4.Osamaksete tegemine vastavalt laenulepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud laenuga hõlmatud ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud täiendavad eesmärgid ja sihid. Laenu väljamaksmiseks peab Rumeenia täitma laenuga hõlmatud täiendavad eesmärgid ja sihid hiljemalt 31. augustiks 2026.

4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peab Rumeenia toetuse väljamaksmiseks täitma eesmärgid ja sihid hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Rumeeniale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 14 239 689 750 eurot. 10 211 538 399 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamise raames arvutatakse Rumeenia puhul maksimaalne rahaline toetus, mis võrdub 14 239 689 750 euroga või on sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 4 028 151 351 eurot. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikes 2 sätestatud ajakohastamise raames arvutatakse Rumeenia puhul maksimaalne rahaline toetus, mis on väiksem kui 14 239 689 750 eurot, on ajakohastatud maksimaalse rahalise toetuse ja 10 211 538 399 eurose summa vahe võimalik siduda juriidiliste kohustustega alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 20 lõikes 8 sätestatud menetlusele.

(61)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(60)Rumeenia on taotlenud eelmakset, mis moodustab 13 % rahalisest toetusest ja 13 % laenust. See summa tuleks Rumeeniale kättesaadavaks teha määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase lepingu („rahastamisleping“) ja kõnealuse määruse artikli 15 lõike 2 kohase laenulepingu („laenuleping“) jõustumise korral ja nendega kooskõlas.

(58)Lisaks on Rumeenia täiendavate reformide ja investeeringute toetamiseks taotlenud laenutoetust. Rumeenia taotletud laenu maksimaalne maht on väiksem kui 6,8 % tema 2019. aasta kogurahvatulust jooksevhindades. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukulu summa on väiksem kui Rumeenia jaoks eraldatud rahalise toetuse ja taotletud laenutoetuse kogusumma.

(56)Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 29 181 842 750 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Rumeenia jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest väiksem, peaks Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukuluga.

(55)Pärast seda kui komisjon on andnud Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 ja V lisaga sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit on kava rakendamiseks tagastamatu rahalise toetuse ja laenutoetuse vormis kättesaadavaks teinud.

(54)Selleks et tagada asjaomaste osalejate vastutus, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeeringuprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled.

(53)Kavas kirjeldatakse, et Rumeenia on konsulteerinud paljude erinevate sidusrühmadega, sealhulgas piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, äriringkondade ja muude asjaomaste sidusrühmadega. Rumeenia valitsus korraldas 2021. aasta veebruaris 12 avalikku konsultatsiooni ja 20 ministeeriumidevahelist kohtumist, et seada prioriteediks reformiprogrammi lisatavad investeeringud ja reformid. Pärast sidusrühmade ja ministritevahelisi nõupidamisi avaldati kava projekt avalikuks aruteluks ja esitati lühidalt parlamendile, enne kui valitsus selle vastu võttis, ning seejärel esitati see komisjonile.

(51)Kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punktiga g sisaldab taaste- ja vastupidavuskava valitsuse andmepilve ja 5G-võrkudega seotud investeeringute julgeolekualast enesehindamist. Rumeenia loetleb valitsuse andmepilvega seotud riskid, mis on seotud juhtimise, teenuste osutamise strateegia, arhitektuuri rakendamise, taristu turvalisuse, juurdepääsukontrolli ja identiteedi haldamise, teabe- ja andmehalduse, IT-toimingute, tehnoloogiapakkujate juhtimise ja kestlikkusega, sealhulgas võimalikud meetmed riskide leevendamiseks. Ühendatuse meetmete puhul, eelkõige 5G-võrkude kasutamisel, on riskistsenaariumid seotud ebapiisavate turvameetmete, 5G tarneahela, peamiste ohusubjektide tegutsemisviisi, 5G-võrkude ja muude kriitiliste süsteemide vastastikuse sõltuvuse ning seadmete lõppkasutajatega. Leevendusmeetmed hõlmavad muu hulgas riikliku küberturvalisuse õigusraamistiku ning kaitse- ja küberturvalisuse õigusakti väljatöötamist. Kava hõlmab ka reforme, millega rakendatakse liidu ühtse ühendatust käsitleva meetmepaketi soovitusi ja 5G-võrkude turvalisuse seadust.

(49)Kava koosneb kuuest sidusast sambast, mis toetavad eesmärke ergutada Rumeenia majanduse taastumist, aidata kaasa selle rohe- ja digipöördele ning tugevdada riigi vastupanuvõimet teel kestlikuma ja kaasavama majanduskasvu poole. Iga sammas põhineb komponentidel, sealhulgas üksteist vastastikku tugevdavatel ja täiendavatel reformidel ja investeeringutel. Kõigil sammastel on üksteist täiendavad ja sidusad eesmärgid. Kava sammaste või komponentide vahel ei ole vasturääkivusi ega vastuolusid. Maanteetaristusse tehtavate suurte investeeringutega kaasnevad maanteetranspordi süsinikuheite vähendamise kõrvalmeetmed ning need on seega kooskõlas rohepöörde samba eesmärkidega. Ka investeeringud gaasitaristusse ja elektritootmisse toetavad üleminekut vähese süsinikuheitega energiasektorile söe järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise reformi raames. Kavas on selgelt välja toodud vajadus luua süstemaatiline vastastikune täiendavus ühtekuuluvuspoliitika rahastamisega ning komponentides on selle kohta esitatud mõned näited. Eraldusjooned on piisavalt selgesti paika pandud, kuid need peaksid sõltuma ka partnerluslepingu ja ühtekuuluvuspoliitika programmide lõpuleviimisest.

(47)Rakendatakse konkreetseid meetmeid, et kontrollida riigihanke-eeskirjade järgimist, ennetada korruptsiooni ja kaitsta finantshuve. Kontrollikoja auditeerimisasutus rajas oma auditi lähenemisviisi süsteemistrateegiale, mis hõlmab nii eesmärkide ja sihtide aruandluse süsteemi kui ka pettuste, huvide konfliktide, korruptsiooni ja topeltrahastamise ennetamise, avastamise ja parandamise sisekontrollisüsteemi. Kavas on esitatud teave nende asutuste haldussuutlikkuse kohta, kes kava Rumeenias jälgivad, kontrollivad ja rakendavad, ning nende asutuste haldussuutlikkuse kohta, kes teostavad audititoiminguid. Samuti antakse teavet eri organite õiguslike volituste kohta. Koordineerimisasutuse ja rahandusministeeriumi täielikud õiguslikud volitused, sealhulgas auditeerimisasutuse täpne tegevus, kiidetakse eeldatavasti heaks alles pärast kava heakskiitmist. Seetõttu tuleb kehtestada eesmärk jõustada valitsuse erakorraline määrus finants-, rakendus-, kontrolli- ja auditimehhanismi kohta, mis tuleb täita enne esimese maksetaotluse esitamist.

(46)Taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud sisekontrollisüsteem põhineb töökindlatel protsessidel ja struktuuridel ning selles on ette nähtud kindlad osalejad ning nende rollid ja kohustused sisekontrolliülesannete täitmisel. Kokku peaksid sisekontrollisüsteem ja muu asjakohane kord, mida rakendatakse muu hulgas lõplikke vahendite saajaid käsitlevate andmete kogumiseks ja kättesaadavaks tegemiseks, aitama ära hoida, avastada ja kõrvaldada korruptsiooni, pettust ja huvide konflikte määruse (EL) 2021/241 kohaste vahendite kasutamisel ning vältida topeltrahastamist kõnealuse määruse ja muude liidu programmide alusel. Rahastu rakendamise järelevalveks tuleb luua andmehoidla süsteem, mis peab olema töövalmis enne esimese maksetaotluse esitamist. Eesmärk peaks tagama, et süsteem sisaldab vähemalt järgmisi funktsioone: a) andmete kogumine ning eesmärkide ja sihtide saavutamise järelevalve; ning b) määruse artikli 22 lõike 2 punkti d alapunktides i–iii nõutud andmete kogumine, säilitamine ja neile juurdepääsu tagamine.

(45)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning see kord peaks eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude instrumentide ja vahendite kohaldamist liidu õiguse edendamiseks ja täitmise tagamiseks, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, ning liidu eelarve kaitsmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2020/2092.

(44)Esitatud teave ja tõendid hinnanguliste kogukulude kohta on enamiku meetmete puhul enamjaolt põhjalikud ja selged. Rumeenia on esitanud enamikul juhtudest teavet kas samade või sarnaste varasemate investeerimisprojektide kohta või võrreldavad kuluandmed peamiste kulutegurite kohta ning nende alusel saab enamikku kuluhinnanguid põhjendada. Enamiku meetmete puhul sisaldab teave hinnanguliste kogukulude kohta selgeid tõendeid või asjakohaseid viiteid kohaldatud ühiku võrdlushindade kohta. Mõne meetme puhul oleks täpsemaid hinnanguid ja põhjendusi sisaldav lisateave suurendanud kindlust, et kulud on mõistlikud ja usutavad. Kuna nende kuluhinnangute puhul ei ole kasutatud metoodikat piisavalt selgitatud ning põhjenduse ja kulu vaheline seos ei ole mõnikord täiesti selge, on hinnang kulude hindamise kriteeriumile mõõdukas. Rumeenia esitas piisavalt teavet ja piisavaid tõendeid selle kohta, et taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu, mis kaetakse rahastust, ei ole kaetud liidult juba saadud või saadava rahasummaga; Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ja vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(42)Liikmesriigid peaksid tagama, et rahastu kaudu antavast rahalisest toetusest teavitatakse ja seda kinnitatakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 34. Tehnilist tuge võib taotleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 loodud tehnilise toe instrumendist, et toetada liikmesriike nende taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel.

(41)Taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks ja järelevalveks on kavandatud mitmetasandiline juhtimissüsteem. Kesktasandil tagab koordineerimise taaste- ja vastupidavuskava kooskõlastamise ministeeriumidevaheline komitee, kes vastutab kava rakendamisel tehtud edusammude analüüsimise eest tihedas koostöös investeeringute ja Euroopa projektide ministeeriumiga (MIPE). MIPE määratakse riiklikuks koordinaatoriks kava ettevalmistamisel, läbirääkimistel ja heakskiitmisel, teda abistab rahandusministeerium (laenulepingu ja rahastamislepingu allkirjastamisega seotud ülesannete puhul). Selle ülesande täitmiseks luuakse MIPE raames eristruktuur. Taaste- ja vastupidavuskava rakendamise tagavad valdkondlikud ministeeriumid ja nende allüksused, sõlmides MIPEga rahastamislepingud. Lepingutesse lisatakse sätted, mis on seotud investeeringute ja reformide järelevalve, finantsplaneerimise ja aruandluskohustustega. Kavas nähakse ka ette, et auditi ja kontrolli rakendamise eest vastutab sõltumatu auditeerimisasutus. See asutus on sama auditeerimisasutus, mida kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, ning sõltumatu koordineerivast asutusest ja institutsioonidest, kes vastutavad reformide ja investeeringute rakendamise eest. Haldussuutlikkuse tugevdamine, sealhulgas täiendavate inimressursside kaasamise kaudu, sätestatakse õigusaktis, et tagada kava meetmete õigeaegne ja tõhus rakendamine. Juhtimismudeliga on ette nähtud selge ülesannete jaotus kava rakendamiseks, edusammude jälgimiseks ja aruandluseks. Rumeenia kava eesmärgid ja sihid on selged ja realistlikud ning kajastavad piisavalt hästi kavas ette nähtud investeeringuid ja reforme. Näitajad on asjakohased, vastuvõetavad ja piisavalt usaldusväärsed. Eesmärgid ja sihid on asjakohased ka juba lõpuleviidud meetmete puhul, mis on abikõlblikud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 17 lõikele 2. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja, et need eesmärgid ja sihid oleksid rahuldavalt täidetud.

(40)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus järelevalve ja rakendamine.

(38)Kava sisaldab eeldatavasti püsiva mõjuga investeeringud, millega toetatakse majanduse rohe- ja digipööret. Kava digivaldkonnaga seotud meetmed on loodud asjaomaste institutsioonide digiteerituse suurendamiseks, millel on eeldatavasti püsiv mõju teenusekvaliteedile, ettevõtluskeskkonnale ja avaliku sektori teabe kasutamise optimaalsusele. See puudutab olulisi valdkondi, nagu kohtusüsteem, sotsiaalkindlustus, tervishoiusüsteem, küberturvalisuse raamistik või platvormid haldusasutuste ning kodanike või ettevõtjate vahelise suhtluse parandamiseks. Lisaks aitab kava kaasa Rumeenia avaliku halduse heale toimimisele. Positiivseid tulemusi tööturul oodatakse koduabiliste vautšerite süsteemi kasutuselevõtu, tööturuasutuste pakutavate digiteenuste parandamise ja digioskuste arendamise programmide kasutuselevõtu vastastikuse täiendavuse tulemusena. Eeldatakse, et riiklike tervishoiuteenuste kvaliteet ja kättesaadavus paranevad tänu tervishoiuteenuste osutajate tulemuspõhise väljamaksesüsteemi rakendamisele, tervishoiutöötajate paremale haldamisele ja tervishoiutaristusse tehtavatele investeeringutele. Digipöörde reformide ja investeeringute rakendamise ja järelevalve rakkerühma loomisega peaksid ametnikud arendama konkreetseid digioskusi, mis võimaldaks pidevalt parandada kvaliteetsete avalike teenuste osutamist.

(35)Kõik kava komponendid hõlmavad meetmeid, mis aitavad otseselt kaasa digiüleminekule või käsitlevad sellega seotud probleeme. Põhikomponendid on digipööre, haridus, säästev transport ja ettevõtluse toetamine ning teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon. Digipööret edendavad meetmed peaksid parandama avaliku halduse tulemuslikkust, vähendades halduskoormust, suurendades ettevõtjate konkurentsivõimet ning andes osale elanikkonnast (eelkõige tudengid, õpetajad ja avalikud teenistujad) põhi- ja kõrgema taseme digioskused, tekitades nii sünergiaefekti kogu majanduse jaoks. Digimõõdet tugevdatakse piiriülese mõõtmega, sest Rumeenia peaks osalema mitut riiki hõlmavas väikese energiatarbega protsessoreid ja pooljuhtkiipe käsitlevas projektis, mis on kavandatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina.

(34)Kavaga toetatakse ka maantee- ja raudteetranspordi digiteerimist ning hõlbustatakse maksumaksjatepoolset nõuete järgimist digitaalteenuste arendamise ning maksu- ja tolliasutuste süsteemide ja rakenduste ajakohastamise kaudu. Ettevõtlussektor saab kasu märkimisväärsetest investeeringutest, mille eesmärk on kiirendada nii VKEde kui ka suurettevõtjate digiüleminekut, keskendudes kõrgtehnoloogia (nt plokiahel, kvant, pilvandmetöötlus, tehisintellekt) arendamisele ja kasutuselevõtule. Eeldatakse, et kavandatud reformiga ühtlustatakse, lihtsustatakse ja digiteeritakse täielikult ettevõtlusega seotud regulatiivsed nõuded (nt ettevõtte asutamine, turult lahkumine/ettevõtte sulgemine, samuti regulatiivsed nõuded ettevõtete tööturukohustustest teatamise kohta). Hariduse valdkonnas hõlmavad reformid standardeid, millega tagatakse e-õppe kvaliteet ja haridussüsteemi vastavusse viimine õpilaste digipädevuste Euroopa raamistikuga DigComp. Vastavad investeeringud on suunatud temaatiliste koolituskursuste, digitaalse kirjaoskuse ja digiõppe pedagoogika pädevuste arendamisele, eelkõige maapiirkondades ja mujal ebasoodsates tingimustes töötavatele õpetajatele, toetustele informaatikalaboratooriumidele ja arukatele keskustele, avatud õppematerjalide väljatöötamisele ning ülikoolide digitaliseerimise kavadele.

(31)Kuna kavas nähakse ette mitu metsandussektori reformi ja investeeringut, nagu riikliku metsastrateegia vastuvõtmine, elupaikade ökoloogiline taastamine ja liikide kaitse, peaks see aitama kaasa ka elurikkuse säilitamisele ja taastamisele. Ressursitõhusust, materjalide korduskasutamist ja jäätmete vähendamist käsitlevate reformide ja investeeringute eesmärk on tagada Rumeenia üleminek ringmajandusele 2030. aastaks.

(30)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab pikaajalisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad kaasa rohepöördele. Kava hõlmab reformi, mille eesmärk on lõpetada 2032. aastaks järk-järgult söe- ja pruunsöe tootmine ning mis on ülioluline energiasektori süsinikuheite vähendamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu võimaldamiseks. Säästvat transporti edendavad peamised reformid hõlmavad maanteetranspordi süsinikuheite vähendamist, keskkonnahoidlikku maksustamist, stiimuleid heiteta sõidukitele, üleminekut raudtee- ja veetranspordile ning liiklusohutuse edendamise meetmeid. Kavas pööratakse suurt tähelepanu ka era- ja avaliku sektori hoonete energiatõhususele. Keskkonnahoidlik eelarveplaneerimine, maantee- ja raudteetranspordi digiteerimine, elektrisõidukite laadimistaristute kasutuselevõtt, kliimamuutustega kohanemine ja ringmajandus aitavad eeldatavasti samuti kõigis majandussektorites rohepööret ellu viia.

(29)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkuse säilitamisele, või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad 41 % kava kogueraldisest, mis on arvutatud vastavalt kõnealuse määruse VI lisas esitatud metoodikale. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 17 on taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas (2021–2030) sisalduva teabega.

(28)Erilist tähelepanu on pööratud meetmetele, mille mõju keskkonnaeesmärkidele nõuab hoolikat kontrolli. Eelkõige kaasnevad maanteeinvesteeringutega transpordi süsinikuheite vähendamise reform, mis hõlmab keskkonnahoidliku maksustamise meetmeid, stiimuleid heiteta sõidukitele, saastavate sõidukite lammutamist, liiklusohutuse meetmeid ja elektrisõidukite laadimisjaamade arvu märkimisväärset suurendamist. Kava näitab ka, et saastevaba vesiniku transporti võimaldava jaotusvõrgu ehitamine Oltenia piirkonnas on tulevikukindel, kuna selle kaudu jaotatakse 2030. aastaks 100 % taastuvallikatest toodetud vesinikust ja/või muudest gaasidest, jaotades kasutusele võtmise ajal, 30. juunil 2026 vähemalt 20 % taastuvallikatest toodetud vesinikust. Neid tingimusi kontrollitakse vahe-eesmärkide põhjal lepingu sõlmimise ajal. Taastuvate energiaallikate ja vähese süsinikuheitega gaaside kasutamist võimaldavatesse gaasiküttel soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamadesse tehtavate investeeringute vastavus põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ on tagatud riikliku vesinikustrateegia ja tegevuskava vastuvõtmise ja rakendamisega ning saastevaba vesiniku tootmisvahendite paigaldamisega, söe- ja pruunsöe baasil elektri- ja soojatootmisrajatiste sulgemisega, märkimisväärse hulga taastuvate energiaallikate täiendava võimsusega ning konkreetsete reformide ja investeeringutega taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks. Renoveerimisel tekkivaid jäätmeid töödeldakse eeldatavasti ringmajanduse põhimõtete kohaselt. Kooskõlas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ ei tohi jäätmekäitluse/ringlussevõtuga seotud meetmed hõlmata investeeringuid jäätmete põletamisse või mehhaanilis-bioloogilisse töötlemisse. Sõidukipargi asendamiseks võetavate meetmetega tagatakse, et rahastamiskõlblikud on ainult keskkonnahoidlikud sõidukid. Veemajandusse tehtavad investeeringud ei too eeldatavasti kaasa mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi halvenemist, kuna arvesse võetakse kõnealuste investeeringute jaoks korraldatava põhjaliku ja kumulatiivse keskkonnamõju hindamise tulemusi ja selles esitatud tingimusi.

(27)Kooskõlas komisjoni teatises „Tehnilised suunised põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta taaste- ja vastupidavusrahastu puhul“ esitatud tehniliste suunistega on Rumeenia esitanud tõendid ja kinnitused selle kohta, et kavas sisalduvate reformide ja investeerimisprojektide rakendamiseks võetavad meetmed ei kahjusta eeldatavasti märkimisväärselt ühtegi kuuest keskkonnaeesmärgist, milleks on kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, ringmajandus, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Rumeenia võib vajaduse korral rakendada olulise kahju vältimiseks leevendusmeetmeid, mis tuleks tagada asjakohaste eesmärkide abil.

(25)Pandeemia ajal süvenes vaesus ja sissetulekute ebavõrdsus ning piirkondlikud erinevused püsivad, mõjutades haavatavaid rühmi kõige rohkem. Kava eesmärk on aidata kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele laste- ja noortepoliitikat edendades. Reformid ja investeeringud peaksid tegelema struktuursete probleemidega valdkondades, kus pandeemiakriis on oma jälje jätnud, ning keskenduma tervishoiule, haridusele ja ettevõtluskeskkonnale. Lisaks saab riigi piirkondade lähendamisel olema eriti oluline investeerida transpordi põhitaristusse riigi praegu halvasti ühendatud piirkondades ja digitaalsesse ühendatusse maapiirkondades.

(23)Eeldatakse, et mitmed meetmed aitavad suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Need meetmed on muu hulgas kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu kättesaadavuse suurendamine, miinimumsissetuleku reform, tervishoiureformid ning selliste vautšerite süsteemi kasutuselevõtt, mis võib suurendada tööturult eemalejäänud inimeste osalemist tööturul ja uute töötajate juurdepääsu sotsiaalteenustele.

(21)Eeldatakse, et sotsiaal- ja haridusvaldkonna reformid ja investeeringud aitavad tänu majanduskasvu stimuleerimisele kõrvaldada mõned pikaajalised nõrgad kohad ja struktuursed puudused. Kava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on tugevdada avalikku haldust, toetada erainvesteeringuid, seda eelkõige VKEde jaoks, ning tugevdada ettevõtluskeskkonda, muu hulgas ettevõtete halduskoormuse vähendamise teel.

(20)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et taaste- ja vastupidavuskava ning Euroopa Liidu taasterahastu ülejäänud meetmete abil on võimalik suurendada Rumeenia SKPd 2026. aastaks 1,8–2,9 %, arvestamata struktuurireformide võimalikku positiivset mõju, mis võib olla märkimisväärne.

(16)Käesolev otsus ei piira komisjoni 13. detsembri 2006. aasta otsuse 6569 (millega nähakse ette kord, mille abil teha Rumeeniaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ja korruptsioonivastases võitluses) kohaldamist. Kõnealuse otsuse lisas on Rumeeniale esitatud eesmärgid, mille täitmisega ta peab tagama ELi lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi väärtuse austamise, ning need on Rumeenia jaoks siduvad. Rumeenia peab nende eesmärkide saavutamiseks võtma asjakohased meetmed ning võtma selleks ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt nõuetekohaselt arvesse aruandeid, mille komisjon on koostanud kõnealuse otsuse alusel, ja eelkõige nendes aruannetes esitatud soovitusi.

(12)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõik probleemid või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud Rumeeniale esitatud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, ja vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 6 antud soovitustes, ning probleemid, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud. Soovitusi, mis käsitlevad pandeemiale reageerimist viivitamatute eelarvepoliitika meetmete abil, võib pidada Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäävateks, vaatamata asjaolule, et Rumeenia on üldiselt 2020. ja 2021. aastal asjakohaselt ja piisavalt reageerinud viivitamatule vajadusele majandust eelarvevahenditega toetada ja on teinud seda kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga. Soovitustes osutati ka vajadusele, et Rumeenia järgiks eelarvepoliitikat kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk. 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Rumeenial kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2024. aastaks ning kehtestas Rumeeniale tõhusate meetmete võtmise ja konsolideerimisstrateegiast aruandmise tähtajaks 15. oktoobri 2021.

(11)Kavandatud reformid ja investeeringud peaksid tugevdama tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet, sealhulgas aitama kaasa selle digiteerimisele. Kava meetmete eesmärk on aidata järgmisi põlvkondi, tegeledes peamiselt haridussüsteemi kvaliteedi, võrdsuse ja taristuga seotud probleemidega. Peamised meetmed nende probleemide lahendamiseks on kooli- ja ülikoolitaristu ajakohastamine linna- ja maapiirkondades, hariduse digiteerimine ja toetuste süsteem koolist väljalangemise määra vähendamiseks.

(8)Kavas järgitakse majanduse taastamiseks ja võimaliku majanduskasvu suurendamiseks terviklikku lähenemisviisi, tugevdades samal ajal sotsiaalmajanduslikku ja institutsioonilist vastupidavust. Kava sisaldab üksteist vastastikku tugevdavaid ja sidusaid reforme ja investeeringuid, mis on seotud Euroopa jaoks oluliste poliitikavaldkondadega, mis on üles ehitatud kuuele sambale.

(4)31. juulil 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riiklik vastutus taaste- ja vastupidavuskavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riigi tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi. Analüüsi tulemusel jõudis komisjon järeldusele, et Rumeenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis on eelkõige seotud kulupõhise konkurentsivõime vähenemise, välispositsiooni halvenemise ja jooksevkonto puudujäägi suurenemisega olukorras, kus eelarvepoliitika on ekspansiivne ja ettevõtluskeskkond prognoosimatu.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Rumeeniale soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu Rumeenial võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja tagada selle taastumine ning edendada eelarvepoliitikat, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk. Samuti seoses riigi rahandusega soovitas nõukogu parandada maksukuulekust ja maksude kogumist, tagades ulatuslike struktuurireformidega riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse ja teise samba pensionifondide pikaajalise elujõulisuse, ning vältida selliste alaliste meetmete rakendamist, mis ohustaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Peale selle soovitas nõukogu tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tervishoiutöötajate ja meditsiinitoodete valdkonnas, ning parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust ja kulutõhusust, suurendades muu hulgas ambulatoorse ravi osakaalu. Sotsiaalsete probleemide puhul olid eriti olulised soovitused parandada hariduse kvaliteeti ja kaasavust, eelkõige romade ja teiste ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade puhul, täiustada oskusi, parandades kutsehariduse ja -õppe ning kõrghariduse vastavust tööturu vajadustele, suurendada sotsiaalteenuste ulatust ja kvaliteeti ning viia lõpule miinimumsissetuleku reform, samuti tagada objektiivsetel kriteeriumidel põhinev miinimumpalk, mis on kooskõlas töökohtade loomise ja konkurentsivõimega. Lisaks soovitas nõukogu Rumeenial tagada piisav sissetuleku asendamine ja laiendada sotsiaalkaitsemeetmeid ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele. COVID-19 kriisiga toimetulekuks soovitati Rumeenial leevendada kriisi mõju tööhõivele, töötades välja paindliku töökorralduse ja aktiveerimismeetmed, tugevdada oskusi ja digiõpet ning tagada võrdne juurdepääs haridusele. Veel soovitati Rumeenial kaitsta finantsstabiilsust ja pangandussektori kindlat seisundit, et tagada majandusele likviidsustoetus, millest saavad kasu ettevõtted ja kodumajapidamised, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning füüsilisest isikust ettevõtjad ning kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Investeeringute tegemisel soovitati keskenduda rohe- ja digipöördele, eelkõige säästvale transpordile, digiteenuste taristule, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele ning keskkonnataristule, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi, sealhulgas söekaevanduspiirkondades. Samuti soovitas nõukogu parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust ning otsustusprotsessi prognoositavust, sealhulgas sotsiaalpartnerite piisava kaasamise kaudu, ning tugevdada riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimist. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamist, leiab komisjon, et olulisi edusamme on tehtud seoses riigipõhise soovitusega kaitsta finantsstabiilsust ja pangandussektori kindlat seisundit ning soovitusega võtta viivitamata eelarvepoliitika meetmeid, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Lisaks on soovitus säilitada VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks piisav likviidsus täies ulatuses rakendatud.

(1)COVID-19 puhangul on olnud häiriv mõju Rumeenia majandusele. 2019. aastal oli Rumeenia sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta 36,8 % liidu keskmisest. Komisjoni 2021. aasta suvise prognoosi kohaselt vähenes Rumeenia reaalne SKP 2020. aastal vaid 3,9 % ja peaks aastatel 2020–2021 kumulatiivselt suurenema 3,3 %. Keskpika perioodi majanduslikke näitajaid mõjutavate pikemaajaliste probleemide hulka kuuluvad riskid, mille allikaks on jooksevkonto olukorra halvenemine ja konkurentsivõime vähenemine, mis võib omakorda negatiivset mõju avaldada jooksevkonto olukorrale, ning kiiresti suurenev valitsemissektori võlg. Bürokraatia ja ametiasutuste suutmatus osutada piisavalt kvaliteetseid teenuseid, sealhulgas digiteenuseid, mõjutavad negatiivselt kodanikke ja ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), suurtel reformidel ja avaliku sektori investeeringutel on aga positiivne mõju juhtimise kvaliteedile. Samal ajal mõjutab võimalikku tootlikkust ning kestlikku ja kaasavat majanduskasvu negatiivselt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr, mis on üks kõrgemaid ELis.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.9.2021 COM(2021) 608 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 276 final}



LISA 1.1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.1.Reformide ja investeeringute kirjeldus A.KOMPONENT 1. Veemajandus Komponendi eesmärk on tagada inimeste, keskkonna ja majanduse ohutu tuleviku jaoks jätkusuutlik veevarustus. Rahastamisvahendi eesmärk on eelkõige: 1) suurendada üldsuse juurdepääsu avalikele vee- ja kanalisatsiooniteenustele, eelkõige maapiirkondades, kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktide nõuetega, ning teha need kättesaadavaks kõigile sotsiaalsetele rühmadele; 2) suurendada olemasolevate kogunemiste ohutust; 3) tugevdada riikliku veemajandusameti (ANAR) haldus- ja reageerimissuutlikkust hädaolukordades, eelkõige seoses veemajanduse taristuga; 4) parandada ilmahoiatuste ja hoiatussüsteemide prognoosimise täpsust, et vähendada äärmuslike ilmastikunähtuste põhjustatud surmade ja vigastuste arvu. Komponent koosneb kahest reformist ja seitsmest investeeringust. Komponendiga hõlmatud meetmed peaksid aitama lahendada mõningaid probleeme, mis on esile tõstetud riigipõhistes soovitustes keskenduda investeeringute tegemisel muu hulgas rohe- ja digipöördele, eelkõige keskkonnataristule (riigipõhised soovitused 4, 2019 ja 3, 2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju vältimise tehniliste suunistega (2021/C58/01). A.1. Laenuga seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1. Vee- ja reoveesektori kestliku majandamise õigusraamistiku tugevdamine ning üldsuse juurdepääsu kiirendamine kvaliteetsetele teenustele vastavalt Euroopa direktiividele Selle reformi eesmärk on parandada piirkondlike veetaristute käitajate suutlikkust ning parandada nende ja kohalike omavalitsuste/kogukondadevaheliste arenguühenduste, vee- ja kanalitaristu omanike vahelise koostöö kvaliteeti ja tõhusust. Selle saavutamiseks tehakse mitmeid õiguslikke ja regulatiivseid muudatusi: 1) Veevarustust ja kanalisatsiooni käsitleva seaduse nr 241/2006 muudatused peavad võimaldama järgmist: -Kiita heaks piirkondlik vee- ja kanalisatsiooniettevõtja tariifistrateegia kogukondadevaheliste arendusühenduste üldkoosolekul kohalikelt haldusüksustelt saadud erivolituse alusel. Selle muudatusega vähendatakse oluliselt tariifistrateegia heakskiitmiseks kuluvat aega, mis võimaldab laiendada vee- ja reoveeteenuste taristut. -Kohustada kohalikke avaliku halduse asutusi pidama arvestust selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kes ei juhi reovett avalikku kanalisatsioonivõrku, ning saatma selliste isikute nimekiri igal aastal riiklikule keskkonnaametile. -Kohustada kasutajaid ühendama end olemasolevate avalike kanalisatsioonisüsteemidega, kui neil puudub asjakohane individuaalne kogumis- ja töötlemissüsteem. -Võimaldada vajaduse korral korraldada üksnes veevarustusteenuse osutamist tingimusel, et reovee kogumine toimub individuaalsete kogumis- ja töötlemissüsteemide kaudu, mis tagavad sama keskkonnakaitse taseme kui tsentraliseeritud kogumis- ja puhastussüsteemid. -Tagada piisavate individuaalsete süsteemide erandlikkus selles mõttes, et need süsteemid käsitlevad olukordi, kus tsentraliseeritud süsteemid ei ole tehniliselt ja majanduslikult teostatavad. -Keelata puhastamata reovee juhtimine asjakohastest individuaalsetest süsteemidest otse keskkonda. -Töötada välja kriteeriumid asjakohaste individuaalsete süsteemide lubamiseks, ehitamiseks, registreerimiseks/registreerimiseks, käitamiseks ja hooldamiseks.

Eespool nimetatud reformi rakendamine viiakse lõpule 31. detsembriks 2021. 2) Jõustub seadus, millega kiidetakse heaks riiklik programm „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“, millega toetatakse väikese sissetulekuga perekondi ja üksikuid inimesi (kelle keskmine igakuine netosissetulek on väiksem kui tagatud riiklik brutomiinimumpalk pereliikme kohta), et katta veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemiga liitumise kulud. Reform viiakse lõpule 31. märtsiks 2022. 3) Rakenduslepingute allkirjastamine keskkonnafondi administratsiooni ja programmis „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“ osalevate kohalike omavalitsuste vahel. Lepingud sõlmitakse 31. detsembriks 2022. Reform 2. Riikliku veemajandusameti (ANAR) praeguse majandusmehhanismi ümberkujundamine, et tagada riikliku veemajandussüsteemi ajakohastamine ja hooldus ning veepoliitika raamdirektiivi ja üleujutuste direktiivi nõuetekohane rakendamine Reformi eesmärk on tagada riikliku veemajandussüsteemi ajakohastamine ja käigushoidmine ning direktiivi 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv) ja direktiivi 2007/60/EÜ (üleujutuste direktiiv) nõuetekohane rakendamine ning kõige tõhusam kulude haldamine ANARi tasandil. Selle saavutamiseks võetakse kasutusele uus majandusmehhanism, mis võimaldab ANARil kõige paremini rahuldada tarbijate vajadusi, sealhulgas parandades ülesannete ja personalistruktuuri vahelist seost, viies Rumeenia 11 vesikonnas läbi vajalikud uuringud, mis hõlmavad järgmist: i) kestliku veemajanduse ja -kasutuse majanduslik tähtsus; ii) veevajaduse arengusuundumused ja vesikonna/piirkonna tasandil kogutud vee kogus, ning iii) keskpikad ja pikaajalised makromajanduslikud näitajad ning optimaalne kulude katmise mehhanism veekoguste puhul, mida ANAR pakub veevarude kasutajatele vastavalt ökoloogilistele vooluhulkadele. Uuringud viiakse lõpule 30. juuniks 2022. Nende uuringute põhjal võetakse vastu veeseaduse nr 107/1996 seadusemuudatused, et reguleerida Rumeenia veevarude uut majandusmehhanismi. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2024. Reformiga 1 kaasnevad kolm investeeringut – investeeringud 1, 2 ja 3.



Investeering 1. Vee- ja kanalisatsioonisüsteemide laiendamine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide järgimise kiirendatud kavas Selle investeeringu eesmärk on laiendada vee- ja reoveekogumissüsteemide katvust omavalitsustes, mille inimekvivalent on üle 2 000, seades prioriteediks Euroopa direktiividele vastavuse kiirendamise kava. Investeeringu tulemusena ehitatakse ja võetakse kasutusele kokku 1 600 km veejaotusvõrke ja vähemalt 2 500 km kanalisatsioonivõrku linnastutes, mille inimekvivalent (l.e) on suurem kui 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide täitmise kiirendatud kavas ning kooskõlas reformi nr 1 raames vastu võetud seaduse nr 241/2006 muudatustega. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 2. Reovee kogumine linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduslikke kaitsealasid Investeeringu eesmärk on ehitada individuaalsed süsteemid või muud asjakohased (ühised) süsteemid reovee kogumiseks linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000. Investeeringu tulemusena ehitatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 12 900 üksikut või muud asjakohast süsteemi ja vähemalt 400 km reoveevõrku. Investeeringut alustatakse alles pärast seda, kui on heaks kiidetud asjakohased üksikud süsteemid (reform 1) ja jõustunud õigusakt, millega kiidetakse heaks vee- ja kanalisatsioonivõrkudega esimese ühenduse riiklik programm (reform 1), ning see on kooskõlas reformi nr 1 raames vastu võetud seaduse nr 241/2006 muudatustega. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 3. Väikese sissetulekuga elanikkonna olemasolevate vee- ja kanalisatsioonivõrkudega ühendamise toetamine Investeeringu eesmärk on toetada väikese sissetulekuga perekondi ja üksikuid inimesi (kelle keskmine sularaha netosissetulek kuus on väiksem kui tagatud riiklik brutomiinimumpalk pereliikme kohta), et katta veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemiga liitumise kulud.

Investeeringu tulemusena ühendatakse 1. reformi raames vastu võetud riikliku programmi „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“ kaudu vee ja kanalisatsiooniga veel vähemalt 88 400 majapidamist. Investeeringu viivad ellu kohalikud omavalitsused kavandatud hoonesüsteeme haldavate avalike vee- ja kanalisatsiooniettevõtjate kaudu. Investeeringuga rahastatakse avaliku sektori hankijate poolt vastavalt õigusnormidele kantud ja põhjendatud kulusid, ületamata 2 000 EUR suurust summat ühe kodumajapidamise kohta. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 4. Kliimamuutustega kohanemine vee äravoolu- ja kogumisseadmete automatiseerimise ja digiteerimise abil, et tagada ökoloogiline vooluhulk ja suurendada elanikkonna veega varustatuse kindlust ning vähendada üleujutuste ohtu Investeering koosneb kahest osainvesteeringust: 1) olemasolevate kaitseliinide taastamine vastavalt üleujutuste direktiivile ja üleujutusriski maandamise riiklikule strateegiale, ning 2) kokkutõmbumisohus olevate olemasolevate akumulatsioonide taastamine. Esimese osainvesteeringu eesmärk on renoveerida olemasolevad üleujutustõrjeliinid. Selle osainvesteeringu tulemusena taastatakse kooskõlas üleujutuste direktiivi ja üleujutusriski maandamise riikliku strateegiaga kokku vähemalt 510 km ulatuses üleujutuskaitseliine. Taastamistöödes seatakse alad tähtsuse järjekorda ennetus- ja kaitsekavade alusel ning üleujutuste leevendamiseks ning need hõlmavad tammiga eraldatud jõeäärsetelt aladelt kaevandatud kohalikust materjalist täidist ja rohukatet. Osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 31. märtsiks 2026. Teise osainvesteeringu eesmärk on parandada ja renoveerida kahjustatud tammid ja üleujutuste ennetamise poldrid olemasolevatel üleujutustõrjeliinidel, et taastada ja säilitada nende võime ennetada üleujutusi. Kui 30 tammi jaoks teostatavate teostatavusuuringute tulemustest ei tulene teisiti, rakendatakse tammide puhul osainvesteeringut, võttes 30. juuniks 2023 vastu 20 olemasoleva tammi renoveerimise projekti, mille puhul ei ole üleujutusriski vähendamiseks teostatavaid alternatiive. Nende projektikavade alusel taastatakse 20 olemasolevat tammi, mille kohta tehti muudetud teostatavusuuringutes järeldus, et üleujutusriski vähendamiseks puuduvad teostatavad alternatiivid. Taastamine toimub vastavalt teostatavusuuringutes ja projektikavandites sätestatud nõuetele ning täielikus kooskõlas direktiivi 2011/92/EL (keskkonnamõju hindamise direktiiv) kohaselt koostatud põhjaliku ja kumulatiivse keskkonnamõju hindamise tulemuste ja tingimustega, samuti asjakohaste hindamistega direktiivi 2000/60/EÜ (veepoliitika raamdirektiiv) ja direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) kohase asjakohase hindamise raames, sealhulgas nõutavate leevendusmeetmete rakendamisega. Asjaomaste veekogude hea ökoloogiline seisund/potentsiaal tuleb saavutada kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi nõuetega ja seda tuleb tõendada uusimate asjakohaste toetavate andmetega ning igasugust halvenemist tuleb vältida. Seoses üleujutuste ennetamise poldritega tuleb selle investeeringu tulemusena taastada või paigaldada olemasolevatel üleujutustõrjeliinidel 20 üleujutuste ennetamise poldrit. Osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 31. märtsiks 2026. Investeering 5. Veemajandusasutuste asjakohane rahastamine üleujutuste seireks, ennetamiseks ja hädaolukordadele reageerimiseks Investeeringu eesmärk on varustada ANAR/vesikonna ametiasutused seadmete ja seadmetega, mis on vajalikud sekkumiseks, et leevendada äärmuslike ilmastikunähtuste mõju. Investeeringu tulemusena varustatakse 11 valgalavalitsust seadmetega, mis on ette nähtud maastikule töötlemata juurdepääsuks ja sekkumiseks, ning liivakottidele/ümberpaigutatavatele tammide juurdepääsuks nende transportimiseks raskesti ligipääsetavatel aladel; LIDAR/Flir/fotogramm-meetria sensoriga varustatud droonidega; eespool nimetatud seadmete abil kogutud andmeanalüüsi ja -salvestuse riist- ja tarkvaraga, et toetada ja parandada üleujutuste ennetamist ja hädaolukordadele reageerimist, tammide geo-elektro resistiivsed/georadartehnoloogiad. Eeldatakse, et kõnealune meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ning taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju vältimise tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige peab ostetavate sõidukite CO2 eriheide, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/631 artikli 3 lõike 1 punktis h, olema väiksem kui 50 g CO2/km. Investeering tehakse 30. septembriks 2023.



Investeering 6. Veekatastri rakendamine Investeeringu eesmärk on tagada vähemtähtsate vooluveekogude kiire piiritlemine, kasutades globaalsel ja Euroopa tasandil kättesaadava poolautomaatse satelliitteabe tõlgendamise ja töötlemise tehnikaid ligikaudu 70 % ulatuses katastriveekogude pikkusest, hüdromorfoloogiliste aktiivsete alade (erosioon/settimine) kindlaksmääramine poolautomaatsete meetoditega, et toetada veepoliitika raamdirektiivi rakendamist, ning vooluveekogude kestevtaristu kriitiliste punktide (tammid, kaldaäärsed seadmed) kasutamine direktiivi rakendamise prioriseerimiseks. Veekataster töötatakse välja ja võetakse kasutusele i) riigi tasandil digitaalse maastikumudeli (DTM)/digitaalse pinnamudeli (DSM) hankimisega satelliiditeabe põhjal, mis tehakse kättesaadavaks kõikidele riigiasutustele; ii) tarkvara arendamine jõepõhja muutmise kindlakstegemiseks (erosiooni setteprotsess), kruusa kaevandamise seire ja maalihke võimalus tammi ja järve koosluse aladel; iii) väiksemate jõesängide poolautomaatne digiteerimine ja piiritlemine DTM/DSM ortofotode ja satelliidifotode põhjal. Investeering tehakse 31. detsembril 2025. Investeering 7. Riikliku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN) riikliku vaatlusvõrgustiku laiendamine Selle investeeringu eesmärk on suurendada suutlikkust prognoosida raskeid ilmastikunähtusi (kiirprognoosimine) ja seega vähendada või ennetada nende kahjulikku mõju. Selleks laiendatakse riiklikku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN) kuuluvat vaatlusvõrgustikku automaatsete ja autonoomsete maapealsete meteoroloogiliste ja agrometeoroloogiliste jaamadega.

Selle investeeringu tulemusena tuleb 31. detsembriks 2025 soetada ja kasutusele võtta 300 automaatset ja autonoomset maapealset meteoroloogiajaama ja 100 agrometeoroloogilist jaama. Lisaks võetakse 30. juuniks 2026 kasutusele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia täiendavate meteoroloogiajaamade integreerimiseks riiklikku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN). Investeering tehakse 30. juuniks 2026. A.2. Laenu eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Jrk nr Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk/siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Ligikaudne valmimisaeg Eesmärkide ja sihtide kirjeldus Mõõt - ühik Lähte- tase Eesmärk Kvartal Aasta 1 Reform 1. Vee- ja reoveesektori kestliku majandamise õigusraamistiku tugevdamine ning üldsuse juurdepääsu kiirendamine kvaliteetsetele teenustele vastavalt Euroopa direktiividele Eesmärk Veevarustust ja kanalisatsiooni käsitleva seaduse nr 241/2006 muudatuste jõustumine Seaduse säte, mis viitab seaduse jõustumisele Q4 2021 Veevarustust ja kanalisatsiooni käsitleva seaduse nr 241/2006 muudatuste jõustumine: -Võimaldada piirkondlike vee- ja kanalisatsiooniettevõtjate tariifistrateegia heakskiitmist kogukondadevaheliste arendusühenduste üldkoosolekul kohalikelt haldusüksustelt saadud erivolituse alusel. Selle muudatusega vähendatakse oluliselt tariifistrateegia heakskiitmiseks kuluvat aega, mis võimaldab laiendada vee- ja reoveeteenuste taristut. -Kohustada kohalikke avaliku halduse asutusi pidama arvestust selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kes ei juhi reovett avalikku kanalisatsioonivõrku, ning saatma selliste isikute nimekiri igal aastal riiklikule keskkonnaametile. -Kohustada kasutajaid ühendama end olemasolevate avalike kanalisatsioonisüsteemidega, kui neil puudub asjakohane individuaalne kogumis- ja töötlemissüsteem. -Võimaldada vajaduse korral korraldada üksnes veevarustusteenuse osutamist tingimusel, et reovee kogumine toimub individuaalsete kogumis- ja töötlemissüsteemide kaudu, mis tagavad sama keskkonnakaitse taseme kui tsentraliseeritud kogumis- ja puhastussüsteemid. - Tagada piisavate individuaalsete süsteemide erandlikkus, mis hõlmab ainult olukordi, kus tsentraliseeritud süsteemid ei ole tehniliselt ja majanduslikult teostatavad. -Keelata puhastamata reovee juhtimine asjakohastest individuaalsetest süsteemidest otse keskkonda. -Töötada välja kriteeriumid asjakohaste individuaalsete süsteemide lubamiseks, ehitamiseks, registreerimiseks/registreerimiseks, käitamiseks ja hooldamiseks. 2 Reform 1. Vee- ja reovee kestliku majandamise õigusraamistiku tugevdamine ning inimeste juurdepääsu kiirendamine kvaliteetsetele teenustele vastavalt Euroopa direktiividele Eesmärk Seaduse jõustumine, millega kiidetakse heaks riiklik programm „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“ Seaduse säte, mis viitab esimese vee- ja kanalisatsiooniühenduse programmi seaduse jõustumisele Q1 2022 Seaduse jõustumine, millega kiidetakse heaks riiklik programm „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“, millega toetatakse väikese sissetulekuga perekondi ja üksikuid inimesi (kelle keskmine igakuine netosissetulek on väiksem kui tagatud riiklik brutomiinimumpalk pereliikme kohta), et katta veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemiga liitumise kulud. Väikese sissetulekuga leibkondi identifitseerivad kohalikud ametiasutused. Esimese ühendusprogrammi raames rahastatakse seejärel keskkonnafondi haldusasutuse kaudu kohalike omavalitsustega sõlmitud lepingutega hõlmatud perekondade ühendustöid. 3 Reform 1. Vee- ja reoveesektori kestliku majandamise õigusraamistiku tugevdamine ning inimeste juurdepääsu kiirendamine kvaliteetsetele teenustele vastavalt Euroopa direktiividele Eesmärk Esimese vee- ja kanalisatsiooniühenduse programmis osalevate kohalike omavalitsustega sõlmitud rakenduslepingud Esimese vee- ja kanalisatsiooniühenduse programmis osalevate kohalike omavalitsustega sõlmitud rakenduslepingud Q4 2022 Keskkonnafondi administratsioon allkirjastab rakenduslepingud kohalike omavalitsustega, kes osalevad programmis „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“. 4 Reform 2. ANARi praeguse majandusmehhanismi ümberkujundamine, et tagada riikliku veemajandussüsteemi ajakohastamine ja hooldus ning veepoliitika raamdirektiivi ja üleujutuste direktiivi nõuetekohane rakendamine Eesmärk Veeseaduse nr 107/1996 muudatusi kehtestava seaduse jõustumine Seaduse säte, mis viitab veeseaduse nr 107/1996 muutmist käsitleva õigusakti jõustumisele Q3 2024 Läbiviidud uuringute põhjal võetakse vastu ja jõustub veeseaduse nr 107/1996 seadusemuudatused, et reguleerida Rumeenia veevarude uut majandusmehhanismi. Uue mehhanismiga parandatakse seost ANARi (Rumeenia veeamet) reguleeritud veetulu süsteemi ja iga veekasutajate kategooria kulude vahel, kellele ANAR tagab vajaliku veekoguse vastavalt ökoloogilistele vooluhulkadele. 5 Investeering 1. Vee- ja kanalisatsioonisüsteemide laiendamine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide järgimise kiirendatud kavas Siht Rajatud ja toimivad veejaotusvõrgud Kilomeetrites (km) 0 400 Q3 2024 Vähemalt 400 km veejaotusvõrke ehitatakse ja võetakse kasutusele omavalitsusüksustes, mis asuvad Euroopa direktiivide täitmise kiirendatud kavas prioriteetsetes linnastutes kooskõlas 1. eesmärgis sätestatud seaduse nr 241/2006 muudatustega. 6 Investeering 1. Vee- ja kanalisatsioonisüsteemide laiendamine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide järgimise kiirendatud kavas Siht Rajatud ja toimivad veejaotusvõrgud Kilomeetrites (km) 400 1 600 Q2 2026 Kokku ehitatakse ja võetakse kasutusele 1 600 km veejaotusvõrke omavalitsusüksustes, mis asuvad linnastutes, mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide täitmise kiirendatud kavas, ning kooskõlas 1. eesmärgis sätestatud seaduse nr 241/2006 muudatustega. 7 Investeering 1. Vee- ja kanalisatsioonisüsteemide laiendamine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide järgimise kiirendatud kavas Siht Kanalisatsioonivõrgu rajamine ja käitamine Kilomeetrites (km) 0 300 Q3 2024 Vähemalt 300 km kanalisatsioonivõrku ehitatakse ja võetakse kasutusele linnastutes, mille inimekvivalent (l.e) on suurem kui 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide täitmise kiirendatud kavas ning kooskõlas eesmärgis 1 sätestatud seaduse nr 241/2006 muudatustega. 8 Investeering 1. Vee- ja kanalisatsioonisüsteemide laiendamine linnastutes, mille inimekvivalent on üle 2 000 ja mis on esmatähtsad Euroopa direktiivide järgimise kiirendatud kavas Siht Ehitatud ja toimivad kanalisatsioonivõrgud, mis ehitatakse ja toimivad linnastutes, mis on Euroopa direktiivide täitmise kiirendatud kavas esmatähtsal kohal. Kilomeetrites (km) 300 2 500 Q2 2026 Üle 2 000 inimekvivalendiga linnastutes ehitatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 2 500 km kanalisatsioonivõrku, mis on Euroopa direktiivide täitmise kiirendatud kavas esmatähtsal kohal ning kooskõlas 1. eesmärgis sätestatud seaduse nr 241/2006 muudatustega. 9 Investeering 2. Reovee kogumine linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduskaitsealasid Siht Individuaalsed või muud asjakohased süsteemid, mis on ehitatud ja mida kasutatakse linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 Arv 0 1 000 Q4 2023 Linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduslikke kaitsealasid, ehitatakse ja võetakse kasutusele vähemalt 1 000 individuaalset või muud asjakohast süsteemi. 10 Investeering 2. Reovee kogumine linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduskaitsealasid Siht Individuaalsed või muud asjakohased süsteemid, mis on ehitatud ja töötavad linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000. Arv 1 000 12 900 Q2 2026 Vähemalt 12 900 individuaalsüsteemi või muud asjakohast süsteemi ehitatakse ja võetakse kasutusele, et leevendada koormust linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduslikke kaitsealasid. 11 Investeering 2. Reovee kogumine linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduslikke kaitsealasid Siht Ehitatud ja toimiv reoveevõrk linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000. Kilomeetrites (km) 0 100 Q2 2024 Vähemalt 100 km kanalisatsioonivõrku linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000, ehitatakse ja käitatakse ning see vastab seaduse nr 241/2006 muudatustele, mis on esitatud 1. eesmärgis. 12 Investeering 2. Reovee kogumine linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 ja mis takistavad veekogude hea seisundi saavutamist ja/või mõjutavad looduskaitsealasid Siht Ehitatud ja toimivad kanalisatsioonivõrgud linnastutes, mille inimekvivalent on alla 2 000 Kilomeetrites (km) 100 400 Q2 2026 Alla 2 000 inimekvivalendiga linnastutes ehitatakse ja kasutatakse kokku vähemalt 400 km kanalisatsioonivõrku ning see vastab seaduse nr 241/2006 muudatustele, mis on esitatud 1. eesmärgis. 13 Investeering 3. Väikese sissetulekuga elanikkonna olemasolevate vee- ja kanalisatsioonivõrkudega ühendamise toetamine Siht Kodumajapidamised, mis on riikliku programmi „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“ kaudu ühendatud vee- ja kanalisatsioonivõrkudega Arv 0 88 400 Q2 2026 Riikliku programmi „Esimene ühendus vee ja kanalisatsiooniga“ kaudu ühendatakse vee ja kanalisatsiooniga veel vähemalt 88 400 majapidamist. 14 Investeering 4.1 Olemasolevate kaitseliinide taastamine vastavalt üleujutuste direktiivile ja üleujutusriski juhtimise riiklikule strateegiale Siht Taastatud üleujutustõrjeliinid vastavalt üleujutuste direktiivile ja üleujutusriski maandamise riiklikule strateegiale Kilomeetrites (km) 0 100 Q4 2024 Vähemalt 100 km tulvakaitseliine taastatakse kooskõlas üleujutuste direktiivi ja üleujutusriski maandamise riikliku strateegiaga. Taastamistöödes seatakse alad tähtsuse järjekorda ennetus- ja kaitsekavade alusel ning need hõlmavad tammiga eraldud jõeäärselt aladelt kaevandatud kohalikust materjalist täidist ja rohukatet. 15 Investeeringud. 4.1. Olemasolevate kaitseliinide taastamine vastavalt üleujutuste direktiivile ja üleujutusriski juhtimise riiklikule strateegiale Siht Taastatud üleujutustõrjeliinid vastavalt üleujutuste direktiivile ja üleujutusriski maandamise riiklikule strateegiale Kilomeetrites (km) 100 510 Q1 2026 Kooskõlas üleujutuste direktiivi ja üleujutusriski maandamise riikliku strateegiaga taastatakse kokku vähemalt 510 km ulatuses üleujutuskaitseliine. Taastamistöödes seatakse alad tähtsuse järjekorda ennetus- ja kaitsekavade alusel ning need hõlmavad tammiga eraldud jõeäärselt aladelt kaevandatud kohalikust materjalist täidist ja rohukatet. 16 Investeering 4.2. Selliste olemasolevate akumulatsioonide taastamine, mille ohutuks käitamiseks on vaja erakorralist sekkumist Eesmärk Projektikavandite vastuvõtmine valitsuse otsusega/ministri korraldusega (vastavalt vajadusele) Valitsuse otsuse/ministri määruse vastuvõtmine (vastavalt vajadusele) Q2 2023 Kui 30 tammi otstarbekusuuringute tulemustest ei tulene teisiti, võetakse valitsuse otsusega/ministri määrusega (olenevalt investeeringu suurusest) vastu 20 olemasoleva tammi renoveerimise projekt, mille puhul ei ole üleujutusriski vähendamiseks teostatavaid alternatiive. Teostatavusuuringud hõlmavad eelkõige tammide renoveerimise alternatiivide kasulikkuse ja mõju hindamist ja võrdlemist, et vältida üleujutusriske, sealhulgas tammide võimalikku eemaldamist ja nende asendamist looduspõhiste lahendustega. Selles kasu- ja mõjuanalüüsis hinnatakse nii erinevatest valikutest oodatavat pikaajalist kasu, et vältida üleujutusriske, kui ka võetakse eelkõige arvesse tulevaste üleujutusriskide prognoose ja keskkonnaalaseid tulemusi. Projekti eesmärk on tagada tammide ohutu käitamine, vähendada üleujutuste ohtu ning kaitsta veekogusid ja bioloogilist mitmekesisust meetmete abil, millega tagatakse kalade ränne, ökoloogiline vool ja välditakse veekogude eutrofeerumist. See on kooskõlas riikliku üleujutusriski juhtimise strateegia ja kohaldatavate üleujutusriski maandamise kavadega kooskõlas direktiiviga 2007/60/EÜ (üleujutuste direktiiv). Kõik keskkonnamõju hindamise, direktiivi 2000/60/EÜ (veepoliitika raamdirektiiv) kohase hindamise ja direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) kohase asjakohase hindamise raames kindlaks määratud meetmed, mis on vajalikud olulise kahju vältimise tehniliste suuniste (2021/C58/01) järgimise tagamiseks, integreeritakse projekti kavandamisse ja neid järgitakse rangelt taristu ehitamise, moderniseerimise, käitamise ja kasutuselt kõrvaldamise etappidel, sealhulgas nõutavate leevendusmeetmete rakendamise kaudu. Tuleb vältida mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi halvenemist ja meede ei tohi takistada mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi või potentsiaali parandamist. Veevõtu korral annab asjaomane asutus asjakohase loa, täpsustades tingimused halvenemise vältimiseks ja tagamaks, et mõjutatud veekogud on heas ökoloogilises seisundis kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi nõuetega ja et seda tõendavad viimased asjakohased tõendavad andmed. Vee võtmist välditakse, kui asjaomased veekogud (pinna- või põhjaveed) on (kliimamuutuste süvenemise kontekstis) vähem heas seisundis või potentsiaalselt heas seisundis. 17 Investeering 4.2. Selliste olemasolevate akumulatsioonide taastamine, mille ohutuks käitamiseks on vaja erakorralist sekkumist Siht Olemasolevad taastatud tammid Arv 0 20 Q1 2026 20 olemasolevat tammi, mille kohta läbivaadatud teostatavusuuringutes järeldati, et üleujutusriski vähendamiseks ei ole teostatavaid alternatiive, rehabiliteeritakse vastavalt 16. eesmärgis sätestatud nõuetele ning järgides täielikult tulemusi ja tingimusi, mis on sätestatud põhjalikus ja kumulatiivses keskkonnamõju hindamises, mis viiakse lõpule kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL (keskkonnamõju hindamise direktiiv), ning asjakohaseid hindamisi seoses direktiiviga 2000/60/EÜ (veepoliitika raamdirektiiv) ja direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) kohase asjakohase hindamisega, sealhulgas nõutud meetmete rakendamist. Tammide puhul, mille eemaldamist ja asendamist looduspõhiste lahendustega peetakse teostatavusuuringute tulemuste põhjal parimaks võimaluseks, viiakse lõpule täiendavad uuringud demonteerimisvõimaluste hindamiseks. Asjaomaste veekogude hea ökoloogiline seisund/potentsiaal tuleb saavutada kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi nõuetega ja seda tuleb tõendada uusimate asjakohaste toetavate andmetega ning igasugust halvenemist tuleb vältida. 18 Investeering 5. Veemajandusasutuste asjakohane rahastamine üleujutuste seireks, ennetamiseks ja hädaolukordadele reageerimiseks Siht Vesikonna haldusüksused, mis on varustatud seadmetega, mis on ette nähtud ligikaudseks juurdepääsuks ja sekkumiseks, liivakottidele/ümberpaigutatavatele tammide juurdepääsuks nende transportimiseks raskesti ligipääsetavatel aladel, LIDAR/Flir/fotogramm-meetria sensoritega varustatud droonidele, geoelektrilistele/georadaarsetele tammidele ning riist- ja tarkvara taristule Arv 0 11 Q3 2023 11 valgalavalitsustel peavad olema järgmised seadmed: masinad, mis on ette nähtud ebatasaseks juurdepääsuks maastikule ja sekkumiseks, liivakottidele/ümberpaigutatavatele tammide juurdepääsuks nende transportimiseks raskesti ligipääsetavatel aladel. Selleks et tagada vastavus olulise kahju vältimise tehnilistele suunistele (2021/C 58/01), peavad ostetavate sõidukite CO2 eriheide, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/631 artikli 3 lõike 1 punktis h, olema väiksem kui 50 g CO2/km; LIDAR/Flir/fotogramm-meetria sensoriga varustatud droonid, tammide geo-elektro resistiivsed/georadartehnoloogiad; –riist- ja tarkvarataristu eespool nimetatud seadmete abil kogutud andmete analüüsimiseks ja säilitamiseks, et toetada ja parandada üleujutuste ennetamist ja hädaolukordadele reageerimist. 19 Investeering 6. Veekatastri rakendamine Eesmärk Veekatastri arendamine ja käitamine Toimiv veekatastrisüsteem Q4 2025 Veekataster tuleb välja töötada ja kasutusele võtta järgmiselt: - riigi tasandil digitaalse maastikumudeli (DTM)/digitaalse pinnamudeli (DSM) hankimine satelliiditeabe alusel, mis tehakse kättesaadavaks kõikidele riigiasutustele; - tarkvara arendamine jõepõhja muutmise kindlakstegemiseks (erosiooni setteprotsess), kruusa kaevandamise seire ja objektiklaaside potentsiaal tammi-järve komplekti aladel; - vähemtähtsate jõesängide poolautomaatne digiteerimine ja piiritlemine DTM/DSM ortofotode ja satelliitfotode põhjal. 20 Investeering 7. Riikliku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN) riikliku vaatlusvõrgustiku laiendamine Siht Ostetud ja käitatavad meteoroloogiajaamad Arv 0 400 Q4 2025 Autonoomsete maapealse automaatsete meteoroloogiajaamade võrku laiendatakse 300 automaatse ja autonoomse maapealse meteoroloogiajaama ning 100 agrometeoroloogilise jaama soetamise ja käitamisega. 21 Investeering 7. Riikliku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN) riikliku vaatlusvõrgustiku laiendamine Eesmärk Toimiv info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteem täiendavate meteoroloogiliste ja agrometeoroloogiliste jaamade integreerimiseks riiklikku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN) Lisajaamadega ühendatud riiklik meteoroloogiasüsteem (SIMIN) Q2 2026 Kasutusele võetakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia täiendavate meteoroloogiajaamade integreerimiseks riiklikku integreeritud meteoroloogiasüsteemi (SIMIN). B.KOMPONENT 2. Metsad ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse Komponendi eesmärk on ühtlustada riiklikud metsamajandamistavad bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja keskkonnakaitse tavadega ning saavutada Euroopa kliimaneutraalsus, luues uusi metsaga kaetud alasid ja taastades kahjustatud elupaigad. Komponent koosneb kahest reformist ja viiest investeeringust. Komponendiga hõlmatud meetmed peaksid aitama lahendada mõningaid probleeme, mis on esile tõstetud riigipõhistes soovitustes keskenduda investeeringute tegemisel muu hulgas rohe- ja digipöördele, eelkõige keskkonnataristule (riigipõhised soovitused 4, 2019 ja 3, 2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju vältimise tehniliste suunistega (2021/C58/01). B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1. Metsade majandamise ja juhtimissüsteemide reform uue riikliku metsastrateegia ja sellele järgnevate õigusaktide väljatöötamise kaudu Reformi eesmärk on tagada selge ja tugev strateegiline ja reguleeriv raamistik kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist toetava kestliku metsapoliitika rakendamiseks. Reform koosneb järgmistest meetmetest: 1) Sõltumatute uuringute lõpuleviimine nii institutsioonilises kui ka regulatiivses juhtimises esinevate puuduste kohta ning kehtivate metsandusalaste õigusaktide sätete rakendamine (30. juuniks 2022). 2) Riikliku metsastrateegia 2020–2030 vastuvõtmine eespool punktis 1 osutatud hindamise soovituste alusel (30. septembriks 2022). 3) Muudetud ministri määruste vastuvõtmine ja jõustumine, millega kehtestatakse siduvad eeskirjad metsastamise ja taasmetsastamise kohta, mis on ette nähtud riikliku metsastrateegiaga 2020–2030, mis on vastu võetud artikli 2 alusel (30. septembriks 2023). 4) Selliste õigusaktide vastuvõtmine ja jõustumine, millega muudetakse ja täiendatakse kehtivaid metsaalaseid õigusakte, mille eesmärk on ühtlustada õigusraamistikku, võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu ja parandada metsamajandamist (30. juuniks 2023). Reformi toetatakse kahe investeeringuga – investeeringud 1 ja 2. Reform viiakse lõpule 30. septembriks 2023.

Investeering 1. Riiklik metsastamise ja taasmetsastamise kampaania, sealhulgas linnametsad Investeeringu eesmärk on luua uusi metsi ja metsataimkattega alasid kliimamuutustele vastuvõtlikes piirkondades maa identifitseerimise ja hindamise, metsastamise rahastamise, istandike hooldamise, metsataimkatte ala laiendamise kaudu kommunikatsiooniteede ääres ja linnastutes (linnametsad, sealhulgas minimetsad) omavalitsusüksuste ümbruses ja põldude vahel, kus kasvatatakse põllukultuure, samuti muude kaitsealuste metsakardinate kategooriate kaudu. Selle investeeringu tulemusena metsastatakse või taasmetsastatakse kokku 56 700 ha uusi alasid ning luuakse kokku 3 150 000 m² uusi linnametsa alasid kooskõlas reformi nr 1 raames vastu võetud riiklikus metsastrateegias sätestatud õiguslike nõuetega. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 2. Metsapaljundusmaterjali kaasaegsete tootmisvõimsuste arendamine Investeeringu eesmärk on arendada välja piisav paljunemisvõime (puuliigid ja ökotüübid), mis sobib Rumeenia tulevaste kliimatingimustega. Selle investeeringu tulemusena võetakse kasutusele vähemalt 90 uut ja renoveeritud puukooli kooskõlas reformi nr 1 raames vastu võetud riiklikus metsastrateegias sätestatud õiguslike nõuetega. Investeering tehakse 30. septembriks 2024. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Jrk nr Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk/siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Ligikaudne valmimisaeg Eesmärkide ja sihtide kirjeldus Mõõt - ühik Lähte- tase Eesmärk Kvartal Aasta 22 Reform 1. Metsade majandamise ja juhtimissüsteemide reform uue riikliku metsastrateegia ja sellele järgnevate õigusaktide väljatöötamise kaudu Eesmärk Riikliku metsastrateegia 2020–2030 vastuvõtmine Riikliku metsastrateegia 2020–2030 vastuvõtmine Q3 2022 Võetakse vastu riiklik metsastrateegia aastateks 2020–2030. Strateegia sisaldab sõltumatute uuringute soovituste põhjal järgmisi siduvaid eeskirju metsastamise ja taasmetsastamise kohta: a. Nõuded liikidele ja ökotüüpidele peavad olema kliimakindlad ega tohi avaldada negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele. Strateegia vastab vajadusele ajakohastada suuniseid puude istutamise kohta Rumeenias ja sellega luuakse kaitsemeetmed eelkõige selleks, et välistada invasiivsete võõrliikide kasutamine või keskkonda sattumine. nõuded sellise paljundusmaterjali tootmisele, mis on ette nähtud selliste puuliikide ja ökotüüpide jaoks, mis sobivad Rumeenia tulevasteks prognoositavateks kliimatingimusteks piisavas koguses erasektori osalusel, ning meetmed kaubanduslike puukoolide loomiseks lühikese raieringiga või monokultuuride tootmiseks. C. Metsanduse nõuded, et aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamise, veemajanduse ja mullakaitse eesmärkide saavutamisele, keelates metsastamise või taasmetsastamise kõrge loodusliku väärtusega põllumajandusmaal, rohumaal või märgaladel, välja arvatud elupaikade taastamine. D. Nõuded ennetusmeetmetele, mis suurendavad mulla looduslikku imendumisvõimet, mis kaasatakse metsamajandamistegevusse, ning konkreetsed kliimamuutustega kohanemise nõuded, millega tagatakse, et metsamajandamine põhineb liikide seirel. e. Nõuded linnade metsastamisele tuleb saavutada maastikutasandi lähenemisviisi abil, mis aitab tugevdada ühendust looduslike või poollooduslike aladega (nt metsad või põllumajandusmaad), keskendudes elupaikade ühendamisele rohelise taristu ja ökoloogiliste koridoridega. F. Nõuded metsastamis- ja taasmetsastamisprojektidele, mida viiakse läbi piirkondades, mis on tundlikud kliimaohtude, eelkõige põua ja üleujutuste suhtes, ning vajaduse korral vähendab metsastamine või taasmetsastamine sellest tulenevaid riske. g. Strateegias sätestatakse energia tootmiseks kasutatava metsa biomassi kestlikkuse kriteeriumid. H. Strateegia hõlmab konkreetseid meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemiseks, näiteks SUMALi täielik rakendamine, sealhulgas metsaraie seire kaugseire abil, sanktsioonide korra tugevdamine ja vajaduse korral muud meetmed. I. Strateegia hõlmab ka konkreetseid meetmeid metsaelupaikade ja -liikide kaitseks ning eelkõige metsandusnormide vastavusse viimiseks bioloogilise mitmekesisuse kaalutlustega. 23 Reform 1. Metsade majandamise ja juhtimissüsteemide reform uue riikliku metsastrateegia ja sellele järgnevate õigusaktide väljatöötamise kaudu Eesmärk Muudetud ministri määruste jõustumine, millega kehtestatakse riiklikus metsandusstrateegias 2020–2030 ette nähtud siduvad eeskirjad metsastamise ja taasmetsastamise kohta Ministri määrustes sisalduv säte, milles osutatakse muudatuste jõustumisele Q3 2022 Järgmiste muudetud ministri määruste jõustumine kooskõlas riiklikus metsastrateegias 2020–2030 ette nähtud siduvate eeskirjadega metsastamise ja taasmetsastamise kohta: a.Korraldus nr 766/2018 metsamajandamiskavade väljatöötamise ja muutmise kohta, sealhulgas metsamaa maakasutust käsitlevate sätete ning iga-aastaste tuuliku ülestöötamise kvootide heakskiitmise metoodika kohta. b.Määrus nr 1648/2000 rikutud maa metsade taastamise ja metsastamise tehniliste eeskirjade, kavade ja tehnoloogiate heakskiitmise kohta c.Määrus nr 1649/2000 stendide hooldamise ja haldamise tehniliste standardite heakskiitmise kohta d.Määrus nr 1650/2000 töötlemisviiside valikut ja rakendamist käsitlevate tehniliste eeskirjade heakskiitmise kohta e.Määrus nr 1653/2000 regenereerimiste iga-aastast kontrolli käsitlevate tehniliste eeskirjade heakskiitmise kohta f.Määrus nr 1672/2000 metsamajandamise tehniliste standardite heakskiitmise kohta 24 Reform 1. Metsade majandamise ja juhtimissüsteemide reform uue riikliku metsastrateegia ja sellele järgnevate õigusaktide väljatöötamise kaudu Eesmärk Selliste õigusaktide jõustumine, millega muudetakse ja täiendatakse metsi käsitlevaid kehtivaid õigusakte Seaduse säte, mis viitab õigusaktide jõustumisele Q2 2023 Jõustuvad järgmised õigusaktid, mille eesmärk on ühtlustada õigusraamistikku, võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu ja parandada metsamajandamist: i) Uus metsandusseadustik, milles sätestatakse kriminaalkaristuste süsteemi muudatused; ii) Erakorraline määrus nr 85/2006, millega kehtestatakse metsataimedele metsades ja kaugemal tekitatud kahju hindamise meetodid; iii) Seadus nr 171/2010 metsaõigusrikkumiste eest karistuste määramise kohta, millega kehtestatakse ebaseadusliku metsaraie ja muude metsakuritegude tekitatud keskkonna- ja finantskahju arvutamise meetodid; iv) Muud valitsuse otsused ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemiseks ja metsamajandamise parandamiseks: Muudatused valitsuse otsuses nr 743/2015, valitsuse otsuses nr 1076/2009, valitsuse otsuses nr 229/2009, valitsuse otsuses nr 497/2020; 25 Investeering 1. Riiklik metsastamise ja taasmetsastamise kampaania, sealhulgas linnametsad Siht Metsastatud või taasmetsastatud maa uued alad ha 0 25 000 Q4 2023 Metsastatud või taasmetsastatud maa uued alad (vähemalt 25 000 ha) kooskõlas riiklikus metsastrateegias sätestatud õiguslike nõuetega: a. Kasutatakse ainult selliseid liike ja ökotüüpe, mis on vastupidavad kliimamuutuste prognoositavale mõjule tulevikus, ning neil ei tohi olla kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele. Võõrliikide kasutamine on lubatud üksnes juhul, kui on tõendatud, et nende kasutamine loob soodsad ja sobivad ökosüsteemi tingimused (nt kliima, pinnas, taimestikualad, tulepüsivus) ning et sealsed pärismaised liigid ei ole enam tulevaste modelleeritud kliima- ja mulla- ja hüdroloogiliste tingimustega kohanenud. b. Kasutatakse ainult selliseid puuliike ja ökotüüpe, mis sobivad tulevasteks prognoositavateks kliimatingimusteks Rumeenias; C. Metsastamine aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamise, veemajanduse ja mullakaitse eesmärkide saavutamisele. Metsastamine ei toimu kõrge loodusliku väärtusega põllumajandusmaal, rohumaal või märgaladel, välja arvatud juhul, kui sekkumise eesmärk on elupaikade taastamine. D. Metsastamise või taasmetsastamise projektid viiakse läbi piirkondades, mis on kliimamuutuste, eelkõige põudade ja üleujutuste suhtes tundlikud. e. Metsastamis- ja taasmetsastamisprojektide suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamise menetlust, kui see on keskkonnamõju hindamise sõelumismenetluse käigus kindlaks määratud, ning metsastamise ja taasmetsastamisega seotud metsamajandamiskavade suhtes kohaldatakse täielikku keskkonnamõju strateegilise hindamise menetlust (keskkonnaaruanne), eriti kui need mõjutavad kaitsealuseid elupaiku ja/või liike. 26 Investeering 1. Riiklik metsastamise ja taasmetsastamise kampaania, sealhulgas linnametsad Siht Metsastatud või taasmetsastatud maa uued alad ha 25 000 56 700 Q2 2026 Uued metsastatud või taasmetsastatud maa-alad (kokku 56 700 ha) vastavalt riiklikus metsastrateegias sätestatud õigusnõuetele ja eesmärgis 25 täpsustatud nõuetele. 27 Investeering 1. Riiklik metsastamise ja taasmetsastamise kampaania, sealhulgas linnametsad Siht Loodud on uusi linnametsade alasid. m2 0 500 000 Q4 2023 Uued linnametsa alad (vähemalt 500 000 m²)vastavalt riiklikus metsastrateegias sätestatud õiguslikele nõuetele: a. Kasutatakse ainult selliseid liike ja ökotüüpe, mis on vastupidavad kliimamuutuste prognoositavale mõjule tulevikus, ning neil ei tohi olla kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele. Võõrliikide kasutamine on lubatud üksnes juhul, kui on tõendatud, et need viivad soodsate ja sobivate ökosüsteemitingimusteni (nt kliima, pinnas, taimestikualad, tulekindlus) ning et sealsed pärismaised liigid ei ole enam tulevaste modelleeritud kliimatingimuste ja pedo-hüdroloogiliste tingimustega kohanenud. b. Kasutatakse ainult selliseid liike ja ökotüüpe, mis sobivad tulevasteks prognoositavateks kliimatingimusteks Rumeenias; C. Linnades metsastamiseks kasutatakse maastikutasandi lähenemisviisi, mis tugevdab ühendusi looduslike või poollooduslike aladega (nt metsad või põllumajandusmaad), keskendudes elupaikade ühendamisele rohelise taristu ja ökoloogiliste koridoride kaudu. Liikide ja ökotüüpide valikul võetakse arvesse nende rolli õhu puhastamisel ja linnapiirkondadele muude ökosüsteemi teenuste osutamisel. D. Metsastamine aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamise, veemajanduse ja mullakaitse eesmärkide saavutamisele. Metsastamine ei toimu kõrge loodusliku väärtusega põllumajandusmaal, rohumaal või märgaladel, välja arvatud juhul, kui sekkumise eesmärk on elupaikade taastamine. e. Metsastamise või taasmetsastamise projektid viiakse läbi piirkondades, mis on kliimamuutuste, eelkõige põudade ja üleujutuste suhtes tundlikud. 28 Investeering 1. Riiklik metsastamise ja taasmetsastamise kampaania, sealhulgas linnametsad Siht Linnametsade uued alad on loodud m2 500 000 3 150 000 Q2 2026 Uued linnametsa alad (kokku 3 150 000 m²), mis vastavad metsastrateegias sätestatud õiguslikele nõuetele ja sihtmärgis 25 täpsustatud nõuetele. 29 Investeering 2. Metsapaljundusmaterjali kaasaegsete tootmisvõimsuste arendamine Siht Toimivad uued ja renoveeritud puukoolid (loodud või taastatud) Arv 0 90 Q3 2024 Uued ja renoveeritud puukoolid toimivad (vähemalt 90) kooskõlas riiklikus metsastrateegias sätestatud õiguslike nõuetega. Paljundusmaterjali tootmine peab olema suunatud puuliikidele ja ökotüüpidele, mis sobivad Rumeenia tulevasteks prognoositavateks kliimatingimusteks. B.3. Laenuga seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 2. Looduskaitsealade juhtimissüsteemi reform Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia ühtseks ja tõhusaks rakendamiseks Selle reformi eesmärk on rakendada ellu praegune looduskaitsealade määramise raamistik, eelkõige luues mehhanismi, mis seob omavahel bioloogilist mitmekesisust mõjutavaid eri sektoreid, nimelt haridust, põllumajandust, metsandust, jahindust, turismi, ruumilist korraldust, transporti ja energeetikat käsitlevad õigusaktid. See saavutatakse kahe seadusandliku akti vastuvõtmise ja jõustumisega: 1) seadusandlik akt, millega luuakse institutsioonidevaheline komisjon, et analüüsida bioloogilist mitmekesisust mõjutavate sektorite suhtes kohaldatavat õigusraamistikku ning koostada ja edendada ettepanekuid õigusraamistiku muutmiseks või täiendamiseks, võttes arvesse ajakohast teavet liikide ja elupaikade kaitsestaatuse leviku ja dünaamika kohta (30. juuniks 2022); 2) seadusandlik akt, millega muudetakse bioloogilist mitmekesisust mõjutavate sektorite suhtes kohaldatavat õigusraamistikku eesmärgiga tagada, et erinevates asjaomastes sektorites kehtiv õigusraamistik ei mõjuta ega piira looduskaitsealade kaitsekorralduskavades sisalduvate kaitsemeetmete rakendamist (30. juuniks 2025). Seadusandlik akt põhineb lõike 1 alusel loodud komitee ettepanekutel. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2025. Investeering 3. Heakskiidetud majandamiskavade ajakohastamine ja looduslike maismaa- ja mereelupaikade võimalike range kaitse alade kindlaksmääramine, et rakendada ELi bioloogilise mitmekesisuse 2030. aasta strateegiat

Investeering koosneb kahest osainvesteeringust. Esimese osainvesteeringu (investeering 3.1) eesmärk on ajakohastada heakskiidetud majandamiskavasid. Teise osainvesteeringu (investeering 3.2) eesmärk on teha kindlaks võimalikud range kaitse valdkonnad kooskõlas ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga 2030. aastaks. Seoses olemasolevate majandamiskavade ajakohastamisega vaadatakse investeeringu tulemusena 30. juuniks 2026 läbi ja ajakohastatakse kooskõlas ELi õigusaktidega vähemalt 250 looduskaitsealade majandamiskava. Selle osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Rangelt kaitstud alade suhtes võetakse vastu kaks seadusandlikku akti, mis jõustuvad: 1) seadusandlik akt selliste rangelt kaitstud alade määramise kohta, mis on kindlaks määratud Natura 2000 kaitsealadel olemasolevate majandamiskavadega või mis hõlmavad põlismetsi (31. detsembriks 2023), ning 2) seadusandlik akt rangelt kaitstud alade määramise kohta Natura 2000 kaitsealadel ilma olemasolevate majandamiskavadeta ja muudel aladel (31. detsembriks 2025). Selle osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 31. detsembriks 2025. Investeering 4. Integreeritud investeeringud elupaikade ökoloogilisse taastamisse ning rohumaade, vee- ja veest sõltuvate aladega seotud liikide säilitamisse See investeering koosneb viiest osainvesteeringust. Esimese osainvesteeringu (investeering 4.1) eesmärk on taastada vooluveekogude ühendus vooluveekogude takistuste kõrvaldamise kaudu ning seeläbi aidata kaasa veest sõltuvate vee-elupaikade ja liikide külgühenduse taastamisele kooskõlas looduskaitsealade kohaldatavate majandamiskavadega. Selle osainvesteeringu tulemusena taastatakse 1 700 ha kaldaelupaikade ühenduvus. Selle osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Teise osainvesteeringu (investeering 4.2) eesmärk on taastada rohumaade elupaigad looduskaitsealadel. Selle osainvesteeringu tulemusena tuleb ökoloogiliselt taastada vähemalt 2 800 ha rohumaaelupaiku. Selle osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Kolmanda osainvesteeringu (investeering 4.3) eesmärk on vähendada eutrofeerumist ja säilitada Doonau delta järvede bioloogiline mitmekesisus. Selle osainvesteeringuga hõlmatavad meetmed hõlmavad veetaseme reguleerimist kahes järves, järvede piiride optimaalse profiili kavandamist ja saavutamist, värvitustamist, pankade konsolideerumist, hooldustöid, metsaraiet taimestiku ja puude taastamiseks nende ümbruses, veeringlust varjava ja settimist põhjustava puidu ja randade eemaldamist, piirkonna liikide ja elupaikade seiret ning väikesemahulisi veeringluse töid. Selle osainvesteeringu tulemusena on ajakohastatud teostatavusuuringu (juuni 2021) kohaselt veetaimede eemaldamisest kasu saanud vähemalt 100 ha järvepiirkondi. Kõnealuse investeeringu rakendamine viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Neljanda osainvesteeringu (investeering 4.4) eesmärk on töötada välja metsiku tuura seiresüsteem piki Alam-Doonaud (1 500 km) koos tehisintellektiga, et võidelda selle salaküttimise vastu. Selle osainvesteeringu tulemusena luuakse võrgustik tuuraliste andmete seireks, edastamiseks ja edastamiseks. Eeldatakse, et see osainvesteering ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ning taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju vältimise tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige peab ostetavate sõidukite CO2 eriheide, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/631 artikli 3 lõike 1 punktis h, olema väiksem kui 50 g CO2/km. Ostetavad veetranspordilaevad peavad keskkonna seisukohast vastama parimale võimalikule tehnoloogiale. Selle osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 30. septembriks 2024. Viienda osainvesteeringu (investeering 4.5) eesmärk on ajakohastada Doonau delta avalikku juurdepääsu ja külastajate taristut, et vähendada survet elupaikadele ja liikidele. Selle osainvesteeringu tulemusena rajatakse 10 külastuskeskust, mille eesmärk on leevendada turismi survet elupaikadele, suunates ja jälgides turismivooge kümnest külastatavast keskusest koosnevasse võrgustikku, mis on seotud 40 vaatluspunktiga, mis on asjakohaselt varustatud kõigi külastajakategooriate vajadustega. Külastuskeskuste ehitamisel kasutatakse Doonau delta kogukonna arhitektuuri traditsioonilisel viisil keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise ja materjale. Selle osainvesteeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Investeering 5. Integreeritud üleujutusriski maandamise süsteemid metsa vesikondades Investeeringu eesmärk on vähendada üleujutusriski, et kaitsta inimesi, taristut ja sotsiaal-majanduslikke eesmärke riskipiirkondades ning kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust asjakohaste keskkonnameetmete abil, eelkõige meetmete abil, mis on seotud kalade rände ja ökoloogilise vooluhulga tagamisega.

Investeering tehakse kahes etapis: 1) üleujutuste vastu kindlustamiseks tehtavate ajakohastamistööde projekti vastuvõtmine, mis hõlmab järgmist: i) vähemalt 6 kahjustatud alluviumi retentsioonistruktuuri taastamine pikimõõtude paigaldamiseks (kalatrepid ja ökoloogiline vool); ii) vähemalt 30 uue lammiehitise ehitamine, sealhulgas kalatrepid ja ökoloogiline vool, maksimumkõrgusega 5 m; iii) vähemalt 4 ha maa taastamine metsastamise, umbrohutõrje või oksetarade ehitamise teel, ning iv) vähemalt 30 km torrentvoodi taastamine. See etapp viiakse lõpule 31. märtsiks 2023; 2) ajakohastamistööde lõpuleviimine, et kaitsta üleujutusi punkti 1 kohaselt vastu võetud projekti alusel. See etapp viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Kõik direktiivi 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv) kohase hindamise raames kindlaks määratud meetmed, mis on vajalikud olulise kahju vältimise tehniliste suuniste (2021/C58/01) järgimise tagamiseks, integreeritakse projekti kavandamisse ja neid järgitakse rangelt kõigis ehitus-, moderniseerimis-, käitamis- ja dekomisjoneerimisetappides. Tuleb vältida mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi halvenemist ja meede ei tohi takistada mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi või potentsiaali parandamist. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. B.4. Laenu eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Jrk nr Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimetus Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad (sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Eesmärkide ja sihtide kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 30 Reform 2. Looduskaitsealade juhtimissüsteemi reform Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia sidusa ja tõhusa rakendamise kaudu Eesmärk Sellise seadusandliku akti jõustumine, millega luuakse institutsioonidevaheline komisjon bioloogilisele mitmekesisusele mõju avaldavate sektorite suhtes kohaldatava õigusraamistiku analüüsimiseks Õigusakti jõustumisele viitav õigusnorm Q2 2022 Jõustus õigusakt, millega loodi institutsioonidevaheline komitee, et analüüsida õigusraamistikku, mida kohaldatakse bioloogilist mitmekesisust mõjutavates sektorites, nimelt hariduses, põllumajanduses, metsanduses, jahinduses, turismis, ruumilises korralduses, transpordis ja energeetikas. Komiteed juhib keskkonna-, vee- ja metsandusministeerium ning komiteesse kuuluvad valdkondlikud ministeeriumid ja asjaomaste sektorite eest vastutavad allasutused: Haridus, põllumajandus, metsandus, jahindus, turism, ruumiline korraldus, transport ja energeetika. Komisjon koostab ettepanekud õigusraamistiku läbivaatamiseks, võttes arvesse ajakohast teavet liikide ja elupaikade kaitsestaatuse leviku ja dünaamika kohta. 31 Reform 2. Looduskaitsealade juhtimissüsteemi reform Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia sidusa ja tõhusa rakendamise kaudu Eesmärk Bioloogilist mitmekesisust mõjutavate sektorite suhtes kohaldatavat õigusraamistikku muutva õigusakti jõustumine Õigusakti jõustumisele viitav õigusnorm Q2 2025 Jõustub õigusakt, millega muudetakse bioloogilist mitmekesisust mõjutavate sektorite suhtes kohaldatavat õigusraamistikku. Nende seadusandlike muudatuste eesmärk on tagada, et erinevates asjaomastes sektorites kehtiv õigusraamistik ei mõjuta ega piira looduskaitsealade kaitsekorralduskavades sisalduvate kaitsemeetmete rakendamist. Seadusandlik akt põhineb komisjoni ettepanekutel, võttes arvesse ajakohast teavet liikide ja elupaikade kaitsestaatuse jaotumise ja dünaamika kohta. 32 Investeering 3.1 Heakskiidetud majandamiskavade ajakohastamine Siht Ajakohastatud majandamiskavadega looduskaitsealad jõustusid Arv 0 100 Q1 2025 Jõustuvad looduskaitsealad (vähemalt 100) koos ajakohastatud majandamiskavadega. Eelistatakse piirkondi, mida võivad mõjutada taristuprojektid, mille puhul Rumeenia on kohustunud asjakohaste ELi õigusaktide alusel täiendavalt koguma seireandmeid, et määrata kindlaks alapõhised elupaikade ja liikide, sealhulgas rändlinnuliikide kaitse-eesmärgid. 33 Investeeringud. 3.1 Heakskiidetud majandamiskavade ajakohastamine Siht Ajakohastatud majandamiskavadega looduskaitsealad jõustusid Arv 100 250 Q2 2026 Jõustunud on vähemalt 250 looduskaitseala ajakohastatud majandamiskavadega. Eelistatakse piirkondi, mida võivad mõjutada taristuprojektid, mille puhul Rumeenia on kohustunud asjakohaste ELi õigusaktide alusel täiendavalt koguma seireandmeid, et määrata kindlaks alapõhised elupaikade ja liikide, sealhulgas rändlinnuliikide kaitse-eesmärgid. 34 Investeering 3.2 Looduslike maismaa- ja mereelupaikade võimalike range kaitse alade kindlakstegemine ELi bioloogilise mitmekesisuse 2030. aasta strateegia rakendamiseks Eesmärk Rangelt kaitstud alade määramist käsitleva õigusakti jõustumine (määratletud Natura 2000 kaitsealadel olemasolevate majandamiskavadega või hõlmates põlis- ja põlismetsi) Õigusakti jõustumisele viitav õigusnorm Q4 2023 Rangelt kaitstud alade määramist käsitleva õigusakti jõustumine. Õigusakt põhineb mittesekkumiseks kavandatud (rangelt kaitstud) alade piiritlemise analüüsidel/uuringutel ja kaardistamisel, mis on vajalikud ELi bioloogilise mitmekesisuse 2030. aasta strateegial põhineva seadusandliku akti ettepaneku põhjendamiseks. Seadusandliku aktiga määratakse Natura 2000 kaitsealadel kindlaks rangelt kaitstavad alad, mis on hõlmatud olemasolevate majandamiskavadega või mis hõlmavad põlis- ja põlismetsi. 35 Investeering 3.2. Looduslike maismaa- ja mereelupaikade võimalike range kaitse alade kindlakstegemine ELi bioloogilise mitmekesisuse 2030. aasta strateegia rakendamiseks Eesmärk Rangelt kaitstud alade määramist käsitleva õigusakti jõustumine (määratletud Natura 2000 kaitsealadel ilma olemasolevate majandamiskavadeta ja muudel aladel) Õigusakti jõustumisele viitav õigusnorm Q4 2025 Rangelt kaitstud alade määramist käsitleva õigusakti jõustumine. Õigusakt põhineb mittesekkumiseks kavandatud (rangelt kaitstud) alade piiritlemise analüüsidel/uuringutel ja kaardistamisel, mis on vajalikud ELi 2030. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegial põhineva seadusandliku akti ettepaneku põhjendamiseks. Seadusandliku aktiga määratakse Natura 2000 kaitsealadel kindlaks rangelt kaitstavad alad ilma olemasolevate majandamiskavadeta ja täiendavatel aladel. 36 Investeering 4.1. Vooluveekogude takistuste kõrvaldamine, et hõlbustada sõltuvate elupaikade ja liikide ühenduvuse taastamist Siht Taastatud ühendusega kaldaäärsed elupaigad ha 0 1 700 Q2 2026 Taastatud ühendusega kaldaäärsed elupaigad (vähemalt 1 700 ha) 37 Investeering 4.2 Looduskaitsealadel asuvate rohumaade elupaikade taastamine Siht Rohumaade ökoloogiliselt taastatud elupaigad ha 0 2 800 Q2 2026 Rohumaade elupaigad (vähemalt 2 800 ha) on ökoloogiliselt taastatud. 38 Investeering 4.3 Doonau delta järvede värvitustamine eutrofeerumise vähendamiseks ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks Siht Järvede piirkonnad, mis on saanud kasu veetaimede eemaldamisest ha 0 100 Q2 2026 Ajakohastatud teostatavusuuringu (juuni 2021) alusel järvede alad (vähemalt 100 ha), mis on saanud kasu veetaimede eemaldamisest. 39 Investeering 4.4 Metsa tuura seiresüsteemi rakendamine Doonau jõe alamjooksul Eesmärk Looduslike tuuraliste andmete seire, edastamise ja edastamise võrgustik toimib Võrgustik toimib Q3 2024 Looduslike tuuraliste andmete seire, edastamise ja edastamise võrgustik toimib. Meetmetega töötatakse välja metsiku tuura seiresüsteem piki Alam-Doonaud (1 500 km) koos tehisintellektiga, et võidelda salaküttimise vastu. Selleks et tagada vastavus olulise kahju vältimise tehnilistele suunistele (2021/C 58/01), peavad ostetavate sõidukite CO2 eriheide, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/631 artikli 3 lõike 1 punktis h, olema väiksem kui 50 g CO2/km. Ostetavad veetranspordilaevad peavad keskkonna seisukohast vastama parimale võimalikule tehnoloogiale. 40 Investeering 4.5. Doonau delta avaliku juurdepääsu- ja külastustaristu ümberkorraldamine, et vähendada turismi survet elupaikadele ja liikidele Siht Külastatavad keskused, mis on ehitatud selleks, et leevendada turismi survet elupaikadele Arv 0 10 Q2 2026 10 ehitatud külastuskeskust, mille eesmärk on leevendada turismi survet elupaikadele, suunates ja jälgides turismivooge kümnest külastatavast keskusest koosnevasse võrgustikku, mis on seotud 40 vaatluspunktiga, mis on nõuetekohaselt varustatud ja kohandatud kõigi külastajakategooriate vajadustele. Asukohad valitakse vastavalt praegu läbivaatamisel oleva Doonau delta varu majandamiskava kriteeriumidele. Külastuskeskuste ehitamisel kasutatakse Doonau delta kogukonna arhitektuuri traditsioonilisel viisil keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise ja materjale. 41 Investeering 5. Integreeritud üleujutusriski maandamise süsteemid metsa vesikondades Eesmärk Projektikavandi vastuvõtmine Projektikavandi vastuvõtmine Q1 2023 Võetakse vastu üleujutuste vastu kindlustamiseks tehtavate ajakohastamistööde projekt. See sisaldab: -Vähemalt 6 kahjustatud alluviumi peetumisstruktuuri taastamine pikimõõtude paigaldamiseks (kalatrepid ja ökoloogiline vool); -Vähemalt 30 uue lammiehitise ehitamine, sealhulgas kalatrepid ja ökoloogiline vool, maksimumkõrgusega 5 m; -Taasmetsastamise, umbrohutõrje või oksetarade ehitamise teel taastatud maad vähemalt 4 ha ulatuses; -taastatakse vähemalt 30 km torrentvoodi. Kõik direktiivi 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv) kohase hindamise raames kindlaks määratud meetmed, mis on vajalikud selleks, et tagada vastavus olulise kahju vältimise tehnilistele suunistele (2021/C58/01), integreeritakse projekti kavandamisse ja neid järgitakse rangelt ehitus-, moderniseerimis-, käitamis- ja dekomisjoneerimisetappides. Tuleb vältida mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi halvenemist ja meede ei tohi takistada mõjutatud veekogude ökoloogilise seisundi või potentsiaali parandamist. 42 Investeering 5. Integreeritud üleujutusriski maandamise süsteemid metsa vesikondades Eesmärk Üleujutuste vastu kindlustamiseks tehtavate ajakohastamistööde lõpuleviimine Üleujutuste vastu kindlustamiseks tehtavate tööde ajakohastamise lõpuleviimine Q2 2026 Üleujutuskaitse ajakohastamise projekt viiakse lõpule vastavalt eesmärgis 41 sätestatud nõuetele. C.KOMPONENT 3. Jäätmekäitlus Komponendi eesmärk on kiirendada jäätmekäitlussüsteemide laiendamist ja ajakohastamist Rumeenias, keskendudes liigiti kogumisele, vältimisele, vähendamisele, korduskasutamisele ja taaskasutamisele, et täita kohaldatavaid ELi õigusakte ja minna üle ringmajandusele. Komponent koosneb ühest reformist ja kolmest investeeringust. Komponendiga hõlmatud meetmed peaksid aitama lahendada mõningaid probleeme, mis on esile tõstetud riigipõhistes soovitustes keskenduda investeeringute tegemisel muu hulgas rohe- ja digipöördele, eelkõige keskkonnataristule (riigipõhised soovitused 2019 ja 2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju vältimise tehniliste suunistega (2021/C58/01). C.1. Laenuga seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1. Jäätmekäitluse juhtimise parandamine, et kiirendada ringmajanduse juurutamist Selle reformi eesmärk on luua strateegiline ja õigusraamistik ringmajanduse juurutamiseks, võttes vastu riikliku ringmajanduse strateegia ja tegevuskava ning muutes teatavaid jäätmekäitlusega seotud õigusakte. Reformi rakendamine koosneb järgmistest etappidest: 1) Riikliku ringmajanduse strateegia vastuvõtmine, et luua Rumeenia majanduses ringmajanduse juurutamise raamistik, mis hõlmab toodete kogu olelusringi (31. septembriks 2022). 2) Jõustuvad õigusaktid, mis on vajalikud ühtse jäätmekäitluse käivitamiseks kooskõlas riikliku jäätmekavaga, eelkõige õigusaktid, mis käsitlevad jäätmekäitlust, omavalitsuste kanalisatsiooniteenuseid ning sanitaarteenuste tariifide kehtestamist ja laiendatud pakenditootja vastutust (31. septembriks 2022). 3) Riikliku ringmajanduse strateegia tegevuskava vastuvõtmine, milles määratakse kindlaks strateegia peamised rakendusetapid (viidatud punktis 1), vastutavad asutused ja meetmete siduv ajakava (31. septembriks 2023). Kõik strateegia ja tegevuskava alusel ametiasutustele määratud meetmed viiakse lõpule 30. märtsiks 2026. Reformi tulemusena parandatakse Rumeenia jäätmekäitlussüsteemi kontrolli ja seiret ning keskkonnakvaliteedi parameetreid ning suurendatakse jäätmete liigiti kogumise taset. 30. juuniks 2026 tuleb saavutada 4,5 protsendipunkti suurune panus 50 % riiklikusse ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise eesmärgi saavutamisse 2025. aastaks.

Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Reformiga 1 kaasnevad kolm investeeringut – investeeringud 1, 2 ja 3. Investeering 1. Integreeritud olmejäätmete käitlemise süsteemide arendamine, ajakohastamine ja lõpuleviimine maakonna või linna/omavalitsuse tasandil Investeeringu eesmärk on arendada ja ajakohastada integreeritud jäätmekäitlussüsteeme ja taristu avalike jäätmete käitlemiseks maakonna või linna/omavalitsuse tasandil. Investeering aitab kaasa olmejäätmete ettevalmistamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu uute eesmärkide saavutamisele vastavalt direktiivile (EL) 2018/851, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ jäätmete kohta. Investeeringud peavad põhinema riiklikul jäätmekaval, maakonna jäätmekavadel ja Bukaresti linna jäätmekaval ning aitama kaasa ringmajanduse paketi ringlussevõtu eesmärkide saavutamisele. Kõnealuse investeeringu rakendamine hõlmab järgmist: a) Vabatahtlike jäätmekogumiskeskuste loomine, et tagada kodumajapidamisjäätmete liigiti kogumine mitmete jäätmevoogude jaoks (I.1.a), mille tulemusena on 30. juuniks 2026 kasutusel 565 vabatahtlikku jäätmekogumiskeskust. b) Digiteeritud ökosaarte rajamine jäätmete liigiti kogumiseks kohalikul tasandil, peamiselt korterelamupiirkondades (I.1.b), mille tulemusena võetakse 30. juuniks 2026 kasutusele 13 752 digiteeritud ökosaart jäätmete liigiti kogumiseks. c) Linnastute integreeritud keskused jäätmete liigiti kogumiseks (I.1.c), mille tulemusena toimivad integreeritud jäätmekogumiskeskused 15 linnastus 30. juuniks 2026. d) Jäätmete ringlussevõtu rajatiste ehitamine ringmajanduse paketi (I.1.d) ringlussevõtu sihtarvude saavutamiseks, mille tulemusena võetakse 30. juuniks 2026 kasutusele 26 jäätmete ringlussevõtu kohta, et täita riikliku ringmajanduse strateegia ringlussevõtu sihtarvud. Eespool nimetatud investeeringud (a-d) peavad olema kooskõlas riikliku jäätmekava, maakonna jäätmekavade ja Bukaresti omavalitsusüksuse jäätmekavaga. Eeldatakse, et kõnealune meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ning taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud leevendavaid meetmeid kooskõlas olulise kahju vältimise tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige peavad käesoleva meetme alusel ostetud sõidukid olema keskkonna seisukohast kõige paremini kättesaadavad tehnoloogiad. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 2. Sõnniku ja muude kompostitavate põllumajandusjäätmete käitlemise taristu arendamine Investeeringu eesmärk on arendada sõnniku kogumise ja taaskasutamise süsteeme. Investeering seisneb peamiselt integreeritud ühissüsteemide loomises sõnniku taaskasutamiseks, kompostimisjaamades ja komposti haldamise seadmetes suurtele põllumajanduskogukondadele, biogaasisüsteemides ning seadmete ostmises põllumajandusliku komposti haldamiseks. Kavandatud investeeringute eesmärk on taristu moderniseerimine, ammoniaagi- ja metaaniheite vähendamine ning nitraadireostuse vähendamine. Investeeringu tulemusena luuakse ja võetakse 30. juuniks 2026 kasu