ET Euroopa Liidu Teataja C 162/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa kosmosepoliitika kohta”

KOM(2007) 212 lõplik

(2008/C 162/03)

26. aprillil 2007 otsustas komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa kosmosepoliitika kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 31. jaanuaril 2007. Raportöör oli Joost van IERSEL.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 442. istungjärgul 13. ja 14. veebruaril 2008 (13. veebruari 2008 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 145, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee arvates on strateegilistel, poliitilistel ja majanduslikel põhjustel selgelt vaja tagada Euroopa sõltumatu juurdepääs kosmosele. Seetõttu tervitab komitee ühise kosmosenõukogu, komisjoni ja ESA (1) dokumentides 2007. aasta aprillis ja mais esitatud poliitikameetmeid.

1.2 Euroopa kosmosepoliitika peaks täitma rahumeelseid eesmärke, mille hulgas on ühise julgeoleku tagamine.

1.3 Komitee on arvamusel, et Euroopa kosmosealasel tegevusel nii riiklikul tasandil kui ka ELi või Euroopa Kosmoseagentuuri raames on ilmne kasu sellistes eri valdkondades nagu teadusuuringud, soovitud infrastruktuuri ja andmete tagamine, ulatuslikud majanduslikud rakendused kosmose- ja maapealsete süsteemide integratsiooni tulemusena.

1.4 ESA kontseptsioon on osutunud äärmiselt edukaks. Selle sidumine komisjoni tegevustega peab tekitama lisapotentsiaali ja ka teeb seda. Selleks tuleb komisjoni ja ESA vahel arendada koostöö- ja pädevuste piiritlemise ning kulude jagamise viise.

1.5 Maailmas toimuvad globaalse olukorra muutused — USAs, Venemaal, Jaapanis, Hiinas, Indias ja teistes kosmoselendudega tegelevates riikides — sunnivad Euroopat kosmosesektoris tegutsema veelgi jõulisemalt nii konkurendina kui ka partnerina. See nõuab konkreetsete programmide kiiret väljatöötamist ja otsustamisprotsesside sisseviimist, mis peavad sammu teiste osalejate otsustamisprotsessiga.

1.6 Samal ajal parandaks kiirem kooskõlastatud otsustamisprotsess võimalusi määratleda ja seejärel täita ülesandeid, mis vastavad kasutajate vajadustele.

1.7 GALILEO ja GMES on Euroopa lipulaevad. GALILEO programmid tuleks viivitamatult rakendada.

1.8 Kosmosedimensiooni sisseviimisega seitsmendasse raamprogrammi ja ELi poliitikavaldkondadesse peab kaasnema ühtne lähenemine kõikides asjaomastes peadirektoraatides. Strateegilise mõtlemise levimisel komisjonis on positiivne mõju ühtsele lähenemisviisile, mis riiklikul tasandil sageli puudub. Soovitav on sellekohane kooskõlastatud tegutsemine.

1.9 Kõik liikmesriigid, nii väiksemad kui ka uued liikmesriigid, peavad Euroopa kosmosepoliitikast kasu saama. Selleks tuleb luua piisavad võimalused teaduslikuks pädevuseks ja kõrge kvaliteediga tööstussuutlikkuseks kogu Euroopas, nii varustavas kui ka järgtööstuses.

1.10 ESA õiglase tulu tööstuspoliitikas (2) saab iga riik tellimus- ja kontsessioonilepingute kaudu oma investeeringud tagasi. Selle tulemusena peegeldavad suhted valitsuste, ESA, eraettevõtete ja teadusinstituutide vahel tugevalt juurdunud skeeme.

1.11 Siiani on õiglase tulu põhimõte olnud Euroopa kosmosesuutlikkuse arendamisel edukas. Kuid kosmoseturu küpsemaks muutumine nõuab rohkem paindlikkust, kuna kinnistunud suhted ei soodusta reeglina tööstuslikku uuenemist. Turunõudluse, kasutajate vajaduste ja teenuste arendamise osas oodatakse just VKEdelt asjakohast reageerimist uutele nõudmistele ja valikutele Euroopa kosmosepoliitikas.

1.12 Samas võivad äkilised muutused kinnistunud protseduurides ja suhetes olla pärssiva mõjuga, arvestades ka suuri erinevusi liikmesriikide panustes ESAsse.

1.13 Seetõttu toetab komitee avalikku ning läbipaistvat analüüsi ja dialoogi selle üle, milline peaks olema Euroopa tulemuslikkus kümne aasta pärast: milliseid eesmärke ja milliseid vastavaid institutsioonilisi meetmeid on vaja ESAle, komisjonile ja liikmesriikidele, et täita Euroopa ühist kooskõlastatud ülesannet. Käsitleda tuleks muu hulgas ESA rahastamist, keskmise suurusega ettevõtete dünaamilist panust ja seda, kuidas säilitada konkurentsivõime kõrgeim tase.

1.14 Sellega seoses on oluline komisjoni vastutus rakenduste ja kasutajate vajaduste edendamise eest. Komitee loodab, et komisjon tagab avalikud arutelud ja erasektori, eelkõige VKEde, osalemise.

1.15 Komitee nõustub nõukoguga, et kosmosevaldkond on oluline kaitse ja julgeolekuga seonduvates küsimustes. On vaja anda tõuge Euroopa riike lähendavate tulevikusüsteemide kavandamiseks.

1.16 Kuna piir tsiviil- ja militaarrakenduste vahel on hägustumas, tuleb täielikult ära kasutada nn kahese kasutusega meetmeid.

1.17 Teabetegevus on otsustava tähtsusega. Komitee leiab, et tuleb paremini levitada teavet kosmoserakenduste kasu kohta igapäevaelus.

1.18 Sihipärane teavitustegevus Euroopa kosmosepoliitika kohta peaks edendama noorte huvi kõnealuse sektori vastu ning peaks üldisemas mõttes noori senisest enam meelitama teadusliku ja/või tehnilise hariduse juurde.

2. Uus lähenemine Euroopa kosmosepoliitikale

2.1 Viimase kümne aasta jooksul on ELi institutsioonid ja riiklikud töörühmad üha enam aru pidanud selle üle, mida tuleks ette võtta Euroopa tulevase kosmosepoliitika jaoks.

2.2 2007. aasta aprillis avaldas komisjon tihedas koostöös ESAga (3) teatise kosmosepoliitika kohta (4), millele oli lisatud mõjuhinnang ning ESA, komisjoni ja liikmesriikide kavandatavate meetmete ulatuslik programm.

2.3 2007. aasta 22. mail võeti kosmosenõukogus (5) vastu komisjoni teatisel põhinev resolutsioon Euroopa kosmosepoliitika kohta.

2.4 Sellist üha suuremat huvi, mida peegeldavad ka eelnimetatud dokumendid, stimuleerivad globaalsel tasandil toimuvad erinevad muutused ja Euroopa strateegilised eesmärgid: — kosmosepõhiste teenuste võimalik kasutamine erinevate küsimuste lahendamiseks ning nende kasutamine vahendina ELi eri poliitikavaldkondades, nagu keskkond, julgeolek, transport, teadusuuringud, arenguabi, ühtekuuluvus ja haridus — kõik see lisandub teadusuuringutele; — Euroopa vajab jätkuvalt sõltumatut juurdepääsu kosmosele, mis on Euroopa kosmosepoliitika eeltingimus; — globaalsete (esilekerkivate) osalejate arv kõnealuses valdkonnas on kasvamas ja Euroopa peab siin osalema täiel määral, seda nii partneri kui konkurendina; — kosmos on uuenduslikkuse, tööstusliku konkurentsivõime ja majanduskasvu allikas; — teadusliku infrastruktuuri tugevdamine; teadmistel põhinev ühiskond ja Lissaboni strateegia eesmärgid; — vajadus luua side Euroopa teadustegevuse ja selle rakendamise vahel; — kosmosetehnoloogia panus ja täiendav roll maapõhistes tehnoloogiates ja nende rakendustes; — kosmose tähtsus Euroopa kaitsele ja julgeolekule; — hägustuvad piirid kosmosetehnoloogiate tsiviil- ja militaarrakenduste vahel; — teadmine, et liikmesriigid ei ole eraldi võimelised vastama usutava kosmosepoliitika nõuetele, — ning sellest tulenev vajadus selgelt määratleda ELi institutsioonide ja organisatsioonide ülesanded ning volitused kosmosepoliitikas.

2.5 2003. ja 2004. aastal esitles Euroopa Komisjon kosmosepoliitika rohelist ja valget raamatut. Mõlemas raamatus toodi välja tulevase kosmosepoliitika üldsuundumus. Kõnealustes dokumentides sisaldus mitmeid, aeg-ajalt üsna ambitsioonikaid, elemente, mida käsitletakse eelmainitud teatises.

2.6 Nõukogu 22. mai 2007. aasta resolutsioonis kinnitati, et kosmosevaldkond on „strateegiline vara, mis aitab kaasa Euroopa sõltumatusele, julgeolekule ja jõukusele ning tema rollile maailmas”. Olulise tähtsusega on Euroopa koostöö tõhustamine kodanikele kosmosepõhiste teenuste osutamiseks. Nõukogu seostas kosmosepoliitika Lissaboni strateegiaga ja rõhutas selle tähtsust ELi ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale.

2.7 Nõukogu resolutsioonis rõhutati Euroopa teadusruumi loomise eesmärki ja kinnitati veelkord ESA ja komisjoni vahelist koostööd, et edendada tõhusust, Euroopa programmide suuremat rahastamist ja suuremat sidusust tehnoloogia ja nende rakenduste vahel. ESA ja komisjoni vahelised suhted arenevad edasi kogemustele tuginedes. Siiski on lahtine juba olemasolevate põhiliste infrastruktuuride (Kourou, Darmstadt) kaasrahastamise küsimus.

2.8 Kesksel kohal on ESA ja komisjoni vaheline koostöö ja tööjaotus. ESA on juhtival positsioonil uuringutes ja tehnoloogias, komisjonil saab olema vastutus rakenduste eest, mis on seotud tema enda poliitikavaldkondadega nagu näiteks transport, keskkond, julgeolek ja suhted kolmandate riikidega. Samuti peab komisjon määratlema valitsusteväliste kasutajate vajadused parandatud teenuste osas..

2.9 Avaliku sektori programmide kulutõhusus aitab kaasa eraettevõtete konkurentsivõimele tööstus- ja kaubandussektoris. Eriti tähtsad on VKEd ja tarniv tööstus. Samas tunnustab nõukogu ESA tööstuspoliitikat, eelkõige selle õiglase tulu põhimõtet kui vahendit motiveerida investeeringuid ja edendada Euroopa konkurentsivõimet.

2.10 Vaieldamatult märgib 2007. aasta mai resolutsioon uue etapi algust, mida juhtivad asjaosalised tervitasid suure entusiasmiga (6).

3. Üldised märkused

3.1 Kosmosesektoris toimuvad kiired muutused. Viimase kümne aasta jooksul on komitee andnud positiivse hinnangu komisjoni rohelisele ja valgele raamatule kosmosepoliitika kohta (7). Komitee toetab ka seekord kindlalt 2007. aasta maikuus nõukogu, komisjoni ja ESA tehtud otsuseid. On sümboolne, et läbimurre kosmosepoliitikas toimub 21. sajandi alguses. Algab uus ajastu.

3.2 Kosmosevaldkonnas ülemaailmselt toimuvatel muutustel on üha suurem strateegiline ja tehnoloogiline mõju.

3.2.1 Kosmosepoliitika muutub maapealsete eesmärkide saavutamisel ilmselgelt üha tähtsamaks, kui mitte lausa hädavajalikuks. Teiste sõnadega — kosmoserakendused on olulised majanduslike ja ühiskondlike eesmärkide saavutamisel integreeruva Euroopa nimel.

3.2.2 Teaduses ja uurimistegevuses võib täheldada ilmseid edusamme astronoomia ja taevakehade uurimise valdkonnas. ESA kasutab olemasolevaid võrgustikke ja täiendab neid sihipäraste programmide ja vastastikuste eksperdihinnangutega. Erinevalt teadusmaailmast on militaarsektor endiselt riigi sisene asi.

3.2.3 Strateegilisest aspektist vaadatuna tuleb Euroopal säilitada sõltumatus USAst ja Venemaast, ning üha enam ka Hiinast, Indiast ja teistest kosmoslendudega tegelevatest riikidest, kes on kosmosesektoris samaaegselt nii konkurendid kui partnerid. Üldisemas mõttes peaks kosmosepoliitika lähtuma Euroopa positsioonist maailmas.

3.3 22. mai 2007. aasta kosmosenõukogu resolutsioon ja sellele lisatud dokumendid — komisjoni 2007. aasta teatis, mõjuanalüüs, ESA peadirektori avaldus ning Euroopa ühisprogrammi esialgsed lähtepunktid, mis kaasavad ESA, komisjoni ja liikmesriikide seisukohti, näitavad olulist edasiminekut, sest — siseturu reegleid ei ole kunagi kohaldatud kosmosesektorile riiklike strateegiliste kontseptsioonide, programmide ja sõjaliste vajaduste tõttu; — riiklike huvide, finantskohustuste, tehnoloogiliste eesmärkide ja tulemuste vahel tööstuses eksisteerisid suured erinevused; — sellest tulenevalt on riiklikud tööstusmudelid sageli domineerivad.

3.4 ESA ja ELi vahelise raamlepinguga (8) 2003. aastal pandi alus ühisele planeerimisele ja ühistele meetmetele ELis ja ESAs. Praegu töötab nõukogu välja üldist lähenemissuunda, mille eesmärk on parem kooskõlastamine ning riiklike, valitsustevaheliste või Euroopa tasandi individuaalsete projektide tõhustamine.

3.5 Komitee arvates on olulised järgmised elemendid: liikmesriikide suurenev konsensus ja ühine visioon; kinnitus komisjoni ja ESA vahelise koostöö ja vastutuse jaotuse kohta, mis võimaldab suurendada ELi-poolse rahastamise osakaalu; parem tasakaal teadus-ja arendustegevuse ning nende rakenduste vahel, ja mis kõige tähtsam, selgelt väljendatud kavatsus asetada esikohale kasutajate vajadused; avaliku ja erasektori partnerlus; Euroopa kosmosepoliitika prioriteedid — lipulaevad — GALILEO ja GMES (9).

3.6 Siiski tuleb märkida, et kavandatavad sammud on osa pikaajalisest protsessist, mis kindlasti ei ole veel lõppjärgus. Konkreetsed projektid ja rahastamisvood vajavad veel väljatöötamist.

3.7 ESA, EUMETSATi ja nende liikmesriikide kosmosealase tegevuse kogueelarve 2005. aastal oli 4,8 miljardit eurot (Euroopa Komisjoni panust mitte arvestades) (10). Komisjon eraldab seitsmenda raamprogrammi raames kosmoserakendustele ja kosmosealasele tegevusele tagatud summa üle 1,4 miljardi euro (2007-2013). Kogu maailma kosmosealane eelarve on 50 miljardit eurot. USA eelarve on ligikaudu 40 miljardit, millest üle 50 % läheb militaarrakendusteks. USA kulutused rajanevad suuresti USA-põhisel lähenemisel, millel on mõju erinevate institutsioonide ja ettevõtete vahelisele koostööle (11). USA on eelkõige suletud turg, mis on piisavalt suur, et ülal pidada USA kosmosetööstust, ilma et sealne tööstus peaks konkureerima rahvusvahelisel kaubandusturul.

3.8 Euroopa kosmosealane tegevus on segu Euroopa tasandi (valitsustevaheline ja ühendusepõhine) ja riiklikest programmidest. ESA tegevus ulatub kaugemale vaid projektide koordineerimisest ning on osutunud äärmiselt edukaks. ESA on teadus- ja arendustegevuse agentuur, kus Euroopa tasandil arendatakse edukalt toimivaid infrastruktuure. Kosmosevaldkonnas kuuluvad Euroopas ESA oluliste tegijate esirinda Arianespace, EUMETSAT, Eutelsat. Lisaks nimetatud programmidele on mõnedel liikmesriikidel oma programmid, mis põhinevad riiklikel poliitilistel ja tehnoloogilistel traditsioonidel ning eesmärkidel, ja seetõttu ka riiklikul võimsusel, võrgustikel ja rakendustel. Euroopa mudel on keerukas ühiste ja riiklike programmide süsteem.

3.9 On tõenäoline, et uued liikmesriigid ühinevad ESAga, mis viib osalevate riikide arvu 17lt 22le (12). Tuleks ära kasutada olemasolevat teaduslikku pädevust ja majandusklastrite võimalikku tugevdamist.

3.10 Riiklikud ja ESA programmid võivad kattuda. Julgeolekualased projektid on seni olnud valdavalt riigipõhised. See võib põhjustada ka ebatõhusust, kuna piirid militaar- ja tsiviilkasutusega tehnoloogiate vahel on hägusad. Uus terviklik lähenemine aitaks edendada ühtsust.

3.11 Eelarved on seotud infrastruktuuri ja andmete kogumisega. Mida paremini on korraldatud suhted ettevõtete ja turujõududega, seda suurem on rakenduste ja teenuste kaudu saadav mitmekordistav mõju. Siinkohal on heaks näiteks meteoroloogiliste satelliitide operaator EUMETSAT, ja selle toimimise mudel võiks olla eeskujuks ka teistele sektoritele.

3.12 Eelarvepiirangute tõttu on mõistlik, kui Euroopa keskenduks prioriteetidele ja oleks täielikult avatud rahvusvahelisele koostööle. Rahvusvahelisel koostööl on suur lisaväärtus ja mõnikord oluline mitmekordistav mõju. Euroopa saab olla võrdväärne partner kolmandatele riikidele alles siis, kui tema kompetents sisaldab lisaks prioriteetidele ka põhinõudeid. On soovitav, et nende nõuete osas jõutaks ühisele kokkuleppele ja et seejärel tehakse piisavad investeeringud.

3.13 Hiljuti avaldatud arvamuses avaldab komitee täielikku toetust Euroopa globaalsele navigatsiooniprojektile GALILEO (13). GALILEO tagab väga paljudes valdkondades täpsema positsioneerimise ja täpsemad globaalsed andmed tsiviilrakendusteks. Süsteemi võib võrrelda USA GPSiga, aga selles on ka täiustusi.

3.13.1 GALILEO näol saab kinnitust Euroopa positsioon sõltumatu osalejana kosmosevaldkonnas.

3.13.2 Varustava sektori (upstream sektori) jaoks ei olnud perspektiivid rahuldavad. Komitee tervitab nõukogu otsust finantseerida GALILEOd ja programmide väljatöötamist. Kõnealuseid programme tuleks viivitamatult rakendada, et luua soodsad tingimused järgtööstusele (downstream sektor) (14).

3.13.3 Lisaks avaliku ja erasektori vahelise elujõulise partnerluse teel olevatele takistustele, mis on iseenesest juba keeruline küsimus, on mitmeid muid, kiiret lahendust vajavaid küsimusi, et saavutada erasektori partnerite tegelik osalemine.

3.14 Lisaks olemaolevatele teenustele võimaldab GMES programm pakkuda maapinna kaugseirel põhinevate teenuste ühtset kogumit, mis muutuvad üha hädavajalikumaks. GMES „parandab Euroopa keskkonnaalast seire- ja hindamisvõimet ning aitab kaasa turvalisuse tagamisele” (15). Käimasolevad globaalsed muutused näitavad, kui vajalikud on uued vahendid, et tulla toime uute keskkonnaalaste väljakutsete, kliimamuutuse, terviseküsimuste ning individuaalse ja ühise julgeolekuga.

3.14.1 Kõnealused väljakutsed puudutavad väga paljusid valdkondi: loodusõnnetused ja kriisid, kliimamuutuste tagajärjed (kasvuhoonegaasid ja õhusaaste), kodanikukaitse ja piirikontroll.

3.14.2 Asjaomased rakendused kõnealuses valdkonnas lähtuvad kasutajate soovidest — kasutajad esindavad selliseid erinevaid rühmi nagu poliitikakujundajad, avalikud teenused, ettevõtted ja kodanikud. See rõhutab vajadust suurendada ESA, komisjoni ja liikmesriikide vahelist koordineerimist, ning on soovitav, et komisjon koostaks vajadustest nimekirja.

3.14.3 GMES teenused aitavad kaasa ka ELi mitmete poliitikate arendamisele ja rakendamisele. Arvestades GMES süsteemist saadavat lisaväärtust, tuleb eelarves ette näha (2009) teenuste ja kosmoserakenduste rahastamine, et toetada ELi poliitikavaldkondi.

3.14.4 GMES infrastruktuuri puhul langeb valitsustele vastutus usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil kogutud andmete eest. Seega tuleb luua tingimused eraettevõtete osalemiseks.

3.15 GALILEO, GMES ja muud programmid näitavad, et kosmosepoliitika hakkab toimima ja toetama käimasolevaid tehnoloogilisi tulemusi ja rakendusi, mis võimaldavad kasutada uusi meetodeid ühiskonda puudutavate küsimuste analüüsiks, ennetamiseks ja lahendamiseks.

3.16 On oluline, et kõik liikmesriigid, nii väiksemad kui ka uued liikmesriigid, saaksid Euroopa kosmosepoliitikast kasu. Lisaks teenib kõikide liikmesriikide osalemine ELi ühiseid huve.

3.17 Uued liikmesriigid saavad kindlasti rakendustest kasu. Lisaks tuleb nende potentsiaali tugevdamiseks anda uutele liikmesriikidele võimalus tuua kaasa oma teaduspädevus ja kõrgetasemeline tööstussuutlikkus.

4. Valitsemistavad

4.1 Kosmosenõukogu tuli esimest korda kokku 2004. aasta novembris, et arutada ja edendada Euroopa koostööd ja Euroopa-põhiseid kosmoseprogramme. Komitee loodab ja usub, et nõukogu 2007. aasta mais antud suunised loovad soodsa keskkonna kosmosepoliitikale, mis vastab Euroopa ambitsioonidele.

4.2 Institutsiooniliste sätete täiustamine on edasiminekuks hädavajalik. Seetõttu tervitab komitee nõukogu ja komisjoni suuremat osalemist kosmosega seonduvates küsimustes ning ESA ja komisjoni vahelise koostöö ning vastutuse jaotuse selget määratlemist.

4.3 Kosmosenõukogu loob vajaliku platvormi aruteludeks valitsustevaheliste ja ühenduse lähenemisviiside üle, mis tuleb omavahel tõhusalt siduda.

4.4 Kosmosemõõtme sisseviimine ELi poliitikatesse ja seitsmendasse raamprogrammi, milles on pühendatud eraldi peatükk kosmosepoliitikale, tuleb teha nähtavaks kõikide asjaomaste peadirektoraatide kaasatusega. Selline täielik kaasatus avardab ka strateegilise mõtlemise lähtealust. Selles suhtes tuleb kindlasti kasuks asjaolu, et Lissaboni lepingus on sätestatud ELi pädevus kosmoseküsimustes.

4.5 Sageli kahe silma vahele jääv õiguskord nõuab erilist tähelepanu. Üksiku riigi kontekstis nagu USA moodustab olemasolev õiguskord loomuliku raamistiku konkreetsetele tegevustele ja nendega kaasnevatele eeskirjadele. Euroopa keerulises kontekstis — ESA, komisjon, suveräänsed liikmesriigid — puudub aga hästi struktureeritud õiguskord ja see avaldab pärssivat mõju. Kosmosega seotud tegevuste laienemisega ELis muutub ühtse ja loogilise õiguslik-institutsioonilise raamistiku olemasolu üha vajalikumaks.

4.6 Komisjoni vastutus rakenduste eest ja erinevate peadirektoraatide osalemine mõjutab positiivselt arutelu ja koostööd erasektoriga. See loob uusi võimalusi kasutajatele suunatud projektideks.

4.7 Eelkõige tuleb mainida Lissaboni lepingu sätet, milles nähakse ette, et üks ja sama isik täidab nii nõukogus välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja rolli kui komisjonis asepresidendi ülesandeid.

4.8 Üks peamine argument Euroopa kosmosepoliitika poolt on see, et komisjoni strateegiline mõtlemine mõjutab positiivselt ühtset lähenemisviisi, mis riiklikul tasandil sageli puudub. Komisjoni peadirektoraatide osalemine edendab ka (potentsiaalsete) kasutajate võrgustike rolli riiklikes haldusasutustes.

4.9 Samal põhjusel tervitab komitee koordineerimise eest vastutava GMES üksuse loomist ettevõtluse peadirektoraadis.

4.10 Komisjoni osalemine annab kosmosepoliitikale koha ELi teiste poliitikavaldkondade hulgas, ja see aitab parandada kodanike hinnangut kosmosepoliitikast saadava kasu suhtes.

4.11 Seni on kosmosedimensioon olnud liiga kauge ja ebapiisavalt kajastatud. Komisjoni ja nõukogu tõhus teavitustegevus peaks rõhutama kosmosepoliitika tähendust ühiskonnale. Sihipärane teavitustegevus peaks noori innustama kosmoseküsimustega tegelema ja üldisemas mõttes suunama neid teadusalase ja/või tehnilise hariduse poole.

4.12 Komitee toob esile süstemaatilise ja täiesti läbipaistva hindamise ning korraliku rakendamise tähtsuse. Keerulised suhted teaduskeskuste, ELi ja riikliku tasandi ametiasutuste ning eraettevõtete vahel, millele lisanduvad keerulised finantsalased ja organisatoorsed korraldused muudavad järelevalve vajalikuks. Dünaamilises vastasmõjus kaasneb tõhusa järelevalvega läbipaistvus ja võimalus lihtsustada ning kujundada uusi seisukohti ja arendada uusi projekte ning neid rahastada.

5. Õiglane tulu ja erasektor

5.1 Liikmesriikide strateegilised kontseptsioonid ja programmid, riiklikud eripärad suhetes eraettevõtetega, valitsustevaheline koostöö ELis ja ELi väliselt, tehnoloogiapõhine ESA kui valitsustevaheline agentuur — kõik see selgitab õiglase tulu olemasolu põhimõtet: iga riik saab oma investeeringud ESA tegevusse tagasi lepingute kujul oma ettevõtetele, seda keerulise tellimus- ja kontsessioonilepingute süsteemi kaudu. Praegu on ESA tööstuspoliitika edukas.

5.2 Selle tulemusena peegeldavad valitsuste, ESA, eraettevõtete ja teadusinstituutide vahelised suhted tugevalt juurdunud skeeme, seda ka seepärast, et kosmosevaldkond on piiratud ja äärmiselt spetsialiseeritud turg.

5.3 Tuleb arvesse võtta järgmisi otsustavaid aspekte: — vajadus tugevdada Euroopa positsiooni maailmas; — „universumi” kasutamine tsiviil ja rahumeelsetel eesmärkidel, sh ühine julgeolek; — ELi ja komisjoni poliitiline ja finantsiline osalemine mitmetes valdkondades; — suurem rõhuasetus rakendustele ja kasutajate vajadustele, üleminek tehnoloogiliselt tõukelt turunõudlusele; — eraettevõtete muutuv roll.

5.4 Nõukogu on ESA puhul õiglase tulu põhimõtte säilimise poolt. Liikmesriigid hindavad õiglase tulu mõju erinevalt. Tuleb märkida, et kõnealune õiglase tulu põhimõte on varasemast juba paindlikumaks muutunud ja et seda ajakohastatakse järk-järgult. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks eriti nimetatud põhimõte looma piisavalt paindlikkust, et sobivalt kaasata (veel) peamiselt riigipõhiseid tugevalt spetsialiseerunud keskmise suurusega ettevõtteid.

5.5 Komisjoni osalemise ja finantseerimise korral rakenduvad ELi, st konkurentsipoliitika ja riigihangete eeskirjad. Komitee tervitab asjaolu, et komisjon töötab ühenduse kosmosevaldkonna meetmete jaoks välja sobivad vahendid ja rahastamiseeskirjad, arvestades kosmosesektori eripärasid ja võimaldades liikmesriikidele tasakaalustatud kosmosesektori struktuuri.

5.6 Tähelepanu tuleb pöörata VKEde rollile teenuste arendamisel. Eristada tuleb suurte, sageli rahvusvahelisel turul tegutsevate ettevõtete ning arvukate spetsialiseerunud, peamiselt riigisiseselt tegutsevate, keskmise suurusega ettevõtete vahel, kes otsivad võimalusi Euroopa kosmoseturul. Toetada tuleb VKEde konsortsiumeid kosmosesektoris.

5.6.1 Spetsialiseerunud keskmise suurusega ettevõtete roll kasvab nii või teisiti (16). See tendents suureneb kõnealuses valdkonnas tõenäoliselt veelgi, sest rõhuasetus on turunõudlusel ja kasutajate vajadusel ning väiksemate ettevõtete dünaamilisel osalemisel teenuste arendamisel. Tegevuse planeerimist ja projekte hakatakse üha tihedamini läbi viima koostöös keskmise suurusega ettevõtetega.

5.6.2 Siiani oli kosmosepoliitika suures osas eraldatud majanduse teistest harudest. Rõhuasetuse muutus, horisontaalne lähenemine, koostöö ESA ja komisjoni vahel aitab ühendada tehnoloogia, avaliku rahastamise ja eraettevõtted. EUMETSATi kogemus operatiivteenuste arendamisel võib GMESi puhul omada praktilist väärtust.

5.6.3 Satelliitide küsimuses võib kasulikuks osutuda planeerimine, turustamine ja müügiedendamine. Tugevdatakse keskmise suurusega ettevõtetega võrgustikke.

5.7 Kosmose- ja maapealsed süsteemid tuleks integreerida nii nagu see GMESi puhul ette on nähtud. Arukaid sensorvõrke saab edasi arendada.

5.8 Tööstuse kaasamiseks on vaja täpselt määratleda ELi nõudmised. Arvestades suuremat rõhuasetust teenustele ja kasutajate vajadustele (lisaks teadustegevusele, andmete kogumisele ja infrastruktuurile) on ka oluline hoida teadusuuringud ja rakendused Euroopas pidevalt tasakaalus (17).

5.9 Nagu eespool märgitud, peab rakendustele siiski eelnema tehnoloogiline areng. Teiste hulgas on väga paljutõotav platvorm ESTP (18), mis viib kokku teaduse ja tööstuse esindajad ning võimaldab kindlaks teha, milline tehnoloogia on soovitav. Loodetakse paika panna pikaajaline strateegiline teadusuuringute kava. ESTP võib ka olla ühenduslüli teiste tööstussektorite ja valdkondade vahel.

5.10 Siiani on õiglase tulu põhimõte olnud Euroopa kosmosesuutlikkuse arendamisel edukas. Kuid kosmoseturu küpsemaks muutumine nõuab rohkem paindlikkust, kuna kinnistunud suhted ei soodusta reeglina tööstuslikku uuenemist. Turunõudluse, kasutajate vajaduste ja teenuste arendamise osas oodatakse just VKEdelt asjakohast reageerimist uutele nõudmistele ja valikutele Euroopa kosmosepoliitikas.

5.10.1 Seetõttu tuleb arvesse võtta suuri erinevusi riiklikes panustes ESA toimimisse, seda eelkõige uute liikmesriikide ja väiksemate riikide puhul, samuti kolmandate (ESA) riikide puhul.

5.11 Seetõttu toetab komitee avatud ja läbipaistvat analüüsi ning dialoogi pidamist selle üle, kuhu Euroopa kümne aasta pärast jõuda soovib, et säilitada ja parandada Euroopa kohta maailmas. Tuleb määratleda, millised eesmärgid ja vastavad institutsionaalsed vahendid on ESAle, komisjonile ja liikmesriikidele vajalikud, et täita Euroopa ühist kooskõlastatud ülesannet, võimaldades sealhulgas keskmise suurusega ettevõtete dünaamilist panust ja tagades konkurentsivõime kõrgeima taseme.

5.12 Sellises analüüsis ja dialoogis peaks samuti käsitlema ESA rahastamist, eelkõige mittekohustuslike panuste mõju, ja seda, kuidas teostada kosmosesektori teenuste kasutamise edukat integreerimist ELi siseturule. Valdkondades, kus osalevad komisjoni peadirektoraadid, tuleb välja töötada spetsiaalsed rahastamiseeskirjad ja teha vastavad kulude jagamise kalkulatsioonid.

5.13 Kaasaegne sektoripõhine tööstuspoliitika, nii nagu komisjon seda paljudes valdkondades arendab, võib samuti kasulikuks osutuda, arvestades kosmosepoliitika eripära. Nende hulgas on vajadus avaliku sektori vahenditest rahastatavate tehnoloogiate ja infrastruktuuri järele, prototüüpide arendamine, toimiva turu puudumine mitmetes segmentides, aktiivne kosmosealane tööstuspoliitika, mida teostavad ja rahastavad ametivõimud USAs ja mujal.

5.14 Esimese sammuna tööstuse suunas on hädavajalik konkretiseerida poliitikakujundajate seisukohad Euroopa ambitsioonide kohta tööstusvaldkonnas.

6. Kaitse ja julgeolek

6.1 Nõukogu resolutsioonis tuuakse esile kosmosepoliitika tähtsus kaitse ja julgeolekuküsimustes. Üha rohkem arutletakse Euroopa sõjalise suutlikkuse ühtse strateegia üle.

6.2 Kõnealune arutelu haakub ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika soovitud edusammudega. Komitee tervitab asjaolu, et järk-järgult on jõutud järelduseni, et julgeolek ei tohiks enam olla eraldiseisev poliitika, vaid paljude ELi ja ELis läbiviidavate poliitikate kogum (19).

6.3 Samuti tuleb arvestada, et piirid tsiviil- ja militaarrakenduste vahel on hägustumas. On soovitav tuua välja mõlema sektori nõuded võimalike vastastikuste võimaluste kohta. Militaarsüsteemid võivad kasu saada Euroopa tsiviilmissioonidest seoses tsiviil- ja militaarrakenduste kahesuguse kasutusvõimalusega.

6.4 Praegu on julgeolekuvaldkonnas vastutus, juhtimine ja eelarve rangelt riikide pädevuses. Erinevate riikide vahel sünergiat taotlevaid lähenemisviise tuleb ette harva, ehkki teatud meetmeid koordineeritakse kaitsesektoris ELi tasandil. Tulevikus on võimalikud mitmed variandid, alates „kergekaalulisest” koostööst ELis ja lõpetades täielikult välja arendatud Euroopa ühise mudeliga.

6.5 Komitee on arvamusel, et julgeoleku, tehnoloogilistel ja eelarvelistel kaalutlustel tuleb anda tõuge tulevikusüsteemi kavandamiseks, mis paneks Euroopa riigid koos tegutsema.

6.6 Riiklik loogika on julgeolekuküsimustes tugevalt juurdunud. Aga alustades ühise tulevikuvisiooni koostamisest, milles arvestatakse ka möödapääsmatute muutustega globaalsel tasandil, on võimalik algatada konkreetseid projekte ning kogemused soodustavad arengut.

6.7 Et vältida tarbetut kattumist, tuleb kõnealuses planeerimises ette näha spetsialiseerumine ja tööjaotus (20). Tuleb algatada teadusprogramme, mis võimaldavad arendada tehnilist võimekust.

6.8 Siinkohal võib anda võimaluse tunnustatud osalejale EKA (21), et arendada selliseid eri pädevusi nagu võimekuse määratlemine, arenguprogrammide väljapakkumine ja tegevuse koordineerimine riiklike kaitse ja kosmoseagentuuride ning ESA vahel.

6.9 Lissaboni lepinguga antakse komisjonile ja nõukogule julgeolekualase teadustöö edendamiseks suuremaid algatusvõimalusi, kuigi vältida tuleb sellest tuleneda võivat kattumist ja dubleerimist.

6.10 Sellised otsused vajavad ettevalmistamist ja seejärel kosmosenõukogu ja üldnõukogu poolset rahaliste vahendite eraldamist. Uues lepingus sisalduvad sätted institutsioonide töö parandamiseks tulevad siinkohal kasuks.

Brüssel, 13. veebruar 2008. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Dimitris DIMITRIADIS

(1) European Space Agency (Euroopa Kosmoseagentuur).

(2) ESA teostab iseseisvat tööstuspoliitikat, mille vormi ja sisu ei tohi segi ajada komisjoni sektoripõhise tööstuspoliitikaga.

(3) Euroopa Kosmoseagentuur (European Space Agency) on täiesti sõltumatu organisatsioon. Praegu on sellel 17 liikmesriiki. Mitte kõik ESA liikmesriigid ei ole ELi liikmesriigid ja mitte kõik ELi liikmesriigid ei kuulu ESAsse. ESAd rahastavad sinna kuuluvad riigid, mis on jagatud nn kohustuslike ja vabatahtlike programmide alla.

(4) KOM(2007) 212 lõplik.

(5) Kosmosenõukogu on ühine nõukogu, mis tekkis konkurentsivõime nõukogu ja valitsustevahelise kosmosenõukogu ühinemisel ESA otsuste tegemiseks poliitikameetmete kohta.

(6) Euroopa Komisjoni ja ESA 22. mai 2007. aasta kosmosenõukogu tulemusi käsitlevad pressiteated kandsid järgmisi pealkirju: „Kosmosenõukogu tervitab ajaloolise tähtsusega Euroopa kosmosepoliitikat” ja „Euroopa kosmosepoliitika on tänasest alates reaalsus” .

(7) EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis: Euroopa lennundustööstus: vastates globaalsele väljakutsele”, (raportöör Mario Sepi), ELT C 95, 30.3.1998, lk 11.

EMSK arvamus rohelise raamatu kohta „Euroopa kosmosepoliitika” (raportöör Stéphane Buffetaut), ELT C 220, 16.9.2003, lk 19.

EMSK arvamus rohelise raamatu kohta „Euroopa kosmosepoliitika” (raportöör Stéphane Buffetaut), ELT C 112, 30.4.2004, lk 9.

(8) Oktoobris 2003 sõlmitud ELi-ESA raamlepinguga sõlmiti ESA ja komisjoni vahel tihedamad sidemed ja lepiti kokku töömeetodites.

(9) Üleilmne keskkonna- ja turvaseire.

(10) ESA 2 485 miljonit eurot, EUMETSAT 330 miljonit eurot, liikmesriigid (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania) 1 190 miljonit eurot (tsiviiltegevus) ja 790 miljonit eurot (sõjaline tegevus).

(11) Samas ei tohi üle hinnata USA tervikliku kontseptsiooni ja keskorganisatsiooni tõhusust. Osariigid ja ettevõtted, kellel kõigil on kongressis oma esindajad ning oma lobid ja võrgustikud, mõjutavad lepinguid ja eesmärke. Ka NASAt pärsib bürokraatia ja monopoliseisund.

(12) Sh kaks ELi mitte kuuluvat riiki: Šveits ja Norra.

(13) EMSK arvamus teemal „Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta” (raportöör Stéphane Buffetaut), CESE 989/2007 (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata). Arvamuses puudutatakse muu hulgas mitmeid aspekte, mis komitee arvates oleks pidanud rohelises raamatus käsitlust leidma.

(14) Sellega seoses võib täheldada arengut: Euroopa tööstus (järgtööstus — downstream sektor) ühineb „Galileo teenuste (GS)” ja kaugseirega tegelevate ettevõtete Euroopa ühenduse (European Association for Remote Sensing Companies, EARSC) egiidi all.

(15) Teatis Euroopa kosmosepoliitika kohta, lk 6.

(16) Vt EMSK arvamus teemal „Väärtus- ja tarneahela areng Euroopa ja globaalses kontekstis” (raportöör: Joost van Iersel), CESE 599/2007.

(17) „… me ei saa enam jätkata topeltmonoloogi, milles tööstus palub institutsioonidel määratleda oma vajadused ja institutsioonid paluvad tööstusel pakkuda välja oma vajadustele vastavaid teenuseid.” Vt 20.juuli 2007. aasta ASD-Eurospace kiri komisjoni volinikule G. Verheugenile ja ESA esindajale J.J. Dordain'ile.

(18) European Space Technology Platform, peamiste sidusrühmade platvorm, mis ühendab ELi osalevad riigid, ESA, Euroopa kosmosetööstus (üle 100 ettevõtte) ja Eurospace, uurimislaboratooriumid ja ülikoolid, riiklikud kosmoseagentuurid ja 21 organisatsiooni.

(19) „Tänapäeval ei ole kosmosepoliitika julgeolekueesmärgil eraldiseisev poliitika, vaid poliitikate kogum, mida liikmesriigid, kosmosenõukogu, komisjon ja ka EKA (Euroopa Kaitseagentuur) ellu viivad. Selline mitmekülgsus nõuab paremat koordineerimist, et ratsionaliseerida juhtimist ja vältida kattumisi.” Vt The Cost of Non Europe in the field of satellite based systems, FRS-IAI Report, Fondation Pour la Recherche Stratégique, Paris and Istituto Affari Internazionali, Rooma, 24. mai 2007.

(20) MUSIS lepingu eeskujul, mille on kuus riiki allkirjastanud (Multinational Space-based Imaging system for Surveillance, reconnaissance and observation).

(21) Euroopa Kaitseagentuur