Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiiv tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (uuesti sõnastatud) [KOM(2007) 843 (lõplik)] [SEK(2007) 1679] [SEK(2007) 1682] /* KOM/2007/0844 lõplik - COD 2007/0286 */





ET Brüssel, 21.12.2007 KOM(2007) 844 (lõplik) 2007/0286 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (uuesti sõnastatud) (esitanud komisjon) [KOM(2007) 843 (lõplik)] [SEK(2007) 1679] [SEK(2007) 1682] SELETUSKIRI 1) Ettepaneku taust Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Lissaboni tegevuskava, ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm ja Euroopa Liidu säästva arengu strateegia on oluliselt mõjutanud direktiivi (saaste kompleksse vältimise ja kontrolli kohta – integrated pollution prevention and control, edaspidi „IPPC-direktiiv”) ja sellekohaste tööstusheiteid käsitlevate õigusaktide läbivaatamist. Kõnealuste dokumentide põhiosas käsitletakse keskkonnakaitse tõhustamist majanduslikult tasuvalt ja samas tehnilise innovatsiooni soodustamist. Lisaks sellele on kõnealune läbivaatamine määratletud parema õigusloome raames ja kaasatud EÜ jooksvasse lihtsustamisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. Üldine taust Tööstustegevusel on meie majanduses oluline osa. Samas kaasneb sellega keskkonna saastumine, jäätmete teke ja energia kasutamine. Vaatamata heidete vähenemisele viimastel kümnenditel jääb tööstustegevus peamiseks saasteallikaks. IPPC-direktiiv hõlmab ligikaudu 52 000 käitist. Kõnealustest käitistest pärinev õhkuheide moodustab põhiosa peamiste saasteainete koguheitest ja ületab oluliselt õhusaaste temaatilises strateegias sätestatud eesmärgid. IPPC-direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatele käitiste heite täiendava vähendamiseta jääb kõnealuste eesmärkidega taotletav tervishoiu- ja keskkonnaalane mõju saavutamata. Tööstustegevusel on ka muu oluline keskkonnamõju, näiteks kaasneb sellega vee- ja pinnasereostus ning jäätmete teke. Seepärast on oluline kasutada kompleksset lähenemisviisi, mis võtab lubade andmisel arvesse terviklikku keskkonnamõju. Sellises lähenemisviisis on kesksel kohal parima võimaliku tehnika (Best Available Techniques (BAT), edaspidi „PVT”) rakendamine. PVT-d käsitatakse kindlaks määratudtehnikana, mis on keskkonnakaitse üldise kõrge taseme saavutamise tõhusaim vahend ning mida saab majanduslikult ja tehniliselt otstarbekatel tingimustel rakendada asjakohases sektoris, võttes arvesse kulusid ja eeliseid. Komisjon vahetab PVT küsimuses teavet liikmesriikidega ja muude sidusrühmadega, et koostada PVT-viitedokumendid (BREF-dokumendid), milles määratakse kindlaks, mida käsitatakse PVT-na iga tööstussektori puhul ELi tasandil. Tööstuskäitisi käsitletakse ka sektoridirektiivides, milles on sätestatud käitamistingimused ja muud tehnilised nõuded. IPPC-direktiivi kohaldamisel käsitatakse kõnealuseid sätteid miinimumnõuetena. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Käesoleva ettepaneku eesmärk on läbi vaadata ja uuesti sõnastada järgmised õigusaktid. Nõukogu direktiiv 78/178/EMÜ, 20. veebruar 1978, titaandioksiiditööstuse jäätmete kohta, EÜT L 54, 25.2.1978, lk 19. Nõukogu direktiiv 82/883/EMÜ, 3. detsember 1982, titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta, EÜT L 378, 31.12.1982, lk 1. Nõukogu direktiiv 92/112/EMÜ, 15. detsember 1992, titaandioksiiditööstuse jäätmetest tuleneva saaste vähendamise ja lõpliku kõrvaldamise programmide ühtlustamise korra kohta, EÜT L 409, 31.12.1992, lk 11 (kolme viimati nimetatud direktiivi koos käsitatakse „TiO2 direktiividena”). Nõukogu direktiiv 96/61/EÜ, 24. september 1996, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (IPPC-direktiiv), EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Nõukogu direktiiv 1999/13/EÜ, 11. märts 1999, teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta (VOC lahustite direktiiv), EÜT L 85, 29.3.1999, lk 1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/76/EÜ, 4. detsember 2000, jäätmete põletamise kohta (jäätmete põletamise direktiiv), EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/80/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (suurte põletusseadmete direktiiv), EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 175 ning selle eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase. 2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Läbivaatamine algas 2005. aasta lõpus ning see põhineb laiaulatuslikul uurimisprogrammil ja pideval konsulteerimisel sidusrühmadega, sealhulgas loodi nõuanderühm ning korraldati sidusrühmade ja Interneti-põhine arutelu. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Interneti-põhine arutelu korraldati ajavahemikul 17. aprillist kuni 18. juunini 2007. Saadi ja analüüsiti ligikaudu 450 vastust. Enamik vastajatest nõustus järgmisega: · ELi õigusaktid peaksid jätkuvalt kompleksselt hõlmama IPPC-direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate käitistega seotud kõiki peamisi keskkonnamõjusid; · PVT peaks jääma tööstuskäitistega seotud saasteohu vältimise/minimeerimise puhul oluliseks põhimõtteks ja BREF-dokumentidel peaks olema keskne osa PVT rakendamisel; · ELi tasandil tuleks kehtestada teatavad kontrollimise miinimumnõuded ja määratleda täiendavad meetmed heiteseire ja sellekohase aruandluse valdkonnas; · konkreetsete uuringute abil saaks määratleda uusi tehnoloogiaid, mida käsitada võimaliku tulevase PVT-na; · käitajad tuleks vabastada tarbetutest seire- ja aruandluskohustustest ning liikmesriikide aruandlust komisjonile tuleks koondada ja ühtlustada. Kogu taustteave on kättesaadav CIRCA avalikul veebilehel, [1] kus käsitletakse kõnealust algatust. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Käesoleva ettepaneku koostamisel on kasutatud järgmisi ekspertiisivaldkondi: 1) tööstusheidete (õhku-, vette- ja pinnasesseheide) tervise- ja keskkonnamõjude hindamine, 2) tööstusheidete vältimise või piiramise keskkonnatehnoloogiad, 3) majandusanalüüs ja majanduslik modelleerimine, 4) tervisemõju hindamine, sealhulgas selle kvantifitseerimine rahalises väärtuses, 5) ökosüsteemi kasu hindamine, 6) eksperdihinnang tööstuskäitistele lubade andmise ja kõnealuste käitiste kontrolli valdkonnas. Kasutatud metoodika Peamised kasutatud metoodikad olid ekspertide kohtumised ja sellise laiaulatusliku uurimisprogrammi tellimine, mis hõlmas modelleerimist, rakendamist käsitleva üksikasjaliku teabe kogumist juhtumiuuringute alusel ning sektoripõhist ja geograafilist hindamist. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Konsulteeriti liikmesriikide paljude ekspertidega, teadusekspertidega, tööstusringkondade esindajatega, keskkonnakaitsealaste valitsusväliste organisatsioonidega ja erikonsultantidega. Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Komisjoni saadud teabe võib kokku võtta järgmiselt: i) tööstusheited võivad tõsiselt ohustada inimeste tervist ja keskkonda, kuid parima võimaliku tehnika rakendamisega on neid võimalik vältida ja piirata majanduslikult tasuval viisil, ii) tuleb tugevdada kehtivaid õigusnorme, et kasutada keskkonnakaitseks PVT võimalusi, ja aidata liikmesriike kõnealuste õigusnormide kohaldamisel, iii) tuleb ühtlustada eri õigusaktid ning lihtsustada teatavaid aruandlust ja seiret käsitlevaid sätteid, et vähendada tarbetut halduskoormust ning parandada rakendamist. Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Kõik ekspertide ja konsultantide aruanded (nii eelnõuna kui ka lõppvormis) ning sidusrühmade märkused ja nõuanded on avalikuks levitamiseks järjepidevalt laaditud üles Internetti. Mõju hindamine Mõju hindamisel määratleti järgmised põhiprobleemid: 1) kehtivate õigusaktide puudused, mis põhjustavad ebarahuldavat rakendamist ja raskusi ühenduse jõustamismeetmete rakendamisel, mistõttu jääb tervishoiu- ja keskkonnaalane kasu saamata, 2) olemasoleva õigusliku raamistiku teatavate osade keerukus ja sidususe puudumine. Nende probleemide tõttu on keeruline saavutada Euroopa Liidu säästva arengu strateegias ja eelkõige temaatilistes strateegiates seatud eesmärke ning lisaks võivad need väga erinevate keskkonnastandardite tõttu põhjustada konkurentsimoonutusi ja tarbetut halduskoormust. Nende tähelepanekute alusel hinnati mõju hindamise käigus mitmeid poliitikasuundi, et määratleda eespool nimetatud küsimuste lahendamiseks majanduslikult tasuv meetmepaket. Hindamise tulemusel teeb komisjon järgmised ettepanekud. Seoses kehtivate õigusaktide vahelise vastuolu ja õigusaktide keerukusega teeb komisjon ettepaneku võtta vastu üks direktiiv, millesse uuesti sõnastades koondatakse IPPC-direktiiv ja kuus sektoridirektiivi. Lisaks on vaja vaadata läbi kehtivate õigusaktide teatavad sätted, et leida lahendus PVT praeguse rakendamisega seotud puudustele ja käsitleda probleeme, mis tulenevad teatavatest ebaselgetest nõuetest (nt PVT-põhine lubade andmine või lubade läbivaatamine), samuti jõustamist käsitlevate sätete puudumist ning õigusaktide piiranguid seoses temaatilistes strateegiates sätestatud eesmärkide saavutamisega. Õigusaktides soovitatakse teha järgmised peamised muudatused: · täpsustada ja tugevdada PVT mõistet; · vaadata läbi suurte põletusseadmete ja titaandioksiidi tootvate käitiste heite miinimumpiirväärtused, et viia need kooskõlla PVT normidega; · luua komitee, et kohandada kehtivaid vähem olulisi tehnilisi nõudeid teaduse ja tehnika arenguga, või kehtestada liikmesriikide aruandluse viis ja vorm; · kehtestada sätted kontrolli ja keskkonna parandamise kohta; · soodustada innovatsiooni ja uute tehnoloogiate väljatöötamist ja kasutuselevõttu; · tarbetu halduskoormuse vähendamiseks lihtsustada ja täpsustada teatavaid lubade andmist, kontrolli ja aruandlust käsitlevaid sätteid; · laiendada ja täpsustada õigusaktide reguleerimisala ja sätteid, et aidata saavutada temaatilistes strateegiates sätestatud eesmärgid. Mõju hindamise aruanne on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/environment/ippc/index.htm. 3) Ettepaneku õiguslik külg Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva ettepaneku eesmärk on vaadata läbi ja koondada seitse tööstusheiteid käsitlevat direktiivi üheks direktiiviks. Uuestisõnastamise abil on võimalik koondada ühte teksti nii direktiividesse kavandatud olulised muudatused kui ka direktiivide algsed sätted, mida ei muudeta. Lisaks sellele karmistatakse või lisatakse ettepanekuga teatavaid sätteid, et liikmesriikide asutused saaksid paremini rakendada ja jõustada õigusakte, et saavutada keskkonnakaitse kõrge tase, samal ajal lihtsustades õigusakte ning vähendades tarbetut halduskoormust. Selgemad sätted võimaldavad ühenduse meetmete abil paremini kontrollida õigusaktide kohaldamist ja neid jõustada. Õiguslik alus Direktiivi põhieesmärk on keskonnakaitse. Seepärast põhineb ettepanek EÜ asutamislepingu artiklil 175. Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Ettepaneku eesmärke ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada järgmistel põhjustel. Kehtivates õigusaktides on sätestatud tööstusheidete vältimise ja kontrolli miinimumnõuded kogu ühenduses. See põhimõte kehtib ka ettepanekus. Lisaks on enamikul tööstusheidetel (nt õhku- või vetteheitel) piiriülene mõju. Seepärast peavad kõik liikmesriigid võtma meetmeid, et vähendada ohtu elanikele ja keskkonnale igas liimesriigis. Ühenduse meetmetega on võimalik paremini saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. Käesoleva ettepaneku põhiidee on muuta ja lihtsustada tööstusheiteid käsitlevaid õigusakte, millega kohaldatakse tööstusheidete vältimise ja kontrolli miinimumnõudeid kogu ühenduses. Tööstusheidetega on seotud oluline osa õhku-, vette- ja pinnasesseheitest, jäätmete tekkest ja energia kasutusest. Tööstusheidetel on üldiselt ka märkimisväärne piiriülene mõju, mis tähendab, et õhku või vette paisatavad saasteained saastavad ka teisi liikmesriike. Probleemi ulatust arvestades on vaja võtta kogu ühendust hõlmavaid meetmeid. Liikmesriigid ei suuda neid probleeme üksi lahendada, mistõttu on vaja ELi tasandil võtta kooskõlastatud meetmed. Ettepanekus keskendutakse kehtivate õigusaktide lihtsustamisele ja mõnede sätete karmistamisele, et parandada liikmesriikides õigusaktide rakendamist ja jõustamist ühenduse meetmete abil. Ettepanekuga võimaldatakse liikmesriigi asjakohastel asutustel valida rakendamise, jõustamise ja nõuete täitmise vahendid, tagades sedasi ELi keskkonna ning kõigi kodanike kaitse miinimumnormid. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Valitud õiguslik vahend on direktiiv, kuna 1) käesoleva ettepaneku eesmärk on uuesti sõnastada olemasolevad direktiivid ja neid lihtsustada ja 2) sellega seatakse eesmärgid, jättes samal ajal rakendamise üksikasjad liikmesriikide pädevusse. 332 Ettepanekuga kehtestatakse mitmed uuendused, millega vähendatakse tarbetut finants- ja halduskoormust, eelkõige soodustades liikmesriikide tasandil sellistele käitistele lubade kombineeritud andmist, kelle suhtes kohaldatakse ELi tasandil eri õigusakte, lihtsustades seire- ja aruandlusnõudeid ning edendades ühist teabesüsteemi ja tööstusheiteid käsitlevat elektroonilist aruandlust. Lisaks tunnistatakse kehtetuks teatavad aruandlusnõuded. Kuigi ettepanekuga kehtestatakse konkreetsemad sätted jõustamise, nõuete täitmise ja lubade läbivaatamise kohta, võimaldatakse liikmesriikide asutustele piisavat paindlikkust, et kehtestada õigusakti eesmärkide saavutamiseks majanduslikult tasuvaimad rakenduskavad. Lisaks sellele täpsustatakse ettepanekus õigusakti kehtivat reguleerimisala, et vältida praegust olukorda, kus liikmesriigid tõlgendavad õigusakte vastuoluliselt ja ühtlustamata. Tehakse ettepanek kaasata kavandatud õigusakti reguleerimisalasse mõned muud sektorid, võttes arvesse põhjalikku mõju analüüsi, mille kohaselt selline laiendamine on vajalik, lisandväärtusega ja proportsionaalne. Seepärast on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt(id): direktiiv. 2 Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmistel põhjustel. Käesoleva ettepaneku eesmärk on lihtsustada ja koondada seitse kehtivat direktiivi üheks õigusaktiks. Seoses sellega ja võttes arvesse asjaolu, et kehtivates õigusaktides on sätestatud ühenduse eesmärgid, kusjuures liikmesriigid võivad valida nende täitmiseks kohased meetmed, on parim õiguslik vahend direktiiv. 4) Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 5) Täiendav teave Lihtsustamine Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte ning ELi ja liikmesriikide ametiasutuste haldusmenetlust. Uuesti sõnastamisega lihtsustatakse ja ühtlustatakse kehtivaid õigusnorme. Tunnistatakse kehtetuks liigsed sätted ja tarbetud kohustused ning elektroonilise aruandluse edendamisega lihtsustatakse aruandlus- ja seirenõudeid. Sellega aidatakse liikmesriikidel vähendada tarbetut halduskoormust, kuna suurim kokkuhoid saavutatakse tänu rakendamiskorra muutmisele liikmesriikide tasandil. See kajastab õigusakti õiguslikku olemust, mille kohaselt nähakse ette raamistik ja põhimõtted, mitte rakendamise üksikasjad. 515 Ettepanek on lisatud komisjoni hallatavasse ühenduse õigustiku jooksvasse lihtsustamisprogrammi ning komisjoni töö- ja õigusloomekavasse (viide CLWP 2007/ENV/002). Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse kehtetuks seitse kehtivat direktiivi. Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel Komisjon kontrollib õigusakti rakendamist ja esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande iga kolme aasta järel. Vastavustabel Liikmesriigid peavad esitama komisjonile direktiivi ülevõtmist käsitleva siseriikliku õigusakti teksti ning selle õigusakti ja kõnealuse direktiivi vahelise vastavustabeli. Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ning peaks seepärast laienema Euroopa Majanduspiirkonnale. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Praegu kehtivate direktiivide reguleerimisala ei ole muutunud. Ettepanekut kohaldatakse selliste tegevusalade suhtes, mis on loetletud I lisas (vastab kehtiva IPPC-direktiivi reguleerimisalale) ja VII lisa 1. osas (vastab kehtiva VOC lahustite direktiivi reguleerimisalale), samuti põletusseadmete, jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste ning titaandioksiidi tootvate käitiste suhtes. I lisa praegust reguleerimisala on siiski pisut muudetud, et lisada mõned täiendavad tegevusalad, nagu 20 – 50 MW nimisoojusvõimsusega põletuskäitised, puidu ja puittoodete töötlemine ning puitpaneelide tootmine. Ettepanek koosneb seitsmest peatükist. I peatükk hõlmab üldosa, millega nähakse ette üldsätted, mida kohaldatakse käesoleva kõigi direktiiviga hõlmatud tööstuslike tegevusalade suhtes. II peatükk hõlmab I lisas sätestatud tegevusalasid ja sellega nähakse IPPC-direktiivi kehtivaid nõudeid muutes ette kõnealuseid tegevusalasid käsitlevad erisätted. III–VI peatükis käsitletakse suurte põletusseadmete, jäätmepõletustehaste, lahusteid kasutavate käitiste ja titaandioksiidi tootvate käitiste suhtes kohaldatavaid tehnilisi miinimumnõudeid. VII peatükk hõlmab pädevaid asutusi, liikmesriikide aruandlust, komiteed ja karistusi käsitlevaid sätteid ning tavapäraseid lõppsätteid. Märkused artiklite kohta Märkustes käsitletakse ainult uusi või oluliselt muudetud artikleid. · I lisas loetletud tegevusalade puhul kohaldatavate loatingimuste kindlaksmääramine (artiklid 14–17) Luba peaks sisaldama kõiki meetmeid, mis on vajalikud keskkonnakaitse kui terviku kõrge taseme saavutamiseks, samuti saasteaineheite piirväärtusi, asjakohaseid pinnase ja põhjavee kaitse nõudeid ning seirenõudeid. Loa tingimused tuleks kehtestada vastavalt parimale võimalikule tehnikale. Selleks et määrata kindlaks parim võimalik tehnika ja vähendada tööstustegevusest tulenevate heitkogustega seotud ebavõrdsust ühenduses, võtab komisjon pärast sidusrühmadega teabe vahetamist vastu parimat võimalikku tehnikat käsitlevad viitedokumendid (edaspidi „PVT-viitedokumendid“). Üksikasjalikust analüüsist nähtub, et parima võimaliku tehnika rakendamisel esineb olulisi puudusi, mis tulenevad kehtivates õigusaktides PVT-d käsitlevate sätete ebamäärasusest, pädevatele asutustele võimaldatud liigsest paindlikkusest seoses lubade andmisel erandite tegemisega ja BREF-dokumentide ebaselgest otstarbest. Seetõttu sisaldavad IPPC-direktiivi kohaselt antavad load sageli tingimusi, mis ei põhine BREF-dokumentides kirjeldatud PVT-l, kusjuures sellise erandi tegemine ei ole tavaliselt põhjendatud. Kõnealuste puuduste tõttu jääb algselt kavandatud keskkonnaalane kasu saavutamata ja olulised moonutused siseturul püsivad. Nende puuduste kõrvaldamiseks nähakse ettepanekuga ette sätted, millega tugevdatakse ja täpsustatakse PVT kasutamist. Ettepanekuga nõutakse, et loatingimuste kindlaksmääramisel lähtutaks PVT-viitedokumentidest ja et heite piirväärtused ei ületaks PVT-viitedokumentides kirjeldatud parema võimaliku tehnikaga seotud heite taset. Selleks et võtta arvesse teatavaid konkreetseid asjaolusid, võimaldatakse ettepanekuga teha pädevatel asutustel erandeid, et lubada heite piirväärtustel ületada heite taset, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. Sellised erandid peaksid siiski põhinema selgelt määratletud kriteeriumidel ega tohiks ületada käesoleva direktiivi III–VI peatüki kohaseid heite piirväärtusi. Lisaks tuleks sellised erandid koos põhjendustega teha üldsusele kättesaadavaks. Selleks et võimaldada käitajatel katsetada kujunemisjärgus tehnoloogiaid, mis võiksid tagada keskkonnakaitse kõrgema taseme, nähakse pädevale asutusele ettepanekuga ette võimalus teha ajutisi erandeid heite tasemest, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. Ettepanekuga kehtestatakse uus nõue teostada korrapärast pinnase- ja põhjaveeseiret käitiste asukohas, et tagada sellise asjakohase teabe kättesaadavus, mille alusel vältida kõnealuste keskkonnaelementide saastumist ohtlike ainetega. · Sätted, mis käsitlevad nõuete täitmist ja keskkonnakaitse tõhustamist I lisas loetletud tegevusalade puhul (artiklid 22, 24 ja 25) Kehtivate õigusaktide sätted, milles käsitletakse aruandlust vastavuse kohta, kontrolli ja lubade läbivaatamist, on ebamäärased, mistõttu on õigusaktide kohaldamine eri liikmesriikides erinev, mis omakorda põhjustab ebapiisavat keskkonnakaitset ja moonutusi siseturul. Seepärast nähakse ettepanekuga ette konkreetsemad sätted, et tagada käesoleva direktiivi tõhus rakendamine ja jõustamine. Seepärast kehtestatakse uus säte, millega nõutakse, et käitajad esitavad pädevale asutusele korrapäraselt aruandeid loatingimuste täitmise kohta. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et käitaja ja pädev asutus võtavad vajalikke meetmeid käesoleva direktiivi sätete täitmata jätmise korral. Selleks et võtta arvesse parima võimaliku tehnika arengut või muid käitise tegevusega seotud muutusi, kehtestatakse ettepanekuga nõue läbi vaadata loatingimused ja vajaduse korral neid ajakohastada, kui võetakse vastu uued või ajakohastatud PVT-viitedokumendid. Lisaks sellele kehtestatakse ettepanekuga liikmesriikidele kohustus näha ette keskkonnajärelevalve süsteem. Kõnealused uued sätted põhinevad peamiselt soovitusel 2001/331EÜ, millega nähakse ette keskkonnajärelevalve miinimumnõuded liikmesriikides. Kõnealused kehtestatud muudatused aitavad tagada ja teatavatel juhtudel kiirendada PVT rakendamist, soodustades sedasi temaatilistes strateegiates sätestatud eesmärkide saavutamist ja vähendades konkurentsimoonutusi. · Tegevuse lõpetamine ja keskkonnale ohutuks muutmine I lisas loetletud tegevusalade puhul (artikkel 23) Ohtlike ainete kasutamise, tootmise või heite tõttu võib tööstustegevusel olla oluline negatiivne mõju pinnase ja põhjavee kvaliteedile. Kehtivate õigusaktide sätted, mis käsitlevad tegevuse lõpetamist ja keskkonnale ohutuks muutmist, on ebamäärased. Kõnealuste nõuete täpsustamiseks ja pinnasekaitset käsitleva temaatilise strateegia eesmärkide saavutamiseks nähakse ettepanekuga ette, et käitajad koostavad lähteolukorra aruande ning esitavad arvandmed pinnase ja põhjavee saastatuse kohta. Pärast tegevuse täielikku lõpetamist peab käitaja muutma käitamiskoha keskkonnale ohutuks ja taastama lähteolukorra aruandes sätestatud seisundi. · Põletusseadmete heite piirväärtused (artiklid 33 ja 35, V lisa 1. ja 2. osa) Suurte põletusseadmete õhkuheide moodustab põhiosa peamiste saasteainete koguheitest ja ületab oluliselt õhusaaste temaatilises strateegias sätestatud eesmärke. Ilma kõnealuste seadmete heite täiendava vähendamiseta jääb kõnealuste eesmärkidega taotletav tervishoiu- ja keskkonnaalane mõju saavutamata. Seepärast on teatavate põletusseadmete ja saasteainete puhul vaja vastavalt parimale võimalikule tehnikale kehtestada rangemad heite piirväärtused. · Jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste seire nõuded (artiklid 43 ja 35, VI lisa 6. osa) Selleks et lihtsustada õigusakte ja vähendada tarbetuid halduskulusid, tegemata samas mööndusi keskkonnakaitse tasemes, nähakse ettepanekuga ette mõned täiendavad erandid jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste teatavate heidete seiret käsitlevatest miinimumnõuetest. Kõnealuseid erandeid võivad teha pädevad asutused ainult käesolevas ettepanekus sätestatud eritingimustel. · Titaandioksiidi tootvate käitiste heite piirväärtused ja aruandlusnõuded (artiklid 63 ja 64, VIII lisa 1., 3. ja 4. osa) Titaandioksiidi tootvad käitised võivad põhjustada märkimisväärset õhu- ja veesaastatust. Sellise mõju vähendamiseks kehtestatakse ettepanekuga teatavate saasteainete suhtes vastavalt parimale võimalikule tehnikale rangemad heite piirväärtused. · Rakendusmeetmed Direktiiviga antakse komisjonile rakendusvolitused. Juhud, mille puhul rakendusvolitused antakse, on konkreetselt loetletud igas asjassepuutuvas artiklis. Komisjoni poolt vastu võetavate meetmete suhtes kohaldatakse kontrolliga regulatiivmenetlust vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetele 1–7 ja artiklile 7. Rakendusmeetmeid kohaldatakse eelkõige selleks, et kehtestada PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnika kohasest heite tasemest erandi tegemise kriteeriumid ja võtta vastu V–VIII lisas sätestatud vähem olulised teaduse ja tehnika arenguga seotud miinimumnõuded. 96/61/EÜ (kohandatud) uus 2007/0286 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130s 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [3], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust [4], toimides asutamislepingu artiklis 189c 251 sätestatud korras [5] ning arvestades järgmist: uus (1) Mitmeid olulisi muudatusi tuleb teha järgmistesse õigusaktidesse: nõukogu 20. veebruari 1978. aasta direktiiv 78/176/EMÜ titaandioksiiditööstuse jäätmete kohta, [6] nõukogu 3. detsembri 1982. aasta direktiiv 82/883/EMÜ titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta, [7] nõukogu 15. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/112/EMÜ titaandioksiiditööstuse jäätmetest tuleneva saaste vähendamise ja lõpliku kõrvaldamise programmide ühtlustamise korra kohta, [8] nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiv 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta, [9] nõukogu 11. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/13/EÜ teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, [10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiiv 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta [11] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta [12]. Selguse huvides tuleks kõnealused direktiivid uuesti sõnastada. (2) Selleks et vältida, vähendada ja võimaluste piires likvideerida tööstuslikest tegevusaladest põhjustatud saastet kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõtte ja saastuse vältimise põhimõttega, on vaja kehtestada põhiliste tööstuslike tegevusalade kontrolli raamistik, pidades esmatähtsaks saaste vähendamist tekkekohas ja loodusvarade säästlikku majandamist. (3) Eri meetodid õhku-, vette- või pinnasesseheite piiramiseks võivad keskkonna kui terviku kaitsmise asemel soodustada saastuse suunamist ühest keskkonnaelemendist teise. Seepärast on asjakohane ette näha kompleksne lähenemisviis õhku-, vette- või pinnasesseheite vältimiseks ja kontrolliks, energia tõhusaks kasutamiseks ja õnnetuste vältimiseks. (4) Asjakohane on läbi vaadata tööstuskäitisi käsitlevad õigusaktid, et lihtsustada ja täpsustada olemasolevaid sätteid, vähendada tarbetut halduskoormust ja rakendada järeldusi, mis on esitatud komisjoni teatistes õhusaastet käsitleva temaatilise strateegia kohta, [13] mullakaitse teemastrateegia kohta [14] ning jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatilise strateegia kohta, [15] mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuse nr 1600/2002/EÜ (millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm) [16] järelmeetmetena. Kõnealustes temaatilistes strateegiates seatakse eesmärkideks kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, kusjuures neid eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma tööstustegevusest tulenevate heidete edasise vähendamiseta. (5) Selleks et tagada saaste vältimine ja kontroll, peaks käitistel olema õigus töötada ainult juhul, kui neil on selleks luba, või teatavate orgaanilisi lahusteid kasutavate käitiste ja tegevusalade puhul ainult juhul, kui neil on selleks luba või kui need on registreeritud. (6) Selleks et lihtsustada lubade väljaandmist, peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada üldistes siduvates eeskirjades nõuded teatavate käitisekategooriate kohta. (7) Topeltreguleerimise vältimiseks ei tohiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) [17] hõlmatud käitise luba sisaldada kasvuhoonegaaside heitkoguse piirväärtust, välja arvatud juhul, kui on vaja tagada, et ei põhjustata olulist kohalikku saastust või kui käitised on kõnealuse süsteemi kohaldamisalast ajutiselt välja jäetud. (8) Käitajad peaksid esitama pädevale asutusele loataotluse, mis sisaldab loatingimuste kehtestamiseks vajalikku teavet. Loataotluse esitamise korral peaks käitajatel olema võimalik kasutada teavet, mis on saadud seoses nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) [18] ja nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta) [19] kohaldamisega. (9) Luba peaks sisaldama kõiki meetmeid, mis on vajalikud keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme saavutamiseks, samuti saasteaineheite piirväärtusi, asjakohaseid pinnase ja põhjavee kaitse nõudeid ning seirenõudeid. Loa tingimused tuleks kehtestada vastavalt parimale võimalikule tehnikale. (10) Selleks et määrata kindlaks parim võimalik tehnika ja piirata tööstustegevuse heitkogustega seotud ebavõrdsust ühenduses, peaks komisjon pärast sidusrühmadega teabe vahetamist vastu võtma parimat võimalikku tehnikat käsitlevad viitedokumendid (edaspidi „PVT-viitedokumendid“). Loa tingimuste kehtestamisel tuleks viidata kõnealustele PVT-viitedokumentidele. Neid võib täiendada muude allikatega. (11) Teatavate konkreetsete asjaolude arvesse võtmiseks peaks pädevatel asutustel olema võimalik teha erandeid, et lubada heite piirväärtustel ületada heitkoguseid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjaldatud parima võimaliku tehnikaga. Sellised erandid peaksid põhinema selgelt määratletud kriteeriumidel ega tohiks ületada käesoleva direktiivi kohaseid heite piirväärtusi. (12) Selleks et võimaldada käitajatel katsetada kujunemisjärgus tehnoloogiaid, mis võiksid tagada keskkonnakaitse kõrgema taseme, peaks pädeval asutusel olema ka võimalik teha ajutisi erandeid heitkogustest, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. (13) Käitise muutmine võib põhjustada saastuse suurenemist. Seepärast tuleks pädevale asutusele teatada kõigist kavandatavatest muudatustest. mis võivad mõjutada keskkonda. Käitiste olulise muutmise korral, mis võib märkimisväärselt kahjustada inimesi või keskkonda, tuleks luba uuesti läbi vaadata, et tagada asjaomaste käitiste vastavus käesoleva direktiivi nõuetele ka tulevikus. (14) Loomasõnniku ja läga laotamine võib märkimisväärselt mõjutada keskkonna kvaliteeti. Sellise mõju kompleksse vältimise ja kontrolli tagamiseks on vajalik, et käitaja või kolmas isik laotab käesoleva direktiiviga hõlmatud tegevuse käigus tekkinud loomasõnniku ja läga parima võimaliku tehnika abil. Selleks et tagada liikmesriikidele paindlikkus kõnealuste nõuete täitmisel, võib loas või muude meetmetega täpsustada laotava käitaja või kolmanda isiku suhtes kohaldatavat parimat võimalikku tehnikat. (15) Selleks et võtta arvesse parima võimaliku tehnika arengut või muid käitisega seotud muutusi, tuleks loa tingimused korrapäraselt läbi vaadata ja neid vajaduse korral ajakohastada, eelkõige juhul, kui komisjon võtab vastu uue või ajakohastatud PVT-viitedokumendi. (16) On vaja tagada, et käitise tegevus ei põhjusta pinnase ja põhjavee kvaliteedi halvenemist. Seepärast peaksid loa tingimused sisaldama pinnase ja põhjavee seiret ning käitaja peaks oma tegevuse täieliku lõpetamise korral muutma koha keskkonnale ohutuks. (17) Käesoleva direktiivi tõhusa rakendamise ja jõustamise tagamiseks peaksid käitajad andma pädevale asutusele korrapäraselt aru loatingimuste täitmisest. Liikmesriigid peaksid tagama, et käitaja ja pädev asutus võtavad vajalikke meetmeid käsoleva direktiivi sätete täitmata jätmise korral ning nad peaksid nägema ette keskkonnajärelevalvesüsteemi. (18) Üldsuse tõhus kaasamine otsuste tegemisse võimaldab üldsusel väljendada ja otsustajatel arvesse võtta arvamusi ja probleeme, mis võivad olla selliste otsuste puhul asjakohased, ning suurendada otsustamisprotsessi vastutustundlikkust ja läbipaistvust, aidata tõsta üldsuse teadlikkust keskkonnaküsimustes ning tagada üldsuse toetus vastuvõetavatele otsustele. Asjaomase üldsuse liikmetel peaks olema juurdepääs õiguskaitsele, et aidata kaitsta iga inimese õigust elada keskkonnas, mille kvaliteet on tervise ja heaolu tagamiseks piisav. (19) Suured põletusseadmed heidavad õhku suuri saasteainekoguseid, mis märkimisväärselt mõjutavad inimeste tervist ja keskkonda. Selleks et vähendada kõnealust mõju ja püüda täita nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta, [20] ja saavutada eesmärgid, mis on esitatud komisjoni teatises õhusaastet käsitleva temaatilise strateegia kohta, on vaja ühenduse tasandil kehtestada rangemad heite piirväärtused teatavate põletusseadme- ja saasteainekategooriate suhtes. (20) Kui vähese väävlisisaldusega kütuse tarned või gaasitarned tõsise puuduse tõttu katkevad, peaks pädeval asutusel olema võimalik teha ajutisi erandeid, et lubada asjaomaste põletusseadmete heitel ületada käesoleva direktiivi kohaseid heite piirväärtusi. (21) Käitaja ei tohiks kasutada põletusseadet kauem kui 24 tundi pärast saastetõrjeseadmete talitlushäire või rikke tekkimist ning saastetõrjeta ei tohiks seadet kaheteistkümnekuulise ajavahemiku jooksul käitada kauem kui 120 tundi, et piirata keskkonna saastamise negatiivset mõju. Kui on hädavajalik säilitada energiavarustus või kui tuleb vältida heitkoguste üldist suurenemist mõne muu põletusseadme käitamise tõttu, peaks pädeval asutusel olema võimalik teha erand kõnesolevatest piirväärtustest. (22) Selleks et tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge tase ning vältida jäätmete piiriülest vedu tehastesse, mida käitatakse leebemate keskkonnanormide alusel, on vaja säilitada ja kehtestada rangemad käitamistingimused, tehnilised nõuded ja heite piirväärtused ühenduses jäätmeid põletavatele ja koospõletavatele tehastele. (23) Orgaaniliste lahustite kasutamisega teatavatel tegevusaladel ja teatavates käitistes kaasneb orgaaniliste ühendite heide õhku, mis põhjustab loodusressursse ja inimeste tervist kahjustavate fotokeemiliste oksüdantide kohalikku ja piiriülest teket. Seepärast on vaja võtta ennetusmeetmeid seoses orgaaniliste lahustite kasutamisega ja kehtestada nõue, et orgaaniliste ühendite heide ja asjakohased käitamistingimused peavad vastama heite piirväärtustele. Peaks olema võimalik teha käitajatele erandeid seoses heite piirväärtuste järgimisega, kui muude meetmetega, näiteks vähese lahustisisaldusega või lahustivabade toodete või meetodite kasutamisega on samuti võimalik saavutada samaväärsed heitkogused. (24) Titaandioksiidi tootvad käitised võivad põhjustada märkimisväärset õhu ja vee saastamist. Sellise mõju vähendamiseks on vaja teatavate saasteainete suhtes ühenduse tasandil kehtestada rangemad heite piirväärtused. (25) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [21]. (26) Eelkõige tuleks komisjoni volitada kehtestama kriteeriumid, mille alusel teha erandeid heitkogustest, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjaldatud parima võimaliku tehnikaga, ning mille alusel kindlaks määrata korrapärase seire sagedus ja lähteolukorra aruande sisu, samuti keskkonnariskide hindamise kriteeriumid. Samuti tuleks komisjoni volitada vastu võtma kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamise ja kohaldamise meetmed, teatavatel juhtudel kehtestama vääveldioksiidiheite piirväärtuse, kindlaks määrama kuupäeva, millest alates pidevalt mõõdetakse heidetavaid raskemetalllide, dioksiinide ja furaanide õhkuheidet, kindlaks määrama sellise teabe liigi ja vormi, mille liikmesriigid peavad tegema komisjonile kättesaadavaks käesoleva direktiivi rakendamise kohta, ning kohandama V–VIII lisa teaduse ja tehnika arenguga. Jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste puhul võib see hõlmata selliste kriteeriumide kehtestamist, millega lubatakse erandeid tolmuheite üldkoguste pidevast seirest. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid ning täiendada seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. (27) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (28) Selleks et anda olemasolevatele käitistele piisavalt aega tehniliselt kohandada end käesoleva direktiivi uutele nõuetele, tuleks mõnda uut kõnealust nõuet kohaldada kõnesolevate käitiste suhtes pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva algava kindlaksmääratud ajavahemiku lõppu. Põletusseadmete puhul on vaja piisavalt aega, et paigaldada vajalikud saastetõrjemeetmed, et seadmed vastaksid V lisa kohastele heite piirväärtustele. (29) Kuna liikmesriigid ei suuda keskkonnakaitse kõrge taseme ja keskkonnakvaliteedi parandamise tagamiseks võetavate meetmete eesmärke piisavalt saavutada ning seepärast on kõnealuseid eesmärke parem saavutada ühenduse tasandil, arvestades asjaolu, et tööstustegevusest pärinev saaste on piiriülene, võib ühendus vastu võtta meetmed vastavalt asutamislepingu artikli 5 kohasele subsidiaarsuse põhimõttele. Arvestades proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe käesolev direktiiv nende eesmärkide saavutamisest kaugemale. (30) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 37 kohaldamist. (31) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega oluliselt muutunud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasematest direktiividest. (32) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide selliste kohustuste täitmist, mis on seotud IX lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmisega siseriiklikusse õigusesse ja nende kohaldamisega, 96/61/EÜ (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I PEATÜKK Üldsätted Artikkel 1 Eesmärk ja reguleerimisala Sisu Käesolevas direktiivis eesmärk on saavutada I lisas loetletud sätestatakse tööstuslikest tegevusaladest tuleneva saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli eeskirjad . Selles sätestatakse ka meetmed eeskirjad , mille eesmärk on vältida või kui see ei ole võimalik, vähendada eespool nimetatud tegevusest tulenevat saasteainete heidet väljutamist õhku, vette ja pinnasesse, ning vältida jäätmete tekkimist sealhulgas jäätmetega seotud meetmed, et saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase, ilma et see piiraks direktiivi 85/337/EMÜ ja muude asjakohaste ühenduse sätete kohaldamist. uus Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste tööstuslike tegevusalade suhtes, mis põhjustavad II–VI peatükis osutatud saastet. 2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata teadusuuringute, arendustegevuse ega uute toodete ja protsesside katsetamise suhtes. 96/61/EC (kohandatud) Artikkel 2 3 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1)1. “aine” — keemilised elemendid ja nende ühendid, välja arvatud järgmised ained: a) radioaktiivsed ained, nagu on määratletud nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis 80/836/Euratom 96/29/Euratom, tähenduses millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest [22]; ja b) geneetiliselt muundatud organismid mikroorganismid, nagu on määratletud nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivis 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta [23];tähenduses; ja c) geneetiliselt muundatud organismid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 90/220/EMÜ [24] 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta [25]; 2)2. „saastus“ — inimtegevusest tuleneva ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne juhtimineväljutamine õhku, vette või pinnasesse, mis võib ohustada inimeste tervist või keskkonna kvaliteeti, põhjustada varalist kahju või raskendada või takistada keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist; 3)3. „käitis“ — paikne tehniline üksus, kus viiakse läbitegeldakse ühthe või mitutme I lisas või VII lisa 1. osas loetletud tegevustega ja muud samas tegevuskohas toimuvat tegevustega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses tegevuskohas teostatava kõnealustes lisades loetletud tegevusaladega, ja mis võibvad mõjutada heitkoguseid ja saastust; 4. olemasolev käitis — töötav käitis, enne käesoleva direktiivi jõustumist kehtivate õigusaktide kohaselt kasutusloa saanud käitis või käitis, mille kohta pädeva asutuse arvates tuleb esitada täieliku kasutusloa taotlus, tingimusel et käitis käivitatakse hiljemalt ühe aasta möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest; 4)5. „heide“ – ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne juhtimine käitise punkt- või hajaallikatest õhku, vette või pinnasesse; 5)6. „heite piirväärtused“ – heite mass, sisaldus ja/või tase, mis on väljendatud teatavates kindlates ühikutes ja mida ei tohivõi ühe või mitme ajavahemiku vältel ületada. Heite piirväärtused võib sätestada ka teatavate ainerühmade, -liikide või -jaotiste kohta, eelkõige nende kohta, mis on loetletud III lisas. Ainete puhul kohaldatakse heite piirväärtusi tavaliselt punktis, kus heitmed väljuvad käitisest, ning nende kindlaksmääramisel ei arvestata lahjenemist. Kaudse vettejuhtimise puhul võib asjaomase käitise heite piirväärtuste kindlaksmääramisel arvesse võtta reoveepuhasti toimet tingimusel, et tagatakse keskkonnakaitse samaväärne tase ja ei põhjustata suuremat keskkonna saastatust, ilma et see piiraks direktiivi 76/464/EMÜ või selle rakendusdirektiivide kohaldamist; 6)7. „keskkonnakvaliteedi standard“ – ühenduse õigusaktidega kehtestatud nõuete kogum, millele teatav keskkond või keskkonna osa peab teataval ajavahemikul vastama; 8. „pädev asutus“ – riigiorgan või asutus, kes liikmesriikide õigusnormide kohaselt vastutab käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest; 7)9. „luba“ – kirjalik otsus (või mitu sellist otsust) tervikuna või selle osa, millega antakse luba käitist, põletusseadet, jäätmepõletus- või -koospõletustehast täielikult või osaliselt käitadateatavatel tingimustel, mis tagavad käitise vastavuse kõikidele käesoleva direktiivi nõuetele. Luba võib käsitleda üht või mitut käitist või käitise osi, mis asuvad samas kohas ja mida käitab sama käitaja; 8)10. a) „tegevuse muutus" – muutus käitise laadis või toimimisviisis või käitise laiendamine, mis võib keskkonnale mõju avaldada; b)„oluline muutus” — tegevuse muutus käitise, põletusseadme, jäätmepõletus- või -koospõletustehase laadis või toimimisviisis või nende laiendamine , mismillel pädeva asutuse arvates võib olla märkimisväärneselt negatiivne mõjukahjustada inimeste tervist inimestele või keskkonnaleda. Selle mõiste kohaldamisel loetakse toimingu iga muudatus või laiendamine oluliseks, kui see muudatus või laiendamine ise ei ületa I lisas sätestatud võimalikke künniseid; 9)11. „parim võimalik tehnika“ – kõige tõhusam ja paremini väljaarendatudarenenum tegevus ja selle rakendusviisid, mis näitavadb teatava tehnika praktilist sobivust heite piirväärtuste ja muude loatingimuste määramise aluseks võtmiseks põhimõtte loomiseks, et vältida või, kui see ei ole võimalik, üldiselt vähendada heidet ja selle mõju keskkonnale tervikuna: a) „tehnika“ – kasutatud tehnoloogia ja käitise projekteerimise, ehitamise, hooldamise, käitamise ja tegevuse lõpetamise viis,; b) „võimalik tehnika“ – niisugusel arengutasemeltasandil tehnika, mis võimaldab selle kasutamist vastavas tööstussektoris, mille kasutamine on kulusid ja eeliseid arvesse võttes majanduslikult ja tehniliselt otstarbekas, olenemata sellest, kas seda tehnikat kasutatakse või luuakse kõnealuses liikmesriigis, kui see tehnika on käitajale mõistlikul viisil kättesaadav,; c) „parim“ – kogu keskkonna kui terviku kaitse üldise kõrge taseme saavutamiseks kõige tõhusam. Parima võimaliku tehnika määratlemisel tuleb erilist tähelepanu pöörata IV lisas loetletud punktidele; 10)12. „käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab käitist, põletusseadet, jäätmepõletus- või -koospõletustehast , kontrollib nendeselle tööd või kellele on siseriiklike õigusaktide kohaselt antud määrav otsustusõigus käitise , seadme või tehase tehnilise toimimise suhtes; 2003/35/EÜ Artikli 4 punkti 1 alapunkt b (kohandatud) 11)13. „üldsus“ – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele nende ühendused, organisatsioonid või rühmad; 12)14. „asjaomane üldsus“ – üldsus, keda loa väljastamise või kaasajastamise või loatingimuste kaasajastamise otsuse tegemine mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, kelle huvidega see on seotud; selle määratluse puhul arvestatakse, et selline huvi on keskkonnakaitset edendavatel valitsusevälistel organisatsioonidel, kes vastavad siseriiklike õigusaktidega sätestatud nõuetele. uus 13) „kujunemisjärgus tehnoloogia“ – tööstustegevuse uudne tehnoloogia, mis kaubanduslikul eesmärgil arendatuna aitaks tagada keskkonnakaitse kõrgema üldtaseme või suurema kulude kokkuhoiu kui see on võimalik olemasoleva parima võimaliku tehnikaga; 14) „ohtlikud ained“ – nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivis 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) [26] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivis 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) [27] määratletud ohtlikud ained ja valmistised; 15) „lähteolukorra aruanne“ – arvandmed pinnase ja põhjavee saastatuse kohta ohtlike ainetega; 16) „rutiinne kontroll“ – kavandatud kontrolliprogrammi osana läbiviidav keskkonnakontroll; 17) „mitterutiinne kontroll“ – kaebustele reageerimise, õnnetus- või vahejuhtumite uurimise või nõuete täitmatajätmise korral läbiviidav keskkonnakontroll; 2001/80/EÜ Artikkel 2 (kohandatud) 18)6. „kütus“ — kõik tahked, vedelad või gaasilised põlevmaterjalid, mida kasutatakse põletusseadmes, välja arvatud jäätmed, mida reguleeritakse nõukogu 8. juuni 1989. aasta direktiiviga 89/369/EMÜ uutest olmejäätmete põletusrajatistest lähtuva õhusaaste vältimise kohta, [28] nõukogu 21. juuni 1989. aasta direktiiviga 89/429/EMÜ olemasolevatest olmejäätmete põletusrajatistest lähtuva õhusaaste vähendamise kohta [29] ja nõukogu 16. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/67/EÜ ohtlike jäätmete põletamise kohta [30] või mis tahes ühenduse õigusaktiga ühe või mitme kõnealuse direktiivi kehtetuks tunnistamise ja asendamise kohta; 19)(7) „põletusseade“ — kõik tehnilised seadmed, milles oksüdeeritakse kütuseid, et kasutada selle tulemusena tekkivat soojust; 20)(11) “biomass” – järgmised tooted või jäätmed: a) tooted, mis koosnevad täielikult või osaliselt põllumajandusest või metsandusest pärit taimsest ainest, mida saab kasutada kütusena neis sisalduva energia taaskasutamiseksmilles sisalduvat energiat saab kütusena taaskasutada; ja b) järgmised kütusena kasutatavad jäätmed: ai) põllumajanduse ja metsanduse taimsed jäätmed, bii) toiduainetööstuse taimsed jäägid, juhul kui tekkiv soojus kasutatakse ära; ciii) värske paberimassi tootmise ja paberimassist paberi tootmise kiulised taimsed jäägid, juhul kui need koospõletatakse nende tekitamise kohas ja tekkiv soojus kasutatakse ära; div) korgijäätmed; ev) puidujäätmed, eelkõige ehitamisel ja lammutamisel tekkivad puidujäätmed, välja arvatud need, mis võivad puidukaitseainetega töötlemise või pinna katmise tulemusena sisaldada halogeenitud orgaanilisi ühendeid või raskmetalle; 21)8. „mitmekütusepõletusseade“ — kõik põletusseadmed, milles saab samaaegselt või vaheldumisi kasutada kahtühte või mitut liiki kütust; 22)12. „gaasiturbiin“ — pöörlev masin, mille abil muudetakse soojusenergia mehaaniliseks tööks; koosneb peamiselt kompressorist, termilisest seadmest, milles oksüdeeritakse kütust töövedeliku soojendamiseks, ning turbiinist; 2000/76/EÜ Artikkel 3 (kohandatud) 1(23) „jäätmed“ — mis tahes tahked või vedelad jäätmed, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 20../…/EÜ (jäätmete kohta) [31] 75/442/EMÜ artikli 3 punktis a1 punktis a; 2(24) „ohtlikud jäätmed“ – mis tahes tahked või vedelad jäätmed, nagu on määratletud ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 20../…/EÜ 91/689/EMÜ artikli 3 punktis b1 lõikes 4; 25)3. „segatudsegaolmejäätmed“ – majapidamisjäätmed ning kaubandusest, tööstusest ja asutustest pärinevad jäätmed, mis oma laadi ja koostise tõttu sarnanevad majapidamisjäätmetele, välja arvatud tekkekohas eraldi kogutavad, otsuse 94/3/EÜ lisa komisjoni 3. mai 2000. aasta otsuse 2000/532/EÜ [32] (millega kehtestatakse Euroopa jäätmenimistu) lisa rubriigis 20 01 osutatud fraktsioonidosad ja muud selle lisa rubriigis 20 02 osutatud jäätmed; 26)4. „jäätmepõletustehas põletusrajatis“ — mis tahes paikne või liikuv tehniline üksus ja varustus, mida kasutatakse jäätmete soojustöötluseks, olenemata sellest, kas põlemisel tekkiv soojus kasutatakse ära või mitte, kusjuures soojustöötlus tähendab See hõlmab jäätmete põletamist oksüdeerimise teel ja muud soojustöötlust nagu utmine, gaasistamine või plasmatöötlus, kuivõrd saadavad ained seejärel põletatakse; 27)5. „jäätmekoospõletustehas koospõletusrajatis“ – mis tahes paikne või liikuv rajatis tehniline üksus , mille peamine otstarve on energia või aineliste toodete tootmine ja: milles kasutatakse põhi- või lisakütusena jäätmeid, või kus jäätmeid termiliselt töödeldakse kõrvaldamise eesmärgil, põletades neid oksüdeerimise teel ja kasutades muud soojustöötlust, kui saadavad ained seejärel põletatakse ; 28)7. „nimivõimsus“ – jäätmepõletus- või -koospõletustehase põletusrajatise ahjude põletusvõimsuste summa, nagu on piiritlenud valmistajaehitaja ja kinnitanud käitaja, võttes asjakohaselt arvesse eelkõige jäätmete kütteväärtust, kusjuures nimivõimsust väljendatakse mis on väljendatud tunnis põletatavate jäätmete kogusena; 29)10. „dioksiinid ja furaanid“ – kõik I lisas VI lisa 2. osas loetletud polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid; 30)13. „jääk“ – direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punktis a jäätmetena määratletud mis tahes vedelad või tahked jäätmed aine (sealhulgas koldetuhk ja räbu, lendtuhk ja katlatolm, gaasi töötlemise tahked saadused, heitvee töötlemisest tulenevad setted, kasutatud katalüsaatorid ja kasutatud aktiivsüsi), mis tekivadb põletamisel või koospõletamisel, heitgaaside või heitvee töötlemisel või muu jäätmepõletus- või -koospõletustehases põletus- või koospõletusrajatises toimuva menetluse tulemusel; 1999/13/EÜ Artikkel 2 (kohandatud) 16(31) „orgaaniline ühend“ – ühend, mis koosneb vähemalt süsinikust ja ühest või mitmest järgmisest elemendist: vesinik, halogeenid, hapnik, väävel, fosfor, räni või lämmastik, välja arvatud süsinikoksiidid, anorgaanilised karbonaadid ja vesinikbikarbonaadid; 32)17. „lenduv orgaaniline ühend“ (LOÜ) – orgaaniline ühend ja kreosoodi fraktsioon aururõhuga vähemalt 0,01 kPa temperatuuril 293,15 K või analoogse lenduvusegavolatiilsusega konkreetsetes kasutamistingimustes.; Käesoleva direktiivi tähenduses käsitletakse LOÜna kreosoodi fraktsiooni, mille aururõhk temperatuuril 293,15 K on suurem; 33)18. „orgaaniline lahusti“ – LOÜ lenduv orgaaniline ühend , mida kasutatakse järgmiselt: a) üksi või koos muude ainetega toorainete, toodete või jäätmete lahustamiseks, ilma et toimuks keemilisi muutusi; b) puhastusvahendina saasteainete lahustamiseks; c) lahustina; d) dispergandina; e) viskoossuse regulaatorina; f) pindpinevuse regulaatorina; g) plastifikaatorina; h) või konservandina; 34)20. „pinnakattevahend“ – pealispinna kaunistamiseks, kaitsmiseks või muuks kasutusotstarbeliseks mõjutamiseks kasutatav preparaat, kaasa arvatud kõik orgaanilised lahustid ja preparaadid, mis sisaldavad nende nõuetekohaseks kasutamiseks vajalikke orgaanilisi lahusteid pinnakattevahend, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/42/EÜ (teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) artikli 2 punktis 8 ; Artikkel 5 Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused hoolitsevad artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajakohastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vastavuses artiklite 3, 7, 9, 10, 13 ning artikli 14 esimese ja teise taande ja artikli 15 lõike 2 nõuetega mitte kauem kui kaheksa aastat alates käesoleva direktiivi jõustumisest, ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid artiklite 1, 2, 11, 12, artikli 14 kolmanda taande, artikli 15 lõigete 1, 3 ja 4, artiklite 16 ja 17 ning artikli 18 lõike 2 sätete kohaldamiseks olemasolevate käitiste suhtes alates käesoleva direktiivi jõustamise kuupäevast. 96/61/EÜ Artikkel 4 (kohandatud) Artikkel 4 Loa andmine uutele käitistele Loa omamise kohustus 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagatakse, et mitte ühtki uut käitist , põletusseadet, jäätmepõletustehast ega jäätmekoospõletustehast ei käitata ilma käesoleva direktiivi kohase loata, ilma et see piiraks teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramist käsitleva nõukogu 24. novembri 1988. aasta direktiivis 88/609/EMÜ [33] ettenähtud erandite kohaldamist. 1999/13/EÜ Artikkel 3 (kohandatud) Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid sätestada üksnes V peatükiga hõlmatud käitiste registreerimise menetluse. 1999/13/EÜ Artikkel 2 (kohandatud) 8. registreerimine – Registreerimismenetlus määratakse kindlaks siduva õigusaktiga määratletud menetlus, ja menetluse mille käigus käitajaettevõtja vähemalt teatab pädevale asutusele oma soovist käitadakasutada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvat käitistseadeldist või toimingut; . 96/61/EÜ Artikli 2 punkt 9 (kohandatud) 2. LoasLuba võib käsitleda kaht üht või mitut käitist või käitise osia, mis asuvad samas kohas ja mida käitab sama käitaja käitab samas kohas või eri kohtades . uus Kui luba hõlmab kaht või enamat käitist, vastavad kõik käitised käesoleva direktiivi nõuetele. Artikkel 5 Käitajad Käitise, põletusseadme, jäätmepõletustehase või jäätmekoospõletustehase ühiskäitajaks võivad olla vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut või nad võivad olla käitise, seadme või tehase eri osade käitajad. 96/61/EÜ (kohandatud) Artikkel 68 Otsused Loa andmine 1. Ilma et see piiraks siseriiklikes või ühenduse õigusaktides ettenähtud muude nõuete kohaldamist, annab Ppädev asutus annab välja loa, kui mille tingimused tagavad käitise vastabvuse käesoleva direktiivi nõuetelevõi vastupidisel juhul keeldub loa andmisest. Kõikides väljaantud lubades ja muudetud lubades peavad olema üksikasjalikud andmed käesolevas direktiivi kohase õhu, vee ja pinnase kaitsmise korra kohta. Artikkel 7 Loa väljaandmise kompleksmenetlus 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed kõikide menetluste suhtes pädevate asutuste tõhusa tervikliku lähenemisviisi tagamiseks niitagamaks, et kui loa väljaandmises osaleb mitu pädevat asutust või mitu käitajat või kui antakse välja mitu luba , on loa tingimused ja selle väljaandmise menetlused menetlus on omavahel täielikus kooskõlas, kui selles osaleb mitu pädevat asutust, et tagada kõikide menetluse suhtes pädevate asutuste tõhus terviklik lähenemisviis. 96/61/EÜ Artikkel 9 (kohandatud) 3.2. Uute käitiste või oluliste muutuste puhul, kui kohaldatakse direktiivi 85/337/EMÜ artiklit 4, uuritakse ja kasutatakse võetakse loa väljaandmisel arvesse kogu selle direktiivi artiklite 5,–7 6, 7 ja 9 alusel saadud teavet või järeldusied. Artikkel 7 Siduvad üldeeskirjad 8. Ilma et see piiraks kohustust kohaldada loa omamise kohustust käesoleva direktiivi kohast loamenetlust, võivad liikmesriigid lisada siduvatesse üldeeskirjadesse nõuded teatavate käitise , põletusseadme, jäätmepõletustehase või jäätmekoospõletustehase liikide kohtapuhul lisada teatavad nõuded üldsiduvatesse üldeeskirjadesse, selle asemel et lisada need konkreetse loa tingimustesse, kui on tagatud kompleksne lähenemisviis ja keskkonna kui terviku kaitse sama kõrge tase. 96/61/EÜ (kohandatud) Siduvate üldeeskirjade vastuvõtmise korral võib luba lihtsalt sisaldada viidet kõnealustele eeskirjadele. uus Artikkel 8 Aruanne nõuete täitmise kohta Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed järgmise tagamiseks: 1) käitaja esitab pädevale asutusele aruande loa tingimuste täitmise kohta vähemalt iga kaheteistkümne kuu järel; 96/61/EÜ Artikkel 14 (kohandatud) 2) käitaja teavitab korrapäraselt pädevat asutust heiteseire tulemustest ja teatab viivitamatault igast vahejuhtumist või õnnetusjuhtumist, mis oluliselt mõjutab keskkonda. Artikkel 914 Nõuete täitmata jätmine Loatingimuste täitmine 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, järgmise et tagadamiseks: käitaja täidab käitise käitamisel loa tingimusitingimuste täitmine., 1999/13/EÜ Artikkel10 (kohandatud) uus 2. Liikmesriigid tagavad võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva direktiivi nõuete rikkumise korral järgmise : a) käitaja teavitab viivitamata pädevat asutust; ja b) käitaja ja pädev asutus võtavadb vajalikud meetmed nõuete täitmise võimalikult kiireks taastamiseks.; b) kKui nõuete täitmatajätmine rikkumine ohustab otseselt inimeste tervist või keskkonda ning niikaua, kuni nõuete täitmine ei ole taastatud vastavalt esimese lõigu punktile bpunktis a sätestatud tingimuste kohaselt, käitise, põletusseadme, jäätmepõletustehase või jäätmekoospõletustehase tegevustoiming peatatakse. 2003/87/EÜ Artikkel 26 (kohandatud) Artikkel 10 Kasvuhoonegaaside heide 1. Kui käitisest pärinevad kasvuhoonegaaside heitkogused on direktiivi 2003/87/EÜ I lisas määratud loetud seotuks selles käitises toimuva tegevusega alusel, ei kehtestata loas kõnealuse gaasi otseheitmeteleheidetele heitme piirväärtusttasemeid, välja arvatud juhul, kui on vaja tagada, et ei põhjustata olulist kohalikku saastust. 2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta Ddirektiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) [34] I lisas loetletud tegevusalade puhul võivad liikmesriigid otsustada, et nad ei kehtesta põletusseadmetele ega muudele ettevõtte tegevuskohas süsinikdioksiidie eraldavatele seadmetele energiatõhusust käsitlevaid nõudeid. 3. Vajaduse korral ajakohastavad pädevad asutused loa. 4. Kolme eelmist lõiku Lõikeid 1–3 ei kohaldata vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 27 ajutiselt ühenduse kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemist väljaarvatud käitiste suhtes. 96/61/EÜ (kohandatud) II PEATÜKK I lisas loetletud tööstuslikke tegevusalasid käsitlevad erisätted uus Artikkel 11 Reguleerimisala Käesolevat peatükki kohaldatakse I lisas sätestatud tegevusalade suhtes ja vajaduse korral vastavalt kõnealuse lisa kohastele võimsuskünnistele. 96/61/EÜ (kohandatud) Artikkel 123 Käitaja põhikohustuste üldpõhimõtted Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, milles sätestatakse, et pädevad asutused tagavad käitiste käitaminese kooskõlas järgmiste põhimõtetega viisil, mille puhul: 1)(a) võetakse kõik vajalikud meetmed saastuse vältimiseks,; 2) eelkõige kohaldatakse parimat võimalikku tehnikatkasutamisega; 3)(b) ei põhjustata olulist saastust; 4)(c) välditakse jäätmete tootmist jäätmeid käsitleva nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ 20../…/EÜ kohaselt välditakse jäätmete tootmist; 5) kui jäätmeid toodetakse, võetakse need ringlusse või kui see on tehniliselt ja majanduslikult võimatu, need kõrvaldatakse viisil, mis ei mõjuta keskkonda või mille mõju on väike; 6)(d) energiat kasutatakse tõhusalt; 7)(e) võetakse vajalikud meetmed õnnetusjuhtumite vältimiseks ja nende tagajärgede piiramiseks; 8)(f) võetakse vajalikud meetmed tegevuse täieliku lõpetamise järel, et vältida saastuse ohtusid ja viia tegevuskoht tagasi rahuldavasse artikli 23 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratletud seisukorda. Käesoleva artikli järgimiseks piisab, kui liikmesriigid tagavad, et pädev asutus võtab arvesse käesolevas artiklis ettenähtud üldpõhimõtteid, kui nad määravad kindlaks loa tingimused. Artikkel 136 Loataotlused 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamisekstagamaks, et pädevale asutusele esitatud loataotluses on andmed, mis kirjeldavad: a) käitist ja selle tegevust; b) käitises kasutatavaid või seal toodetavaid toor- ja abimaterjale, muid aineid ja käitises kasutatavat või seal toodetavat energiat; c) käitise heiteallikaid; d) käitise tegevuskoha tingimusi; uus e) vajaduse korral lähteolukorra aruanne; 96/61/EÜ f) heidtmete laadi ja kogust, mida käitis eeldatavalt suunabväljutab igasse keskkonna ossa, ning heite olulise mõju kindlaksmääramist keskkonnale; g) kavandatavat tehnoloogiat ja muud tehnikat käitisest väljuva heite vältimiseks või kui see ei ole võimalik, selle vähendamiseks; h) vajaduse korral meetmeid käitises tekkivate jäätmete vältimiseks ja taaskasutamiseks; i) täiendavaid meetmeid, mis on kavandatud artiklisga 312 ettenähtud käitaja põhikohustuste üldpõhimõtete järgimiseks; j) kavandatavaid heiteseiremeetmeid; 2003/35/EÜ Artikli 4 punkt 2 (kohandatud) k) kavandatava tehnoloogia, meetodite ja meetmete peamisi alternatiive, kui neid on, mida taotleja on üldjoontes uurinud. 96/61/EÜ Loataotluses peab olema ka üldarusaadav kokkuvõte esimeses lõigus eespool nimetatud taanetes osutatudettenähtud andmete kohta. 2. Kui direktiivi 85/337/EMÜ nõuete kohaselt esitatud teave või 24. juuni 1982. aasta direktiivi 96/82/EÜ 82/501/EMÜ (teatavate tööstuslike tegevusalade tekitatava suurõnnetuse ohu kohta) kohaselt koostatud ohutusaruanne või muu teave, mis on esitatud muude õigusaktide põhjal, vastab lõikes 1käesolevas artiklis esitatud nõuetele, võib selle esitada taotluses või taotlusele lisada. uus Artikkel 14 PVT-viitedokumendid 1. Komisjon võtab vastu PVT-viitedokumendid artiklis 29 osutatud teabevahetuse tulemuste alusel. 2. PVT-viitedokumentides kirjeldatakse eelkõige parimat võimalikku tehnikat, sellega seotud heitkoguseid ja seiret, pinnaseseire ja põhjaveeseiret, koha keskkonnale ohutuks muutmist ja uusi meetodeid ning pööratakse erilist tähelepanu III lisas loetletud kriteeriumidele. Vajaduse korral vaatab komisjon läbi PVT-viitedikumendid ja ajakohastab need. 96/61/EÜ (kohandatud) Artikkel 159 Loa tingimused 1. Liikmesriigid tagavad, et loas on märgitud kõik artiklites 312 ja 1019 ettenähtud nõuete täitmiseks vajalikud meetmed, et saavutada õhu, vee ja pinnase kaitsmisega keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase. 2. Uute käitiste või oluliste muutuste puhul, kui kohaldatakse direktiivi 85/337/EMÜ artiklit 4, võetakse loa väljaandmisel arvesse kogu selle direktiivi artiklite 5–7 alusel saadud teave või järeldused. 3. Kõnealused meetmed hõlmavad Loas tuleb esitada vähemalt järgmisi andmeid: a) II lisas loetletud saasteainete heite piirväärtused, eelkõige nende ainete, mis on loetletud III lisas, ja muude selliste saasteainete piirväärtused, mida asjaomane käitis tõenäoliselt suunab keskkondaväljutab suurtes kogustes, võttes arvesse nende laadi ja nende võimet saastust ühest keskkonna osast teise üle (vesi, õhk ja pinnas) kanda ; b) Vajaduse korral märgitakse loas ka asjakohased nõuded, millega tagatakse pinnase ja põhjavee kaitse, ning meetmed, mis on seotud käitises tekkivate jäätmete kõrvaldamisegahooldusega;. Vajaduse korral võib piirväärtusi täiendada või need asendada võrdväärsete parameetritega või tehniliste meetmetega. c) 5. Luba peab sisaldama asjakohaseid heiteseire nõudeid, milles määratletakse mõõtmismeetodid ja -sagedus, nende hindamismenetlus ja kohustus esitada pädevale asutusele korrapäraselt heiteseire tulemused ja muud loas ettenähtud tingimuste täitmise kontrollimiseks vajalikud andmed;. I lisa alajaotises 6.6. nimetatud käitiste puhul võib käesolevas lõikes nimetatud meetmete kavandamisel arvesse võtta kulusid ja tulusid. uus d) korrapärase seire nõuded tegevuskohas leiduda võivate ohtlike ainete puhul, võttes arvesse pinnase ja põhjavee saastuse võimalikkust käitise tegevuskohas; 96/61/EÜ (kohandatud) e) 6. Loas tuleb märkida muudel kui tavapärastel käitamistingimustel võetavad meetmed Kui on olemas keskkonna kahjustamise oht, nähakse sellega nähakse ette asjakohased sätted, mis on seotud käsitlevad käikuandmiset, riketelekkeid, ajutistei seisakuteid ja tegevuse täielikku lõpetamistega; f) Kõikidel juhtudel nähakse loa tingimustes ette sätted kaug- ja piiriülese saastuse vähendamiseks ja keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme tagamiseks. Luba võib sisaldada ka ajutisi erandeid lõike 4 nõuetest, kui pädeva asutuse kinnitatud taastamiskavaga tagatakse nende nõuete täitmine kuue kuu jooksul ja kui projekti tulemuseks on saastuse vähendamine. 7. Luba võib sisaldada muid eritingimusi käesoleva direktiivi kohaldamiseks, kui liikmesriik või pädev asutus peab seda vajalikuks. 2. Vajaduse korral Lõike 1 punkti a kohaldamisel võib heite piirväärtusi täiendada või need asendada võrdväärsete parameetritega või tehniliste meetmetega. I lisa alajaotises 6.6. nimetatud käitiste osas võetakse käesoleva lõike kohaselt ettenähtud piirväärtuste puhul arvesse praktilisi kaalutlusi, mis nende käitiseliikide puhul on asjakohased. uus 3. Loa tingimuste kehtestamisel viidatakse PVT-viitedokumentidele. 4. Kui PVT-viitedokumendid ei hõlma käitist ega selle osa või kui kõnealustes dokumentides ei käsitleta kõiki tegevuse võimalikke keskkonnamõjusid, määrab pädev asutus asjaomase käitise või tegevuse jaoks kindlaks parima võimaliku tehnika III lisas loetletud kriteeriumide alusel ja kehtestab vastavalt loa tingimused. 5. I lisa punktis 6.6 osutatud käitiste suhtes kohaldatakse lõikeid 1–4, ilma et see piiraks loomade heaolu käsitlevate õigusaktide kohaldamist. 96/61/EÜ Artikkel 2 (kohandatud) Artikkel 16 Heite piirväärtused, võrdväärsed parameetrid ja tehnilised meetmed 1.6. Saasteainete Ainete puhul kohaldatakse heite piirväärtusi tavaliselt selle punktis suhtes, kus heitkogusedmed väljuvad käitisest, ning kõnealuste piirväärtuste nende kindlaksmääramisel ei arvestata enne kõnesolevat punkti toimunud lahjendamistlahjenemist. Saasteainete Kkaudse vettejuhtimise puhul võib asjaomase käitise heite piirväärtuste kindlaksmääramisel arvesse võtta reoveepuhasti toimet tingimusel, et tagatakse keskkonnakaitse samaväärne tase egaja ei põhjustata suuremat keskkonna saastatust, ilma et see piiraks direktiivi 76/464/EMÜ või selle rakendusdirektiivide kohaldamist;. 96/61/EÜ Artikkel 9 24. Ilma et see piiraks artikli 19 10 kohaldamist, peavad artikli 15 lõigete 1 ja 2 kohased lõikes 3 nimetatud heite piirväärtused, võrdväärsed parameetrid või võrdväärsed tehnilised meetmed põhinema parimal võimalikul tehnikal, ilma et oleks kohustust kasutada üht või teist konkreetset tehnikat või tehnoloogiat, ja arvestada tuleks asjaomase käitise tehnilisi omadusi, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. Kõikidel juhtudel nähakse loa tingimustes ette sätted kaug- ja piiriülese saastuse vähendamiseks ja keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme tagamiseks. uus Pädev asutus kehtestab heite piirväärtused, mis ei ületa heitetaset, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjaldatud parima võimaliku tehnikaga. 3. Erandina lõike 2 teisest lõigust võib pädev asutus keskkonna ja majandusega seotud kulude ja tulude hinnangu alusel ning asjaomase käitise tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi arvesse võttes erijuhtudel kehtestada heite piirväärtused, mis ületavad heitetasemeid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. Kõnealused heite piirväärtused ei tohi siiski ületada vastavalt V–VIII lisa kohaseid heite piirväärtusi. Komisjon võib kehtestada käesolevast lõikest erandi tegemise kriteeriumid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. 4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse loomasõnniku ja läga laotamise suhtes väljaspool I lisa punktis 6.6 osutatud käitise tegevuskohta. Lisaks loale võivad liikmesriigid kehtestada sellised nõuded ka muude meetmetega. 5. Pädev asutus võib ajutiselt teha erandi lõikes 2 ning artikli 12 esimese lõigu punktides 1 ja 2 esitatud nõuetest suuremate heitkoguste puhul, mis tulenevad kujunemisjärgus tehnoloogiate katsetamisest ja kasutamisest, tingimusel et kuue kuu jooksul alates erandi tegemisest lõpetatakse kõnesolevate tehnoloogiate kasutamine või et selle tegevusega saavutatakse vähemalt heitetase, mis vastab heitetasemele parima võimaliku tehnika kasutamisel. Artikkel 17 Seirenõuded 1. Vajaduse korral põhinevad artikli 15 lõike 1 punktides c ja d osutatud seirenõuded PVT-viitedokumentide kohastel seiret käsitlevatel järeldustel. 2. Pädev asutus määrab kindlaks artikli 15 lõike 1 punktis d osutatud korrapärase seire sageduse iga üksiku käitise loas või siduvates üldeeskirjades. Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, teostatakse korrapärast seiret vähemalt üks kord seitsme aasta jooksul. Komisjon võib kehtestada korrapärase seire sageduse kindlaksmääramise kriteeriumid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Artikkel 18 Siduvad üldeeskirjad 96/61/EÜ Artikli 9 lõige 8 (kohandatud) 1. Siduvate üldeeskirjade vastuvõtmisel Ilma et see piiraks kohustust kohaldada käesoleva direktiivi kohast loamenetlust, võivad liikmesriigid teatavate käitiseliikide puhul lisada teatavad nõuded üldsiduvatesse eeskirjadesse tagavad liikmesriigid, selle asemel et lisada need konkreetse loa tingimustesse, kui on tagatud kompleksnse lähenemisviisi ja keskkonnakaitse kui terviku kaitse sama kõrge taseme , mis on võrdväärne konkreetse loa tingimustega saavutatava tasemega . uus 2. Siduvad üldeeskirjad põhinevad parimal võimalikul tehnikal, ilma et oleks kohustust kasutada mis tahes tehnikat või konkreetset tehnoloogiat. Liikmesriigid tagavad, et siduvad üldeeskirjad sisaldavad heite piirväärtusi, võrdväärseid parameetreid või tehnilisi meetmeid, mille puhul ei ületata heitetasemeid, mis on seotud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. 3. Liikmesriigid tagavad, et siduvaid üldeeskirju ajakohastatakse vastavalt parima võimaliku tehnika arengule. Kui komisjon võtab vastu uue või ajakohastatud PVT-viitedokumendi, vaatavad liikmesriigid nelja aasta jooksul alates kõnealuse dokumendi avaldamisest vajaduse korral läbi asjaomaste käitiste suhtes kehtestatud siduvad üldeeskirjad ja ajakohastavad need. 4. Lõigete 1–3 kohaselt vastu võetud siduvad üldeeskirjad sisaldavad viidet käesolevale direktiivile või see lisatakse kõnealuste eeskirjade juurde nende ametliku avaldamise korral. 96/61/EÜ (kohandatud) uus Artikkel 1910 Parim võimalik tehnika ja kKeskkonnakvaliteedi standardid Kui keskkonnakvaliteedi standardis on ette nähtud rangemad tingimused kui need, mida on võimalik täita parima võimaliku tehnika kasutamisega, tuleb loas peab luba sisaldama ette näha lisameetmeid, ilma et see piiraks muude võimalike meetmete võtmist keskkonnakvaliteedi standardite täitmiseks. Artikkel 2011 Parima võimaliku tehnika täiendamine Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus jälgib parima võimaliku tehnika arengut või laseb ennast sellest teavitada sellest. ja kõikide uute või muudetud PVT-viitedokumentide avaldamisest. Artikkel 2112 Käitajate tehtavad muudatused käitistesse 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamisekstagamaks, et käitaja teavitab pädevat asutust kõikidest sellistest kavandatud muudatustest käitise laadis või toimimisviisis või käitise laiendamisest, tegevuses mis võivad keskkonnale mõju avaldada artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt. Pädev asutus ajakohastab vajaduse korral luba või selle tingimusi. 2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamisekstagamaks, et käitise tegevuses ei tehta mitte ühtki artikli 2 lõike 10 punktis b määratletud käitaja kavandatud olulist muudatust ei tehta ilma käesoleva direktiivi kohaselt välja antud loata. Loataotlus ja pädeva asutuse otsus peab hõlmavadma käitise osi ja artiklis 613 loetletud üksikasju aspekte, mida oluline muudatused võibvad mõjutada. Artiklite 3, 6–10 ja artikli 15 lõikeid 1, 2 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis. 96/61/EÜ Artikli 2 punkti 10 alapunkt b (kohandatud) 3.(b) Selle mõiste kohaldamisel loetakse toimingu Iiga muudatust käitise laadis või toimimisviisis või käitise laiendamistne käsitatakse olulisenaks, kui see muudatus või laiendamine ise ulatub ei ületa I lisas sätestatud võimalikke võimsuskünniseni künniseid. 96/61/EÜ (kohandatud) Artikkel 2213 Loatingimuste uuesti läbivaatamine ja ajakohastamine pädeva asutuse poolt 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamisekstagamaks, et pädevad asutused vaatavad kõik loatingimused korrapäraselt uuesti läbi ja vajaduse korral ajakohastavad neid , et tagada vastavus käesolevale direktiivile . uus 2. Käitaja esitab pädeva asutuse taotlusel kogu loatingimuste läbivaatamiseks vajalikuteabe. Pädev asutus kasutab loa tingimuste läbivaatamisel kõiki seire- või kontrolliandmeid. 3. Kui komisjon võtab vastu uue või ajakohastatud PVT-viitedokumendi, tagavad liikmesriigid, et nelja aasta jooksul alates kõnealuse dokumendi avaldamisest vaatab pädev asutus vajaduse korral läbi asjaomase käitise loa tingimused ja ajakohastab need. Esimest lõiku kohaldatakse kõikide artikli 16 lõike 3 kohaselt tehtud erandite suhtes. 96/61/EÜ (kohandatud) uus 42. Loatingimused vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse neid vähemalt järgmistel juhtudel Uus läbivaatus tehakse igal juhul, kui: a) käitise põhjustatud saastus on nii suur, et loaga ettenähtud heite piirväärtused tuleb uuesti läbi vaadata või lisada sinna uued piirväärtused; b) parima võimaliku tehnika areng oluline muutmine võimaldab heidet ilma liigsete kulutusteta oluliselt vähendada,; c) protsessi või tegevuse kasutamisohutus nõuab teistsuguse tehnika kasutamist,; d) kui vastavalt artiklile 19 on vaja järgida keskkonnakvaliteedi standardit. ühenduse või siseriiklike õigusaktide sätted nõuavad seda. uus Artikkel 23 Tegevuse lõpetamine ja keskkonnale ohutuks muutmine 1. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) [35] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 20../…/EÜ (millega kehtestatakse pinnasekaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ) [36] kohaldamist, tagab pädev asutus, et tegevuse täieliku lõpetamise korral rakendatakse artikli 12 punktis 8 sätestatud põhimõtte järgimise tagamiseks kehtestatud loatingimusi. 2. Kui tegevus on seotud ohtlike ainete kasutamise, tootmise või heitega, koostab käitaja, pidades silmas pinnase ja põhjavee võimalikku saastumist käitise tegevuskohas, lähteolukorra aruande enne käitise tegevuse alustamist või enne käitise loa ajakohastamist. Kõnealune aruanne sisaldab pinnase ja põhjavee algse seisundi kindlaksmääramiseks vajalikke arvandmeid. Komisjon kehtestab lähteolukorra aruande sisu käsitlevad kriteeriumid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. 3. Tegevuse täieliku lõpetamise korral hindab käitaja pinnase ja põhjavee saastumist ohtlike ainetega. Kui võrreldes lõikes 2 osutatud lähteolukorra aruandes esitatud algse seisundiga on käitis põhjustanud pinnase või põhjavee saastumise ohtlike ainetega, muudab käitaja tegevuskoha keskkonnale ohutuks ja taastab selle algse seisundi. 4. Kui käitaja ei pea koostama lõikes 2 osutatud lähteolukorra aruannet, võtab ta tegevuse täieliku lõpetamise korral vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tegevuskoht ei kujutaks märkimisväärset ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale. uus Artikkel 24 Aruanne tingimuste täitmise kohta Artikli 8 punktis 1 osutatud aruanne tingimuste täitmise kohta sisaldab käitise tegevuse, sealhulgas heitkoguste võrdlust PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. Artikkel 25 Kontrollimine 1. Liikmesriigid kehtestavad käitiste kontrollimise süsteemi. Kõnealune süsteem hõlmab kohapealset kontrolli. 96/61/EÜ (kohandatud) Artikkel 14 Loatingimuste täitmine Liikmesriigid tagavad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et: – käitaja täidab käitise käitamisel loa tingimusi, – käitaja teavitab korrapäraselt pädevat asutust heiteseire tulemustest ja teatab viivitamatult igast vahejuhtumist või õnnetusjuhtumist, mis oluliselt mõjutab keskkonda, käitiste käitajad annavad pädevatele asutustele pädeva asutuse esindajatele igakülgset abi, mis võimaldab kõnealustel asutustel neil tegevuskohas käitises teha kontrolli, võtta proove ja koguda teavet, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi kohaselt. uus 2. Liikmesriigid tagavad, et kõik käitised on hõlmatud kontrollikavaga. 3. Iga kontrollikava sisaldab järgmist: a) üldhinnang asjakohaste oluliste keskkonnaküsimuste kohta; b) kontrollikavaga hõlmatud geograafiline piirkond; c) kontrollikavaga hõlmatud käitiste register ja üldhinnang nende vastavuse kohta käesoleva direktiivi nõuetele; d) selle läbivaatamist käsitlevad sätted; e) ülevaade lõike 5 kohase rutiinse kontrolli programmi kohta; f) lõike 6 kohase mitterutiinse kontrolli menetlused; g) vajaduse korral sätted eri kontrolliasutuste koostöö kohta. 4. Pädev asutus koostab kontrollikavade põhjal korrapäraselt kontrolliprogrammid ja määrab erinevate käitiseliikide puhul kindlaks tegevuskoha külastuse sageduse. Kõnealused programmid hõlmavad iga käitise tegevuskoha vähemalt üht külastust kaheteistkümne kuu jooksul, v.a juhul, kui kõnesolevad programmid põhinevad asjaomaste konkreetsete käitiste keskkonnariskide süstemaatilisel hindamisel. Komisjon kehtestab keskkonnariskide hindamise kriteeriumid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. 5. Rutiinne kontroll on piisav, et uurida asjaomase käitise täielikku asjassepuutuvat keskkonnamõju. Rutiinse kontrolliga tagatakse, et käitaja täidab loa tingimusi. Rutiinne kontroll aitab ka hinnata loa nõuete tõhusust. 6. Mitterutiinset kontrolli tehakse selleks, et võimalikult kiiresti uurida tõsiseid keskkonnaalaseid kaebusi, õnnetus- või vahejuhtumeid või nõuete täitmata jätmist ning vajaduse korral enne loa väljaandmist, läbivaatamist või ajakohastamist. 7. Pädev asutus koostab pärast iga rutiinset või mitterutiinset kontrolli aruande, milles kirjeldatakse kontrolli tulemusi seoses käitise vastavusega käsoleva direktiivi nõuetele ja kokkuvõtet selle kohta, kas on vaja võtta lisameetmeid. Aruandest teatatakse asjaomasele käitajale ja see tehakse avalikult kättesaadavaks kahe kuu jooksul pärast kontrolli. Pädev asutus tagab, et kõik aruandes kindlaksmääratud vajalikud meetmed võetakse mõistliku aja jooksul. 96/61/EÜ Artikkel 2615 Juurdepääs teabele ja üldsuse osalemine loamenetluses 2003/35/EÜ Artikli 4 punkt 3 (kohandatud) 1. Liikmesriigid tagavad, et asjaomasele üldsusele antakse õigeaegsed ja tõhusad võimalused võtta osa järgmistest menetlustest: a) uutele käitistele loalubade väljaandminestamine;, b) olulisi muudatusi käsitleva loa väljaandminestamine käitise töö oluliseks muutmiseks,; c) käitise loa või loatingimuste ajakohastamine vastavalt artikli 13 lõike 2 esimesele taandele artikli 22 lõike 4 punktile a; uus d) artiklitega 7 ja 18 ettenähtud siduvate üldeeskirjade vastuvõtmine. 2003/35/EÜ Artikli 4 punkt 3 (kohandatud) Sellise osalemise suhtes kohaldatakse st menetlusest võetakse osa IV V lisas sätestatud menetlustkorras. uus 2. Lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata juhul, kui kõik järgmised tingimused on täidetud: a) uue käitise või olulise muudatuse suhtes kohaldatakse direktiivi 85/337/EMÜ; b) siduvad üldeeskirjad hõlmavad vajalikke loatingimusi; c) artikli 19 tingimuste täitmiseks ei ole vaja kehtestada rangemaid nõudeid. 2003/35/EÜ Artikli 4 punkt 3 (kohandatud) 35. Kui otsus loa andmise, läbivaatamise või ajakohastamise kohta või siduvate üldeeskirjade vastuvõtmise või ajakohastamise kohta on tehtud, teatab teeb pädev asutus sellest üldsusele kättesaadavaks asjakohases korras ja avalikustab järgmise teabe: a) otsuse sisu, sealhulgas loa ja kõikide tingimuste ja ajakohastamiste koopiad; ja b) otsuse tegemise aluseks olnud põhjusedja kaalutlused pärast üldsuse väljendatud murede ja arvamustega tutvumist; , sealhulgas teave üldsuse kaasamise korra kohta. uus (c) enne otsuse tegemist peetud konsultatsioonide tulemused ja selgitus selle kohta, kuidas kõnealuseid tulemusi otsuse tegemisel arvesse võeti; d) asjaomase käitise või tegevusalaga seotud PVT-viitedokumentide pealkiri; e) kuidas loas või siduvates üldeeskirjades sisalduvad heite piirväärtused on kindlaks määratud PVT-viitedokumentides kirjeldatud parima võimaliku tehnika ja sellega seonduvate heitetasemete alusel; f) erandi tegemise korral artikli 16 lõike 3 alusel kõnealuse erandi põhjused ja kehtestatud tingimused; g) artikli 18 lõikes 3 osutatud siduvate üldeeskirjade ning artikli 22 lõigetes 1,3 ja 4 osutatud lubade läbivaatamise tulemused; 96/61/EÜ (kohandatud) h)2. Artiklis 9 nimetatud loatingimuste kohaselt nõutud heiteseire tulemused, mis on pädeva asutuse valduses, tuleb teha üldsusele kättesaadavaks. 43. Lõikeid 1–3 kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) artikli 4 lõigetega 1 ja 2 2003/313/EMÜ artikli 3 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud piirangute kohaselt. 2003/35/EÜ Artikli 4 punkt 3 (kohandatud) Artikkel 2715a Õiguskaitse kättesaadavus 1. Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas riigi siseriikliku õigussüsteemiga onleks asjaomasel üldsusel elanikkonnal juurdepääs kaebuste lahendamisele kohtus või mõnes muus sõltumatus ja erapooletus organis, mis on seaduslikult asutatud, et vaidlustada otsuste, seaduste ja puuduste sisulist või protseduurilist seaduslikkust seoses artikliga 26, kui üks järgmistest tingimustest on täidetud : a) asjaomasel üldsusel kellel on küllaldane huvi; või b) asjaomane üldsus väidab, et tema kelle õigusi on kahjustatud, kui liikmesriigi menetlusseadus seab selle eeltingimuseks,. Juurdepääs kaebuste lahendamisele kohtus või mõnes muus sõltumatus ja erapooletus organis, mis on seaduslikult asutatud, et vaidlustada otsuste, seaduste ja puuduste sisulist või protseduurilist seaduslikkust seoses käesoleva direktiivi sätete kohase üldsuse kaasamisega. 2. Liikmesriigid määravad kindlaks, mis etapis võib otsuseid, seadusi või puudusi vaidlustada. 3. Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguste kahjustamisetuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele. Sel eesmärgil käsitatakseloetakse käesoleva artikli lõike 1 punkti a tähenduses piisavanaks kõikide keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide huvi, kes kui need vastavad siseriiklike õigusaktide artikli 2 lõikes 14 loetletud nõuetele. Samuti võib eeldadatakse, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva lõike 1 artikli punkti b tähenduses. 4. Lõigete 1, 2 ja 3 Käesoleva artikli sätted ei välista eelnevat läbivaatamise menetluse võimalust haldusasutuses ees ega mõjuta nõuet ammendada läbivaatamismenetlus halduskorras läbivaatamise menetlused enne asja kohtusse läbivaatamisele saatmist, kui siseriiklikes õigusaktides alusel on selline nõue olemas. Iga selline menetlus on erapooletu, õiglane, õigeaegne ja mitte üle jõu käivalt kulukas. 5. Käesoleva artikli sätete tõhususe soodustamiseks tagavad lLiikmesriigid tagavad, et üldsusele tehtaks kättesaadavaks praktiline teave halduslikus või kohtulikus korras läbivaatamise menetluste kasutamise võimaluse kohta. 96/61/EÜ Artikkel 2817 Piiriülenesed mõjud 2003/35/EÜ Artikli 4 punkti 5 alapunkt a (kohandatud) 1. Kui liikmesriik teab, et käitise tegevusel on teise liikmesriigi keskkonnale tõenäoliselt oluline negatiivne mõju või kui liikmesriik, mida tõenäoliselt oluliselt mõjutatakse, seda nõuab, edastab liikmesriik, kelle territooriumil artikli 4 või artikli 2112 lõike 2 kohane loataotlus on esitatud, IVV lisa kohaselt esitatava või kättesaadavaks tehtava teabe teisele liikmesriigile samal ajal, kui ta teeb selle kättesaadavaks üldsusele oma kodanikele. Niisugune teave on aluseks kõikidele konsultatsioonidele, mis võivad osutuda vajalikuks kahe liikmesriigi vastastikuste ja võrdväärsete suhete raames. 96/61/EÜ (kohandatud) 2. Kahepoolsete suhete raames hoolitsevad tagavad liikmesriigid selle eest, et lõikes 1 osutatudnimetatud juhtudel tehakse loataotlused piisava ajavahemiku jooksul kättesaadavaks ka tõenäoliselt mõjutatava liikmesriigi üldsusele, nii et üldsus saaks nende kohta arvamust avaldada, enne kui pädev asutus teeb oma otsuse. 2003/35/EÜ Artikli 4 punkti 5 alapunkt b (kohandatud) 3. Kui pädev asutus teeb taotluse kohta otsuse, võetakse tuleb võtta arvesse kõiki lõigete 1 ja 2 kohaste konsultatsioonide tulemusi. 4. Pädev asutus teatab igale liikmesriigile, kellega on lõike 1 kohaselt konsulteeritud, taotluse kohta tehtud otsusest ning edastab talle artikli 2615 lõikes 35 osutatud teabe. See liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et nimetatud teave saaks nõuetekohasel viisil kättesaadavaks tema territooriumi asjaomasele üldsusele. 96/61/EÜ (kohandatud) uus Artikkel 2916 Teabevahetus 1. Seoses teabevahetusega võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et saata komisjonile iga kolme aasta tagant ja esimest korda 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi jõustamisest olemasolevad representatiivsed andmed piirväärtuste kohta, mis on sätestatud I lisa kohaste konkreetsete tegevusalade kohta ja vajaduse korral parima võimaliku tehnika kohta, mille alusel need väärtused on arvutatud eelkõige artikli 9 kohaselt. Edaspidi täiendatakse neid andmeid käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud korras. 2. Komisjon korraldab teabevahetuse liikmesriikide, ja asjaomaste tööstusharude vahelise teabevahetuse, mis hõlmab parimat võimalikku tehnikat, sellega seotud järelevalvet ja tehnika arengut. ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide vahel järgmistes küsimustes: uus a) käitiste tegevus seoses heidete, saaste, tarbimise, toorainete laadi, energiakasutuse ja jäätmete tekitamisega; 96/61/EÜ (kohandatud) b) kasutatav parimat võimalikku tehnoloogiaikat, sellega seotud seirejärelevalvet ja nende tehnika arengusuunadt. Komisjon avaldab iga kolme aasta järel teabevahetuse tulemused. 3. Aruanded käesoleva direktiivi rakendamise ja selle tõhususe kohta võrreldes muude ühenduse keskkonnaaktidega koostatakse direktiivi 91/692/EMÜ artiklites 5 ja 6 sätestatud korras. Esimene aruanne hõlmab kolme artiklis 21 nimetatud direktiivi jõustumispäevale järgnevat aastat. Komisjon esitab aruande nõukogule, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud. 4. Liikmesriigid loovad või määravad asutuse või asutused, mis vastutavad lõigete 1-3 kohase teabe vahetuse eest ja teavitavad sellest komisjoni. uus Artikkel 30 Kujunemisjärgus tehnoloogiad Liikmesriigid seavad käitajatele stiimulid kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamiseks ja kohaldamiseks. Esimese lõigu kohaldamisel võtab komisjon vastu meetmed, et määrata kindlaks järgmised asjaolud: a) kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamise ja kohaldamise seisukohast prioriteetne tööstusliku tegevusala liik; b) liikmesriikide soovituslikud eesmärgid seoses kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamise ja kohaldamisega; c) kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamisel ja kohaldamisel saavutatud edu hindamise vahendid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid seda täiendades, võetakse vastu artikli 69 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. 96/61/EÜ (kohandatud) Artikkel 18 Ühenduses kehtivad heite piirväärtused 1. Komisjoni ettepanekul kehtestab nõukogu asutamislepingus ettenähtud korras heite piirväärtused: I lisas loetletud käitiseliikide kohta, välja arvatud selle lisa punktide 5.1 ja 5.4 nimetatud prügilad ja III lisas nimetatud saasteainete kohta, mille puhul on kindlaks tehtud vajadus ühenduse meetmete järele eelkõige artiklis 16 ettenähtud teabevahetuse alusel. 2. Käesoleva direktiivi alusel määratletud ühenduse heite piirväärtuste puudumisel kohaldatakse I lisas loetletud käitiste puhul II lisas nimetatud direktiivides ja muudes ühenduse õigusaktides sisalduvaid asjakohaseid heite piirväärtusi käesoleva direktiivi kohaste heite miinimumpiirväärtustena. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi nõuete kohaldamist, kehtestab nõukogu komisjoni ettepanekul asutamislepingus ettenähtud menetluse kohaselt tehnilised nõuded, mida kohaldatakse I lisa jaotistes 5.1 ja 5.4 nimetatud prügilate suhtes. 2001/80/EÜ Artikkel 1 (kohandatud) III PEATÜKK Põletusseadmeid käsitlevad erisätted Artikkel 311 Reguleerimisala Käesolevat peatükkidirektiivi kohaldatakse vähemalt energiatootmiseks ette nähtud ja 50 MW nimisoojuskoormusega põletusseadmete suhtes, olenemata kasutatud kütuse liigist (tahke-, vedel- või gaaskütus). Artikkel 2 Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1)heide — põletusseadmest õhku eralduvad saasteained; 2) „heitgaas“ — tahkeid, vedelaid või gaasilisi heitmeid sisaldav gaasiline väljavool; heitgaaside mahuvoolu hulka väljendatakse kuupmeetrites tunni kohta standardtemperatuuril (273 K) ning standardrõhul (101,3 kPa) pärast korrigeerimist veeaurusisalduse suhtes, edaspidi (Nm3/h); 3) „heitkoguse piirväärtus“ — teatava ajavahemiku jooksul põletusseadmest õhku eralduvas heitgaasis sisalduva aine lubatud kogus; see arvutatakse saasteaine massina heitgaaside mahuühiku kohta, väljendatuna mg/Nm3, kui heitgaasi mahuühiku hapnikusisaldus on 3 % vedel- ja gaaskütuste puhul, 6 % tahkekütuste puhul ning 15 % gaasiturbiinide puhul; 4) väävlitustamistase — suhe teatava aja jooksul põletusseadme asukohas õhku paiskamata väävlikoguse ja selle väävlikoguse vahel, mis viiakse põletusseadmesse ning kasutatakse ära sama ajavahemiku jooksul; 5) „käitaja“ — põletusseadet käitav füüsiline või juriidiline isik, kellel on või kellele on antud majanduslik otsustusõigus selle üle; 6) „kütus“ — kõik tahked, vedelad või gaasilised põlevmaterjalid, mida kasutatakse põletusseadmes, välja arvatud jäätmed, mida reguleeritakse nõukogu 8. juuni 1989. aasta direktiiviga 89/369/EMÜ uutest olmejäätmete põletusrajatistest lähtuva õhusaaste vältimise kohta, [37] nõukogu 21. juuni 1989. aasta direktiiviga 89/429/EMÜ olemasolevatest olmejäätmete põletusrajatistest lähtuva õhusaaste vähendamise kohta [38] ja nõukogu 16. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/67/EÜ ohtlike jäätmete põletamise kohta [39] või mis tahes ühenduse õigusaktiga ühe või mitme kõnealuse direktiivi kehtetuks tunnistamise ja asendamise kohta; 7) „põletusseade“ — kõik tehnilised seadmed, milles oksüdeeritakse kütuseid, et kasutada selle tulemusena tekkivat soojust. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ainult energiatootmiseks projekteeritud põletusseadmete suhtes, välja arvatud põletusseadmed, mis kasutavad põlemissaadusi otse tootmisprotsessis. Käesolevat direktiivi peatükki ei kohaldata eelkõige järgmiste põletusseadmete suhtes: a) seadmed, milles põlemissaadusi kasutatakse otsesel kütmisel, kuivatamisel või esemete või materjalide muul töötlemisel, näiteks kuumutusahjud, kuumtöötlusahjud; b) järelpõletusseadmed, see tähendab igasugused tehnilised seadmed, mis on mõeldud jäätmegaasi heitgaaside puhastamiseks põletamise teel ning mida ei kasutata iseseisva põletusseadmena; c) katalüütilisel krakkimisel kasutatavate katalüsaatorite regenereerimise vahendid; d) vesiniksulfiidi väävliks muundamise vahendid; e) keemiatööstuses kasutatavad reaktorid; f) koksiahjud; g) kauperid; h) kõik tehnilised seadmed, mida kasutatakse sõidukite, laevade või õhusõidukite jõuseadmenakäivitamiseks; i) gaasiturbiinid, mida kasutatakse avamereplatvormidel; j) põletusseadmed, mis kasutavad kütusena mis tahes tahkeid või vedelaid jäätmeid, v.a artikli 38 lõike 2 punktis a osutatud jäätmed. (j) gaasiturbiinid, millele on antud tegevusluba enne 27. novembrit 2002 või mis pädeva asutuse arvamuse kohaselt peavad esitama täieliku loataotluse enne 27. novembrit 2002, eeldades et seade võetakse kasutusele hiljemalt 27. novembril 2003, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 ja VIII lisa A ja B osa kohaldamist. Diisel-, bensiini- ja gaasimootoriga töötavad seadmed ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. 8) „mitmekütusepõletusseade“ — kõik põletusseadmed, milles saab samaaegselt või vaheldumisi kasutada ühte või mitut liiki kütust; 9) „uus seade“ — põletusseade, mille esmane ehitusluba või sellise menetluse puudumise korral esmane tegevusluba on välja antud 1. juulil 1987 või pärast kõnealust kuupäeva; 10) „olemasolev seade“ — põletusseade, mille esmane ehitusluba või sellise menetluse puudumise korral esmane tegevusluba on välja antud 1. juulil 1987; 11) „biomass“ — tooted, mis koosnevad täielikult või osaliselt põllumajandusest või metsandusest pärit taimsest ainest, milles sisalduvat energiat saab kütusena taaskasutada, ja järgmised kütusena kasutatavad jäätmed: a) põllumajanduse ja metsanduse taimsed jäätmed, b) toiduainetööstuse taimsed jäägid, juhul kui tekkiv soojus kasutatakse ära; c) värske paberimassi tootmise ja pabermassist paberi tootmise kiulised taimsed jäägid, juhul kui need põletatakse nende tekitamise kohas ja tekkiv soojus kasutatakse ära; d) korgijäätmed; e) puidujäätmed, välja arvatud puidukaitseainetega töötlemise või pinna katmise tulemusena halogeenitud orgaanilisi ühendeid või raskmetalle sisaldada võivad puidujäätmed, eelkõige ehitamisel ja lammutamisel tekkivad puidujäätmed; 12) „gaasiturbiin“ — pöörlev masin, mille abil muudetakse soojusenergia mehaaniliseks tööks; koosneb peamiselt kompressorist, termilisest seadmest, milles oksüdeeritakse kütust töövedeliku soojendamiseks, ning turbiinist; 13) „äärepoolseimad piirkonnad“ — Prantsusmaal Prantsuse ülemeredepartemangud, Portugalis Assoorid ja Madeira ning Hispaanias Kanaari saared. uus Artikkel 32 Liitmiseeskirjad 1. Kui kahe või enama eraldi põletusseadme jäätmegaas väljutatakse ühise korstna kaudu, käsitatakse selliste seadmete kombinatsiooni ühe tervikuna ja nende võimsused liidetakse. 2001/80/EÜ Artikli 2 punkt 7 (kohandatud) 2. Kui kaks või enam uut eraldi seadet põletusseadet, millele on antud luba või mille kohta on esitatud täielik loataotlus pärast enne artikli 72 lõikes 2 osutatud kuupäeva, on tehnilisi ja majanduslikke tegureid arvesse võttes paigaldatud nii, et nendest lähtuvat jäätmeheitgaasi on pädevate asutuste hinnangu kohaselt võimalik väljutada ühise korstna kaudu, käsitatakse siis loetakse selliste seadmete kombinatsiooni ühe põletusseadmena ja nende võimsused liidetakse. üheks tervikuks; 2001/80/EÜ Artikkel 3 1. Liikmesriigid koostavad hiljemalt 1. juuliks 1990 asjakohased programmid olemasolevatest seadmetest lähtuva aastase heitkoguse järkjärguliseks vähendamiseks. Programmides nähakse ette ajakavad ja rakenduskord. 2. Liikmesriigid peavad lõikes 1 nimetatud programmide kohaselt kinni heitkoguste ülemmääradest ning vastavatest vähendusprotsentidest, mis vääveldioksiidi kohta on ette nähtud I lisa veergudes 1–6 ning lämmastikoksiidide kohta II lisa veergudes 1–4, kuni kõnealustes lisades kindlaksmääratud kuupäevadeni ning kuni olemasolevate seadmete suhtes kohaldatava artikli 4 sätete rakendamiseni. 3. Programmide rakendamise ajal määravad liikmesriigid samuti kindlaks aastased heitkogused VIII lisa C osa kohaselt. 4. 4. Kui oluline ja ootamatu muutus energianõudluses või teatavate kütuste või tootmisseadmete kättesaadavuses tekitab liikmesriikidele tõsiseid tehnilisi raskusi lõike 1 alusel koostatud programmi rakendamisel, võtab komisjon asjaomaste liikmesriikide taotluse korral ning taotluse tingimusi arvestades vastu otsuse, mille kohaselt muudetakse kõnealusele liikmesriigile I ja II lisas ettenähtud heitkoguste ülemmäärasid ja/või tähtaegu, ning teeb otsuse teatavaks nõukogule ja liikmesriikidele. Iga liikmesriik võib kolme kuu jooksul suunata komisjoni otsuse nõukogule. Nõukogu võib kolme kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtta teistsuguse otsuse. Artikkel 4 1. Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed tagamaks, et kõik ehitusload või sellise menetluse puudumise korral tegevusload uutele seadmetele, mille täielik loataotlus tuleb pädeva asutuse arvamuse kohaselt esitada enne 27. novembrit 2002, eeldades et seade võetakse kasutusele hiljemalt 27. novembril 2003, sisaldavad tingimusi, mille kohaselt nõutakse III–VII lisa A osas vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tolmu suhtes kindlaksmääratud heitkoguste piirväärtustest kinnipidamist. 2001/80/EÜ Artikkel 9 (kohandatud) Artikkel 33 Heite piirväärtused 1. Põletusseadmetest lähtuvad jäätmeheitgaasid väljutatakse juhitavalt ühe või mitme lõõriga korstna kaudu,. Artiklis 4 nimetatud lubades ning artikliga 10 hõlmatud põletusseadmete lubades nähakse ette väljutamise tingimused. Pädevad asutused tagavad eelkõige, et korstnate mille kõrguse väljaarvutamisel arvestatakse inimeste tervise ja keskkonnaga kaitsega . 2001/80/EÜ (kohandatud) 2. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et kõik muude kui lõikega 1 hõlmatavate uute seadmete ehitusload või sellise menetluse puudumise korral tegevusload sisaldavad tingimusi, Kõik selliste käitiste load, mis sisaldavad põletusseadmeid, millele on antud luba või mille kohta on esitatud täielik loataotlus enne artikli 72 lõikes 2 osutatud kuupäeva, tingimusel et sellise seadme tegevus algab hiljemalt üks aasta pärast kõnealust kuupäeva, sisaldavad tingimusi, millega tagatakse, et kõnealustest seadmetest õhku suunatav heite puhul ei ületata mille kohaselt nõutakse VIII–VII lisas 1.B osas vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tolmu suhtes kindlaksmääratudsätestatud heitekoguste piirväärtusitest kinnipidamist. Kõik selliste käitiste load, mis sisaldavad lõikega 2 hõlmamata põletusseadmeid, sisaldavad tingimusi, millega tagatakse, et kõnealustest seadmetest õhku suunatava heite puhul ei ületata V lisa 2. osas sätestatud heite piirväärtusi. 2001/80/EÜ Artikkel 7 (kohandatud) 42. Pädev asutus võib kuni kuueks kuuks teha erandi lubada tavaliselt madala väävlisisaldusega kütust kasutava põletusseadme seadme puhul artiklistega 2 ja 34 ettenähtud vääveldioksiidiheite heitkoguste piirväärtustest kinnipidamise kohustusest, peatamist kõige rohkem kuueks kuuks, kui käitaja ei saa kõnealustest piirväärtustest kinni pidada seetõt