hoone K3 projektijuhtimine 110 339 2 299 801 Kindlustusettevõte 1 361 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 20 000 EMASi metoodikaalane tugi 4 680 4 680 Kokku 216 733 2 328 342

5.2. Tulevase rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2015 31. detsember 2014 Hoonete kasutusrent 797 500 807 500 IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent 1 350 635 2 914 006 Vahesumma 2 148 135 3 721 506 Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL ehk „Restant à liquider”) peale 2015. aasta viitvõlgade mahaarvamist 7 253 338 4 956 357 Kokku 9 401 473 8 677 863

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste summat. Tegu on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahelise erinevusega, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) juurdeehituse (hoone K2) ehitamiseks. Teise juurdeehituse (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe juurdeehitusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole ühenduse asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

5.4. Tingimuslikud kohustused (3)

Tingimuslikud kohustused puuduvad.

(1) Lisad on käesolevate finantsaruannete lahutamatuks osaks.

(1) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(3) ELi raamatupidamiseeskiri nr 10: eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad.