ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 7.9.2010 
SEK(2010) 1016 lõplik 
  
KOMISJONI VASTUS ERIARUANDELE  
“KAS SUHKRUTURU REFORM ON OMA PÕHIEESMÄRGID SAAVUTANUD?”  
ET 2   ET KOMISJONI VASTUS ERIARUANDELE  
“KAS SUHKRUTURU REFORM ON OMA PÕHIEESMÄRGID SAAVUTANUD?”  
KOKKUVÕTE  
I, II, III. ELi suhkruturu 2006. aasta reformiga on saavutatud sektori edukas 
ümberkorraldamine, määratlet ud selle pikaajaline poliitiline raamistik  ning oluliselt 
parandatud konkurentsivõimet. ELi suhkrutoot jad tegutsevad praegu olukorras, kus 
institutsionaalseid hindu on 36% võrra vä hendatud ning tootmine on senisest enam 
koondunud suure kasumlikkusega piirkondadesse.  
Reformi võtmeelementideks olid institutsionaalsete hindade oluline vähendamine ja ajutine 
ümberkorraldusfond, mille eesmärk  oli hüvitada ettevõtjatele tootmiskvoodist loobumine ning 
aidata tasakaalustada reformi võimalikku nega tiivset sotsiaalset ja  keskkonnamõju. Sellega 
stimuleeriti nõrgima konkurentsivõimega s uhkrutootjaid oma kvootidest loobuma. Lisaks 
pakuti ELi suhkrutootmissektori konkurentsi võime parandamiseks ELi ettevõtjatele 
ühekordse tasu eest lisakvoote.  
Põllumajanduskulude osas ei ole reform eelar vet mõjutanud. Komisjoni ettepanekus võeti 
selgesõnaliselt arvesse suhkruprotokollile al la kirjutanud AKV riikid e kohandamisvajadusi, 
mille rahuldamiseks leppisid nõukogu ja parlament reformipaketi raames kokku eriabiprogrammi. 
Suhkrureformi tuleb vaadelda ELi 2001. aasta  algatuse „Kõik peale relvade” ning ELi 
suhkruturu korraldust käsitleva Maailma Kauba ndusorganisatsiooni (WTO) 2005. aasta otsuse 
kontekstis. „Kõik peale relvade” andis vähimare nenud riikidele vaba juurdepääsu ELi turule, 
sealhulgas suhkruturule. WTO otsusest tulenevalt oli vaja ELi subsideeritud suhkrueksporti 
vähendada. Vastuseks sellele oli EL sunnitud vähendama suhkru tootmiskvoote, et säilitada 
turul nõuetekohane tasakaal. Niisiis on mõningad kontrollikoja kirjeldat ud arengud (nt suhkru 
tootmiskvootide vähendamine) tegelikult põhjusta tud pigem kahe eespool nimetatud laiemast 
poliitilisest muutusest. Muud (nt tootmis üksuste koondumine ja sulgemine) langevad 
vähemalt osaliselt pikaaja liste suundumuste arvele. 
V. Reformiga saavutatud ELi suhkrusektori k onkurentsivõime üldine kasv on ilmne ning 
komisjoni hinnangul on see eesmärk täielikult saavutatud. 
Reform põhines vabatahtlikul kvootidest lo obumisel, mida võimaldas eelkõige ajutine 
ümberkorraldusfond. Igal suhkrut tootval äriühing ul tuli otsustada, kas tootmisest loobuda või 
seda jätkata, pidades silmas, et tulevikus p eavad nad pikaajalise kasumlikkuse kindlustama 
oluliselt madalamate institutsionaalsete hindade tingimustes. 
Asjaolu, et reformiga avati ko rraga nii kvootidest loobumise kui ka lisakvootide omandamise 
võimalus, oli täielikult kooskõlas eesmärgiga muuta ELi suhkrutootmissektor väiksemaks, ent 
konkurentsivõimelisemaks. 
Nagu ilmneb komisjoni 1. tabelist, oli k vootidest loobumine sagedasem väikese 
üldkasumlikkusega liikmesriikides, samas kui  93% uutest kvootidest on eraldatud suure 
üldkasumlikkusega liikmesriikidele. Sell e protsessi tulemusena moodustab suure 
kasumlikkusega liikmesriikide kvoot 78% EL i kvoodist (enne reformi 68%), samas kui 
väikese kasumlikkusega liikmesriikidele kuulub 5% kvoodist (varem 12%).  
VI. Komisjon tervitab kontrollik oja kinnitust, et suhkruturu ja  suhkruhindade stabiliseerimise 
osas on reformi eesmärgid saavutatud. 
ET 3   ET Suurem sõltuvus välismaistest suhkrutarnetes t tuleneb ELi kaubandus- ja arengupoliitikast, 
eelkõige algatusest “Kõik peale relvade”, mille ga lubatakse ELi turule piiranguteta importi 
vähimarenenud riikidest, kellest mõningad on ar vestatava suhkruekspordi potentsiaaliga.  
Lisaks pakub suhkruturu korral dus vajalikke vahende id hüpoteetiliseks ta rneraskuste tekke 
puhuks ELi turul, eelkõige võimalust konver teerida kättesaadav kvoodiväline suhkur 
kvoodisuhkruks. 
Selle teema täpsemaks uurimiseks alustab komisjon peatselt suhkr usektori hindade 
ülekandumise uuringut. 
VII. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele va stutavad tehaste sulgemise (või tootmise 
vähendamise) tagajärgedega tegelemise, sealhul gas vajalike mitmekesistamismeetmete eest 
liikmesriigid. Sellele vaatamata sisaldavad ELi õigusaktid nende meetmete õigeaegsuse tagamiseks ja tarbetu viivitamise vältimiseks ette nähtud üksikasjalikke täitmis- ja maksetähtaegu, mida liikmesr iigid peavad järgima.  
Reformiga tugevdatakse konkurentsi traditsiooniliste rafineerijate vahel, kes uues olukorras 
konkurentsivõime säilitamiseks peavad oma tegevust kohandama. Selle, komisjoni algses ettepanekus puudunud üleminekuabi eesmärk  on võimaldada äriühingutel oma 
konkurentsivõime parandamiseks vajalikke meetmeid võtta. 
VIII. Seoses suhkruturu reformiga tuleb arvesse võtta kõiki suhkruturu ühise korralduse 
muudatusi, st üleminekut tagatud kõrgete peed ihindade ning tootmis- ja eksporditoetuste 
süsteemilt peamiselt põllumajandustootjatele suunatud otsetoetuste süsteemile. Seda 
arvestades kavandati suhkruturu korraldus  nii, et sel puuduks mõju eelarve 
põllumajanduskuludele (vt ka kontrollikoja jä reldust punktis 89). Komisjoni hinnangul on 
kõnealune eesmärk saavutatud.  
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 ar tikli 1 lõikele 3 antakse pärast 
ümberkorraldusfondi alla kuuluvate meetmete rahastamist fondi jääv summa üle EAGF-ile. 
Kaasnevad AKV riikidele suunatud meetme d tulenevad AKV-ELi partnerluslepingu 
raamistiku kohasest ELi üldisest  kohustusest toetada AKV riike teel vaesuse vähendamise ja 
säästva arengu suunas. Suhkrureformini viinud  protsessi käigus kohustus komisjon toetama 
suhkruprotokolliga enamsoodustatud riikide kohandamisvajadusi ning analüüsis suhkrureformi mõju AKV riikidele. Need AKV riikidele suunatud vaja likud lisameetmed olid 
nõuetekohaselt kavandatud ja need ei mõjuta eelarve põllumajanduse osa. 
IX.  Esimene taane - Komisjon on oma tegevuses alati ülimalt hoolikas, et tagada õigusaktide ja 
meetmete üldiselt järjekindel, vajaduste põhja likul tehnilisel hindamisel ning objektiivsetel ja 
mittediskrimineerivatel krit eeriumidel põhinev kavandamine. Sellist lähenemisviisi on 
kasutatud ka suhkruturu reformi puhul. 
Teine taane - Pärast turustusaastat 2014/201 5 kehtima hakkavate suhkrureeglite eelnõu 
ettevalmistamisel vaatab komisjon varasematele kogemustele tuginedes läbi rea eri võimalusi. 
Kolmas taane - Komisjon on arvamusel, et reformist tulenev uus suhkruturu tasakaal, 
sealhulgas ELi omavarustatuse tase on kooskõl as aluslepingu sätetega, mis ei nõua ELi 
omavarustatust kõikide põllumajandustoodete  osas. Lisaks pakub suhkruturu korraldus 
vajalikke vahendeid turul tarneraskuste tekke  olukorraks, eelkõige võimalust konverteerida 
kättesaadav kvoodiväline suhkur kvoodisuhkruks. 
Neljas taane - Selle teema täpsemaks uurimiseks alustab komisjon peatselt suhkrusektori 
hindade ülekandumise uuringut.  
ET 4   ET Viies taane - Vastavalt subsidiaarsuse  põhimõttele vastutavad rakendus- ja 
mitmekesistamismeetmete ning keskkonnaalaste kohustuste täitmise tagamise eest liikmesriigid, kel on paremini võimalik teha vajalikke otsuseid iga juhtumi erinevaid asjaolusid arvesse võttes.  
SISSEJUHATUS
 
4. Kvoodipõhise suhkruturu korralduse suju v toimimine eeldab ka  isoglükoosi ja 
inuliinisiirupi kvootide olemas olu, kuna mõlemad on potentsiaalsed suhkru asendustooted, 
nagu kontrollikoda õigesti osutab. Kvoodid keht estati ajal, mil nende alternatiivsete 
magusainete tootmine ühenduses jõudis ma htudeni, millega kaasnes oht suhkruturu 
korralduse normaalsele toimimisele. Kehtestatud kvoodid vastasid tollastele tootmismahtudele. 
5. Komisjon soovib selgitada, et Maailma Ka ubandusorganisatsiooni (WTO) otsusest ei 
tulene valge suhkru ekspordi  absoluutset kogusepiirangut: 
WTO vaekogu ja apellatsioonikogu soovitasid va idluste lahendamise organil nõuda Euroopa 
Ühenduselt (EÜ) oma suhkruturu korralduse vastavusseviimist WTO põllumajanduslepingust 
tulenevate kohustustega selles osas, milles s ee leiti nimetatud lepingule mitte vastavat.  
Mis puutub mittevastavuse ulatusse, siis WT O apellatsioonikogu kii tis oma 28. aprilli 2005. 
aasta aruandes heaks vaekogu järgmised järeldused: 
Esimene taane - teatavate AKV riikide ja Indi a impordi sooduskorda käsi tleval EÜ loendi 1. 
joonealusel märkusel puudub õiguslik mõju EÜ loendis toodud Euroopa Ühenduste 
koguselise kohustustaseme suurendamise le või muul viisil muutmisele, 
Teine taane - kaebuse esitajad (Austr aalia, Brasiilia ja Tai) esitasid prima facie  tõendid, et EÜ 
kohustustasemeid ületava C-suhkru (st kvoodivä lise suhkru) tootjad/eksportijad said 
eksportimisel „makseid” i) C-peedi müümis e kaudu C-suhkru tootjatele alla tootmise 
omahinna; ja ii) rahaliste va hendite ülekandmise kaudu, mis toimus EÜ suhkruturu korralduse 
toimimisest tuleneva WTO põllumajanduslepingu artikli 9 lõike 1 punktis c sätestatud 
ristsubsideerimise kaudu (millele seetõttu laienes ekspordisubsiidiumide vähendamise 
kohustus),  
Kolmas taane - EÜ ei tõendanud, et tema  kohustustasemeid ület avat C-suhkru ning 
(samaväärse) AKV/India suhkru eksporti ei subsideeritud. 
Seega võib EL lubada kvoodivälise suhkru ek sporti oma WTO kohustusi ületavas mahus, 
juhul kui EL tõendab, et kõnealus t eksporti ei subsideerita.  
Boks 1
  
Vt vastust punktile 5. 
7. Algatuseks rõhutab komisjon, et WTO otsusega  ette nähtud piiresse ei pea jääma ELi kogu 
suhkrueksport, vaid üksnes subsideeritud eksport. See tä hendab, et piirang ei hõlma 
kvoodisuhkrut ning kvoodi- ja  kvoodivälist isoglükoosi, ti ngimusel et nende eest 
eksporditoetust ei anta. 
9. Reformi eesmärgid on vahetult seot ud aluslepingutes  sätestatud ühise 
põllumajanduspoliitika eesmärkidega. Ka ei nä ita reformi osalt vastandlikud eesmärgid 
reformi puudulikkust, vaid tulenevad pigem re formi laiast haardest. Reformi erinevad 
eesmärgid peegeldavad suhkruturu eri aspekte ning need tuleb omavahel tasakaalu seada. 
10. 
ET 5   ET d) Teise aasta vähesem kvootidest loobumine põhjustas siseturul ülepakkumise, millele 
reageerimiseks oli komisjon sunnitud võtma ka hesuguseid meetmeid: ühelt poolt suurendama 
turustusaasta 2007/08 eksporditoetusi ning  teiselt poolt kehtestama kõrvaldamise 
protsendimääraks 13,5% (komisjoni määrus (EÜ) nr 290/2007), et säilita da turu struktuurne 
tasakaal. 
e) Kuna reformi üheks osaks oli peedihindade alandamine, oli sel vahetu mõju kasvatajate 
sissetulekutele, mistõttu oli põhjendatud hüvitise maksmine. Teraviljakasvatajate jaoks moodustab isoglükoos teravilja rea liseerimisel väheolulise väljundi  ning teravilja hind oleneb 
palju enam muudest muutujatest. Reformil puudus  märkimisväärne mõju teraviljakasvatajate 
sissetulekutele, mistõttu  neile hüvitise maksmine  olnuks põhjendamatu.  
MÄRKUSED
 
21. Tõhusa ja sujuva ümberkorraldamise huvides valis komisjon suhkrutootjate vabatahtlikel 
otsustel põhineva reformimudeli. See valik osutus reformi eesmärkide saavutamise seisukohalt tulemuslikuks. Konkreetsetele pi irkondadele või üksiktootjatele keskenduv 
lähenemisviis poleks mitte üksnes pälvinud kvoodikärbetest mõjutatud liikmesriikide ja ettevõtjate tugevat vastuseisu, va id põhjustanud ka tõsiseid prak tilisi probleeme otsustamisel, 
kes tootjatest peaksid ärist lahkuma ja kes jääma.  
22. Reformi esmane eesmärk oli leida ELi suhkr utootmissektorile uus tasakaal tingimustes, 
kus siseturg on rohkem avatud kolmandatest  riikidest pärinevale impordile. Selle 
saavutamiseks oli tarvis vähendada kvoote; a llesjäävad ettevõtjad pidid suutma tegutseda 
oluliselt madalamate institutsionaalsete hindadega turul.  
23. Tõhusust ja läbipaistvust silmas pidade s valis komisjon reform imudeli, kus lõplikud 
otsused tootmise jätkamise, vähendamise või tootmisest loobumise kohta langetaksid 
suhkruettevõtjad ise, võttes se ejuures arvesse, et tuleviku s on hinnad oluliselt madalamad. 
Lisaks nähti ette rahaline stiimul äriühingutel e, kes otsustavad kvoodist loobuda. See mudel ei 
eelda iga ELi suhkrutootja praeguse kasumlikkuse ja tulevikuväljavaadete analüüsimist. 
Seetõttu ei pidanud komisjon valitud mudeli puhu l vajalikuks tootlikkuse ja efektiivsuse kohta 
andmeid koguda. Lisaks oleks selline analüü s eeldanud eraettevõtjate konfidentsiaalsete 
andmete kasutamist, millel põhinev ettevõtja te võrdlemine oleks problemaatiline.  
ELi suhkrutööstuse konkurentsivõime kasv reformi tulemusena on vaieldamatu, kuna nüüd 
peavad tegutsevad ettevõtjad sä ilitama kasumlikkuse oluliselt ma dalamate institutsionaalsete 
hindade tingimustes. 
24. Komisjon on iga liikmesriigi suhkrusektori kasumlikkuse hindamiseks järjepidevalt 
kasutanud parimaid saadaolevaid andmeid. Tulemuste usaldusväärsuse tagamiseks peavad need andmed põhinema pikema perioodi konsolideeritud üldsuundumustel. Reformi 
praegused tulemused on nimetatud hinnangute õigsust väga suurel määral kinnitanud. 
Algne mõjuhinnang SEK (2003) 1022 põhines CEFS-i tellimusel koostatud LMC 
„Suhkruturu ühise korralduse tu levikuväljavaadete hinnangu” (2003) andmetel, mis suurel 
määral kinnitasid komisjoni varasemaid järeldusi.  
Uuendatud mõjuhinnang SEK (2005) 808 põhines mi tmetel eri allikatel, sealhulgas valdkonna 
organisatsioonide (nt Comité Européen de Fabricants de Sucre, Conféderation Générale de 
Betteraviers ) ja liikmesriikide tellitud uuringutel ning teadustöödel.  
Seega on uuendatud mõjuhinnangu 2. tabelis es itatud uusimad saadaolevad andmed, mis 
sobivad iga liikmesriigi kogu suhkrus ektori kasumlikkuse hindamiseks.  
25. Komisjoni valitud reformimudeli tunnus joonte osas vt vastust punktile 23. 
ET 6   ET Nagu komisjoni 1. tabelist nähtub, on suur e kasumlikkusega liikmesriikide kvoodiosa 
reformijärgselt kasvanud 68%-lt 78%-le, samas kui väikese kasumlikkusega liikmesriikide 
osa on vähenenud 12%-lt 5%-le. ELi suhkrutootmi ssektori konkurentsivõime üldine kasv on 
ilmne. 
26. Reformi põhjenduseks oli 6 miljoni tonni to otmiskvootidest vabatahtlik loobumine enne 
2009./2010. aasta kampaaniat, millega nähti et te nelja-aastane üm berkorraldusskeem. 
Esimesel aastal saavutatud maht (1,47 miljon it tonni) oli küll selle eesmärgiga kooskõlas, 
kuid teise aasta maht (0,71 miljonit tonni) mitte , seega pidi komisjoni tegema vajalikke 
muudatusi. Vastav nõukogu määrus (EÜ) nr  1261/2007 võeti vastu 2007. aasta oktoobris. 
Reformi esimesel kahel aastal kvoodist loobumise eest pakutud vahendid osutusid 
atraktiivseks üksnes väikseima konkurentsivõi mega töötlejatele ning kvoodimaht, millest 
loobuti, ei olnud sektoris uue tasakaaluni jõudmiseks piisav. Nagu kontrollikoda punktis 27 õigesti ja üksikasjalikumalt selgitab, ei ol nud valdkonna ettevõtjatele suurimaks takistuseks 
finantsstiimuli puudumine, vaid pigem ebaselgus kasvatajatele ja töövõtjatele eraldatava 
toetuse osas. 
28. Viieaastast tootmiskohustusega seotud ülem inekutoetust kasvatajatele tuleb hinnata 
poliitilises kontekstis, mis muuhulgas hõlmas s uhkrusektori reformile nende liikmesriikide 
heakskiidu saamist, kelle suhkrutootmis võimsus oleks selle tulemusena vähenenud. 
Suhkrureformi hindamise aluseks tuleb võtta  üleminekuperioodi järgsed lõpptulemused.  
29. Komisjoni hinnatud kvootidest loobumise üldmaht ei põhine üks ikute ettevõtete 
kasumlikkuse analüüsil, vaid ELi suhkrumaj andust mõjutaval uuel makromajanduslikul 
olukorral, mille on põhjustanud WTO vaekoja ot sus ning teatavatele suhkrueksportijatele 
lihtsama juurdepääsu lubamine.  
Kuna komisjon üldjoontes jagab kontrollikoja se isukohta, et suhkrutootjate kasumlikkus võib 
ka sama regiooni piires erineda, valis ta reformimudeli, kus lõplikke otsuseid teeksid 
suhkruettevõtjad ise. Seda arvesse võttes ei  olnud reformi peaeesmärgiks uue turutasakaalu 
saavutamine pelgalt vähimkasumlikes liikmesriikides tootmise täieliku lõpetamise teel, vaid 
selliste tingimuste ja stiimulite pakkumine,  mis võimaldaksid sektoris vajalikke 
tootmiskärpeid teha.  
30. Suhkrutootmise lõpetamise otsuse tegid suhkr uettevõtjad ise. On selge, et madalamate 
hindade korral on paremad võimalused tegutsemist  jätkata kõige tõhusamatel suhkrutootjatel. 
Nagu kontrollikoda oma aruande teistes osades õige sti märgib, ei sõltu suhkrutootmise üldine 
kasumlikkus üksnes töötlemisüksuste majan dustulemustest, vaid ka kasvatussektori 
konkurentsivõimest. Äri jätkusuu tlikkuse tagamiseks peavad mõlemad tegutsema käsikäes. 
32.  c) Reformi kolmandal aastal saavutatud su ure mahuni jõudmisel osutus määravaks 
kohustuslike hüvitamisele mittekuuluvate kvoodikärbete kehtestamine 2010. aastaks, juhul kui vabatahtliku loobumisega ei ole sell eks ajaks sihttasemeid saavutatud.  
34. Nagu kontrollikoda punktis 27 kirjeldab, taki stas teisel aastal ümberkorraldusfondi 
suuremat ärakasutamist olulisel määral ebak indlus suhkrutöötlejale  antava abi tegeliku 
suuruse osas. Komisjon soovib lisa ks rõhutada, et abi kogusummat reformi teisel etapil ei 
suurendatud, ent kvootidest loobumise kogumah u osas eesmärk siiski saavutati. 
35. Kvootidest loobumise otsused tegid ettevõtjad vabatahtlikult vastavalt oma olukorra ja 
tulevikuperspektiivide hinnangutel e. Kõik ELi ettevõtjad seat i samadel tingimustel sama 
valiku ette ning igaüks tegi otsuse , mida ta sobivaimaks pidas.  
ET 7   ET 36. Reformi tulemusena oli eesmärk saavutada ELi suhkrusektori tootlikkuse üldine kasv ning 
see eesmärk ka saavutati.  
Kuna tegemist oli vabatahtliku skeemiga, oli kõikidel ELi suhkrut ootjatel juurdepääs 
ümberkorraldusskeemile. Lõplikud otsused te gid ettevõtjad ise, arvestades ettevõtte 
prognoositavat kasumlikkust uues turuolukorras. 
Vt ka arve, mis on esitatud ko misjoni vastuses punktile 25. 
37. Konkreetsete ettevõtjate konkurentsivõime ei sõltu üksnes liikmesriig ist, kus ta tegutseb, 
vaid ka nende suurusest, töötlemisüksuste jõudlusest, juhtimisest ja paljudest muudest 
teguritest. Nagu kontrollikoda õigesti selgitab, võivad olulised olla sama liikmesriigi 
ettevõtjate kasumlikkuse erinevused.  
Enne reformi eraldati suure kasumlikkuseg a liikmesriikidele olu liselt rohkem kvooti kui 
väikese kasumlikkusega liikmesriikidele. Nagu III lisast nähtub, moodustab väikese kasumlikkusega liikmesriikide reformijär gne kvoot 31% neile enne reformi kuulunud 
kvoodist. Suure kasumlikkusega liikme sriikidel on see näitaja 81%.  
38. Komisjon leiab, et reformi eesmärgid on  täielikult saavutatud, ning on endiselt 
veendunud, et kõige paremini saavad otsuseid  langetada tootjad ise oma edaspidise 
konkurentsivõime hinnangute alusel. 
39.-40. Komisjoni hinnangul ei ole mehhanismid  omavahel vastuolus, kui arvestada, et 
ümberkorraldusfondi kaudu kvootidest loobumise st iimulite pakkumisega samal ajal pakutud 
lisakvoodid teenisidki kontrollikoja ma initud eesmärki – soodustada juba 
konkurentsivõimeliste ettevõtjate konkurentsivõime kasvu nende töötlemisvõimsuse suurendamise teel.  
40 (teine taane). Kuna reformijärgselt sa aksid suhkrutöötlejad kasu madalamatest 
peedihindadest, jääks isoglükoosi valmistamiseks kasutatava maisi ja muude toorainete hind 
muutumatuks. Et tagada isoglükoosi valmistajate  suhtelise konkurentsivõi me säilimine, anti 
neile mastaabisäästu saavutamist võimaldavaid tasuta lisakvoote.  
41. Mõlema meetme ühise kohaldamise tulemu sena soodustati suhkrutootmise koondumist 
ettevõtetesse, millel on parimad võimalused aas tate jooksul konkurentsivõimelisena püsida, 
ning sellega saavutati ELi suhkrutootmisse ktori konkurentsivõime üldine kasv.  
42. Reformiga sooviti sujuval ja tõhusal viisil  saavutada ELi suhkrut ootmissektori vajalik 
kohandumine. Selleks oli vaja ümberkorraldus fondi kvootidest loobuvatele ettevõtjatele ning 
paindlikke kohandamisvahendeid neile, kes otsust avad äris jätkata. ELi suhkruettevõtjatel 
paluti teha rida otsuseid lähtuvalt oma tulevi kuperspektiivide analüüsis t ja turuprognoosidest. 
Kujunenud keerukas majandusolukorras otsustas osa ettevõtjaid algul  kvooti osta ning hiljem 
kvoodist osaliselt loobuda.  
Komisjon leiab, et ettevõtjate sellest tulenenud suurem paindlikkus aitas ELi suhkrusektoril 
tõhusamalt kohaneda, kindlustades samas kõikide ettevõtjate võrdse kohtlemise. 
Nagu kontrollikoda õigesti osutab, olid kvoodi os tmisel makstud tasu ja kvoodist loobumise 
eest saadud tasu võrdsed. 
Väidetava rahalise kahjuga seonduvat kirjel datakse komisjoni vastuses punktile 43. 
43. Kuna reformijärgselt saaksid suhkrutöötleja d kasu madalamatest peedihindadest, jääks 
isoglükoosi valmistamiseks kasutatava maisi ja  muude toorainete hind muutumatuks. Kuna 
suhkruhinna langus toob kaasa isoglükoosi hinna  languse, oleks reformi tulemusena 
vähenenud isoglükoositootjate kasum. 
ET 8   ET Et isoglükoositootjad saaksid säilitada oma suhtelise konkuren tsivõime ning seeläbi oleksid 
suhkru ja isoglükoosi tootjatele tagatud võrdsed  reeglid, suurendati isoglükoosi kvoote, et 
võimaldada viimastel mastaabisäästu saavutada. 
Komisjon soovib rõhutada, et sarnaselt suhkrukvootidega pidid kvoodist loobunud ja 
ümberkorraldustoetust taotle nud isoglükoosiettevõtjad esitama ümberkorraldamiskava ning 
tõendid selle nõuetekohase rakendamise kohta. 
44. Reformi eesmärgiks oli suurendada sekt ori, sealhulgas kasvatajate üldist 
konkurentsivõimet peedi miinimumhinna alandami se teel. Nagu kontrol likoja VI lisas on 
välja toodud, otsustas osa liikmesriike s uunata mitmekesistamistoetusi eelkõige 
suhkrupeedikasvatajatele.  
45. Reformi tulemused näitavad, et ELi peedik asvatajate kohanemisvõime on olnud algselt 
prognoositust suurem ning peedikasvatus jätkub tabelis 2 nimetatud liikmesriikides suurtel 
aladel. 
46-47. Suhkrutootmiseks on tarvis rasket ööstusrajatisi. S uhkrutootmine saab 
konkurentsivõimelisena püsida üksnes juhul, kui konkurentsivõimeline on nii peedi tootmine 
kui ka peedi töötlemine. Lisaks kontrollikoja kirjeldatud juhtumitele on ka võimalik, et 
efektiivsed tööstusüksused on olnud sunnitud tootmise lõpetama ümbruskonnas kasvatatava 
peedi vähese konkurentsivõime tõttu. Selliseks  juhtumiks näib olevat olnud kontrollikoja 
punktis 30 kirjeldatu.  
50. Kontrollikoja märkused puudutavad nõukogu vastu võetud õigusli kku alust, mida 
komisjon on kohustatud rakendama. 
51. Reform on aidanud vähendada ELi siseturu  ja maailmaturu vahe list hinnalõhet. ELi 
suhkrusektor allub nüüd rohkem turureeglite le ning on konkurentsiv õimelisem kui enne 
reformi. 
54. Komisjon tervitab kontrollikoja kinnitust, et  alates reformi algusest on ELi suhkruturg 
püsinud stabiilsena. 
55. Neist riikidest pärineva impordi tegelik maht  sõltub ELi turu suhtelisest atraktiivsusest, 
võrreldes maailmaturuga. Seepärast on reform i üheks eesmärgiks olnud kõnealuse hinnalõhe 
vähendamine.  
56. Suuremat sõltuvust impordist ei ole põhjust anud suhkrureform, vaid ELi poliitika, mille 
eesmärk on suurendada suhkru kui majandustege vuse katalüsaatori ro lli vähimarenenud, ent 
hea tootmispotentsiaaliga riikides.  
57. Komisjon on seisukohal, et reformiga saa vutatud uut turutasakaalu on võimalik 
lähitulevikus säilitada. Turu arengud näivad seda kinnitavat. 
58. ELi suurem sõltuvus impordist on ELi turu  kolmandatele riikidele avamise loogiline 
tagajärg. Sõltuvus impordist oleks aga kujunenu d palju suuremaks, kui suhkru hinnad ELis 
oleksid ka praegu reformieelsel kõrgel tasemel.  
Kokkuvõttes võib omavarustatuse taset pärast reformi kehtiva kvoodi raames (umbes 85%) 
pidada rahuldavaks ning komisjon rõhutab, et režiim pakub vajalikke vahendeid turul 
tarneraskuste tekke puhuks, eelkõige võimalu st konverteerida kättesaadav kvoodiväline 
suhkur kvoodisuhkruks. 
59.  
ET 9   ET b) Suurem sõltuvus impordist oleneb eelkõige maailma ja ELi  suhkruhindade vahelisest 
lõhest. Reformiga on seda lõhet oluliselt vähendatud ning aidat ud seeläbi kaasa ELis tugeva, 
ehkki väiksema suhkrutootmissektori säilimisele.  
60. Komisjon leiab, et tänu ELi toodangu üldise  konkurentsivõime olulisele tõusule on ELi 
suhkrusektoril paremad võimalused ümberpaigutamisele vastu seista.  
61. Nagu kontrollikoda õigesti se lgitab, peab ettevõtja ümbe rkorraldustoetuse saamiseks 
esitama ümberkorraldamiskava, milles sisa lduvate üksikasjalike konkreetsete meetmete 
rakendamise järele valvavad liikmesriikide asutused. Maksei d tehakse üksnes äriühingutele, 
kes on need meetmed rahuldavalt ellu rakendanud.  
Uudiseks ei ole asjaolu, et ELi  suhkrut tootvad kontsernid ka  impordivad suhkrut ELi. Lisaks 
võimaldab teatavate tootmisüksuste rafineerim istehasteks ümberehitamine ELi suhkruimpordi 
suurenemise tingimustes säilitada impordi tava suhkru töötlemise osaliselt ELis. 
62. Komisjon tervitab kontrollikoja kinnitust, et  suhkruhinna alandamise osas on reformi 
eesmärk saavutatud. 
63. Selle teema täpsemaks uurimiseks alusta b komisjon peatselt s uhkrusektori hindade 
ülekandumise uuringut.  
Lisaks algatab komisjon korrapärase vald kondliku hindamise raames suhkrusektoris 
rakendatud ühise põllumajanduspoliitika meet mete järelhindamise. Hindamise käigus 
uuritakse alates reformi 2006. aastal alustami sest rakendatud ühise põllumajanduspoliitika 
meetmete mõju suhkru tarneahelale, sealhulgas  põllumajandustootjatele ning suhkru tootjatele 
ja rafineerijatele. Hindamistegevus peaks al gama 2010. aasta neljandas kvartalis. Tulemusi 
oodatakse 2011. aasta lõpuks. 
64. Ei ole üllatav, et sektori üldmahtu vähe ndav reform, mis ühtla si nõuab allesjäävatelt 
ettevõtjatelt konkurentsivõime  olulist suurendamist, toob kaasa tööstuse teatava 
kontsentreerumise.  
69. Isoglükoosi valmistatakse te raviljast (peamiselt maisist ja nisust) ning erinevalt 
suhkrupeedisektorist puuduvad seal kasvat ajate ja töötlejate  vahel konkreetsed 
tegevusharudevahelised tarnelepi ngud. Seepärast olnuks osa toetus te kasvatajatele eraldamine 
põhjendamatu.  
72. Nagu kontrollikoda on punktis 13 tõdenud ning nagu subsidiaarsuse põhimõte ette näeb, 
vastutavad ümberkorraldustoet use rakendamise eest liikmesr iigid, kel on kõige paremini 
võimalik konkreetsete olukordade erin evaid asjaolusid arvesse võtta. 
Lisaks rõhutab komisjon, et ümberkorraldusto etuse maksmise tingimuseks on kava, mille 
ettevõtja esitab asjaomasele liikmesriigile ning mis sisaldab konkreetsete meetmete 
üksikasjalikku kirjeldust. Pole tarvis lisada, et nimetatud kavad peavad vastama ELi ja 
riiklikele normidele, millest osa võiva d liikmesriigiti olul iselt erineda.  
73. Liikmesriikide ametivõimud peavad kontrollima sotsiaalkohustuste täitmist kooskõlas 
sotsiaalkavadega. Raamatupidamisarvestuse  heakskiitmisele eelneva auditi käigus 
veendutakse, et liikmesrii gid on seda kontrollinud. 
Sotsiaalkavad koostatakse enamasti tootja ning töötajate/ametiühingute kokkuleppel. 
Kohustuste täitmist – koolituse, teisele tööle üleviimise, hüvitiste jms osas – kontrollivad ka seotud osapooled. 
Lisaks tegutseb komisjoni juhtimisel “Suhkr utööstuse sektori sots iaaldialoogi komitee”, 
millesse kuuluvad ametiühingute ja suhkrutööstu ste esindajad. Eelkõige on see komitee heaks 
ET 10   ET kiitnud ettevõtjate sots iaalset vastutust käsitleva Eur oopa suhkrutööstuse tegevusjuhendi, 
mida on reformi kontekstis laialdaselt rakendatud. 
Reformi sotsiaalset mõju arvestatakse  ka suhkrusektoris rakendatud ühise 
põllumajanduspoliitika meetmete hindamisel. Hindamistegevus peaks algama 2010. aasta 
neljandas kvartalis . Tulemusi oodatakse 2011. aasta lõpuks. 
74. Tootjate keskkonnaalaste kohus tuste täitmise tähtaja pikendamisel oli kaks põhjendust: 
esiteks oli algne tähtaeg määratud 2006. aastal ning ajakava oli tarv is uuendada, võtmaks 
arvesse olulisi muudatusi 2008. aastal alanud  riiklikes ümberkorraldamisprogrammides. 
Teiseks õigustas seda muudatust ülemaailmse finantskriisi mõju mõni ngate liikmesriikide 
majandusele. 
75. Isoglükoosi valmistatakse te raviljast (peamiselt maisist ja nisust) ning erinevalt 
suhkrupeedisektorist puuduvad seal kasvat ajate ja töötlejate  vahel konkreetsed 
tegevusharudevahelised tarnelepingud. Seepärast olnuks osa toetuste teraviljakasvatajatele 
eraldamine põhjendamatu, kuna tera viljahindu reform ei mõjutanud. 
76-77. Vt ka komisjoni vastust punktile 73. Komisjon soovib ka rõhutada, et suhkrutehas te arv on olnud languses juba aastaid enne 
suhkrureformi, kuna kõikides tootmisüksuste s on tootmisvõimsusi suurendatud. Näiteks 
ajavahemikul 2000–2006 suleti ELis 67 tehast.  
Ümberkorraldusfond pakub õiguslikku raamistikku ja  rahalist toetust, mida enne reformi 
toimunud sulgemiste puhul kasutada ei saanud. 
80. Mitmekesistamistoetuse määramisega soov iti anda liikmesriik idele võimalus võtta 
asjassepuutuvates piirkondades meetmeid, seal hulgas meetmeid suhkru ümberkorraldamisest 
mõjutatud muudele ettevõtjatele, kes ümbe rkorraldustoetuse kaudu hüvitist ei saanud. 
81. Vt komisjoni vastust punktile 74. 82. Vastavalt põllumajanduse peadirektoraadi mitmeaastasele hindamiskavale 2010–2012 
korraldatakse aastatel 2010–2011 suhkrusekto ris võetud ühise põllumajanduspoliitika 
meetmete hindamine. Hindamise käigus uuritak se alates reformi 2006. aastal alustamisest 
rakendatud ühise põllumajanduspoliitika meetme te mõju suhkru tarneahelale, sealhulgas 
põllumajandustootjatele ning suhkr u tootjatele ja ra fineerijatele. Hindamise käigus peaks 
uuritama ka mitmekesistamisabi mõju üm berkorraldusest mõjutatud piirkondadele 
(juhtumianalüüside põhjal).  
Hindamistegevus peaks algama 2010. aasta ne ljandas kvartalis. Tulemusi oodatakse 2011. 
aasta lõpuks.  
Komisjon teostab omapoolset kontrolli raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja 
heakskiitmise osana.  
85. Ehkki komisjoni ettepanekus ei näht ud ette üleminekuabi täiskoormusega 
rafineerimistehastele, ilmnes nõukogu arutelude kä igus, et sarnaselt suhkrupeeditöötlejatega 
peavad täiskoormusega rafineerimistehased institutsionaalsete suhkruhindade languse tõttu tegema rea struktuurseid kohandusi.  
Reformiga tugevdatakse konkurentsi traditsiooniliste rafineerijate vahel, kes uues olukorras 
konkurentsivõime säilitamiseks peavad oma tegevust kohandama. Asjaomased ettevõtjad 
pidid vajalikud muudatused ära märkima riiklikele ametiasutustele esitata vas äriplaanis. Selle 
abi andmisega kindlustati reformi raames kõiki de ühenduse suhkrutootjate võrdne kohtlemine 
olenemata sellest, kas nad kasutavad toorainena peeti või toorsuhkrut. 
ET 11   ET 86. ELi õigusakte tuleb liikmesr iikides kohaldada ühetaolise lt, olenemata sellest, kas 
potentsiaalseid abisaajaid on neis üks või mitu.  
88. Need kõikumised tulenevad tegelikult loobutud kvoodist ja loobumise ajastusest. 
Tegelikkuses nõuti ajutisi ümberkorraldus summasid tagasi rohkem ning suhkru 
ümberkorraldusfondi kulud olid väiksemad. Ab isumma ühe tonni kvoodi kohta oli suurim 
reformi esimesel kahel aastal. 
90. Suhkruturu korralduse reformilt eeldati põllumajanduskuludega seotud eelarvemõju 
puudumist, mitte isefinantseerimist. Suhkru ümberkorraldusfond oli kavandatud isefinantseeritavana. 
Seoses suhkruturu korralduse reformiga tuleb ar vesse võtta kõiki suhkruturu ühise korralduse 
muudatusi, st üleminekut tagatud kõrgete peed ihindade ning tootmis- ja eksporditoetuste 
süsteemilt peamiselt põllumajandustootjatele suunatud otsetoetuste süsteemile. Seda 
arvestades kavandati suhkruturu korraldus  nii, et sel puuduks mõju eelarve 
põllumajanduskuludele (vt ka kontrollikoja jä reldust punktis 89). Komisjoni hinnangul on 
kõnealune eesmärk saavutatud.  
Suhkru ümberkorraldusfond, mis ei moodusta os a ühisest turukorraldusest, oli kavandatud 
isefinantseeritavana ning see eesmärk ka saavutati. 
a) Reformi algusajal prognoositi ELi suhkruimpordi suurenemist, eelkõige algatuse „Kõik 
peale relvade“ meetmete tulemusena. Seega reformi mittetoimumise korral ning WTO otsust silmas pidades oleks ELi suhkruturu are nguga kaasnenud ELi toodangu vähenemine. Nii 
oodati ületootmise vähenemist ning sellest tule nevalt ka toodangumaksudest laekuva tulu 
järk-järgulist vähenemist nullini eelarveaasta ks 2010. Kõnealuses muutuvas olukorras määrati 
suhkrureformiga kehtestatud toodangumaksu suur useks 12 eurot tonni koht a, et vältida mõju 
eelarve tuludele. 
b) Kaasnevad meetmed tulenevad AKV-ELi pa rtnerluslepingu kohasest ELi üldisest 
kohustusest toetada AKV riike teel vaesuse vähendamise ja säästva arengu suunas. 
Suhkrureformini viinud protsessi käigus  oli komisjon võtnud kohustuse toetada 
suhkruprotokolli kohaselt enamsoodustatud riikide kohandamisvajadusi ning analüüsinud suhkrureformi mõju AKV riikidele. Need  AKV riikidele suunatud vajalikud kaasnevad 
meetmed olid nõuetekohaselt kavandatud. 
AKV riikidele antud abi ei kuulu nõukogu määr use (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamisalasse, 
kuna see on seotud AKV riikidele antava arenguabiga ega kuulu rahastamisele ühise 
põllumajanduspoliitika eelarvest.  
91. Vt komisjoni vastust punktile 90. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 
93. Reformi eesmärgid on vahetult seot ud aluslepingutes sätestatud ühise 
põllumajanduspoliitika eesmärkidega. Ka ei nä ita reformi osalt vastandlikud eesmärgid 
reformi puudulikkust, vaid tulenevad pigem re formi laiast haardest. Reformi erinevad 
eesmärgid peegeldavad suhkruturu eri aspekte ning need tuleb omavahel tasakaalu seada. 
94. Pärast reformi tegutsema jäänud ettevõtjad peavad säilitama kasumlikkuse madalamate 
institutsionaalsete hindade tingimustes ni ng sellest tulenevalt on sektori üldise 
konkurentsivõime tugevdamise eesmärk täidetud. Tootlikkuse kasvus saavutatud eesmärki kinnitab asjaolu, et suure kasumlikkusega liikmesriikide kvoot moodustab nüüd 78% ELi 
kvoodist (enne reformi 68%), samas kui väik ese kasumlikkusega liikmesriikidele kuulub 
üksnes 5% kvoodist (enne reformi 12%). 
ET 12   ET Kättesaadavaks tehtud lisakvoodi abil (mille eest võeti ümberkorraldustoetusega võrdset tasu) 
sooviti ELi suhkrusektorit veelgi tugevdada, andes ettevõtjatele võ imaluse suurendada 
tootmist ja saada kasu mastaabisäästust, või  säilitada tootmine vähemalt reformieelsel 
tasemel, juhul kui reformi lõppedes kvoote kärbitakse.  
Vt ka komisjoni vastust punktile 23. 95. Pärast reformi tekkis suhkrutur ul sisetootmise vähenemisest ja institutsionaalsete hindade 
alanemisest tulenevalt uus tasakaal. Tootmise l õpetamise otsuse tegid tehased vabatahtlikult, 
olles hinnanud oma pikaajalist elujõulisust uues olukorras. Kõik  ELi tootjad seati samadel 
tingimustel sama valiku ette.  
Komisjon rõhutab, et vajaliku kvood ikärpe mahtu hinnati lähtuvalt vajadusest tagada sektori 
uuenenud majanduskeskkonnas turu tasakaal. S ee saavutati nende ettevõtete kaudu, kes 
pidasid end uues olukorras konkuren tsivõimetuks ning lõpetasid tootmise (või vähendasid 
seda).  
96. Kvootidest loobumise ja lisakvootide omandamise võimalust korraga pakkudes püüti 
vastata ELi suhkrutootmissektori tervikliku ümbe rkorraldamise vajadusele. Selle tulemusena 
on sektor nüüd väiksem, ent ol uliselt konkurents ivõimelisem.  
Reformijärgselt saaksid suhkrutööt lejad kasu madalamatest peedihindadest, kuid isoglükoosi 
valmistamiseks kasutatava maisi ja muude t oorainete hind jääks isogl ükoosihindade langusest 
hoolimata muutumatuks. Et tagada isoglükoosi  valmistajate suhtelise konkurentsivõime 
säilimine, anti neile mastaabisäästu saavut amist võimaldavaid tasuta lisakvoote. 
97. ELi kasvatajad on reformijärgselt üldiselt konkurentsivõimelisemad. Siiski ei saa 
kasvatajate konkurentsivõimet vaadelda eraldi selle tehase konkurentsivõimest, kuhu nad oma 
saagi tarnivad. Vt ka komis joni vastuseid punktidele 46–47. 
98. Nõukogu otsustas säilitada tootmiskvootid el põhineva režiimi kuni aastani 2014/15.  
99.Komisjon leiab, et mõlemad eesmärgid – n ii turu stabiliseerimine kui ka kahjumliku 
tootmismahu vähendamine – on saavutatud. Re formijärgselt toodab EL 6 miljonit tonni 
kvoodisuhkrut vähem ning tegutsev ad ettevõtjad peavad saavut ama kasumlikkuse oluliselt 
madalamate institutsionaalsete hindade juures. 
Reform on vähendanud lõhet ELi ja maailmatur u hindade vahel. See on aidanud leevendada 
survet ELi sisesele suhkrusektorile. 
1. soovitus 
Komisjon on oma tegevuses alati ülimalt hoolikas, et  tagada õigusaktide ja meetmete üldiselt 
järjekindel, vajaduste põhjalikul tehni lisel hindamisel ning objektiivsetel ja 
mittediskrimineerivatel krit eeriumidel põhinev kavandamine. Sellist lähenemisviisi on 
kasutatud ka suhkruturu reformi puhul. 
2. soovitus 
Pärast turustusaastat 2014/2015 kehtima hakkava te suhkrureeglite eelnõu ettevalmistamisel 
vaatab komisjon varasematele kogemustel e tuginedes läbi rea eri võimalusi. 
100. Reform on aidanud ELi suhkrusektorit konkurentsivõimelisemaks muuta ning peaks 
tagama tootmise jätkumise ELis. 
101. Suuremat sõltuvust impordist ei ole põhjusta nud suhkrureform, vaid ELi poliitika, mille 
eesmärk on suurendada suhkru kui majandustege vuse katalüsaatori ro lli vähimarenenud, ent 
hea tootmispotentsiaaliga riikides.  
3. soovitus 
ET 13   ET Komisjon leiab, et reformijärgne uus suhkruturu tasakaal, sealhulgas ELi omavarustatuse tase, 
on aluslepingu sätetega kooskõlas . Aluslepingus ei ole säte statud, et EL peaks tingimata 
olema kõikide põllumajandustoodete osas isev arustav. Suhkruturu ko rraldus pakub ELile 
vajalikke vahendeid turul tarneraskuste tekke  olukorraks, eelkõige võimalust konverteerida 
kättesaadav kvoodiväline suhkur kvoodisuhkruks. 
102. Komisjon leiab, et suhkruhi nna alandamise osas on reformi eesmärk saavutatud.  
Selle valdkonna täpsemaks uurimiseks alusta b komisjon peatselt suhkrusektori hindade 
ülekandumise uuringut.  
Lisaks algatab komisjon korrapärase va ldkondliku hindamise osana suhkrusektoris 
rakendatud ühise põllumajanduspoliitika meet mete järelhindamise. Hindamise käigus 
uuritakse alates reformi 2006. aastal alustami sest rakendatud ühise põllumajanduspoliitika 
meetmete mõju suhkru tarneahelale, sealhulgas  põllumajandustootjatele ning suhkru tootjatele 
ja rafineerijatele. Hindamistegevus peaks al gama 2010. aasta neljandas kvartalis. Tulemusi 
oodatakse 2011. aasta lõpuks. 
4. soovitus 
Selle teema täpsemaks uurimiseks alustab komisjon peatselt suhkr usektori hindade 
ülekandumise uuringut. 
103. Komisjon rõhutab ka, et suhkrutehaste arv on olnud languses juba aastaid enne 
suhkrureformi, kuna kõikides tootmisüksuste s on tootmisvõimsusi suurendatud. Näiteks 
ajavahemikul 2000–2006 suleti ELis 67 tehast.  
Ümberkorraldusfond pakub õiguslikku raamistikku ja  rahalist toetust, mida enne reformi 
toimunud sulgemiste puhul kasutada ei saanud. 
104. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on se adusandja andnud vastutuse rakendamise ning 
sotsiaalsete tagajärgedega tegelemise eest liik mesriikidele, kel on paremini võimalik seda 
ülesannet täita.  
Liikmesriikide ametivõimud peavad kontro llima sotsiaalkohustuste täitmist kooskõlas 
sotsiaalkavadega. Raamatupidamisa rvestuse kontrollimisele ja heakskiitmisele eelneva auditi 
käigus veendutakse, et lii kmesriigid on seda teinud. 
Sotsiaalkavad koostatakse enamasti tootja ning töötajate/ametiühingute kokkuleppel. 
Kohustuste täitmist – koolituse, teisele tööle üleviimise, hüvitiste jms osas – kontrollivad ka seotud osapooled. 
Lisaks tegutseb komisjoni juhtimisel “Suhkr utööstuse sektori sots iaaldialoogi komitee”, 
millesse kuuluvad ametiühingute ja suhkrutööstu ste esindajad. Eelkõige on see komitee heaks 
kiitnud ettevõtjate sots iaalset vastutust käsitleva Eur oopa suhkrutööstuse tegevusjuhendi, 
mida on reformi kontekstis laialdaselt rakendatud. 
105. Vastavalt subsidiaarsuse põh imõttele vastutavad mitmekesistamismeetmete rakendamise 
eest liikmesriigid. 
106. Komisjon muutis 2009. aasta dets embris õigusakte, et võimaldada 
keskkonnameetmetega seotud tähtaegade pike ndamist 2011. aasta septembrini. Tähtaja 
pikendamisel oli kaks põhjendust: esiteks oli algne tähtaeg määratud 2006. aastal ning ajakava 
oli tarvis uuendada, võtmaks arvesse olulis i muudatusi 2008. aastal  alanud riiklikes 
ümberkorraldusprogrammides. Teiseks õigustas seda muudatust ülemaailmse finantskriisi 
mõju mõningate liikmesriikide majandusele. 
ET 14   ET 107. Ehkki komisjoni ettepanekus ei näht ud ette üleminekuabi täiskoormusega 
rafineerimistehastele, ilmnes nõukogu arutelude kä igus, et sarnaselt suhkrupeeditöötlejatega 
peavad täiskoormusega rafineerimistehased institutsionaalsete suhkruhindade languse tõttu tegema rea struktuurseid kohandusi.  
Reformiga tugevdatakse konkurentsi traditsiooniliste rafineerijate vahel, kes uues olukorras 
konkurentsivõime säilitamiseks peavad oma tegevust kohandama. Asjaomased ettevõtjad 
pidid vajalikud muudatused ära märkima riiklikele ametiasutustele esitata vas äriplaanis. Selle 
abi andmisega kindlustati reformi raames kõiki de ühenduse suhkrutootjate võrdne kohtlemine 
olenemata sellest, kas nad kasutavad toorainena peeti või toorsuhkrut. 
108. Komisjon rõhutab ka, et suhkrutehaste arv on olnud languses juba aastaid enne 
suhkrureformi, kuna kõikides tootmisüksus tes on tootmisvõimsusi suurendatud. 
Restruktureerimisfond pakub õiguslikku raamistikku ja rahalist toetust, mida enne reformi 
toimunud sulgemiste puhul kasutada ei saanud. 
5. soovitus 
Vastavalt subsidiaarsuse põhimõ ttele vastutavad mitmekesistamismeetmete rakendamise eest 
liikmesriigid, kel on paremini võimalik teha vajalikke otsuseid iga juhtumi erinevaid asjaolusid arvesse võttes. 
6. soovitus 
Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vast utavad keskkonnaalaste kohustuste täitmise 
tagamise eest liikmesriigid, kel on paremini võimalik teha vajalikke otsuseid iga juhtumi 
erinevaid asjaolusid arvesse võttes. 
109. Seoses suhkruturu korralduse reformiga tu leb arvesse võtta kõiki suhkruturu ühise 
korralduse muudatusi, st üleminekut taga tud kõrgete peedihi ndade, tootmis- ja 
eksporditoetuste süsteemilt peamiselt põllu majandustootjatele suunatud otsetoetuste 
süsteemile. Seda arvestades kavandati suhkrutur u korraldus nii, et sel puuduks mõju eelarve 
põllumajanduskuludele. Komisjoni hinna ngul on kõnealune eesmärk saavutatud. 
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 artik li 1 lõikele 3 antakse ümberkorraldusfondi 
pärast selle kulude rahastamist jääv summa, mi lle suurus praeguste hinnangute kohaselt on 
640 miljonit eurot, üle EAGFile. 
Tulude osas vt komisjoni va stust punkti 90 alapunktile a. 
Kaasnevad meetmed tulenevad AKV-ELi pa rtnerluslepingu kohastest ELi üldistest 
kohustustest toetada AKV riike teel vaesuse vähendamise ja säästva arengu suunas. 
Suhkrureformini viinud protsessi käigus  oli komisjon võtnud kohustuse toetada 
suhkruprotokolli kohaselt enamsoodustatud riikide kohandamisvajadusi ning analüüsinud suhkrureformi mõju AKV riikidele. AKV r iikidele antud abi ei kuulu nõukogu määruse (EÜ) 
ET 15   ET nr 1290/2005 kohaldamisalasse, kuna see on seot ud AKV riikidele antava arenguabiga ega 
kuulu rahastamisele ühise põllumajanduspoliitika eelarvest. 
ET 16   ET Üld- Liikmesriik KVOOT Kokku % Juurde Kvoot %
kasumlikkuse 2006/2007 loobumisi algsest saadud / algsest
määr (tonnides) kvoodist ostetu d 2009/2010 kvoodist
VÄIKE KREEKA 317 502 158 800 50% 158 702 50%
IIRIMAA 199 260 199 260 100% 0 0%
ITAALIA 1 557 443 1 049 064 67% 508 379 33%
PORTUGAL 69 718 69 718 100% 0 0%
Grupp kokku 2 143 923 1 476 842 69% 0 667 081 31%
% KOGUMAHUST 12% 28% 0% 5%
KESKMINE TŠEHHI VABARIIK 454 862 102 473 23% 20 070 372 459 82%
TAANI 420 746 80 083 19% 31 720 372 383 89%
HISPAANIA 996 961 498 481 50% 498 480 50%
LÄTI 66 505 66 505 100% 0 0%
LEEDU 103 010 20 758 20% 8 000 90 252 88%
UNGARI 401 684 301 264 75% 5 000 105 420 26%
SLOVEENIA 52 973 52 973 100% 0 0%
SLOVAKKIA 207 432 103 717 50% 8 605 112 320 54%
SOOME 146 087 65 088 45% 80 999 55%
Grupp kokku 2 850 260 1 291 342 45% 73 395 1 632 313 57%
% KOGUMAHUST 16% 25% 7% 12%
BELGIA 819 812 206 066 25% 62 489 676 235 82%
SUUR SAKSAMAA 3 416 896 757 200 22% 238 560 2 898 256 85%
PRANTSUSMAA 3 288 747 683 655 21% 351 695 2 956 787 90%
MADALMAAD 864 560 126 547 15% 66 875 804 888 93%
AUSTRIA 387 326 54 785 14% 18 486 351 027 91%
POOLA 1 671 926,0 366 868,9 22% 100 551,0 1 405 608,1 84%
ROOTSI 368 262 92 798 25% 17 722 293 186 80%
ÜHENDKUNINGRIIK 1 138 627 165 000 14% 82 847 1 056 474 93%
Grupp kokku 11 956 156 2 452 920 21% 939 225 10 442 461 87%
% KOGUMAHUST 68% 47% 93% 78%
muud* 604 114 9 227 2% 0 594 886
KOGUMAHT 17 554 453 5 230 331 1 012 619 13 336 741
* Assoorid, Madeira, Prantsusmaa ülemeredepartemangud, Rumeenia, BulgaariaLiikmesriikide jaotus üldkasumlikkuse järgiSuhkruvaldkonna ümberkorraldamine