[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.7.2008

KOM(2008) 494 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja kontrollimehhanismi raames saavutatud edusamme{SEK(2008) 2349}

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja kontrollimehhanismi raames saavutatud edusamme

1. SISSEJUHATUS

2007. aastal ELiga ühinedes jäi Rumeenial veel lahendada tõsiseid ülesandeid, et tagada oma kohtusüsteemi toimimine ning võidelda korruptsiooni vastu. Komisjoni ja teiste liikmesriikide hinnangul olid need ülesanded lahendatavad ning Rumeenia ametiasutused hakkasid kõrvaldama puudujääke kõnealustes valdkondades, et Rumeenia saaks täielikult omandada ELi liikmesusega kaasnevad õigused ja kohustused. Rumeenia ja teised liikmesriigid tunnistasid põhjaliku reformi vajalikkust kohtusüsteemis, et selle kaudu tagada kohtusüsteemi ja teiste õiguskaitseasutuste usaldusväärsus ja tulemuslikkus, et rumeenlased saaksid kasutada oma ELi kodanike õigusi ja saada kasu ELi liikmesusega kaasnevast võimalikust rahalisest toetusest. Laiemas mõttes nad tunnistasid, et ELi keskmes olevaid põhimõtteid, st õigusriigi põhimõtete austamist, vastastikust tunnustamist ja usaldusel põhinevat koostööd saaks rakendada ainult juhul, kui lahendatakse kõnealuste probleemide põhjused.

Sellises olukorras pidasid komisjon ja teised liikmesriigid vajalikuks teha Rumeeniaga pärast ühinemist tihedat koostööd, et tagada vajalike reformide elluviimine ning seeläbi tugevdada kohtusüsteemi ja võidelda korruptsiooni vastu. Selleks et jälgida edusamme ja laiendada toetuse andmist kõnealuste puudujääkide kõrvaldamiseks, lõi komisjon koostöö- ja kontrollimehhanismi. Toetudes Rumeenia ametiasutustelt saadud teabele, mida täiendasid eksperdirühmad, esitatakse käesolevas aruandes kokkuvõte Rumeenia edusammudest koostöö- ja kontrollimehhanismi raames kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel ning antakse sellele üksikasjalik hinnang. Kuuekuulises aruandlustsüklis on käesolev aruanne kolmas.

Hinnangus kajastatakse jõupingutusi, mida Rumeenia valitsus ja ametiasutused on teinud kohtusüsteemi reformimiseks ja korruptsiooni uurimiseks. Viimastel aastatel tehtud institutsioonilised ja menetluslikud muudatused kõnealuste probleemide lahendamiseks annavad esimesi tulemusi, kuid saavutused ei ole veel püsivad. Puudub laiapõhjaline poliitiline konsensus reformide elluviimiseks ning kõigi parteide selge tahe astuda vastu kõrgel tasemel esinevale korruptsioonile. Rumeenia tahe kõrvaldada korruptsioon kajastub kohtueelses menetluses, kuid süüdimõistvate kohtuotsuste ja hoiatavate sanktsioonide arv ei ole kasvanud. Rumeenia kohtusüsteemi toimimist takistab õiguslik ebakindlus, mis tuleneb mitmest asjaolust, sealhulgas õigusaktide ebaühtlasest kohaldamisest ja erakorraliste õigusaktide ülemäärasest kasutamisest. Reformi kinnistamine võtab veel aega. Seega jääb vajadus kontrolli ja koostöö järele mõneks ajaks alles.

2. REFORMID RUMEENIAS

2.1. Saavutused

Alates komisjoni viimase vahearuande vastuvõtmisest veebruaris on Rumeenia oma jõupingutusi tõhustanud. Hoolimata pingelistest poliitilistest aruteludest ja tugevast survest on valitsusel õnnestunud säilitada reformimeelsus ning korruptsioonivastase võitluse õigusliku ja institutsioonilise raamistiku suhteline stabiilsus. Oluliseks asjaoluks on uue justiitsministri ametisse nimetamine veebruaris 2008.

Kohtusüsteemi reformi vallas on kõrgeimale justiitsnõukogule kui kohtusüsteemi sõltumatuse järelevalvajale antud vajalikke inimressursse ja rahalisi vahendeid, et ta saaks täita oma põhilisi ülesandeid kohtusüsteemi reformis, sealhulgas anda nõu inimressursiga seonduvate pakiliste probleemide lahendamiseks ja aidata lahendustele kaasa.

Mitmeid meetmeid on võetud võitluses kõrgel tasemel esineva korruptsiooni vastu . Rumeenia prokuratuur ja riiklik korruptsioonivastane direktoraat on saavutanud häid tulemusi korruptsioonis süüdistuste esitamises ning alustanud menetlusi mitme kõrgel tasemel esinenud korruptsioonijuhtumi uurimiseks, millega on seotud endised ministrid ja parlamendisaadikud. Tulevik näitab, kui edukas on Rumeenia selliste uurimiste lõpuleviimises, nõuetekohase menetluse järgimises ja vajaduse korral hoiatavate karistuste määramises.

2008. aasta esimesel poolel tegi Rumeenia olulise edusammu, luues rahvusliku ühtsuse agentuuri. Nüüd peab see asutus tõestama, et ta suudab jälgida rahaliste vahendite voogu, tuvastada varade põhjendamatu suurenemise ja selle eest karistada ning reguleerida huvide konflikti.

Rumeenia on korraldanud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ja jätkanud ennetavate meetmete võtmist, et kõrvaldada kohalikul tasandil esinev korruptsioon . Eelkõige on viimasel ajal võetud meetmeid, et parandada avalike teenuste kvaliteeti ja selle kaudu vähendada korruptsioonivõimalusi. Juunis 2008 võeti vastu riiklik korruptsioonivastane strateegia korruptsiooni vastu võitlemiseks kohaliku tasandi avalikus halduses.

2.2. Tulemused

Pärast ebakindluse perioodi on Rumeenia taas pühendunud kohtusüsteemi reformimisele ja korruptsioonivastasele võitlusele. Õiguslik ja institutsiooniline raamistik on ebakindel, mistõttu tuleb seda stabiliseerida ja kindlustada. Haldussuutlikkust tuleb edasi arendada ja tugevdada. Oluline on, et parlament peab näitama selget tahet kõrvaldada kõrgel tasemel esinev korruptsioon. Edaspidi tuleb tagada, et kehtestatud seaduste ja menetluste ning loodud institutsioonide raames tehakse edusamme, st näidatakse, et nad on pikema aja vältel võimelised andma tulemusi.

Kohtusüsteemi reform edeneb, kuid edusammud on ebaühtlased. Inimressursiga seonduvad probleemid kohtusüsteemis on hakanud lahenema. Töölevõetute arv riiklikus kohtunike instituudis on suurenenud ja vabade ametikohtade arv vähenenud. Esimese astme kohtutesse on nimetatud uusi kohtunikke. Prokuratuuris on siiski pidev ja tõsine tööjõupuudus ning sageli ei suudeta konkurssidega tagada kvalifitseeritud töötajate värbamist.

Õigusemõistmise kvaliteet paraneb. Õigusküsimuste kohta esitatud kaebuste arv on suurenenud ning tehtud on jõupingutusi parandada nii juurdepääsu õigusemõistmisele kui ka selle järjepidevust. Seda positiivset arengut varjutab kõrgemate kohtute, sealhulgas kõrgema astme kassatsioonikohtu hiljutine ebajärjekindlus õigusemõistmises teatavates kõrgel tasemel esinenud korruptsioonijuhtumites. Õigusaktide ühtset ja järjekindlat kohaldamist takistab erakorraliste määruste sage kasutamine. Selline olukord tekitab kattuvusi ja vastuolusid ning toob rakendamises kaasa menetlusvead. Vastuoluline õigusemõistmine kõrgemates kohtutes toob omakorda kaasa õigusliku ebakindluse. Kõik need asjaolud nõrgestavad kohtusüsteemi ning toovad sageli kaasa leebed kohtuotsused ja karistuste kandmise sagedase peatamise. Eelkõige tekitab see probleeme korruptsioonijuhtumite puhul.

Kuigi kõrgeim justiitsnõukogu on loodud, ei ole ta siiani veel alati kasutanud kõiki oma volitusi, eelkõige neid, mis on seotud distsiplinaarjuhtumite ennetava uurimisega. Kõrgeima justiitsnõukogu kohtuinspektsioon peab veel välja töötama suunised ja tegema edusamme ametialastes uurimistes. Kõrgeim justiitsnõukogu teeb juhtimis- ja distsiplinaarotsuseid aeglaselt. Tema kehtestatud sanktsioonid on sageli tagajärgedeta.

Rumeenia on teinud ka edusamme seoses rahvusliku ühtsuse agentuuri loomisega. Alates komisjoni viimasest, veebruaris antud hinnangust on agentuur värvanud põhipersonali ja alustanud juhtumite uurimist. Liiga vara on veel täpselt hinnata nii tema tegevust juhtumite menetlemisel kui ka tehtud otsuseid (nt sanktsioonide kohta). Samuti on liiga vara öelda, kas rahvusliku ühtsuse agentuuri õiguslikud volitused on piisavalt tugevad. Järelevalvega seonduvaid agentuuri ülesandeid saab hinnata ainult tema tulevaste edusammude alusel.

Hoolimata suurtest edusammudest juhtumite uurimises on Rumeenia võitluses kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastu saavutanud tagasihoidlikku edu. Kuigi riikliku korruptsioonivastase direktoraadi tulemused kõrgemal tasemel esinevas korruptsioonis süüdistuste esitamises on olnud pikemat aega head, on kohtuotsused jäänud leebeks ja vastuoluliseks. Meetmeid, mida võiks võtta korruptsioonijuhtumite menetlemise parandamiseks (näiteks kohtuotsuste võrdlev analüüs, piisavalt hoiatava mõjuga kohustuslike miinimumkaristusmäärade kohaldamine või selle asemel suuniste väljatöötamine selliste karistusmäärade kohta), on edasi lükatud või neid ei ole algatatud. Endiste ministritega seotud kümne juhtumi uurimises ei ole märkimisväärseid edusamme tehtud. Osaliselt on see tingitud parlamendist, kes takistab uurimist, ning osaliselt kõrgema astme kassatsioonikohtust, kes lükkas juhtumid tagasi, muutes sellega varasemaid otsuseid. Edutus nende juhtumite uurimises õõnestab kohtueelses menetluses tehtud positiivseid jõupingutusi.

Elav poliitiline arutelu korruptsioonivastase institutsionaalse raamistiku üle on vaibunud, jättes riikliku korruptsioonivastase direktoraadi ülesanded muutmata. Siiski on direktoraadi jõupingutused teatavate oluliste juhtumite uurimise jätkamiseks peatatud, sest parlament ei ole soovitanud kohtumenetluse algatamist. Kohtusüsteemi ja parlamendi vastumeelsus lubada uurida selliseid tähelepanuväärseid juhtumeid toob kaasa avalikkuse usalduse kadumise. Parlamendi arutelu kriminaalmenetluse seadustiku muudatuste üle, mille eesmärk on piirata teatavate tõendite kogumist, loob õiguslikku ebakindlust ning mõjutab negatiivselt käimasolevaid uurimisi. Selline õiguslik ebakindlus, kui ei teata, kas täna kogutud tõendeid saab homme kasutada, toob kaasa ka kohtusüsteemi vastumeelsuse jätkata juhtumite menetlemist.

Rumeenia jätkab jõupingutusi korruptsioonivastases võitluses kohalikul tasandil , kuid ta peab saavutama selles senisest rohkem tulemusi. Korraldatud on teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ja koolitusi ning võetud muid ennetavaid meetmeid. Aina enam uuritakse politseis esinenud korruptsioonijuhtumeid. Siiski on vähe meetmeid võetud tervishoiu ja hariduse valdkonnas, kus on selged korruptsiooniilmingud. 2008. aasta esimesel poolel organisatsiooni Transparency International korraldatud küsitlusest selgub, et nn igapäevane korruptsioon on eelmise aastaga võrreldes suurenenud. Teavet, mida saadakse rikkumisest teatajatelt, kontrollitakse harva. Juuni alguses võttis Rumeenia valitsus vastu riikliku strateegia kohalikul tasandil esineva korruptsiooni vastu võitlemiseks, mille eesmärk on arendada välja senisest läbipaistvam ja tõhusam kohalik omavalitsus.

2.3. Vaja on teha täiendavaid jõupingutusi

Kohtusüsteemi reform ja edusammud korruptsioonivastases võitluses on omavahel tihedalt seotud. Mõlemas valdkonnas on siiski vaja teha täiendavaid jõupingutusi.

Reformitahet oluliste õiguskaitseasutuste hulgas tuleb tugevdada. Kõrgeim justiitsnõukogu peab võtma meetmeid kohtusüsteemi läbipaistvuse ja tõhususe suurendamiseks ning oma usaldusväärsuse parandamiseks. Ta peab võtma selge seisukoha praegu parlamendis toimuvas vastuolulises poliitilises arutelus, milles käsitletakse võitlust kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastu. Justiitsnõukogu peab veel suurendama kohtusüsteemi usaldusväärsust, pakkudes jätkusuutlikke lahendusi personali värbamiseks ja juhtimisvigade kõrvaldamiseks.

Jätkata tuleb jõupingutusi, et arendada edasi kohtusüsteemi haldussuutlikkust. Tõsine tööjõupuudus prokuratuuris võib nõuda erakorraliste meetmete võtmist (näiteks ametikohtade ajutine ümberkorraldamine). Värbamismenetluse teatud osasid tuleb täiustada, et meelitada kandideerima sobiva kvalifikatsiooniga inimesi.

Rahvusliku ühtsuse agentuur peab tõestama oma võimet määrata tõhusaid sanktsioone põhjendamatu rikastumise eest ning kontrollida vastuolusid ja huvide konflikti. Ta peab näitama, et suudab juhtumite ja sanktsioonide alal saavutada olulisi tulemusi.

Tagada tuleb õigusaktide ettevalmistamise ja õigusaktide kohaldamise järjepidevus ja sidusus. Õigusaktide ettevalmistamise raames on vaja konsulteerida avalikkusega. Erakorraliste määruste kasutamist tuleks piirata. Õigusaktide järjepideva ja sidusa kohaldamise nimel tuleb teha senisest suuremaid jõupingutusi.

Selleks et stabiliseerida õiguslikku raamistikku, mille alusel algatatakse uurimisi, peaks valitsus viima lõpule uue kriminaalmenetluse seadustiku menetlemise ja tegema edusamme karistusseadustiku eelnõu koostamises. See annaks selgema ja tõhusama raamistiku süüdistuste esitamiseks ning võimaldaks paremat koostööd teiste liikmesriikidega. Lisaks tuleks tühistada parlamendis vastu võetud erakorraline määrus,[1] millega tehti vastuolulised muudatused kehtivasse karistusseadustikku ja kriminaalmenetluse seadustikku. Need muudatused piiraksid märkimisväärselt usaldusväärsete uurimiste tegemist.

Korruptsioonivastane võitlus tuleb depolitiseerida ja Rumeenia peab kinnitama oma selget tahet võidelda kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastu. Õiguskaitseasutustel tuleb lubada jätkata endiste ministrite ja parlamendisaadikute tegevuse sõltumatut uurimist, et taastada avalik usaldus korruptsioonivastase võitluse ja õigusriigi põhimõtetest kinnipidamise vastu.

Rumeenia peab looma kättesaadava ja ulatusliku süsteemi, mille kaudu inimesed saaksid teatada korruptsioonikahtlusest. Välja tuleb töötada eeskirjad rikkumisest teatajate konfidentsiaalsuse kaitsmiseks.

Reformitahe ja kohustus viia ellu reforme peab kinnistuma nii kogu poliitilisel skaalal kui ka kohtusüsteemis. Avalik usaldus korruptsioonivastase võitluse vastu taastatakse ainult tulemuste kaudu kõrgel tasemel esinevate korruptsioonijuhtumite uurimises ja nende eest süüdimõistmises.

3. JÄRELDUSED

Koostöö- ja kontrollimehhanism on loodud ning sellega seotud eesmärgid püstitatud nii, et Rumeenia saaks korrapäraselt näidata kohtusüsteemi reformimisel ning korruptsioonivastases võitluses tehtud edusamme. Rumeenia ametiasutustel on kohustus näidata kohtusüsteemi toimimist ja tõestada, et uurimised korruptsiooni vallas toovad kaasa vahistamise, süüdistuse esitamise ning vastavalt kohtu otsusele hoiatava mõjuga süüdimõistvate otsuste tegemise ja vara arestimise. Reformid Rumeenias on ikka veel ebaühtlased ja lõplikke süüdimõistvaid otsuseid kõrgel tasemel esinevate korruptsioonijuhtumite eest pole ikka veel tehtud.

Rumeenia edusammud on ebaühtlased. Toimiva süsteemi põhielemendid on paigas, kuid need on nõrgad ja korruptsiooniga seonduvad otsused politiseeritud. Iga õige meede kutsub esile vaenuliku sisepoliitilise arutelu, mis suurendab õiguslikku ebakindlust. Rumeenia oluliste institutsioonide ja asutuste reformitahe ning püüd täita erinevaid eesmärke on ebaühtlane. Näiteks on prokuratuuril tugev tahe saavutada selgeid tulemusi kohtueelses menetluses, kuid selline kindlameelsus kogu ülejäänud kohtumenetluse suhtes puudub. Valitsus ei toeta piisavalt kiireloomulisi seadusandlikke ettepanekuid (näiteks uus kriminaalmenetluse seadustik) ega korruptsioonivastaseid meetmeid (näiteks piisavalt hoiatava mõjuga kohustuslikud miinimumkaristusmäärad kõrgel tasemel esinevate korruptsioonijuhtumite eest). Asjaolud, et Rumeenia parlament politiseerib korruptsioonijuhtumid ja kohtusüsteem ei ole määranud karistusi kõrgel tasemel esinevate korruptsioonijuhtumite eest, on nõrgendanud avalikkuse veendumust õigusriigi põhimõtete järgimises. Kohaliku, piirkondliku ja kesktasandi ametiasutuste tõelised jõupingutused võidelda korruptsiooni vastu kohtavad liiga sageli vastuseisu poliitilisel tasandil.

Valitsuse, riikliku korruptsioonivastase direktoraadi ja peaprokuröri positiivsed reformialased jõupingutused saavad anda tulemusi ainult juhul, kui kõik osalised erinevatel tasanditel neid selgelt toetavad. Jätkusuutlike reformide jaoks peab nimetatud jõupingutustega kaasnema tõhus rakendamine. Ainult kindlad ja hoiatavad süüdimõistvad kohtuotsused tähelepanuväärsetes juhtumites kinnitavad veenvalt süsteemi toimimist. Olemasolevad struktuurid peaksid Rumeenial võimaldama saavutada tõhusaid tulemusi korruptsioonivastases võitluses.

Rumeenia kodanikud väärivad kõiki ELi liikmesusega kaasnevaid hüvesid ning see peaks aitama kaasa õigusriigi põhimõtete tugevdamisele ja korruptsiooni kõrvaldamisele. Koostöö- ja kontrollimehhanismi raames tehtud edusammud ja kahtluste hajutamine Rumeenia suutlikkuse kohta uurida korruptsiooni võimaldavad Rumeenia kodanikel saada nimetatud hüvesid ning suurendavad nende usku õigusriigi põhimõtetesse. Sellel on pikaajaline positiivne mõju Rumeenia majandusele. Rumeenial on kohustusi teiste liikmesriikide ees, näiteks justiits- ja siseküsimuste poliitika ning ELi rahaliste vahendite ühise haldamise valdkonnas. Piisav haldussuutlikkus ja tõhus kontroll huvide konflikti, pettuse ja finantsrikkumiste üle on vajalik tingimus, et Rumeenia saaks täielikku kasu ELi ühinemiseelsetest ja struktuurifondide rahalistest vahenditest.

Püsiv vajadus koostöö järele

Rumeenia toimiv avalik haldus ja kohtusüsteem, kes suudab edukalt seista vastu korruptsioonile, ei ole mitte ainult Rumeenia, vaid kogu ELi laiemaks huviks. Just sellepärast on koostöö ja toetuse pakkumine väga oluline. Komisjon peab toetuse pakkumist sanktsioonidest tõhusamaks ning ei pea praegu vajalikuks kohaldada ühinemislepinguga ettenähtud kaitsemeetmeid. Vajadus jätkata koostöö- ja kontrollimehhanismi jääb mõneks ajaks alles.

Veebruaris koostöö- ja kontrollimehhanismi raames koostatud aruandes rõhutati märkimisväärseid abisummasid, mida Rumeenia on viimastel aastatel liikmesriikidelt ja komisjonilt kas rahaliste vahendite või tehnilise oskusteabe vormis saanud. On oluline tagada, et saadud toetust kasutataks õigetel eesmärkidel. Kõik osalised peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et aidata Rumeenial saavutada reformimisel edu. Komisjon on valmis tegema koostööd Rumeenia ja teiste liikmesriikidega tegema koostööd, et pakkuda sellist abi, kuid ta nõuab, et abisaajad kasutavad saadud nõuandeid strateegiliselt ja tõhusalt reformide ja muudatuste edendamiseks.

Prognoos

Rumeenia on hakanud liikuma õiges suunas. Uued institutsioonid ja menetlused vajavad oma tõhususe tõestamiseks aega ning neil tuleks lasta stabiilselt edasi areneda. Selget ja uuesti kinnitatud tahet on vaja kõigil tasanditel kogu poliitilisel skaalal ning nii ametiasutustes kui ka kohtusüsteemis, et puhastada süsteem korruptsioonist ja pidada täielikult kinni õigusriigi põhimõtetest. Komisjon kutsub Rumeeniat tungivalt üles hoogustama oma reforme ning säilitama oma tiheda koostöö teiste liikmesriikide ja komisjoniga, et olulisi allesjäänud probleeme oleks võimalik koos edukalt lahendada.

[1] Valitsuse erakorraline määrus nr 60/2006.