ET Euroopa Liidu Teataja C 43/26

Regioonide komitee arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviettepaneku kohta, mis käsitleb sadamate turvalisuse parandamist

(2005/C 43/08)

REGIOONIDE KOMITEE

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi sadamate turvalisuse parandamiseks ettepanekut (COM(2004) 76 lõplik – 2004/0031 (COD);

võttes arvesse nõukogu 22. veebruari 2004. aasta otsust vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõigule ja artiklile 80 komiteega selles küsimuses konsulteerida;

võttes arvesse oma eesistuja 27. jaanuari 2004. aasta otsust teha oma territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjonile ülesandeks koostada selle teema kohta arvamus;

võttes arvesse oma territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjoni poolt 7. juulil 2004. a vastu võetud arvamuse eelnõud (CdR 163/2004 rev 1) (raportöör: hr Anders Knape, linnavolikogu liige, SE/EPP)

ning arvestades, et:

1) Ebaseaduslikud tegevused ja terrorism on ühed kõige suuremad ohud Euroopa Liidu sisuks olevatele demokraatia- ja vabaduseideaalidele ja rahuväärtustele.

2) Inimeste, infrastruktuuri ja seadmete, sealhulgas transpordivahendite turvalisust sadamates ja turvalisusega seotud külgnevates piirkondades tuleb kaitsta ebaseaduslike tegevuste ja nende laastava mõju eest. See kaitse oleks kasulik nii transpordi kasutajatele, majandusele kui ka ühiskonnale tervikuna.

3) Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu võtsid [päev/kuu/2003] vastu määruse (EÜ) nr 725/2004 meretranspordi turvalisuse kohta. Selle määrusega kehtestatavad täiustatud turvameetmed on vaid osa meetmetest, mis on vajalikud piisava turvalisustaseme saavutamiseks kogu meresõiduga seotud transpordiahela ulatuses. Määruse reguleerimisala piirdub laeva pardal ja laeva/sadama vahetus kokkupuutekohas võetavate turvameetmetega.

4) Ilma et see piiraks liikmesriikide riikliku julgeoleku alaseid eeskirju või meetmeid, mida võidakse võtta Euroopa Liidu asutamislepingu VI jao alusel, tuleks põhjenduses 2 kirjeldatud turvalisuse-eesmärgi saavutamiseks võtta sadamapoliitika alal kohaseid meetmeid, kehtestades ühtseid norme ühenduse kõigis sadamates piisava turvalisustaseme saavutamiseks.

5) Liikmesriigid peaksid selgitama välja üksikasjalike turvaanalüüside põhjal turvalisususe suhtes olulise sadamaala täpsed piirid ning otsustama, missugused meetmed on sadamate piisava turvalisuse tagamiseks vajalikud ning võtma arvesse asjaomaste kohalike ja regionaalsete omavalitsuste seisukohti. Need meetmed peaksid sõltuma kehtestatud turvatasandist ja kajastama sadamaosade erinevaid riskiprofiile.

6) Liikmesriigid peaksid koostama sadamate turvaplaanid, milles oleks sadama turvaanalüüsi tulemusi täielikult arvesse võetud. Turvameetmete tõhusaks toimimiseks on vaja ka selget ülesannete jaotust kõigi osapoolte vahel ja meetmete regulaarset läbiharjutamist. Ülesannete jaotuse ja õppuste korra vormistamine sadama turvaplaani lisana aitab nii sadamate turvalisuse ennetus- kui ka parandusmeetmeid oluliselt tõhustada.

7) Liikmesriigid peavad tagama komisjoni ja liikmesriigi vahelise teabekeskuse toimimise.

8) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

9) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord. Tuleb ette näha kord direktiivi kohandamiseks, võttes arvesse suundumusi rahvusvahelistes õigusaktides, ja direktiivi lisade üksikasjalike sätete kohandamiseks või täiendamiseks kogemusi arvesse võttes, laiendamata selle reguleerimisala.

10) Et liikmesriikidel ei ole võimalik pakutud eesmärki, nimelt kohaste meetmete tasakaalustatud kehtestamist ja rakendamist meretranspordi ja sadamapoliitika alal, piisavalt saavutada ja seda saab direktiivi Euroopa mastaabi tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 kehtestatud lähimusepõhimõtte kohaselt. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsusepõhimõtte kohaselt piirdutakse käesolevas direktiivis põhiliste ühiste normidega, mis on vajalikud sadamate turvalisuse eesmärkide saavutamiseks, ega ületata selleks otstarbeks vajalikku ulatust.

on vastu võtnud käesoleva arvamuse oma 56. plenaaristungil, mis toimus 29. ja 30. septembril 2004 (30. septembri istungil)

1. Regioonide komitee seisukohad

REGIOONIDE KOMITEE

jagab seisukohta, et ebaseaduslikud tegevused ja terrorism on ühed kõige suuremad ohud Euroopa Liidu sisuks olevatele demokraatia- ja vabaduseideaalidele ja rahuväärtustele;

märgib, et terrorism ja muud samalaadsed kuriteod on piiriülese iseloomuga, mistõttu neile tuleb põhiliselt suunata piiriülesed meetmed. Sadamate või muude infrastruktuuriobjektide vastast terroriohtu ei ole üldiselt võimalik mõõta ja hinnata vaid kohalikust ja piirkondlikust vaatepunktist;

on seisukohal, et kaitse terroristide rünnakute ja muu kuritegevuse vastu kuulub põhiliselt riigi pädevusse, mistõttu liikmesriigid peavad kandma nii finantsalast kui ka üldist vastutust riigi või ühenduse tasandil otsustatud turvameetmete eest. Kõiki meetmeid, mida võetakse sadamate turvalisuse parandamiseks kuritegevuse vastu, tuleb kaaluda iga sadama ohu tõenäosusega. Kuid lähimuspõhimõttest lähtudes tuleks sadamakaitsekavad koostada kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

märgib, et komisjoni teatis meretranspordi turvalisuse parandamise kohta (K(2003) 229 lõplik) sisaldab ettepanekut laevade ja laeva/sadama kokkupuutekoha kaitsmiseks ning et see ettepanek on praegu seadusandlikus menetluses;

usub, et sadamate turvalisust parandavad ka muudetud rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel, rahvusvahelises laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeksis ja komisjoni määruses (EÜ) nr 725/2004 ette nähtud laevade ja sadamate turvameetmed. Kuid määrust kohaldatakse ainult selle sadamaala suhtes, mis on laeva/sadama kokkupuutekoht, s.t terminali suhtes;

tunnistab, et mõnedes sadamates on nii sadamate kui ka sadamate ja nende tagamaa vahelise koordineerimise tarbeks vaja pärast määruse (EÜ) nr 725/2004 rakendamist ja hindamist täiendavaid turvameetmeid. Kaitsmisvajadus laieneb ka sadamates töötavatele või neid läbivatele inimestele, infrastruktuurile ja seadmetele, kaasa arvatud transpordivahendid. Regioonide komitee märgib, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon koostavad praegu sadamate turvalisuse alast tegevusjuhist;

on seisukohal, et määrustes ja direktiivides ette nähtud sadamate ja laevanduse täiustatud turvameetmed peavad olema tulemuslikud, vajamata rohkem rahalisi ega personaliressursse, kui see on turvalisuse ja kaitse seisukohalt vajalik, pöörates erilist tähelepanu sadamate suurusele, geograafilisele asukohale ja tegevusalale;

on seisukohal, et tegevuse, meetmete ja järelevalve reguleerimine peab olema vastavuses tajutava ohuga ja vajadusega omada tõhusat konkurentsivõimelist transpordivõrgustikku, mis suurendaks laevandustegevust ja leevendaks teiste veoliikide koormust;

on seisukohal, et direktiivis ette nähtud analüüside ja plaanide heakskiitmine ja rakendamine tuleks tagada liikmesriigi järelevalve all toimuvate kontrollimistega;

on seisukohal, et sadama määratlust laeva/sadama kokkupuutekohana tuleks laiendada, et see hõlmaks terminali ja selliseid piirkondi nagu ankrupaigad, ootekaid ja mere poolt lähenemise teed ning selliseid ladustamisalasid, mida tuleks sadamaaladeks lugeda;

on seisukohal, et sisesadamaid tuleks käsitleda erandina.

toetab seisukohta, et arvestades ühenduse sadamate tegevuse mitmekesisust, on direktiiv parim viis saavutada vajalikku paindlikkust ja sadamate turvalisuse ühtset taset;

on teadlik, et liikmesriikides toimib juba mitu sadamate turvasüsteemi ning et olemasolevaid turvameetmeid ja -struktuure on võimalik säilitada, kui need direktiivi eeskirjade vastavad.

1.1 Sadamate turvalisuse direktiivi sisu

1.1.1 on seisukohal, teatud sadamate kaitseks terrorirünnakute eest on tarvis täiendavaid turvameetmeid kaitsmaks ettevõtteid sadama läheduses, mis võiksid olla terrorirünnakute sihtmärgiks, sealhulgas kütuseladusid ning keemiliste ainete ja väetiste tootmiskohti.

1.1.2 on seisukohal, et iga liikmesriik peab võimalike meetmete vajalikkuse ja ulatuse kindlaks määrama konkreetse sadama esindajatega konsulteerides;

1.1.3 on seisukohal, et mitmesuguste turvatasandite vahel valimine lähtudes normaalsest, kõrgendatud või ähvardavast ohust ei ole sadamavõimude otsustada, vaid on horisontaalse iseloomuga küsimus.

1.2 Üldpõhimõtted

1.2.1 komitee rõhutab lähimuspõhimõtte tähtsust, eriti hiljuti vastu võetud põhiseaduse lepingu ja uue protokolli lähimuse põhimõtte rakendamise kohta valguses.

1.2.2 peab positiivseks, et ettepanek rajaneb samale struktuurile ja julgeolekuorganitele kui määrus (EÜ) nr 725/2004, mille kaudu võib vajaduse korral luua turvasüsteemi, mis hõlmab kogu meretranspordiahelat alates laevadest, laeva/sadama kokkupuutekohast ja sadamatest üldiselt kuni sadamaala/tagamaa kokkupuutekohani;

1.2.3 tervitab asjaolu, et liikmesriigid peavad määrama kindlaks, millistes piirides direktiivi oma sadamates kohaldada. See tuleks otsustada konsulteerides asjaomaste kohalike ja piirkondlike ametiasutustega. Tuleb läbi viia riskide/vajaduste põhianalüüs, et määrata kindlaks, millistes sadamates on vaja turvameetmeid täiustada;

1.2.4 tervitab ka asjaolu, et liikmesriigid peavad tagama sadamate nõuetekohase turvaanalüüside ja turvaplaanide väljatöötamise, turvatasandite kehtestamise ja teatavakstegemise ning nende muudatustest teatamise ning sadamate turvalisusega tegeleva asutuse nimetamise. Lähimuspõhimõtte kohaselt tuleb jätta analüüside, plaanide ja asutuste vajadus iga liikmesriigi otsustada, konsulteerides asjaomaste ametiasutuste ja kohalike ja piirkondlike asutustega, võttes arvesse liikmesriigi hinnangut ohule ning kohalikule ja piirkondlikule olukorrale;

1.2.5 tervitab ettepanekut määrata igas sadamas sadama turvalisusega tegelev ametnik, et tagada sadama ja ka sellega külgnevate ettevõtete turvaanalüüside ja -plaanide, mida liikmesriik konsulteerides sadama turvaametnikuga vajalikuks peab, kehtestamise, uuendamise ja järelkontrolli nõuetekohane koordineerimine ning määrata igas liikmesriigis teabekeskus vajalike teadete edastamiseks teistele liikmesriikidele ja komisjonile;

1.2.6 ei pea vajalikuks üldist nõuet moodustada igas sadamas turvakomitee, sest need tuleks moodustada tegelikust vajadusest lähtuvalt;

1.2.7 on seisukohal, et turvaanalüüside ja -plaanide ja sadama turvameetmete rakendamise kontrollimise korra kohta pakutud miinimumnõuded tuleks esitada üldiste nõuannete ja soovituste, mitte määruste kujul;

1.3 Õiguslikud kaalutlused

1.3.1 on seisukohal, et karistused direktiivi kohaselt vastuvõetavate siseriiklike õigusaktide rikkumise eest peab kehtestama liikmesriik. Et enamikul liikmesriikidest juba on piisavad õigusaktid, ei ole üldiselt vajadust täiendavaid kriminaalõiguse akte vastu võtta.

1.4 Mõju analüüs

1.4.1 kutsub komisjoni üles analüüsima hoolikalt sadamate turvalisuse parandamise ettepanekuga kaasnevaid kulusid. Pakutud direktiivi tulemusena plaanide ja mitmesuguste meetmete ning järelevalve ja kontrolli korra jms kehtestamisega kaasnevad kulud peab katma suures osas liikmesriik, et vältida merereisijate ja kaubaveo kulude kasvu tasemele, mis ajendaks üleminekut muude, vähem keskkonnasõbralike või vähem ohutute veoliikide kasutamisele.

2. Regioonide komitee soovitused

Muudatus

Soovitus 1

Põhjendus 1 a (uus)

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus 1a) Terrorism ja muud samalaadsed kuriteod on piiriülese iseloomuga, mistõttu neile tuleb põhiliselt suunata piiriülesed meetmed. Sadamate või muude infrastruktuuriobjektide vastast terroriohtu ei ole üldiselt võimalik mõõta ja hinnata kohalikust ja piirkondlikust vaatepunktist. Järelikult kuulub kaitse terroristide rünnakute ja muu kuritegevuse vastu põhiliselt riigi pädevusse ja riigi või ühenduse tasandil otsustatud turvameetmete eest peaksid nii rahaliselt kui ka üldiselt vastutama liikmesriigid.

Motivatsioon

Preambulis tuleb otseselt märkida, et terrorism ja muud samalaadsed kuriteod on piiriülese iseloomuga, mistõttu neile tuleb põhiliselt suunata piiriülesed meetmed, mille eest vastutavad üldiselt liikmesriigid. Tähtis on, et reguleeriva otsuse tegemise eest vastutav tasand vastutaks ka selle rahastamise eest, et vähendada ülereguleerimise ja sellest tulenevate negatiivsete sotsiaalmajanduslike vastukajade riski. Järelikult näib loomulik, et riik peaks kandma ka rahalist vastutust sellise tegevuse ennetamiseks ja tõrjumiseks võetavate meetmete eest.

Soovitus 2

Põhjendus 4

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Meretranspordi ja sadamate võimalikult täieliku kaitstuse saavutamiseks tuleb kehtestada sadamate turvameetmed. Need peaksid ulatuma laeva/sadama kokkupuutekohast kaugemale ja hõlmama kogu sadamat, kaitstes sadamaalasid ja tagades ka, et määruse (EÜ) nr 725/2004 rakendamiseks võetavaid turvameetmeid toetaks turvalisuse paranemine külgnevates piirkondades. Neid meetmeid tuleks kohaldada kõigis sadamates, kus asub üks või mitu määruses (EÜ) nr 725/2004 käsitletavat sadamarajatist. Meretranspordi ja sadamate võimalikult täieliku kaitstuse saavutamiseks võib osutuda vajalikukstuleb kehtestada sadamate turvameetmed. Need meetmed peaksid ulatuma laeva/sadama kokkupuutekohast kaugemale ja hõlmama kogu sadamat, kaitstes sadamaalasid ja tagades ka, et määruse (EÜ) nr 725/2004 rakendamiseks võetavaid turvameetmeid toetaks turvalisuse paranemine külgnevates piirkondades. Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama, millised Neid meetmeid tuleks kohaldada kõigis sadamates, kus asub üks või mitu määruses (EÜ) nr 725/2004 käsitletavad sadamarajatised vajavad täiendavaid meetmeid.

Motivatsioon

Määrust (EÜ) nr 725/2004 täiendavate meetmete kehtestamine võib osutuda vajalikuks teisel etapil, kui saab analüüsida määruse rakendamise mõju. Lähimuspõhimõtte kohaselt peaks iga liikmesriik otsustama, milliseid sadamaid see puudutab. Kõik määruses käsitletud sadamad ei tarvitse tingimata täiendavaid turvameetmeid vajada.

Soovitus 3

Põhjendus 5 a (uus)

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Regioonide komitee on seisukohal, et Määrustes ja direktiivides ette nähtud sadamate ja laevanduse täiustatud turvameetmed peavad olema tulemuslikud, vajamata rohkem rahalisi ega personaliressursse, kui see on turvalisuse ja kaitse seisukohalt vajalik, pöörates erilist tähelepanu sadamate suurusele, geograafilisele asukohale ja tegevusalale.

Motivatsioon

Meretranspordi kauba- ja reisijatevoogude pidurdamise vältimiseks on tähtis, et turvameetmed, mida otsustatakse võtta, oleksid asjakohased ja efektiivsed. Muidu võivad neil meetmetel olla negatiivsed sotsiaalmajanduslikud vastukajad. Direktiivis on tähtis selgelt märkida, et turvameetmed peavad olema sotsiaalmajanduslikust aspektist efektiivsed.

Soovitus 4

Põhjendus 8

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Liikmeriigid peaksid tagama, et kõik osapooled oleksid oma ülesannetest sadamate turvalisuse alal selgelt teadlikud. Liikmesriigid peaksid jälgima turvaeeskirjade täitmist ja kehtestama teatavale asutusele selge vastutuse kõigi oma sadamate eest, kiitma heaks kõigi oma sadamate turvaanalüüsid ja -plaanid, kehtestama ja teatama turvatasandid, tagama kõigi meetmete nõuetekohase edastamise, rakendamise ja koordineerimise ning nägema ette turvameetmete ja valvsuse täiustamise sadamaringkondades nõustamisplatvormi kaudu. Liikmeriigid peaksid tagama, et kõik osapooled, kaasa arvatud vastavad kohalikud ja regionaalsed omavalitsused, oleksid oma ülesannetest sadamate turvalisuse alal selgelt teadlikud. Liikmesriigid peaksid jälgima turvaeeskirjade täitmist ja kehtestama teatavale asutusele selge vastutuse kõigi oma sadamate eest, kiitma heaks kõigi oma sadamate turvaanalüüsid ja -plaanid, kehtestama ja teatama turvatasandid, tagama kõigi meetmete nõuetekohase edastamise, rakendamise ja koordineerimise ning nägema ette turvameetmete ja valvsuse täiustamise sadamaringkondades nõustamisplatvormi kaudu.

Motivatsioon

Kohalikud ja regionaalsed omavalitsused võiksid vastutada mõningate sadamaohutuse aspektide eest, nagu näiteks sadamaarsti teenused, laevade laadungite kontroll keskkonnatervise ametniku poolt ja meetmed muude üldsust puudutavate õnnetusjuhtumite vältimiseks.

Soovitus 5

Põhjendus 9

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Liikmesriigid peaksid analüüsid ja plaanid heaks kiitma ja jälgima nende rakendamist sadamates. Rakendamise jälgimise tulemuslikust tuleb kontrollida komisjoni järelevalve all. Liikmesriigid peaksid analüüsid ja plaanid heaks kiitma ja jälgima nende rakendamist sadamates. Rakendamise jälgimise tulemuslikust tuleb kontrollida asjaomase liikmesriigikomisjoni järelevalve all.

Motivatsioon

Komisjoni ettepanekud jälgimise kontrollimise kohta reguleerivad laiemalt, kui praegune olukord seda nõuab. Meetmed, jälgimine ja järelkontroll peaksid olema proportsionaalsed turva- ja kaitsevajadustega, eriti pidades silmas kõnealuste sadamate suurust, geograafilist asukohta ja tegevusala. Järelevalvet ja kontrolli peaks olema võimalik teostada liikmesriigi tasandil.

Soovitus 6

Artikli 2 lõige 2

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid kohaldatakse kõigis liikmesriigi territooriumil asuvates sadamates, milles asub üks või mitu määruses (EÜ) nr 725/2004 käsitletud sadamarajatist. Käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid kohaldatakse nekõigis liikmesriigi territooriumil asuvates sadamates, milles asub üks või mitu määruses (EÜ) nr 725/2004 käsitletud sadamarajatist ja milles liikmesriik peab vajalikuks sadama turvalisust tõsta.

Motivatsioon

See muudatus tuleneb põhjenduse 4 muudatusest. Komisjoni ettepanek hõlmab kõiki liikmesriigi territooriumil asuvaid sadamaid, milles asub üks või mitu määruses (EÜ) nr 725/2004 käsitletavat sadamarajatist. Regioonide komitee ei ole veendunud, et täiendavaid meetmeid oleks vajalik võtta kõigis sadamates.

Soovitus 7

Artikli 3 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus “Sadam” või “meresadam” on maismaa- ja veeala, mis koosneb sellistest ehitistest ja seadmetest, mis võimaldavad põhimõtteliselt laevu vastu võtta, neile laadida ja neilt maha laadida, kaupu ladustada, neid kaupu vastu võtta ja üle anda ning reisijaid peale võtta ja maha lasta. “Sadam” või “meresadam” on liikmesriigi poolt määratletud ja piiristatud maismaa- ja veeala, mis koosneb sellistest ehitistest ja seadmetest, mis võimaldavad põhimõtteliselt tegelda kommertsmerevedudega ja on otseselt seotud sadamarajatisega sadamarajatisega laevu vastu võtta, neile laadida ja neilt maha laadida, kaupu ladustada, neid kaupu vastu võtta ja üle anda ning reisijaid peale võtta ja maha lasta.

Motivatsioon

“Sadamaala” tuleb määratleda igal üksikjuhul eraldi ja “sadama” määratlus ei tohi olla ülemäära piirav. Eelnimetatud muudatus võimaldab liikmesriikidele nende alade määratlemisel ja piiristamisel vajalikku paindlikkust, ilma et sadamaalad laieneksid üle mõistlike proportsioonide.

Soovitus 8

Artikli 5 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Liikmesriigid määravad igas käesolevas direktiivis käsitletavas sadamas sadama turvalisusega tegeleva asutuse. Sadama turvalisusega tegelev asutus võidakse määrata mitme sadama jaoks. Liikmesriigid tagmääravad igas käesolevas direktiivis käsitletavas sadamas sadama turvalisusega tegeleva asutuse määramise. Sadama turvalisusega tegelev asutus võidakse määrata mitme sadama jaoks.

Motivatsioon

Lähimuspõhimõttest lähtuvalt peaks olema sadama turvaasutuse määramine võimalik kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Liikmesriikidele peaks aga jääma finantsalane ja üldine vastutus sadamate turvalisuse eest, nagu väidetud soovituses 1.

Soovitus 9

Artikli 5 lõige 3

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Liikmesriigid võivad määrata sadama turvaasutuseks 'meresõidu turvalisuse alase pädevusega asutuse' vastavalt määrusele (EÜ) nr 725/2004. Member States may appoint a Liikmesriigid võivad määrata Sadama turvaasutuseks võidakse määrata “meresõidu turvalisuse alase pädevusega asutus” vastavalt määrusele (EÜ) nr 725/2004.

Motivatsioon

Lähimuspõhimõtte kohaselt peaks olema sadama turvaasutuse määramine võimalik kohalikul ja piirkondlikul tasandil. See muudatus tuleneb muudatusest artikli 5 lõikele 1.

Soovitus 10

Artikli 9 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Igale sadamale määratakse sadama turvaametnik. Igal sadamal on oma turvaametnik. Väikestel naabersadamatel võib olla ühine turvaametnik. Igale sadamale määratakse sadama turvaametnik. Igal sadamal on oma turvaametnik. NVäikestelnaabersadamatel võib olla ühine turvaametnik. Erandina võiks ühe ja sama isiku nimetada enam kui ühe sadama turvaametnikuks, isegi kui tegemist ei ole naabersadamatega, ent väikese tegevusmahu tõttu oleks eraldi ametniku rakendamine proportsioonist väljas, aga siiski tuleb tagada sobiv kaitsetase.

Motivatsioon

Naabersadamatel peaks üldiselt olema võimalik omada ühist turvaametnikku, olenemata nende suurusest.

Soovitus 11

Artikli 10 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Liikmesriigid tagavad sadamate turvakomiteede moodustamise, kes annavad käesolevas direktiivis käsitletavatele sadamatele praktilist nõu, kui selline komitee ei ole sadama spetsiifilisuse tõttu mittevajalik. Liikmesriigid võitagavad vajaduse korral moodustada sadamate turvakomiteede moodustamise, kes annavad käesolevas direktiivis käsitletavatele sadamatele praktilist nõu, kui selline komitee ei ole sadama spetsiifilisuse tõttu mittevajalik.

Motivatsioon

Kõik käesolevas direktiivis käsitletavad sadamad tõenäoliselt ei vaja turvakomiteed. Seda vajavad ilmselt ainult suuremad sadamad. Järelikult üldreeglina ei tohiks turvakomitee olla nõutav ja selle võib moodustada ainult vajaduse korral.

Soovitus 12

Artikli 14 lõige 2

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Kuue kuu möödumisel artiklis 19 viidatud kuupäevast alustab komisjon koostöös artiklis 13 viidatud teabekeskustega kontrollimisi, mille käigus kontrollitakse sobivat sadamate valimit, et jälgida direktiivi rakendamist liikmesriikide poolt. Kontrollimise käigus võetakse arvesse teabekeskuste poolt esitatavaid andmeid, sealhulgas kontrollimisaruandeid. Kontrollimise kord võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 viidatud korrale. Kuue kuu möödumisel artiklis 19 viidatud kuupäevast alustab liikmesriikkomisjon koostöös artiklis 13 viidatud teabekeskustega kontrollimisi, mille käigus kontrollitakse sobivat sadamate valimit, et jälgida direktiivi rakendamist liikmesriikide poolt. Kontrollimise käigus võetakse arvesse teabekeskuste poolt esitatavaid andmeid, sealhulgas kontrollimisaruandeid. Kontrollimise kord võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 viidatud korrale.

Motivatsioon

Muudatus tuleneb põhjenduse 9 muudatusest.

Soovitus 13

Artikli 14 lõige 3

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Ametnikud, keda komisjon volitab selliseid kontrollimisi läbi viima vastavalt lõikele 2, võivad kasutada oma õigusi pärast komisjoni kirjaliku volikirja esitamist, milles on märgitud kontrollimise teema, eesmärk ja alguskuupäev. Komisjon teatab kontrollimisest asjaomastele liikmesriikidele aegsasti. Asjaomane liikmesriik võimaldab sellise kontrollimise läbi viia ja tagab, et ka asjassepuutuvad asutused ja isikud võimaldaksid sellise kontrollimise läbi viia. Ametnikud, keda komisjon volitab selliseid kontrollimisi läbi viima vastavalt lõikele 2, võivad kasutada oma õigusi pärast komisjoni kirjaliku volikirja esitamist, milles on märgitud kontrollimise teema, eesmärk ja alguskuupäev. Komisjon teatab kontrollimisest asjaomastele liikmesriikidele aegsasti. Asjaomane sadama turvaasutusliikmesriik võimaldab sellise kontrollimise läbi viia ja tagab, et ka asjassepuutuvad asutused ja isikud võimaldaksid sellise kontrollimise läbi viia.

Motivatsioon

Muudatus tuleneb artikli 14 lõike 2 ja põhjenduse 9 muudatusest.

Soovitus 14

Artikli 14 lõige 4

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Komisjon saadab kontrolliaruanded asjaomasele liikmesriigile, kes teatab kolme kuu jooksul alates aruande kättesaamisest piisava üksikasjalikkusega meetmetest, mida võimalike puuduste kõrvaldamiseks on võetud. Aruanne ja vastused saadetakse artiklis 16 viidatud komiteele. LiikmesriikKomisjon saadab kontrolliaruanded komisjonasjaomasele liikmesriigile, kes võib nõuda, et liikmesriik teataks kolme kuu jooksul alates aruande esitkättestamisest piisava üksikasjalikkusega meetmetest, mida võimalike puuduste kõrvaldamiseks on võetud. Aruanne ja vastused saadetakse artiklis 16 viidatud komiteele.

Motivatsioon

Muudatus tuleneb artikli 14 lõigetele 2 ja 3 ja põhjendusele 9 tehtud muudatustest.

Soovitus 15

Artikli 17 lõige 2

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Käesoleva direktiiviga seotud turvakontrolli läbiviivad ja konfidentsiaalset teavet käsitlevad töötajad peavad olema läbinud nõuetekohase turvakontrolli liikmesriigis, mille kodanikud need töötajad on. Käesoleva direktiiviga seotud turvakontrolli läbiviivad ja konfidentsiaalset teavet käsitlevad töötajad peavad olema läbinud nõuetekohase turvakontrolli liikmesriigis, mille kodanikud need töötajad on.

Motivatsioon

Muudatus tuleneb muudatustest artikli 14 lõigetele 2, 3 ja 4 ja põhjendusele 9.

Soovitus 16

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide komitee muudatus Komitee ergutab kutsuma liikmesriikide poolt kindlaksmääratud sadamate “turvavolinikke” kogemustevahetamiseks kokku vähemalt kord aastas.

Motivatsioon

RK nõudmised ja argumendid direktiivi kohta käivate muudatusettepanekute põhjustes rõhutavad siseriiklikku pädevust ja võimalikult iseseisvat korraldust laeva/sadama kokkupuutekohast laiemalt vajalike ohutusmeetmete kooskõlastamisel.