[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 9.12.2010

KOM(2010) 739 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

1. Sissejuhatus

Käesolevas teatises hinnatakse meetmeid, mis Kreeka on võtnud 2010. aastal ajavahemikus juulist kuni novembri keskpaigani nõukogu otsuse 2010/320/EL järgimiseks[1]. Kuni juulini võetud meetmeid hinnati 19. augusti 2010. aasta teatises[2]. Koos kaasneva komisjoni talituste töödokumendiga, mis koostati koostöös EKPga,[3] aitab see ka hinnata majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi (MEFP) ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (MoU)[4] järgimist Kreeka ja euroala liikmesriikide vahelise laenulepingu kontekstis.

Hinnang põhineb aruandel,[5] mille Kreeka esitas nõukogule ja komisjonile, ning missioonil, mille teostasid Euroopa Komisjoni töötajad koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga majanduse kohandamise programmi raames, mida rahastatakse euroala liikmesriikide kahepoolsete laenudega ja IMFi reservkrediidi lepinguga. Kreeka esitatud aruandes ei käsitleta mitte üksnes fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujäägi määra 2010. aastal, vaid ka ulatuslikke struktuurireforme, mida Kreeka valitsus praegu võtab vastu ja rakendab.

2. Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus

10. mail 2010 võttis nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ja artiklile 136 vastu otsuse 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks.

Nõukogu otsuses nõutakse, et Kreeka võtaks vastu mitmed konkreetsed meetmed, et hoida valitsemissektori eelarve puudujääk allpool järgmisi piirmäärasid:

- 18 508 miljonit eurot (7,8 % SKPst, viimase nominaalse SKP prognooside põhjal) 2010. aastal;

- 17 065 miljonit eurot (7,5 % SKPst) 2011. aastal;

- 14 916 miljonit eurot (6,4 % SKPst) 2012. aastal;

- 11 399 miljonit eurot (4,8 % SKPst) 2013. aastal; ning

- 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal[6].

Kõnealust otsust muudeti 7. septembril 2010 (otsus nr 2010/486/EL)[7]. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eespool osutatud piirmäärasid siiski ei muudetud.

3. Eelarve täitmine

Eelmises teatises hinnati, et kuni juulini olid eelarve täitmise tulemused eesmärkidega üldiselt kooskõlas. Siiski juhiti teatises tähelepanu, et riigitulud suurenevad kavandatust vähem, sotsiaalkindlustuse ja kohaliku omavalitsuse kontode areng on prognoositust kehvem ning maksevõlgnevused kuhjuvad.

Viimase nelja kuu jooksul on eelarve täitmine muutunud raskemaks. 2010. aasta jaanuarist oktoobrini vähenes riigi kassapõhine eelarvepuudujääk 30,2 % (kuni juunini oli see näitaja 46 protsenti) võrreldes 2009. aastaga. Maksutulu valmistas pettumuse. 2010. aasta jaanuarist septembrini suurenesid keskvalitsuse kogutulud 3,4 protsenti (kuni juunini 5,9 protsenti). Ametlikus prognoosis, mis koostati mais (kui võeti vastu nõukogu otsus ja lepiti kokku Kreeka majanduse kohandamise programmis), nähti kogu aasta puhul ette, et tulud suurenevad 15,6 protsenti. Tulude suurenemist on oodata novembris ja detsembris, sest siis rakendub käibemaksu ja aktsiisi suurendamise mõju täielikult ning lisaks aitab kaasa hiljuti vastu võetud „maksuvõla sissenõudmine”[8]. Tulueesmärki siiski ei täideta. Kreeka raamatupidamisarvestuse büroo praeguse prognoosi kohaselt suurenevad kogu aasta riigitulud 7,4 protsenti.

Tabel 1. Riigieelarve täitmine

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

kassapõhiselt (miljonit eurot) | Jaanuar–oktoober | Muutuse % | Tulemus | 2010. aasta mai kava | Muutuse % | Viimane ametlik hinnang | Muutuse % |

Riigi raamatupidamisarvestuse kulude poolel vähenesid väljuvad rahavood aasta esimesel kümnel kuul 9,2 protsenti (kuni juunini 16,9 protsenti), mis on kooskõlas kavaga (mai 2010) vähendada kogu aasta riiklikke makseid 7,6 protsenti. Kreditoorset võlgnevust ja maksevõlgnevuste kuhjumist käsitlevaid andmeid on siiski esitatud vaid aeg-ajalt, mistõttu on kulutustest saadud suhteliselt ebamäärane ülevaade.

Igakuised andmed sotsiaalkindlustuse ja kohalike omavalitsuste eelarve täitmise kohta aastast lühemate ajavahemike lõikes ei ole nii üksikasjalikud ja kvaliteetsed kui on andmed riigieelarve täitmise kohta. Teavet on saadud pangandusstatistikast ning see ei sisalda kulude ja tulude üksikasju. Kõnealusest teabest nähtub, et sotsiaalkindlustuse ja kohaliku omavalitsuse kombineeritud kassapõhine positsioon võib jääda 2010. aasta mais kavandatust ligikaudu ühe miljardi euro võrra kehvemaks.

Augustis oli valitsus võtnud kohustuse vähendada esmaseid kulutusi 3,9 miljardit eurot (septembris korrigeeritud 5,9 miljardi euroni) võrreldes programmis prognoosituga, et korvata kõrvalekalded maksude kogumisel ning prognoositust kehvemaid tulemusi seoses sotsiaalkindlustuse ja kohaliku omavalitsusega. On tõendeid, et valitsus võib ainult osaliselt täita oma kuluplaanide kärpimise kohustust, eelkõige seoses investeerimiskuludega. Kuigi aasta viimastel nädalatel on võimalik kulutada vähem kui Kreeka raamatupidamisarvestuse büroo praegu kavandab, ei tohiks aasta lõpus teha mis tahes kulude kärpeid selle arvelt, et maksevõlgnevused veelgi suurenevad.

Komisjoni sügisprognoosi[9] kohaselt on 2010. aastal ESA95 eelarvepuudujääk 22,3 miljardit (9½ protsenti SKPst, 1¾ protsenti SKPst suurem kui programmis esitatud esialgne eesmärk). 2010. aastal ESA-põhise puudujäägieesmärgi mittejärgimine tähendab suurel määral seda, et eelnevalt tuvastatud riskid on tõeks osutunud. Kõnealused riskid on seotud järgmisega: i) suurem majanduslangus ja likviidsuspiirangud, millel on negatiivne mõju tulude laekumisele; ii) viivitused maksunormide täitmise parandamisel, mis kajastab puudujääke maksuhaldust parandavate reformide elluviimisel, ning iii) mõned raskused kulude kontrollimisel, eelkõige kapitalieelarve ning sotsiaalkindlustuse ja kohalike omavalitsuse kulude puhul. Lisaks sellele iv) Kreeka eelarvestatistika läbivaatamine[10] Kreeka statistikaameti (ELSTAT) poolt (eelkõige mitmete riigi omanduses olevate ettevõtete ümberklassifitseerimine valitsemissektorisse) selgitab ligikaudu kolmandiku kõrvalekaldeid puudujäägieesmärgist.

Prognooside kohaselt on 2010. aasta lõpus valitsemissektori võlg 328 miljardit eurot, mis on 141 protsenti SKPst ja tähendab suurenemist 29 miljardi euro võrra. See on kooskõlas nõukogu otsuses esitatud võlataseme kasvu piirmääraga 34 miljardit eurot.

3. 2011. aasta eelarve ning 2012.–2014. aasta väljavaated

Kreeka valitsus on kinnitanud oma kohustust saavutada 2011. aastaks nõukogu otsuses kehtestatud eelarve-eesmärk. Kuna lähtepunktiks olevad eelarvepuudujääk ja võlg on eeldatust suuremad ning SKP on eeldatust väiksem, on vaja eelarvet rohkem konsolideerida. Eelarvestrateegia järgib jätkuvalt kindlalt 2010. aasta mais kokku lepitud konsolideerimisstrateegiat. Seepärast otsustas Kreeka valitsus täielikult korvata 2010. aastal kaotatu, et kiiresti taastada jätkusuutlik eelarvepositsioon, hoida rahastamisvajadus kooskõlas programmiga ning toetada turu usalduse suurenemist. 2011. aasta eelarve, mis esitati Kreeka parlamendile 18. novembril, sisaldab uusi puudujääki vähendavaid meetmeid mahus 2½ protsenti SKPst.

Enamik uutest meetmetest on struktuursed ning otseselt suunatud Kreeka mõne püsiva eelarvealase nõrkuse käsitlemiseks. Seega moodustavad eelarve konsolideerimise meetmed 2011. aastal (sealhulgas mais kokkulepitud meetmed) kokku 5¾ protsenti SKPst. Novembris kokku lepitud uutest meetmetest ligikaudu kaks kolmandikku on kulude poolel ning enamik neist on struktuursed; meetmetest 0,7 miljardit eurot (ehk 0,3 protsenti SKPst) on ajutised. Meetmed hõlmavad vähetootlike ja mittesihtotstarbeliste kulude kärpeid, lühiajaliste lepingute vähendamist avalikus sektoris, leibkondade universaaltoetuste paremat suunamist (nt toetused kütteaine ostmiseks ja peretoetused) ning riigi varade paremat haldamist ja kasutamist, eelkõige maksuvõlgnevuste sissenõudmise korral. 2011. aasta eelarves hakatakse tegelema ka kahe olulise struktuurse probleemiga – ülemäärased tervishoiukulutused ja riigi omanduses olevate ettevõtete kahjumid.

- Tervishoiukulud. Tervishoiule tehtavad riiklikud kulutused moodustasid 2008. aastal 5,9 protsenti SKPst ning suurenesid aastatel 2004–2008 inimese kohta reaalmäära alusel keskmiselt 5,4 protsenti. Farmaatsiatoodetele kulutab Kreeka riik 1,9 protsenti SKPst, kuid ELis on see näitaja keskmiselt 1 protsent SKPst. Varasemate suundumuste jätkumise korral suureneks järgmistel aastatel tervishoiukulutuste osa SKPs märgatavalt. Valitsus alustas reformidega 2010. aastal ning need on hakanud tulemusi andma. 2011. aasta esimesel poolel rakendatakse täiendavaid meetmeid, et vähendada farmaatsiatoodetele tehtavaid kulutusi, parandada kulude kontrolli ning vähendada haiglate tegevuskulusid. Kõnealused meetmed peaksid aitama säästa ligikaudu ½ protsenti SKPst.

- Riigi omanduses olevad ettevõtted. Mitu riigi omanduses olevat ettevõtet on olnud mitme aasta jooksul suures kahjumis. Suurimad puudujäägid pärinevad riiklikest transpordiettevõtetest, kus mõnel juhul üksnes palgakulu on suurem kui kogutulu. 2010. aastal on tehtud mõningaid edusamme, eelkõige tänu tegevuskulude kärbetele, töötajate arvu vähendamisele ning suurimate kahjumit tootvate ettevõtete finantsaruannete (mille on kinnitanud välisaudiitorid) avaldamisele. Valitsus vähendab riigi omanduses olevates ettevõtetes 2011. aastal palku veelgi 10 protsenti,[11] piirab toetusi 10 protsendile põhipalgast ning kehtestab brutopalga piirmääraks 4 000 eurot kuus (12 makset aastas). Et tegeleda transpordiettevõtete eriprobleemiga, tõstetakse ka linnatransporditariife vähemalt 30 protsenti. Kõnealustest meetmetest on oodata kokkuhoidu ligikaudu ½ protsendipunkti SKPst.

2011. aasta eelarve kohaselt eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk (ESA95) on 16.8 miljardit eurot (7,6 protsenti SKPst), mis on veidi madalam nõukogu otsuses esitatud 17 miljardi euro suurusest ülemmäärast. Komisjoni prognoosid on üsna sarnased eelarves esitatuga. Valitsemissektori eelarve puudujäägi suhte vähenemine 2011. aastal on seepärast tegelikult suurem kui esialgses programmis kavandatud – 0,4 protsendipunkti asemel 2,2 protsendipunkti.

2011. aasta eelarves sisalduvad meetmed ei ole piisavad selleks, et püsivalt vähendada eelarvepuudujääki ning tagada puudujäägieesmärgi saavutamine aastatel 2012–2014. Kreeka valitsus on võtnud kohustuse täpsustada fiskaalseid struktuurimeetmeid, et saavutada aastateks 2012–2014 seatud eesmärgid. Kõnealused meetmed on osa 2011. aasta esimeses kvartalis koostatavast strateegiadokumendist. Praegused hinnangud osutavad, et lisaks juba 2010. aasta mais kavandatule on vaja kindlaks määrata täiendavad struktuurimeetmed vähemalt mahus 5 protsenti SKPst. Need meetmed peavad tulenema püsivast tulude ja kulude kohandamisest mitmes valdkonnas: maksuhalduse tõhustamine ja võitlus maksudest kõrvalehoidumise vastu; avaliku sektori töötajate arvu vähendamine, rakendades rangelt reeglit, mille kohaselt viie lahkuja kohta võetakse tööle üks uus töötaja ning seda ilma valdkondlike eranditeta; tervishoiu- ja haridussüsteemi reform; sõjaliste kulutuste struktuursed kärped ning riigi omanduses olevate ettevõtete mitmeaastane reform, sealhulgas üksuste ühinemine ja sulgemine.

6. Struktuurireformide kulg

Kreeka struktuurireformi kava on ulatuslik. Struktuurse eelarvereformi puhul on saavutatud edu, kuigi mitmel juhul kavandatust aeglasemalt. Edusamme on tehtud maksuhalduse ja -kontrolli tõhustamisel, usaldusväärsete eelarveandmete õigel ajal esitamise parandamisel, eelarveasutuste tugevdamisel ning seoses uue sisulise eelarveseadusega, milles sätestatakse mitmeaastane eelarvestamine. Pensionireformi esimene etapp kiideti heaks enne suvepuhkust ning lõpetatakse 2011. aastal. Ettevalmistusi alustatakse tervishoiusüsteemi ja hariduse ulatuslikuks reformimiseks. Viivitusi on olnud keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammi toimimise läbivaatamise ning avaliku sektori lihtsustatud tasustamissüsteemiga. Pärast tööturureformide esimest etappi enne suve on viibinud teine etapp, mis käsitleb palgaläbirääkimiste süsteemi ning lepituse ja vahekohtu süsteemi.

Suvel avalikustatud erastamiskavas ei ole seatud piisavalt kõrgeid eesmärke, sest peamiselt on kavandatud erastada kontsessioonilepingute kaudu ning otsemüügi osa on väiksem. Valitsus on siiski võtnud kohustuse suurendada erastamistulusid (sealhulgas kinnisvara müük) 1 miljardist eurost 2011. aastal 3 miljardi euroni aastas aastatel 2012 ja 2013. Valitsus on võtnud kohustuse kasutada erastamisest saadavat tulu võla tasumiseks ning mitte vähendama eelarve konsolideerimise meetmeid.

7. Nõutud teabe täielikkus

Kreeka esitatud aruanne ja korrapäraselt komisjonile esitatud andmed sisaldavad enamikku nõukogu otsusega nõutud teabest. Eelkõige sisaldab aruanne üksikasjalikku teavet konkreetsete rakendatud (ja rakendatavate) meetmete kohta, et täita otsuse nõudeid, ning nende meetmete mõju kohta eelarvele. Raamatupidamisarvestuse büroo on õigel ajal esitanud andmed riigieelarve igakuise täitmise kohta.

Aruanne sisaldab ka nõutud teavet seoses võlakirjade emiteerimise ja tagasiostmistega ning suurimate riigi osalusega äriühingute finantsseisundi kohta. Igakuised andmed sotsiaalkindlustusfondide, eelarveväliste üksuste ja kohalike omavalitsuste eelarve täitmise kohta ning teave avaliku sektori tööhõive ning maksmisele kuuluvate kulude (sealhulgas maksuvõlgnevused) kohta on siiski ikka veel puudulikud. Lisaks sellele sisaldab aruanne rikkalikult teavet seoses struktuurireformidega, mida on rakendatud vastusena nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusele[12] ning majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ja vastastiku mõistmise memorandumi nõuete täitmise eesmärgil.

8. Kokkuvõte

Nõukogu otsusega 2010. aastaks kehtestatud valitsemissektori eelarve puudujäägi (ESA95 kohaselt) piirmäära saavutamisest jääb puudu ligikaudu 4,2 miljardit eurot, sest prognooside kohaselt saab puudujääk olema 9½ % SKPst. Seega väheneb puudujäägi suhe võrreldes 2009. aastaga ligikaudu kuus protsendipunkti. Eeldatavasti suureneb valitsemissektori võla suhe 127 protsendilt SKPst 2009. aasta lõpul 141 protsendile SKPst 2010. aastal. Võla suurenemine on nõukogu otsusega kooskõlas.

Parlamendile esitatud 2011. aasta eelarve on kooskõlas nõukogu otsuses esitatud piirmääradega. Siiski on vaja võtta täiendavaid püsimeetmeid, et puudujääk väheneks ka järgmistel aastatel, ja kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks.

Kreeka on võtnud nõukogu otsuses osutatud erimeetmeid, kuigi mitmes valdkonnas on viivitusi ning võrreldes varasemaga näib reformide tempo olevat aeglustunud peale suvepuhkust .

Seepärast järeldab komisjon, et Kreeka täidab nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust, järgib nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust ning rakendab 6. augusti 2010. aasta majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning vastastiku mõistmise memorandumi ajakohastatud versioonis kirjeldatud meetmeid rahuldavalt.

I LISA. NÕUKOGU OTSUSEGA NÕUTUD MEETMED, MIS TULI VASTU VÕTTA 2010. AASTA SEPTEMBRI LÕPUKS

Meetmed (vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 2 nõutule) | Hetkeolukord |

„Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta septembri lõppu: |

a) 2011. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aastaga (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljonit eurot aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine valitsuse poolt (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas) ning pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avalikud sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga; | Täidetud. 2011. aasta eelarve esitati parlamendile 18. novembril. Tulud mitmest meetmest (sealhulgas algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks, CO2-heite maks, kinnisvaramaksu baasi laiendamine, erimaks loata ehitiste suhtes ning luksuskaupade maksustamine) on eeldatavasti esialgu hinnatust väiksemad. Käibemaksubaasi laiendamist, kehtestades vähendatud maksumääraga kaupadest ja teenustest 30 % suhtes tavapärast maksumäära, ei rakendata, kuid see asendatakse vähendatud maksumäärade suurendamisega peaaegu kõigi selle kategooria kaupade puhul. Kõik 2011. aasta eelarve meetmed ning ka muud enne eelarve esitamist teatatud meetmed peaksid andma rohkem tulu (5¾ protsenti SKPst) kui nõukogu otsusega nõutud. |

b) raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt; | Täidetud. Raamatupidamisarvestuse büroo tugevdamine on osa uuest sisulisest eelarveseadusest (seadus 3871/2010). Rahandusministeerium on teinud erasektori konsultatsiooniettevõtjale ülesandeks teostada ulatuslik uurimus raamatupidamisarvestuse büroo ümberkorraldamiseks; uurimuse tulemused on kättesaadavad 2011. aasta alguses. 2011. aasta eelarveprojekt (esitati oktoobris) põhines optimistlikul makromajanduslikul prognoosil ning tuluprognoosil, mida nõuetekohaselt ei toetanud konkreetsed meetmed. 2011. aasta eelarve eelnõu põhineb usutavatel prognoosidel, mis on sarnased komisjoni koostatud prognoosidega, ning eelnõus võetakse arvesse viimaseid eelarvearenguid. |

c) eelnõu, mis käsitleb avaliku sektori palku reguleerivat seadusandlikku reformi, millega eelkõige luuakse ühtne palkade maksmise asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes; | Osaliselt täidetud. Ühtne palkade maksmise asutus on loodud, kuid see ei toimi veel täielikult. |

d) õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli; | Täidetud. Seadused 3842//2010 ja 3888/2010 on vastu võetud. Loodud on töörühmad maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise meetmete ja reformide ettevalmistamiseks. Valitsus rakendab kõnealused meetmed 2011. aasta jaanuaris ning kehtestab kvantitatiivsed tulemuslikkuse näitajad, et tagada tulude vastutustundlik haldamine, nt maksuvõlgnevuste sissenõudmise, suurimate maksumaksjate ning maksudeklaratsioonide esitamise ja nende alusel maksete tegemise kontrolli valdkonnas. Samal ajal tõhustab valitsus õigusraamistikku, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu: lihtsustatakse maksuvaidluse lahendamise ja kohtule kaebuse esitamise halduslikke menetlusi, kõrvaldatakse takistused maksuhalduse põhifunktsioonide (kaudsed auditi meetodid, maksudeklaratsioonide töötlemine) täitmiselt ning reformitakse maksuhalduse eest vastutava personali staatust, et karistada ametikohustuse rikkumise eest. |

e) algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine; | Osaliselt täidetud. On alustatud tehnilisi kohtumisi Euroopa Komisjoni, IMFi ja EKB ning OECDga (kes kõik teostavad ülevaatuseid). Lepingut ei ole veel allkirjastatud. |

f) avaldatakse kuustatistika (kassapõhine arvestus) valitsemissektori ja selle allüksuste tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta; | Osaliselt täidetud. Kulukohustuste registrid on loodud novembris kõigis valitsemissektori üksustes ja valitsus avaldas andmed valitsemissektori üksuste maksevõlgnevuste kohta. Samal ajal on raamatupidamisarvestus keskvalitsusest madalamatel tasanditel jätkuvalt puudulik ning takistab eelarvepositsiooni arengu piisavat jälgimist aastast lühemate perioodide puhul. Kuigi olukord on mõnevõrra paranenud sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja riigi omanduses olevate ettevõtete puhul, mis on ümber klassifitseeritud, on andmed kohalike omavalitsuste kohta jätkuvalt piiratud. |

g) valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada selliste kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (EÜ) nr 264/2000, (EÜ) nr 1221/2002, (EÜ) nr 501/2004, (EÜ) nr 1222/2004, (EÜ) nr 1161/2005, (EÜ) nr 223/2009 ja (EÜ) nr 479/2009; | Täidetud. Jätkuv koostöö Eurostatiga statistika ühise tegevuskava raames. Loodud on riigi rahanduse kohta ELSTATile algandmete esitamise asjakohane kord. 2010. aasta kohta koostatakse riigi rahanduse kvartaliandmed otseste andmeallikate alusel. ELSTAT on läbi vaadatud aastate 2006–2009 eelarvestatistika ning Eurostat on selle kinnitanud. |

h) korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta).” | Täidetud. Esimesed andmed 11 suurima avalik-õigusliku ettevõtja kohta avaldati 2010. aasta oktoobris. |

i) luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister; | Täidetud. Register peaks hakkama täielikult toimima 2011. aasta esimeses kvartalis. |

j) tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks; | Täidetud. Tegevuskava on kokku lepitud komisjoni talitustega. |

k) õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudteeveo-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudteeveo-ettevõtjatele otsest ega kaudset lisatoetust; | Osaliselt täidetud. Uus raudteeseadus võeti vastu 26. oktoobril 2010. Äriplaan esitati konsulteerimiseks Euroopa Komisjonile, IMFile ja EKB-le 30. septembril 2010. Täpsustamine ja läbirääkimised on käimas. Riigiabist ei ole veel nõuetekohaselt teavitatud. |

l) Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumlikud liinid, suurendades sõidutariife ning vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas; samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük; |

m) õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ning mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv; | Viibib. Ületöö eest maksava palga määrasid on vähendatud seaduse 3863/2010 alusel. Muud seaduseelnõud esitati Euroopa Komisjonile konsulteerimiseks 14. novembril 2010. |

n) töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul katseaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist; |

o) vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada asjaosalistel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga; |

p) vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest. |

[1] ELT L 241, 14.9.2010, lk 12.

[2] KOM(2010) 439 (lõplik).

[3] „Kreeka majanduse kohandamise programm – teine läbivaatamine”, European Economy–Occasional Papers, 72, november 2010. Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud arengule.

[4] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, 3 mai, ajakohastatud 6. augustil 2010.

[5] Kreeka majanduse kohandamise programm – Nõukogu otsuse kohaselt esitatud aruanne – november 2010 . Kreeka valitsus esitas aruande esimese osa 15. novembril 2010, täielik aruanne esitati 24. novembril 2010.

[6] Suhted SKPsse on suunavad. Nõukogu otsuses osutavad suhted SKPsse nominaalse SKP näitajatele, mis olid kättesaadavad mais: aastatel 2010–2014 vastavalt 8,0 %, 7,6 %, 4,9 % ja 2,6 % SKPst. Otsusega sätestatud kohandamiskava kohaselt ei ületa valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane suurenemine järgmist: 2010. aastal 34 058 miljonit eurot; 2011. aastal 17 365 miljonit eurot; 2012. aastal 15 016 miljonit eurot; 2013. aastal 11 599 miljonit eurot ning 2014. aastal 7 885 miljonit eurot. Võttes arvesse võla korrigeeritud näitajaid 2009. aasta lõpu seisuga ja viimaseid nominaalse SKP prognoose, vastab see aastatel 2010–2014 vastavalt võla suhetele 143, 153, 157, 158 ja 156 protsenti SKPst.

[7] ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

[8] Enamikul maksumaksjatel on võimalus tasuda maksuametile 2010. aastal maksud (teine ja viimane osamakse 2011. aastal) selle eest, et kuni 2009. aastani nende kasumiaruandeid ei auditeeritud (seadus 3888/2010).

[9] Euroopa majandusprognoos – sügis 2010, European Economy , 7, november.

[10] Üksikasjalik teave on esitatud Eurostati dokumendis „Information Note on Greek Fiscal Data” (15. november 2010), mis on kättesaadav Eurostati veebisaidil.

[11] Seda lisaks palgakärbetele, mille kohta tehti otsus 2010. aastal ja mida kohaldati nii avalike teenistujate kui ka riigi omanduses olevate ettevõtete töötajate suhtes.

[12] Nõukogu soovitus (2010/190/EL) Kreekale, 16. veebruar 2010, eesmärgiga lõpetada majanduspoliitika üldsuuniste eiramine Kreekas ning kõrvaldada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ähvardav oht (ELT L 83, 30.3.2010, lk 63).