EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.8.2017 COM(2017) 411 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/1998 artikli 14 lõikega 2 nõutud kiirstatistika kohta



1.Sissejuhatus Euroopa ettevõtluse kiirstatistika (edaspidi „kiirstatistika“) esitab põhjaliku komplekti näitajaid, nagu toodang, käive, tootjahind (mida sageli nimetatakse ka toodangu hinnaks), töötajate ja töötundide arv, brutopalk ja mõned muud näitajad, nelja peamise majandusvaldkonna kohta: tööstus, ehitus, jaekaubandus ja teenused (välja arvatud finants- ja avalikud teenused). Tabelis 1 on esitatud kiirstatistika näitajate ülevaade. Tabel 1. Kiirstatistika näitajad Tööstus Ehitus Jaekaubandus Muud teenused Tööstustoodang Ehitustoodang - Hooneehitus - Rajatiste ehitus - - Tööstuse käive siseturul ja välisriikides (euroala ja mitte-euroala) - Jaekaubanduse käive (Muude) teenuste käive - Ehitusload - Eluruumide arv - Kasulik põrandapind ruutmeetrites - - Palgaliste töötajate arv Palgaliste töötajate arv Palgaliste töötajate arv Palgaliste töötajate arv Töötunnid Töötunnid Töötunnid Töötunnid Brutopalgad Brutopalgad Brutopalgad Brutopalgad Tööstuse tootjahinnad siseturul ja välisriikides (euroala ja mitte-euroala) Ehituse tootjahinnad / ehituskulud Jaekaubanduse maht (Muude) teenuste tootjahinnad Tööstuse impordihinnad (euroala ja mitte-euroala) - - - Ettevõtluse kiirstatistika õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/1998, nagu seda on muudetud hilisemate määrustega (edaspidi „kiirstatistika määrus“). Vastavalt määruse artikli 14 lõikele 2: „Komisjon esitab 11. augustiks 2008 ja seejärel iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eriti selle olulisust ja kvaliteeti ning näitajate läbivaatamist käsitleva aruande. Aruanne käsitleb konkreetselt ka sellest määrusest tulenevat statistikasüsteemi kulu ja ettevõtetele tulenevat koormust, võrreldes sellest saadava kasuga. Aruandes kajastatakse parimaid tavasid ettevõtete koormuse vähendamiseks ning näidatakse ära koormuse ja kulude vähendamise viisid.“ Käesolev aruanne on jätk aruannetele, mis esitati eespool tsiteeritud artikli kohaselt 2008. aasta juunis, 2011. aasta juunis ja 2014. aasta juunis. Aruande teises osas kirjeldatakse kiirstatistika kasutusvõimalusi ning selle olulisust peamiste üleeuroopaliste poliitikasuundade ja Euroopa rahapoliitika juhtimise seisukohast. Samuti tuuakse välja kiirstatistika peamised arengutendentsid võrreldes viimase, 2014. aasta juunis avaldatud aruandega. Kolmandas osas kirjeldatakse üksikasjalikumalt kiirstatistika kvaliteedi eri aspekte. Neljandas osas kajastatakse andmeid kulude ja koormuse kohta, mis seonduvad kiirstatistika jaoks andmete kogumise ja töötlemisega. Viimases osas antakse ülevaade kiirstatistika tulevastest arengutendentsidest, eelkõige seoses ettevõtlusstatistika integreerimist käsitleva raammäärusega, mille ettepaneku komisjon võttis vastu 6. märtsil 2017.

2.Ülevaade kiirstatistikast ja olulisimad arengutendentsid Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide majandusarengu (majandustsükli) jälgimiseks ja eelkõige euroala rahapoliitika juhtimiseks väljatöötatud 22 Euroopa peamisest majandusnäitajast kaheksa saadakse kiirstatistikast. Need näitajad on tööstustoodang, tööstuse siseturu tootjahinnad, tööstuse impordihinnad, ehitustoodang, jaekaubanduse maht, teenuste käive (välja arvatud jaekaubandusteenused), teenuste tootjahinnad ja ehitusload. Kiirstatistikat kasutavad peamiselt Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad, aga need andmed on väga olulised ka Euroopa Komisjonile, riikide valitsustele, uurimisinstituutidele ning ettevõtjatele ja äriorganisatsioonidele. Samuti on oluline märkida, et kiirstatistika on oluline sisend ka muudes statistika valdkondades, näiteks rahvamajanduse arvepidamises. Kiirstatistikat kasutatakse kõige rohkem majandussuundumuste analüüsiks, prognooside ja mudelite koostamiseks ja kiirstatistika andmeid on samuti vaja poliitiliste otsuste ettevalmistamiseks, teadustööks, muudest allikatest pärit andmete kontrollimiseks ja valideerimiseks ning ärialaste otsuste ettevalmistamiseks (nt turu-uuringute puhul). Kiirstatistika tulemusi võivad kasutada ka ettevõtjad mitmesugustel muudel eesmärkidel (näiteks tootjahinnaindeksi kasutamine indekseerimislepingute puhul). Eurostat on teinud pärast seda, kui kiirstatistikat käsitlev eelmine aruanne võeti 2014. aasta juunis vastu, mitu algatust, et tagada kiirstatistika asjakohasus selle kasutajatele ja parandada andmete kvaliteeti. Lisaks kasutusel olevale andmete nõuetele vastavuse korrapärasele hindamisele võeti kasutusele kiirstatistika andmete põhjalikum kvaliteedi järelevalve. Põhjalikuma kvaliteedi järelevalve käigus kontrollitakse peale riiklikelt statistikaametitelt Eurostatile edastatud andmete terviklikkuse ja ajakohasuse ka kiirstatistika täpsust (st andmete usaldusväärsust ja allikat), eelkõige kontrollitakse algatuse raames läbivaatamiste ulatust ja aega ning algandmete kättesaadavust esimeste andmete saatmise ajal. Viimase kolme aasta jooksul on Eurostati metaandmestandardite abil loodud ja ajakohastatud ettevõtluse kiirstatistika riiklikke võrdlusmetaandmeid. Iga Euroopa peamise majandusnäitaja kohta on loodud vähemalt üks riiklike metaandmete fail ja teiste näitajate kohta on loodud täiendavad failid. Enamik aruandvatest riikidest koostas oma kiirstatistika metaandmete failid 2014. aastaks, täiustas oma läbivaatamise ja kohandamise põhimõtteid 2015. aastal ja täpsust käsitlevaid metaandmeid 2016. aastal. Aruandvate riikide riiklikud võrdlusmetaandmed on avaldatud ka veebis Eurostati kiirstatistika metaandmete faili lõpus olevates lisades.

2016. aasta märtsis võeti Euroopa ettevõtluse kiirstatistikas kasutusele uus sesoonse korrigeerimise tarkvara. Alates vaatlusaastast 2016 kasutatakse uut tarkvara JDemetra+. Tänu sellele muudatusele vastab kiirstatistika nüüd Eurostati ja EKP soovitustele ELi ametliku statistika sesoonse ja kalendaarse korrigeerimise kohta. Uus tarkvara parandab kiirstatistika kalendaarse ja sesoonse korrigeerimise kvaliteeti ja läbipaistvust. Uue sesoonse korrigeerimise tarkvara kasutuselevõtt ei ole põhjustanud muudatusi peamistes aegridades, nende tõlgendamises ega kasutamises. Eelmisi sesoonse korrigeerimise kirjeldusi kasutatakse ka JDemetra+ puhul. Sel moel tagatakse sesoonse korrigeerimise protsessi stabiilsus ja minimeeritakse muudatused. 3.Ulatus ja kooskõla kiirstatistika määrusega Eurostat kontrollib, kas liikmesriigid täidavad kiirstatistika määruses sätestatud ajakohasust ja terviklikkust käsitlevaid nõudeid. Euroopa statistika tegevusjuhises välja toodud kvaliteedi eri aspektide alusel arvutatakse kaks korda aastas iga riigi jaoks välja ulatuslik, kõiki näitajaid hõlmav nõuete täitmise tase. Üldjuhul näitavad järelevalve tulemused, et määruse nõudeid täidetakse suurel määral. 1. aprilli 2016. aasta seisuga oli EL 28 keskmine tulemus 9,5 punkti (10-punkti skaalal) ja valdav enamik liikmesriike täitis nõudeid täielikult. 3.1.Õigsus, usaldusväärsus, sidusus ja võrreldavus Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1503/2006 võeti kasutusele kiirstatistika ühised määratlused, et tagada andmete järjepidevus ja võrreldavus. Eurostat ja riikide statistikaametid teevad tihedalt koostööd, et tagada kiirstatistika näitajate õigsus, usaldusväärsus ja sidusus ning seda parandada. Kiirstatistika määrusega loodud metoodilist raamistikku on pidevalt parandatud, konsulteerides tehnika valdkonna ekspertide ja spetsiaalsete temaatiliste rakkerühmadega. Hoolimata ühtsetest määratlustest ei pea statistiliste andmete koostamise meetodid olema erinevates liikmesriikides identsed. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja selleks, et võtta arvesse riikide eripärasid, näiteks suurust, majanduse struktuuri ja administratiivandmete kättesaadavust, antakse kiirstatistika määrusega liikmesriikidele võimalus määrata kindlaks kõige tõhusam ja tulemuslikum viis andmete kogumiseks ja töötlemiseks. Eurostat teeb ka koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks OECDga, et suurendada andmete ja metoodika võrreldavust väljaspool Euroopa Liitu. 3.2.Ajakohasus ja õigeaegsus Kiirstatistika on üks esimestest ametlikest andmetest, mis annab teavet hiljutise majandusarengu kohta. Kiirstatistika määrusega sätestatakse riiklike andmete Eurostatile edastamiseks väga lühikesed tähtajad. Tabelis 2 on välja toodud praegu kehtivad tähtajad andmete edastamiseks Eurostatile (kolmas veerg) ning tähtajad, mille majandus- ja rahanduskomitee sätestas oma viimases aruandes teabega seotud nõuete kohta majandus- ja rahaliidus. Viimases veerus on esitatud praegu kehtivad levitamistähtajad (näiteks spetsiaalsete pressiteadete ja üldiste veebiväljaannete kaudu). Üldiselt võib kiirstatistika ajakohasust pidada väga heaks. Hilinemised tekivad tavaliselt ainult juhul, kui tähtpäev langeb nädalavahetusele või riigipühale. Eurostati kodulehel oleva avaldamiskalendri kaudu teavitatakse kasutajaid aegsasti pressiteadete avaldamise kuupäevadest. Viimastel aastatel on kinni peetud kõigist avaldamiskalendris väljakuulutatud kuupäevadest. Tabel 2. Ajakohasus – päevade arv vaatlusperioodi lõpu ja avaldamistähtpäeva vahel, kiirstatistika määrus, majandus- ja rahanduskomitee eesmärk ja euroala koondandmete tegelik levitamine (olukord 2016. aasta novembri seisuga) Näitaja Sagedus Kiirstatistika määrusest tulenevad tähtajad a) Majandus- ja rahanduskomitee eesmärgid 2016. aastaks b) Euroala koondandmete levitamine c) Tööstustoodang Kord kuus 40 40 42 Tööstuse siseturu tootjahinnad Kord kuus 35 35 33 Tööstuse impordihinnad Kord kuus 45 45 40 Ehitustoodang Kord kuus 45 45 49 Ehitusload Kord kvartalis 90 90 91 Jaekaubanduse käive Kord kuus 30 30 34 (Muude) teenuste käive Kord kvartalis 60 60 63 Teenuste tootjahinnad Kord kvartalis 90 90 91 a) Tähtajad, mille jooksul tuleb vastavalt kiirstatistika määrusele edastada andmed Eurostatile; väiksematele riikidele võivad kehtida pikemad tähtajad. b) Eesmärgid, mis on seatud majandus- ja rahanduskomitee 2016. aasta aruandes teabega seotud nõuete kohta majandus- ja rahaliidus. c) Vaatlusperioodi lõpu ja levitamise (nt pressiteate, andmete avaldamise) vahele jäävate päevade arv. 3.3.Kiirstatistika näitajate täpsustamine Kiirstatistika näitajate tulemused peavad mingil määral põhinema esialgsetel, prognoositud ja ebatäielikel andmetel. Pärast andmete esmaavaldamist vaadatakse uuringu tulemused läbi, kui lisatakse hilinenud vastajate andmed. Andmeid võidakse täpsustada ka mitmel muul põhjusel, sealhulgas sesoonne korrigeerimine, võrdlev hindamine, uued ja/või paremad andmeallikad ning vigade parandamine või muudatused metoodikas. Täpsustamise ulatus on üldiselt üsna piiratud, seda eriti ELi koondandmete tasandil ja euroala puhul. Et hinnata igakuiselt avaldatud kiirstatistika nelja näitaja esimeste tulemuste kvaliteeti, analüüsiti igakuiste kasvumäärade muutumist esimese ja teise avaldamise vahel ajavahemikul 2014–2016.

Tabelist 3 on näha pressiteadetes esitatud nelja kiirstatistika näitaja euroala hõlmavate koondandmete kasvumäärade täpsustamise keskmine ulatus esimese ja teise avaldamise vahel üks kuu hiljem (teine veerg). See on null või nullilähedane, mis tähendab, et kasvumäärade kohandamine üles- või allapoole tühistavad üksteist vastastikku, st tundub, et puudub nihe tulemuste üle- või alahindamise suunas. Tabel 3. Kiirstatistika nelja peamise näitaja täpsustamise ulatus, 2014–2016 a) 1 2 3 4 5 Keskmine täpsustus b) Keskmine absoluutne täpsustus c) Keskmine absoluutne kasvumäär Suhteline keskmine täpsustus d) Tööstustoodang 0,1 0,2 0,7 0,2 Tööstuse tootjahinnad (siseturg) 0,0 0,0 0,4 0,1 Ehitustoodang 0,0 0,4 0,7 0,5 Jaekaubanduse maht 0,0 0,2 0,4 0,5 a) Euroala näitajate sesoonselt korrigeeritud kasvumäärad. b) Esimese ja teise avaldamise vahelise kasvumäära erinevus, 2014.–2016. aasta keskmine. c) Esimese ja teise avaldamise vahelise kasvumäära erinevuste keskmine absoluutväärtus aastatel 2014–2016. d) Absoluutse täpsustuse (kolmas veerg) ja absoluutse kasvumäära vaheline suhe teise avaldamise ajal (neljas veerg), 2014.–2016. aasta keskmine. Erinevused tulenevad ümardamisvigadest. Absoluutväärtusena väljendatud (kolmas veerg) keskmised täpsustused varieeruvad peaaegu nullist tööstuse tootjahindade puhul kuni 0,4 protsendipunktini ehitustoodangu puhul. Erinevused näitajate vahel on põhjustatud peamiselt erinevatest koostamise ja läbivaatamise meetoditest. Kui tööstuse tootjahindu ei täpsustata sageli üldse, siis tootmisnäitajaid võidakse täpsustada isegi mitu aastat pärast andmete esimest avaldamist. Keskmised kasvumäärad (teise avaldamise ajal absoluutväärtusena) on esitatud neljandas veerus. Viimases veerus on välja toodud suhe kasvumäära täpsustamise ja kasvumäära enda vahel teise avaldamise ajal. See arv näitab täpsustuste hulka, kuna vahet tehakse näiteks selle vahel, kas x protsendipunktist täpsustust kohaldatakse suhteliselt kõrgele või suhteliselt madalale kasvumäärale. 3.4.Kättesaadavus, selgus ja metaandmete kättesaadavus Eurostat avaldab kiirstatistika kohta aastas 48 pressiteadet ehk igakuised pressiteated nelja peamise näitaja (tööstustoodang, tööstuse tootjahinnad, ehitustoodang ja jaekaubanduse maht) kohta. Eelmistel aastatel on kõik pressiteated ilmunud kavakohaselt. Kõik Euroopa kiirstatistika andmed on kättesaadavad Eurostati veebisaidil. Andmed on tasuta. Veebisaidi kiirstatistika osa annab juurdepääsu tervele kiirstatistika andmebaasile, aga ka mitmele eelnevalt kindlaks määratud statistika tabelile. Lisaks sellele esitatakse asjakohases osas teavet kiirstatistika õigusliku aluse kohta ja seal on avaldatud mitu metoodilist väljaannet. Asjakohasest osast leiate ka ELi koondnäitajate metaandmed ja erinevate kiirstatistika näitajate riiklikud metaandmed. Viki-tüüpi veebiplatvormil „Statistics Explained“ (statistika selgitused) on avaldatud sisutihedad artiklid kiirstatistika näitajate kohta ning mitu metoodilisi taustaandmeid sisaldavat artiklit. Varem avaldati mitu artiklit kiirstatistika kohta väljaandes „Statistics in focus“. 4.Statistikasüsteemi praegused kulud ja ettevõtjate koormus Kiirstatistikaga seotud kulude (statistikasüsteemid, mis on seotud andmete kogumise, töötlemise ja levitamisega) ja koormuse (mis langeb andmeid esitavatele ettevõtjatele) mõõtmine on osutunud väga keeruliseks. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega kasutavad statistikaametid andmete kogumiseks ja tootmiseks erinevaid meetodeid. Näiteks kasutatakse erinevaid andmeallikaid: mõned riigid kasutavad uuringute andmeid, teised tuginevad teisestele administratiivallikatele ja kolmandad isegi kombineerivad uuringuid administratiivandmetega. Ka uuringumeetodid ja andmete kogumise vahendid on erinevad. Seetõttu tuleb olla eriti ettevaatlik, kui võrrelda liikmesriikide kulude ja koormuse prognoose. Kui hinnata kiirstatistikaga seotud kulu ja koormust, siis tuleb võtta arvesse ka saadavat kasu, kuna neid andmeid kasutatakse olulisel määral muus statistikas (eriti rahvamajanduse arvepidamises). Liikmesriikidelt varem kogutud koormuse andmete kohaselt kulub keskmisel ettevõtjal tootmisandmete (tööstus ja ehitus) statistikanõuete täitmiseks ligikaudu 20 minutit kuus ning käibeandmeid on lihtsam esitada (5–10 minutit kuus) ja hinnaandmete esitamiseks kulub ligikaudu 15 minutit kuus. Need näitajad on siiski ainult ligikaudsed, kuna liikmesriikide vahel on üpris suuri erinevusi. Kättesaadavate andmete kohaselt on statistikaga seotud koormus viimastel aastatel mõnevõrra vähenenud. Üha enam statistikaameteid muudavad ettevõtjatele andmete esitamise lihtsamaks, näiteks kasutavad paberkandjal uuringute asemel elektroonilist andmete kogumist. Statistikaametid proovivad ka vähendada valimimahtusid ja tuginevad võimaluse korral administratiivandmetele.