Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Saksamaa 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2017) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[4]; mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) 29. juunil 2012 võtsid riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega loodi sidus tegevusraamistik riiklikul, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

(4) Nõukogu võttis 6. juulil 2012 vastu soovituse Saksamaa 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2016) kohta.

(5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi[5] ning see sündmus märkis majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2013) algust. Samuti 28. novembril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 põhjal vastu teise häiremehhanismi aruande[6], milles liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida, ei nimetatud Saksamaad.

(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(7) Saksamaa esitas 17. aprillil 2013 oma 2013. aasta stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2017 ja 12. aprillil 2013 oma 2013. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8) Lähtudes 2013. aasta stabiilsusprogrammile nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 alusel antud hinnangust, on nõukogu seisukohal, et Saksamaa riigi rahandus on üldjoontes olnud usaldusväärne ning keskpika perioodi eelarve-eesmärk on saavutatud. Programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi makromajanduslikud prognoosid on üldiselt kooskõlas komisjoni 2013. aasta kevadprognoosiga nii 2013. ja 2014. aasta majanduskasvu tempo kui ka mustri osas ning ka komisjoni hinnanguga Saksamaa keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu määra kohta. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada endiselt vastavus keskpika perioodi eelarve-eesmärgile. Programmis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eesmärki, nimelt -0,5 % SKP-st. Keskpika perioodi eesmärk vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Saksamaa saavutas 2012. aastal eelarve struktuurse ülejäägi ja seega ka keskpika perioodi eesmärgi. Stabiilsusprogrammi kohaselt jääb (ümberarvutatud)[7] struktuurne eelarvepositsioon 2013. ja 2014. aastal positiivseks, mis vastab üldjoontes komisjoni prognoosile ning seega tekitab ruumi automaatsete stabilisaatorite vabaks toimimiseks. Saksamaa täitis 2012. aastal ka kulueesmärgi. Stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt ennustatakse, et võtmata arvesse kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmeid, ületab valitsemissektori kulude kasvumäär 2013. aastal kulueesmärki, kuid täidab seda 2014. aastal. Programmiga kavandatakse koguvõla vähenemist 80½ %-ni SKPst 2013. aastal ja seejärel selle jätkuvat vähenemist. Pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist 2011. aastal on Saksamaal üleminekuperiood seoses võlakriteeriumi täitmisega ning riik on teinud 2012. aastal märkimisväärseid edusamme võlakriteeriumi täitmise suunas. Programmi kavakohasel rakendamisel saavutab Saksamaa võlakriteeriumi täitmise vallas piisava edasimineku ka 2013. aastal ning võlakriteerium täidetakse üleminekuperioodi lõpus 2014. aastal. Üldiselt näivad puudujäägi ja võlaga seonduvad eesmärgid realistlikud.

(9) Avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamise vallas on Saksamaa edasiliikumine olnud piiratud. Tervishoiusektoris ette elluviidud varasemad reformid ja ka selle aasta pikaajalise hoolduse reform ei näi olevat piisavad kulude oodatava tulevase kasvuga toimetulekuks. Saksamaa näib haridus- ja teaduskulude riikliku eesmärgi täitmisel püsivat graafikus, kuid võiks kaaluda kaugelepürgivamate jätkueesmärkide seadmist, et kõige innovatiivsematele majandusriikidele järele jõuda.

(10) Saksamaa ei kasuta piisaval määral ära majanduskasvu soodustavaid tuluallikaid. Vähendatud käibemaksumäära (praegu 7 %) kohaldatakse praegu üsna paljude kaupade ja teenuste suhtes ja seda võiks piirata, samuti võiks läbi vaadata käibemaksuhalduse, et suurendada tõhusust, parandada maksude kogumist ja võidelda maksupettustega. Korduvatelt omandimaksudelt saadav tulu on Saksamaal eriti madal (2011. aastal 0,5 % SKPst, samas kui see oli 1,3 % EL 27 riikides), mis võib jätta ruumi munitsipaalsest kinnisvaramaksust (Grundsteuer) laekuva tulu suurendamiseks, eelkõige maksubaasi ümberhindamise kaudu.

(12) Eelmise aasta soovitusest saati on tehtud teatavaid edusamme seoses põhiseaduse kohase tasakaalus eelarve reegli („võlapiduri”) rakendamisega. Siiski näib, et enamik liidumaid (Länder) vajab konkreetseid rakenduseeskirju, et tagada võlapiduri tõhus kohaldamine iga-aastase eelarvemenetluse raames.

(13) Finantssektoris on tehtud suuri kohandusi ning tugevdatud on regulatiivset ja järelevalveraamistikku. Riigiabi käsitlevad komisjoni otsused on jätkuvalt olnud liidumaa pankade (Landesbanken) ümberkorraldamise aluseks. Siiski näivad pangandussektoris eksisteerivat haldustõkked turupõhisele konsolideerimisele, mis mõjutavad finantssektori üldist tõhusust.

(14) Saksamaa ei ole astunud samme kõrvaldamaks märkimisväärseid takistusi, millega seisab silmitsi leibkonna teine palgasaaja, ning edasiminek täisajaga lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavuse parandamise vallas on endiselt piiratud. Saksamaa on saavutanud mõningast edu ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamisel, kuid kõik liidumaad peaksid jätkama kaugeleulatuvate jõupingutuste tegemist, et luua koolisüsteem, mis tagaks kõigile võrdsed võimalused. Seni on võetud väheseid poliitikameetmeid, et vähendada madalapalgaliste töötajate suurt maksukiilu ja parandada pikaajaliste töötute tööturule integreerimist. Saksamaa peaks rohkem pingutama, et vähendada madalatelt palkadelt makstavaid kõrgeid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid. Täiendavaid pingutusi on vaja teha selleks, et tõhustada üleminekut teatavatelt lepinguliikidelt (nt osalise tööajaga töö) jätkusuutlikumatele lepinguvormidele, et sel viisil ära hoida tööturu killustatust. Kuigi reaalpalgad jäävad ikkagi allapoole nende 2000. aasta tasemest, mis aitas struktuurselt vähendada töötuse määra 8 %-lt 5,5 %-le, on need sellest ajast alates dünaamiliselt kasvanud, mõjutamata negatiivselt konkurentsivõimet. Samal ajal on suurenenud palgaerinevused.

(15) Saksamaa soovib hoida energiasüsteemi ümberkorraldamise majandusliku kogukulu minimaalsena. See ei ole veel viinud käegakatsutavate tulemusteni ning ohud on endiselt suured ja endiselt võidakse astuda samme, mis osutuvad ebatõhusaks. Saksamaa teeb suuri jõupingutusi energiavõrkude laiendamise kiirendamiseks. Riikliku energiapoliitika kooskõlastamine naaberriikide poliitikaga on aga ebapiisav.

(16) Teenindussektori olukord ei ole eelmise aastaga võrreldes eriti muutunud ning teatavate kutsealadega seoses piiratakse endiselt tööturule sisenemist ja teenuste pakkumist. Saksamaa peaks tegema senisest enam, et avada oma teenindussektor ning kaotada põhjendamatud piirangud ja tõkked tööturule sisenemisel, et alandada hinnataset ja muuta teenused madalama sissetulekuga rühmadele taskukohasemaks. Paljudes oskustöösektorites, sealhulgas ehitussektoris, kehtib endiselt nõue omada ettevõtte juhtimiseks meister-oskustöölise sertifikaati (Meisterbrief) või samaväärset kvalifikatsiooni. Ehitussektori suhtes kohaldatakse ka äriliste teadaannete ja loamenetlusega seonduvaid piiranguid. Paljude kutseteenuste suhtes kehtivad ka nõuded seoses õigusliku vormi ja osalusega. Saksamaa peaks hindama, kas samu üldise huvi eesmärke oleks võimalik saavutada vähema reguleerimisega. Liidumaade reguleerimiskordade erinevused annavad alust arvata, et lisapingutustega oleks võimalik kindlaks määrata kõige vähem koormavad eeskirjad ning laiendada neid kogu riigile, vähendades niiviisi ettevõtlusega seonduvat bürokraatiat. Raudteesektoris valitseva konkurentsi tase on jäänud samaks. Riigihangete puhul on Saksamaa ametiasutuste poolt ELi riigihankeõiguse alusel avaldatud hanketeadete maksumus märkimisväärselt madal. Konkurentsipiirangute vastase seaduse läbivaatamisega seotud õigusloome protsess ei ole veel lõpule viidud. Jaemüügisektoris piiravad planeerimismäärused suurel määral uute ettevõtjate turuletulekut.

(17) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Saksamaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa fiskaal- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1–4.

(18) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu Saksamaa stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus[8] selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

(19) Komisjon on Euroopa poolaasta raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Ka Saksamaa peaks tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

SOOVITAB Saksamaal võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:

1. Säilitada vastavalt plaanitule usaldusväärne eelarveseisund, mis tagab programmiperioodil keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmise. Edendada majanduskasvu soosivat eelarvepoliitikat, tehes täiendavaid jõupingutusi avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamiseks, lõimides paremini hooldusteenuse tagamise ja pöörates senisest enam tähelepanu ennetamisele, rehabiliteerimisele ja iseseisvale elamisele. Parandada maksusüsteemi tõhusust ennekõike käibemaksubaasi laiendamisega ja munitsipaalse kinnisvaramaksu baasi ümberhindamisega. Kasutada kõigil valitsustasanditel olemasolevaid võimalusi suuremateks ja tõhusamateks majanduskasvu elavdavateks kuludeks haridusele ja teadusele. Viia lõpule võlapiduri ühetaoline rakendamine kõigis liidumaades, tagades õigeaegsed ja asjakohased kontrollimenetlused ning korrigeerimismehhanismid.

2. Säilitada tingimused, mis võimaldavad palgakasvul toetada sisenõudlust. Sel eesmärgil vähendada eelkõige madalapalgaliste töötajate kõrgeid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid ning parandada ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimalusi. Säilitada eelkõige pikaajalistele töötutele suunatud asjakohased aktiveerimis- ja integreerimismeetmed. Soodustada üleminekut mittestandardselt töösuhtelt (nt osalise tööajaga töö) jätkusuutlikumatele töösuhetele. Võtta meetmeid eelkõige leibkonna teise palgasaaja ja madala kvalifikatsiooniga töötajate tööstiimulite ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks, ka eesmärgiga parandada nende sissetulekut. Sel eesmärgil kaotada leibkonna teise palgasaaja fiskaalsed demotiveerivad tegurid ning parandada täisajaga lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavust.

3. Parandada energiapoliitika kooskõlastamist naaberriikidega ja hoida energiasüsteemi ümberkorraldamise kogukulu minimaalsena, eelkõige vaadates üle energiaeesmärkide saavutamiseks loodud energiapoliitika vahendite kulutõhususe ning jätkates jõupingutusi, et kiirendada riigisiseste ja piiriüleste elektri- ja gaasivõrkude laiendamist.

4. Võtta meetmeid konkurentsi täiendavaks stimuleerimiseks teenindussektoris, sealhulgas teatavate oskustööde – eelkõige ehitussektoris – ja kutseteenuste puhul, et tugevdada riigisiseseid majanduskasvu allikaid. Võtta kiireloomulisi meetmeid, et tublisti tõsta riigihankelepingute maksumust. Võtta vastu väljakuulutatud õiguslik reform ja seda rakendada, et parandada konkurentsiõiguse jõustamist ja vähendada konkurentsipiiranguid. Kaotada planeerimispiirangud, mis piiravad põhjendamatult uute ettevõtjate jaemüügisektorisse sisenemist. Võtta lisameetmeid, et kõrvaldada püsivad tõkked konkurentsile raudteeturul. Jätkata jõupingutusi pangandussektori konsolideerimiseks, sealhulgas parandades haldusraamistikku.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2013) 355 (final).

[3] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.

[4] Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.

[5] COM(2012) 750 (final).

[6] COM(2012) 751 (final).

[7] Tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordseid ja ajutisi meetmeid arvestamata, nagu komisjoni talitused on selle programmis esitatud teabe alusel ümber arvutanud, kasutades kokkulepitud metoodikat.

[8] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.