[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.3.2009

KOM(2009) 140 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

EDUARUANNE EUROOPA ÜHTSE ELEKTROONILISE SIDE TURU KOHTA AASTAL 2008 (14. ARUANNE) {SEK(2009) 376}

1. Sissejuhatus

ELi elektroonilise side sektor toob kasutajatele ja tarbijatele jätkuvalt märkimisväärset kasu. ELi liikmesriigid on maailmas juhtival kohal lairibateenuste kasutuselevõtus, mobiilse interneti sektor kasvab kiiresti, enamiku teenuste hinnad jätkavad langemist ja üha enam tarbijaid kasutab kompleksteenuseid. Ehkki praegune majanduskriis mõjutab ka elektroonilise side sektorit,[1]aitavad olukorda teataval määral leevendada suured rahavood, mille allikaks on üha madalama hinnaga pakutavate põhiliste telekommunikatsiooniteenuste igapäevane tarbimine, ning suhteliselt madal laenukoormus. Tulud jätkavad suurenemist ja sektori tegeliku väärtuse kasv on üldisest majanduskasvust kiirem. Siiski on üha keerulisemaks muutuvate keskkonnaprobleemide tõttu vaja kohaldada regulatiivset lähenemisviisi, mis suurendab prognoositavust ja kindlustunnet ning loob ELi ühtsel turul osalejatele võrdsed tingimused.

Vaatamata tarbijate kasule takistab õigusaktide ebaefektiivne ja ebajärjepidev rakendamine telekommunikatsioonituru konkurentsivõime potentsiaali täielikku kasutamist. Nii näiteks rakendatakse järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu suhtes killustatud lähenemisviise ja mobiilikõnede lõpetamise tasu suurus määratakse jätkuvalt erinevate regulatiivsete meetodite alusel. Uute ja olemasolevate regulatiivsete väljakutsete käsitlemiseks tuleb välja töötada ühtsustatud lähenemisviis, et suurendada kindlustunnet ning pakkuda nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele paremaid võimalusi tugevama ja konkurentsivõimelisema ühtse turu eeliste ärakasutamiseks.

Tulemusliku ja järjepideva reguleerimise püüdluste raames on komisjonil valmimas soovitus, mis käsitleb tavatelefoni- ja mobiilikõnede lõpetamise tasude reguleerimist ning ettevalmistamisel on soovitus, mis käsitleb juurdepääsu reguleerimist järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgule.

ELi õigusliku raamistiku uuendamist käsitlevate komisjoni ettepanekute[2] üldine eesmärk on suurendada tarbijate otsustuspädevust, edendada tõelist konkurentsi ja kõrvaldada siseturu arengut jätkuvalt takistavad struktuurilised tõkked. Neid ettepanekuid arutatakse praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus.

Käesolevas teatises käsitletakse elektroonilise side sektori arengut 2008. aastal.[3]

2. Turu areng

2008. aastal oli ELi telekommunikatsioonisektori reaalkasv 1,3 %,[4] mis on võrreldav kogu majanduse SKP 1 % reaalkasvuga. Ehkki võrreldes teiste sektoritega on telekommunikatsioonisektor enamiku operaatorite sularahavoogude stabiilsuse tõttu majanduskliima järsu halvenemise suhtes vähem vastuvõtlik, seisab kõnealune sektor, nagu ka ülejäänud majandus, silmitsi laenule juurdepääsuga seotud probleemidega, mis paratamatult mõjutab sektori investeerimissuutlikkust.

Enamiku standardsete kommunikatsiooniteenuste hinnad on jätkuvalt alanenud ja elektroonilise side sektor avaldab inflatsioonile endiselt pidurdavat mõju. Üldiselt oli Euroopa keskmine elektrooniliste kommunikatsiooniteenuste tarbija 2008. aastal paremas olukorras võrreldes eelmise aastaga.

[pic]

Samuti oli tarbijatel võimalik kasutada rohkem uusi teenuseid, sealhulgas mobiilseid lairibateenuseid ja kiudoptikat kasutavaid lairiba püsiühendusi, mis suurendavad võrgupõhise konkurentsi potentsiaali. 2008. aasta saavutuste hulgas väärib erilist esiletõstmist nii tava- kui ka mobiiltelefoninumbrite liikuvuse suurenemine, mis hõlbustab operaatori vahetamist ja on üks konkurentsi tõhustamise põhivahendeid. .

Nendele suundumustele aitas kaasa ka EL, sekkudes siis, kui konkurentsist madalamate hindade tagamiseks ei piisanud. Heaks näiteks on ELi rändlusteenuse määrus,[5]mis on alandanud rändlusteenuste hindu umbes 60 %. 2009. aastal on oodata praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutatava rändlusteenuse määruse reguleerimisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka lühisõnumite ja andmeside rändlusteenuste liigkõrgeid hindu.

Investeeringud ja tulud

2008. aastal moodustasid telekommunikatsioonisektori tulud üle 52 % info- ja sidetehnoloogiasektori kogutuludest. Riikide reguleerivate asutuste poolt 2007. aastal kogutud andmed näitavad, et ELi telekommunikatsioonisektori tulud moodustasid peaaegu 357 miljardit eurot ehk 2,9 % SKPst.

[pic]

Madalmaade ja Ühendkuningriigi investeerimisandmed põhinevad OECD hinnangul.

[pic]

Juba kuuendat aastat järjest kasvutendentsi näidanud investeeringud suurenesid 2007. aastal umbes 1,5 %. See suundumus peaks vaatamata finantskriisi pidurdavale mõjule jätkuma ka 2008. aastal[6].

Ehkki telekommunikatsioonisektori turukapitalisatsioon on alates 2008. aasta algusest vähenenud, oli langus teiste sektoritega võrreldes väiksem. Kogu sektori tegevust iseloomustav Dow Jonesi SXKP-indeks[7] on vähenenud 20 %, mis on võrreldav kogu majanduse 25 % langusega[8].

Mobiilside

Mobiilside on kõnede arvu suurenemise ja mobiilsete lairibateenuste kasutuselevõtu tõttu endiselt elektroonilise side sektori kõige dünaamilisem osa.

Üldiselt võis aasta jooksul täheldada mobiilsideteenuste odavnemist, mille peamiseks põhjuseks oli mobiilkõneteenuste ja riigisiseste lühisõnumite hinna langus. Hinnalangusest põhjustatud tulude vähenemise operaatorite hulgas on osaliselt hüvitanud teenuste mahu suurenemine. Siiski on mobiilikõnede hinnad ELi liikmesriikides ikka veel väga erinevad (vt järgnevat joonist). Hinnavahed võivad olla osaliselt põhjustatud kohalike kulude ja ostujõu erinevustest, erinevate ärimudelite kasutamisest ja mõnedel juhtudel ka valitsevatest konkurentsitingimustest, kuid üldised hinnaerinevused on liiga suured, et neid vaid eespool kirjeldatud tegurite arvele kirjutada. Hinnaerinevuste üheks olulisemaks põhjuseks on regulatiivsed erinevused liikmesriikide lõikes.

[pic]

[pic]

Eespool toodud jooniste koostamisel on kasutatud OECD 2002. aasta metoodikat[9].

Alates 2004. aastast on OECD ostukorvimetoodika alusel arvutatud mobiilikõnede hinnad kõikide tarbijaprofiilide lõikes 34,5 % langenud.

Mobiilsed internetiteenused moodustavad praeguseks umbes 3 % sektori kogukäibest ja näitavad jätkuvalt tugevat kasvutendentsi. Suurenev nõudlus mobiilsete lairibateenuste järele osutab vajadusele välja töötada kooskõlastatud lähenemisviis spektriressursside haldamiseks ühenduse tasandil, mis on komisjoni läbivaatamisettepanekute põhieesmärk.

Lühisõnumiteenused moodustavad mobiilsideoperaatorite kogutuludest hinnanguliselt 11 %. Ehkki lühisõnumite hind on jäänud stabiilseks, on operaatorid turule toonud üliodavate riigisiseste lühisõnumihindadega paketid, mis võivad teenuse mahtu oluliselt suurendada. Möödunud aastal selgus, et mõned operaatorid on alustanud kindlaksmääratud hindadega andmesideteenuste pakkumist. Euroopas on mobiilsete internetiteenuste eest saadav tulu suurem kui Ameerika Ühendriikides.

Siiski ei peegeldu need riigisisesed suundumused ei lühisõnumirändluse hindades ega teataval määral ka andmeside rändlusteenuste hindades, mis on kogu ELis ikka veel põhjendamatult kõrged. Seetõttu on komisjon vastu võtnud ettepanekud laiendada kehtiva rändlusteenuse määruse reguleerimisala ka lühisõnumite ja andmeside rändlusteenustele.

Mobiiltelefonide keskmine kasutustihedus, mis oli juba 2007. aastal väga kõrge, suurenes 2008. aastal 112 %-lt 119 %-le[10]. Kolmanda põlvkonna (3G) mobiilsideteenused järgivad samuti kasvutendentsi ning 2008. aasta lõpus oli ELis umbes 91,3 miljonit kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuste kasutajat (15,5 % kõigist mobiilsideoperaatorite abonentidest). Juhtivate operaatorite keskmine turuosa, mis kahel eelmisel aastal oli muutumatuna püsinud, vähenes 2008. aastal umbes 3 %.

[pic]

Mobiilikõnede lõpetamise tasud

Liikmesriikide reguleerivate asutuste sekkumine on aidanud jätkuvalt alandada mobiilikõnede lõpetamise tasusid, ehkki need on ikka veel üsna kõrged. 2008. aasta oktoobris oli mobiilikõne lõpetamise keskmine tasu 8,55 eurosenti, mis tähendab 11,6 % langust võrreldes 9,67 sendiga 2007. aasta oktoobris. Mobiilikõnede lõpetamise tasud on liikmesriigiti ikka veel väga erinevad, ulatudes 2,10 sendilt Küprosel kuni 15,92 sendini Bulgaarias.

Tavatelefon

Traditsioonilistelt tavatelefoniteenustelt saadavad tulud vähenesid jätkuvalt umbes 5 %, mis on sama palju kui 2007. aastal. See suundumus on tingitud peamiselt asjaolust, et tavatelefoniteenuste asemel kasutatakse üha enam mobiilside- ja lairibateenuseid (nt lairibaühenduse kaudu tehtavad kõned).

Tavatelefoniteenuste turgu valitsevate operaatorite turuosa on üldiselt stabiliseerumas, ehkki mõnedes riikides täheldati tavatelefonioperaatorite turuosa kasvu. Alternatiivsete operaatorite pakutavate otseliinide osatähtsus on oluliselt suurenenud, kasvades ajavahemikul juuli 2007–juuli 2008 5 protsendipunktilt 18,6 %ni abonentidest.

Hinnad on üldiselt stabiliseerumas, ehkki teatavatel kohalike kõnede turgudel võis märgata hinnatõusu. Hulgihinnad on stabiliseerunud ka vastastikku seotud tavatelefonivõrkude turul.

[pic]

IP-kõneteenused

IP-kõneteenuseid kasutatakse tavatelefoniteenustega võrreldes jätkuvalt üha rohkem. IP-kõneteenuste hallatav turuosa on ELis peaaegu kahekordistunud, ulatudes 8,33 %ni.

Praeguseks kasutab 12,25 % Euroopa elanikest komplekspakkumistes sisalduvaid teenuseid, mis tähendab möödunud aastaga võrreldes 33,3 % kasvu[11].

Hinnakujundus

Nii 3- kui ka 10-minutiliste kohalike kõnede hind on aasta jooksul 11,7 % võrra alanenud, mis tähendab suurimat hinnalangust alates 2004. aastast.

[pic]

Lairibateenus

Püsi-lairibaühenduse kasutustihedus kasvas jätkuvalt ka 2008. aastal, mil lisandus 14 miljonit uut ühendust, suurendades ELi püsi-lairibaühenduse kasutajate osatähtsust 22,9 %ni.

[pic]

Lairibateenuseid enim kasutavad ELi liikmesriigid on lairiba kasutustiheduse poolest maailmas jätkuvalt esikohal. Üheksas ELi liikmesriigis on lairiba kasutustihedus suurem kui USAs ning Euroopa Liit hakkab järele jõudma Jaapanile ja Austraaliale.

[pic]

Ehkki lairibateenuse kasutustiheduse erinevus liikmesriikide lõikes on jätkuvalt suur, hakkab lõhe edasijõudnute ja mahajääjate vahel vähenema, moodustades siiski 26,3 % erinevuse suurima (Taani) ja väikseima kasutajate arvuga liikmesriigi (Slovakkia) vahel.

DSL on siiani levinuim lairiba-juurdepääsutehnoloogia ELis, kuid kasvusuundumust võib märgata ka alternatiivsete tehnoloogiate (kaabelühendused ja kiudoptilised ühendused) hulgas. Kiire kasv jätkub eraldatud juurdepääsuga kliendiliinide sektoris, mis praeguseks hõlmab 69,3 % kõigist alternatiivsete operaatorite kasutatavatest DSL-ühendustest. Juurdepääsu hulgihinnad alanevad jätkuvalt. Komisjon kaalub kõnealuste arengute mõju järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkusid käsitlevas soovituses.

Lairibaühendusteenuste hinnad jätkavad langemist.

[pic]

Kolmveerandi ELi lairibaühenduste allalaadimiskiirus on vähemalt 2 megabitti sekundis (MB/s). Näiteks saab selle kiirusega vaadata Internetis telesaateid.

[pic]

Hoogustumas on mobiilsete lairibateenuste levik (keskmiselt 13 % kasutajatest). Oluliselt vähem (2,8 % kasutajatest) on mobiilseid lairibaühendusi, mille puhul kasutatakse vaid selleks ettenähtud andmekaarte, modemeid või koode. Mobiilsed lairibateenused on mitmetes riikides muutunud arvestatavaks alternatiiviks lairiba püsiühendusele, ehkki üldiselt jääb mobiilsidetehnoloogiate edastamiskiirus püsiühenduse omale alla.

[pic]

Ehkki liikmesriikide digitaalse lõhe vähendamise poliitika on hakanud vilja kandma, tuleb kõnealuse eesmärgi saavutamiseks veel palju tööd teha. Ehkki 2007. aasta lõpus olid DSLi võrgustikud kättesaadavad 93 %le Euroopa elanikkonnast, puudub 30 %l maaelanikkonnast ikka veel juurdepääs kõnealusele võrgustikule[12].

3. Õiguskeskkond

Institutsiooniline raamistik

Riikide reguleerivate asutuste sõltumatus

Riikide reguleerivate asutuste sõltumatus on sektori õiglase ja tulemusliku reguleerimise eeltingimus. Riikide reguleerivate asutuste sõltumatus võib olla ohustatud eelkõige seal, kus kontroll operaatorite üle kuulub ikka veel liikmesriikidele. Komisjon on algatanud rikkumismenetlused Leedu, Läti ja Luksemburgi suhtes, et tagada regulatiivsete funktsioonide ning osalus- ja kontrollifunktsiooni tulemuslik eristamine. Luksemburgi suhtes algatatud rikkumismenetlus lõpetati 2009. aasta alguses. Riigi reguleeriva asutuse juhi ametisse määramise ja ametist vabastamise tingimuste küsimuses oli komisjon Poola puhul sunnitud pöörduma Euroopa Kohtusse, Rumeenia suhtes aga algatati rikkumismenetlus. Lisaks sellele uurivad komisjoni talitused Slovakkia reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamisega seotud tingimusi. Seoses reguleeriva funktsiooni ning osalusfunktsiooni tulemuslikku eristamist käsitlevate probleemide kõrvaldamisega Bulgaarias lõpetas komisjon kõnealuse riigi suhtes algatatud rikkumismenetluse.

Riikide reguleerivate asutuste volitused ja vahendid

Ehkki mõnes liikmesriigis on ikka veel probleeme vahendite piiratusega, on enamiku liikmesriikide reguleerivatel asutustel vajalikud volitused õiguslikus raamistikus sätestatud ülesannete täitmiseks. Komisjon algatas rikkumismenetluse Rootsi suhtes seoses vajalike volituste puudumisega vastastikust sidumist käsitlevate vaidluste lahendamiseks.

Kaebused

Süstemaatilised kaebused ja aeganõudvad menetlused vähendavad jätkuvalt õiguskindlust ja takistavad õigusliku raamistiku tulemuslikku rakendamist mitmetes liikmesriikides (nt Belgia, Ungari, Portugal, Rumeenia ja Rootsi). Kreekas ja Poolas seevastu on astutud samme kõnealuste probleemide lahendamiseks. Vahepeal on Euroopa Kohus selgitanud, missugustel ettevõtjatel või kasutajatel on õigus riikide reguleerivate asutuste otsuseid edasi kaevata, mis tõenäoliselt suurendab edasikaebamisõigust omavate osapoolte arvu teatavates liikmesriikides (nt Rootsi) ja tugevdab konkureerivate ettevõtete positsiooni parandades õiguskaitset.

Regulatiivsed meetmed

Turuanalüüs

Turuanalüüside teise ringi raames on märkimisväärselt edasi liigutud ja mõned liikmesriigid (nt Soome, Austria ja Ungari) on juba alustanud kolmandat ringi. Mõningate hiljutiste teatiste kohaselt on turuanalüüside esimene ring kõikides liikmesriikides täielikult lõpule viidud, välja arvatud Bulgaaria, Poola ja Rumeenia.

Parandusmeetmed

Paljud liikmesriigid ei suuda parandusmeetmeid nõuetekohaselt või õigeaegselt rakendada ja nende täitmist tagada. Lisaks Ühendkuningriigile on ka mõned teised liikmesriigid kaalunud võimalust ja mõningatel juhtudel ka alustanud SMP operaatori eraldamist ühes või teises vormis. Rootsis on vastu võetud seadus, mis võimaldab riigi reguleerival asutusel pärast komisjonipoolset heakskiitu kohaldada turgu valitseva operaatori suhtes funktsionaalset eraldamist.

Komisjon jätkab õigusliku raamistiku rakendamise kogemustest lähtudes liikmesriikide reguleerivate asutuste toetamist ja nendega koostööd, et parandada turu prognoositavust ja suurendada selle kindlust.

Nagu allpool ilmneb, on jätkuvalt probleemiks parandusmeetmeid käsitlevate lähenemisviiside ebajärjepidevus.

Lairibateenus

Samal ajal kui mõnedes liikmesriikides (nt Saksamaa, Sloveenia ja Hispaania) tehti lõpuks kättesaadavaks niisugused juurdepääsuteenused nagu bitivoog ja ainult lairiba ühendus, piiras kehtestatud parandusmeetmete rakendamata jätmine või rakendamise edasilükkumine, olemasolevate juurdepääsuteenuste seisukohalt sobimatud tehnilised või majanduslikud tingimused või vastuolud erinevate juurdepääsuteenuste jaoks vajalike tingimuste vahel kõnealuste teenuste kasutuselevõttu ja vähendasid alternatiivsete operaatorite konkurentsivõimet.

Lähenemisviisid, mis käsitlevad hinnakontrolli kehtestamise kohustust lairibaühendusele juurdepääsu hulgituru jaoks, on liikmesriikide lõikes väga erinevad. Mõnede liikmesriikide reguleerivad asutused kasutavad jaehinnal põhinevat metoodikat, teised aga rakendavad kulupõhist lähenemisviisi. Mõnede liikmesriikide reguleerivad asutused ei ole suutnud nende poolt kehtestatud kulupõhiseid kohustusi rakendada ning kasutavad vahepeal teisi meetodeid, näiteks võrdlusuuringud (Portugal, Poola).

Riikide reguleerivate asutuste ees seisab tõsine väljakutse seoses komplekspakkumiste reguleerimisega, et tagada operaatorite konkurentsivõime.

Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrguga seotud küsimuste reguleerimine nõuab veel palju tööd ja ehkki paljude liikmesriikide reguleerivad asutused on juba alustanud järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrguga seotud regulatiivsete probleemide käsitlemist ja asjakohaste meetmete võtmist, on teiste liikmesriikide reguleerivad asutused arutelusid alles algatamas, põhjustades ebakindlust operaatorite hulgas ja süvendades järjepidevuse puudumist liikmesriikide lõikes.

Mõnede liikmesriikide reguleerivad asutused tühistasid lairibaühendusele juurdepääsu hulgituru suhtes kehtestatud kohustused, määratledes uued geograafilised turud (Ühendkuningriik ja Portugal).

Mobiilside

Ka mobiilikõne lõpetamistasude arvutamisel kasutatakse jätkuvalt erinevaid metoodikaid. Mõnedes liikmesriikides ei kohaldata hindade reguleerimist ja mobiilikõne lõpetamistasud määratakse kindlaks äriläbirääkimiste teel (nt Slovakkia). Mõnedes liikmesriikides rakendatakse jätkuvalt sümmeetrilisi, teistes liikmesriikides aga asümmeetrilisi mobiilikõne lõpetamise tasusid. Ebajärjepidevate lähenemisviiside rakendamise tõttu on mobiilikõne lõpetamise tasud liikmesriikide lõikes väga erinevad, nagu juba märgitud.

Tavatelefoniside

Kõne lõpetamise turgudel rakendasid erinevad liikmesriigid erinevaid hinna arvutamise metoodikaid, näiteks LRIC-mudelit või soetamiskuludel põhinevat lähenemisviisi.

Paljude liikmesriikide reguleerivad asutused (nt Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Tšehhi Vabariik, Iirimaa ja Madalmaad) on lõpetanud hindade reguleerimise jaekõneturgudel.

Ühendusega konsulteerimise käigus märkis komisjon ära praktika, mille puhul komisjoni nõudmistele vastu tulles muudeti küll turu määratlust, ent nende turgude suhtes (kus komisjoni volitused on piiratumad) kehtestatud parandusmeetmed andsid sama tulemuse, mis turu definitsiooni muutmata jätmise korral. Komisjoni ettepanekud ELi õigusliku raamistiku muutmiseks väldivad niisuguse olukorra tekkimist, võimaldades tegutseda ka juhul, kui riigi reguleeriva asutuse poolt soovitatud meetmed ähvardavad takistada ühtse turu tõhusat toimimist.

Spektri haldamine

- Üldiselt on enamik liikmesriike rakendanud kuni 2007. aastani komisjonis vastu võetud raadiospektri ühtlustamist käsitlevad otsused, välja arvatud otsus, mis käsitleb teabe kättesaadavuse ühtlustamist seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses. Vahepeal on mõned liikmesriigid astunud samme, et võtta spektrihalduses kasutusele turupõhised lähenemisviisid (nt Taani, Kreeka, Madalmaad ja Portugal).

- 2008. aasta novembris tegi komisjon ettepaneku ajakohastada ja lihtsustada GSMi direktiivi, et võimaldada uute mobiiliteenuste, eelkõige sagedusalas 900 MHz töötavate UMTS-teenuste kasutuselevõttu. Mitmed liikmesriigid võtsid konkreetseid regulatiivseid meetmeid, et võimaldada raadiosagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz kasutamist GSMi alternatiivtehnoloogiatel põhinevate teenuste osutamiseks.

ELi tasandil võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu liikuva kosmoseside süsteemide valikut ja nendega seotud lubade andmist käsitleva otsuse,[13] mille eesmärk on luua üleeuroopaliste mobiilsete satelliiditeenuste ühtne turg.

Näib, et spektrihalduse ühtlustamismeetmeid käsitlevate komisjoni otsuste tulemuslikuks rakendamiseks on vaja teha suuremaid jõupingutusi.

Digitaalsed dividendid

Samal ajal kui teatavad liikmesriigid (nt Soome, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik) on haaranud kinni digitaalsete dividendide pakutavast võimalusest võtta kasutusele uuenduslikke teenuseid, on mitmed liikmesriigid otsustanud reserveerida kas kõik või enamiku digitaalsetest dividendidest ringhäälinguga seotud rakenduste jaoks. Mõned liikmesriigid ei ole selles küsimuses veel seisukohta võtnud. Komisjon valmistab 2009. aastal ette meetmed, mis on nõutavad kõnealuste sagedusalade reserveerimiseks ja nende kasutamise kooskõlastamiseks ELi tasandil.

4. Tarbijad

Hindade läbipaistvus

Hindade läbipaistvuse tagamine ja kehtiv teave standardtingimuste koha on universaalteenuste direktiivis sätestatud tarbijakaitsemeetmete üks põhialus.

Sellest lähtuvalt on mõned liikmesriigid tunnistanud vajadust rakendada meetmeid hindade läbipaistvuse suurendamiseks, ehkki tegutseda tuleks aktiivsemalt. Mitmed liikmesriigid on välja töötanud erinevaid veebipõhised hinnavõrdlussüsteeme. Hinnavõrdlussüsteeme kasutavates liikmesriikides võib märgata suundumust, et kõnealuseid süsteeme on hakatud rakendama ka teiste platvormide ja komplekspakkumiste puhul.

Tarbijatele näib üha enam muret valmistavat lairibaühenduse kiiruse ja kvaliteedi tagamisega seotud teabe läbipaistvus.

Mitmed liikmesriigid on astunud samme, et garanteerida klientidele kaitsemeetmeid lairibaühenduse kiiruse tagamiseks. Ungaris, Kreekas, Lätis, Prantsusmaal ja Hispaanias rakendatud tegevusjuhised, vabatahtlikud kokkulepped tööstussektoriga ning teenuse kvaliteediga seotud erinevad meetmed sisaldavad selgeid nõudeid lairibaühenduse kiiruse suhtes.

Mitu liikmesriiki on kehtestanud meetmed, et suurendada hindade läbipaistvust seoses tasuliste telefoniteenuste ja muude, mittegeograafilisi numbreid kasutavate teenustega, mille puhul tekitavad sageli muret varjatud hinnad ja hinnateabe puudumine.

Universaalteenus

Pärast universaalteenuse ulatuse korralist läbivaatamist andis komisjon 2008. aastal välja asjakohase teatise, millega ELi tasandil algatati tulevikku suunatud arutelu universaalteenuse edasise arengu suhtes, keskendudes eelkõige lairibateenustele.

Mitmed liikmesriigid on vähendanud universaalteenuste osutamise kohustuste ulatust, kuna mõningaid universaalteenuse elemente pakutakse turul ka ilma, et selleks konkreetseid samme peaks astuma (nt Tšehhi Vabariik, Taani, Ungari ja Läti).

2008. aasta juunis võttis Euroopa Kohus vastu olulise otsuse, millega tühistati Prantsusmaal kehtinud riiklik eeskiri, mille kohaselt universaalteenuse pakkujaks võis määrata ainult neid ettevõtjaid, kes suudavad teenindada kogu riigi territooriumi. Kohtuotsuses on öeldud, et liikmesriigid on kohustatud tagama universaalteenuse osutamise võimalikult kulutõhusal viisil, võttes samal ajal arvesse objektiivsuse, diskrimineerimise vältimise ja turu võimalikult vähese moonutamise põhimõtteid.

Paljud liikmesriigid ei ole ikka veel suutnud sisse seada üleriigilisi telefonikatalooge ja numbriinfoteenuseid, mis hõlmaksid kõiki tavatelefoni- ja mobiiltelefoniabonente, kes on oma numbri avaldamiseks nõusoleku andnud. Komisjon on kõnealuses küsimuses algatanud 11 rikkumismenetlust, mis kõik on lõpetatud seoses teenuse kättesaadavaks muutumisega, välja arvatud Portugal, kelle küsimust arutatakse Euroopa Kohtus. Bulgaarias ja Rumeenias puuduvad siiani nii üleriigilised telefonikataloogid kui ka numbriinfoteenused.

Teenusepakkujad on avaldanud rahulolematust seoses mobiilsideoperaatorite poolt numbriinfoteenuste ooteaja suhtes kehtestatud hindadega.

Numbri liikuvus

Numbriliikuvuse teenus on mobiil- ja tavatelefoni kasutajatele kättesaadav kõigis liikmesriikides, välja arvatud Bulgaaria (tavatelefoninumbrid), kelle suhtes kohaldatakse kuni 2009. aasta jaanuarini ühinemislepingus sätestatud erandit.

2008. aastal suurenes teisaldatud numbrite arv (eelmise aastaga võrreldes 14,1 miljoni võrra)[14]. Alates numbriliikuvusteenuse turuletoomisest kuni 2008. aasta oktoobrini oli kõnealust teenust kasutanud 60,2 miljonit abonenti ehk 10,3 % kõigist mobiiltelefoninumbritest (2007. aasta oktoobris oli vastav näitaja 8,3 %).

Tavatelefonide puhul oli numbriliikuvusteenust pärast selle turuletoomist kuni 2008. aasta oktoobrini kasutanud peaaegu 26 miljonit abonenti (37 % rohkem kui 2007. aastal).

Numbriliikuvuse eest makstav tasu on liikmesriikide lõikes väga erinev. Kui mõnede liikmesriikide hulgiturul pakutakse numbriliikuvusteenust tasuta, näiteks Eestis ja Hispaanias (mobiiltelefoninumbrid) ning Saksamaal (tavatelefoninumbrid), siis Slovakkias tuleb tavatelefoninumbri teisaldamise eest maksta 49 eurot ning Maltal mobiiltelefoninumbri teisaldamise eest 45 eurot.

[pic]

Väga oluline on numbri teisaldamiseks kuluv aeg. 2008. aasta oktoobris kulus mobiiltelefoninumbri teisaldamiseks Euroopas keskmiselt 8,5 päeva, tavatelefoninumbri teisaldamiseks aga 7,5 päeva (2007. aasta oktoobris oli vastav näitaja 7,8 päeva).

Numbri teisaldamiseks kuluv aeg on liikmesriikide lõikes väga erinev ja vaid riigisiseste oludega neid erinevusi põhjendada ei saa. Kuna numbri teisaldamiseks kuluva aja vähendamiseks leidub veel piisavalt ruumi, on komisjon läbivaatamise käigus teinud ettepaneku, et numbri teisaldamine peab toimuma ühe päeva jooksul. Vähemalt kuus liikmesriiki (Ühendkuningriik, Portugal, Hispaania, Slovakkia, Itaalia ja Poola) on teinud ettepaneku vähendada numbri teisaldamiseks kuluvat aega 1–5 päevani.

[pic]

(Taani ja Luksemburgi kohta vastavad andmed puuduvad)

Euroopa hädaabinumber 112

Ühtset Euroopa hädaabinumbrit 112 saab nüüd kogu Euroopa Liidus kasutada nii tava- kui ka mobiiltelefonilt tasuta helistamiseks hädaabiteenistustele. Ometi leidub siingi täiustamist vajavaid valdkondi, näiteks mobiiltelefonilt helistaja asukohta käsitleva teabe edastamine hädaabiteenistusele, kõnedega tegelemise kvaliteet ja teadlikkuse tõstmine.

Bulgaaria suhtes hädaabinumbri 112 kättesaadavaks tegemata jätmise tõttu algatatud rikkumismenetlus lõpetati 2009. aasta alguses ja seitsmest rikkumismenetlusest, mis algatati seoses liikmesriikide suutmatusega tagada alates 2009. aasta jaanuarist helistaja asukohta käsitleva teabe edastamine hädaabiteenistustele, on neli lõppenud kohtuotsusega (Madalmaade, Leedu, Slovakkia ja Itaaliaga seotud rikkumismenetlused). Praeguseks on kohtuotsust järginud vaid Slovakkia. Komisjon algatas rikkumismenetluse ka Itaalia suhtes, kes ei ole suutnud tagada, et hädaabinumbril 112 tehtud kõnedega tegelemine ja nendele vastamine oleks sama tulemuslik, kui teiste riiklike hädaabinumbrite puhul.

2008. aasta juunis avas komisjon hädaabinumbri-teemalise veebilehe,[15] millel sisalduv teave on kättesaadav kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Hädaabinumbri parema teadvustamise raames kuulutati 11. veebruar üleeuroopaliseks hädaabinumbrile 112 pühendatud päevaks ning komisjon jätkab komisjon hädaabinumbri tutvustamist ja parimate tavade levitamist liikmesriikide hulgas.

E-privaatsus

Vaatamata rahvusvahelistele koostööalgatustele e-privaatsusega seotud õigusaktide täitmise tagamiseks on elektroonilise side konfidentsiaalsus ja turvalisus ikka veel tõsine probleem, eelkõige Interneti puhul, mida näitavad erinevates liikmesriikides (nt Saksamaa, Ühendkuningriik ja Malta) aset leidnud turvanõuete rikkumised ja küsitava väärtusega internetipõhiste turundusstrateegiate rakendamine.

5. Kokkuvõte

Telekommunikatsioonisektor jätkas kasvamist ka 2008. aastal ning on praeguse majanduskriisi survele võrdlemisi hästi vastu pidanud. Vaatamata konkurentsi tugevnemisele ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtule esineb kõnealuses sektoris ikka veel ebajärjepidevate regulatiivsete lähenemisviiside kohaldamist kitsaskohtade kõrvaldamise ja kiudoptikal põhinevate tehnoloogiate väljaarendamise suhtes.

Üha suuremaid väljakutseid esitavas keskkonnas on ülimalt oluline tagada tulemuslik rakendamine ja regulatiivsete lähenemisviiside järjepidev kasutamine, mis on komisjoni poolt 2007. aasta novembris algatatud õigusliku raamistiku reformi põhieesmärgid. Läbivaatamine on vaja lõpetada nii kiiresti kui võimalik, et liikuda edasi ühtse turu lõpuleviimise suunas, tagada turul tegutsejatele õiguskindlus ja suurendada tarbijate kasu.

[1] Praegune majanduskriis erineb 2002. aasta majanduslangusest, mis mõjutas eelkõige telekommunikatsioonisektorit.

[2] KOM(2007) 697–699.

[3] Kui teatises ei ole märgitud teisiti, käsitletakse aruandes olukorda 31. detsembri 2008 seisuga ja esitatakse turuandmed 1. oktoobri 2008. aasta seisuga.

[4] EITO, november 2008.

[5] http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/regulation/index_en.htm

[6] EITO, november 2008.

[7] Dow Jonesi SXKP-telekommunikatsiooniindeks (seisuga 22. august 2008): vt eduaruande koostisosi sisaldavat lisa.

[8] Mõõdetud vastavalt Dow Jonesi 50 Stoxx-indeksile.

[9] Täpsem teave on esitatud käesoleva aruande lisades.

[10] OECD andmete kohaselt oli mobiiltelefonide kasutustihedus 2007. aastal USAs 87 % ja Jaapanis 85 %.

[11] Komplekspakkumine on äripakkumine, mille puhul pakutakse ühe ja sama hinnaga kaht või enamat teenust.

[12] Komisjon avas elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonna universaalteenuse ulatust käsitleva teatisega KOM(2008) 572 universaalteenuse tulevikuga seotud arutelu, milles keskendutakse eelkõige lairibateenustele.

[13] Nr 626/2008/EÜ.

[14] Ühendkuningriigi kohta andmed puuduvad.

[15] http://ec.europa.eu/112