1.SISSEJUHATUS – EUROOPA ÜHTSE KÄIBEMAKSUALA LOOMINE

ELi käibemaksusüsteem on üks ühtse turu väärtustest. Kõrvaldades takistused, mis moonutasid konkurentsi ja takistasid kaupade vaba liikumist, on ühine käibemaksusüsteem märkimisväärselt soodustanud kaubandust ELis. Käibemaksu kui laiapõhjalist tarbimismaksu peetakse üheks majanduskasvu enim soosivaks maksuliigiks. Käibemaks on ka oluline ja suurenev maksutuluallikas Euroopa Liidus . Samas ei ole käibemaksusüsteem viimastel aastatel suutnud sammu pidada majanduse üleilmastumise ja digiteerimisega. Eelkõige põhineb liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise praegune süsteem ikka veel 25 aastat vanal „üleminekukorral“. Selle kohaselt kuuluvad riigisisesed ja piiriülesed tehingud kahe täiesti erineva käibemaksusüsteemi alla. Seetõttu kaasnevad piiriüleselt kauplevatele ettevõtjatele võrreldes üksnes riigisiseselt kauplevate ettevõtjatega 11% suurused täiendavad nõuete täitmisega seotud kulud. Pealegi on kord, mis võimaldab kaupu osta piiriüleselt ilma käibemaksuta, eriti pettustealdis. 2015. aastal jäi pettuste ja muude vajakajäämiste tõttu saamata 151 miljardit eurot, mis on 12,8% kogu käibemaksukohustusest. Sellest hinnanguliselt 50 miljardit eurot pannakse piiriüleste käibemaksupettuste arvele. Tegemist on pettusega, millega enamasti tegelevad kuritegelikud organisatsioonid ja mida on viimaste andmete kohaselt kasutatud ka terrorismi rahastamiseks.

Praegu on ELi käibemaksusüsteem liiga killustunud ja aldis pettustele. Komisjon püüab ELi õiglast ja tõhusat maksusüsteemi käsitleva tegevuskava ühe osana elavdada käibemaksusüsteemi ja tagada selle väärtuslikkus ka tulevikus. Hinnangud on näidanud, et ühtse käibemaksusüsteemi kehtestamisega ühtsel turul väheneks piiriüleste käibemaksupettuste maht 41 miljardit eurot ja nõuete täitmisega seotud kulud väheneksid 1 miljardi euro võrra.

Komisjon rõhutas 7. aprilli 2016. aasta käibemaksualases tegevuskavas vajadust luua ühtne Euroopa käibemaksuala, mis vastaks 21. sajandi olukorrale. Kuulutati välja hulk põhimeetmeid, mis tuleb vastu võtta lühikese või keskmise tähtaja jooksul, et ajakohastada ELi käibemaksusüsteemi ning muuta see lihtsamaks, pettusekindlamaks ja ettevõtjasõbralikumaks. Need meetmed lähtuvad mitmesugustest eesmärkidest: kohandada käibemaksusüsteemi üleilmastunud, digitaalse ja mobiilse majanduse vajadustele, toetada VKEde vajadusi, tagada piisavate maksumäärade poliitika, teha lõpp piiriülesele pettusele ja aidata liikmesriikidel vähendada käibemaksu alalaekumist.

Kehtivat käibemaksusüsteemi hakatakse ajakohastama järk-järgult mitmes etapis. Käesolevas teatises antakse ülevaade juba võetud meetmetest (2. jagu) ja edasistest üksikasjalikest sammudest (3. jagu), sealhulgas sel aastal vastu võetavatest algatustest, milleks on

·õigusaktide pakett ettevõtjatevahelise liidusisese kaubanduse suhtes kohaldatava lõpliku käibemaksusüsteemi (edaspidi „lõplik käibemaksusüsteem“) kohta,

·ettepanek käibemaksumäärade reformi kohta;

·ettepanek tugevdada käibemaksualaseks halduskoostööks kasutatavaid olemasolevaid vahendeid ja

·ettepanek lihtsustada käibemaksueeskirju VKEde jaoks.

2.SAAVUTUSED PÄRAST KÄIBEMAKSUALASE TEGEVUSKAVA VASTUVÕTMIST

2.1 Käibemaksusüsteemi kohandamine digitaalmajandusega ja ajakohaste maksumäärade poliitika ettevalmistamine

1. detsembril 2016 võttis komisjon vastu mitu ettepanekut ajakohastada piiriülese e-kaubanduse suhtes kohaldatava käibemaksu süsteemi ja ettepaneku e-väljaannete käibemaksumäära kohta. Need ettepanekud on digitaalse ühtse turu strateegia oluline osa ja nende eesmärk on kohandada käibemaksusüsteemi digitaalmajandusega.

2.1.1. Ettepanekud e-kaubanduse suhtes kohaldatava käibemaksu kohta

Majanduse digiteerimisest tulenevalt peab maksustamispoliitika toime tulema üha arvukamate pakiliste probleemidega. Et nende uute ettevõtlussuundadega sammu pidada, on vaja innovatiivseid ja uuendusmeelseid lahendusi. Maksueeskirju tuleb täiustada, et kohandada neid kiiresti muutuvate ärimudelite ja tarbimiskäitumisega. Sama ajal peab maksustamine olema õiglane ja tõhus tegevust alustavate ettevõtjate jaoks ning aitama kaasa digitaalse ühtse turu arengule.

Tarbimismaksuna on käibemaksul tähtis roll nende eesmärkide saavutamisel. E-kaubandust käsitlevate ettepanekute eesmärk on tuua kasu ettevõtjatele, kodanikele ja liikmesriikidele ning need on võimaldanud ELil saavutada maailmas juhtpositsiooni.

Uued eeskirjad võimaldaksid kaupu veebis müüvatel äriühingutel eelkõige hõlpsasti täita kõiki ELi käibemaksukohustusi ja lihtsustaksid käibemaksuga maksustamise süsteemi nende idufirmade ja mikroettevõtjate jaoks, kelle piiriülese veebimüügi maht on alla 10 000 euro. VKEde jaoks oleks kasulik ka lihtsam menetluskord kuni 100 000 euro suuruse mahuga piiriülese müügi korral. Uute eeskirjadega kaotataks ka käibemaksuvabastus, mis praegu kehtib ELi imporditavate alla 22 euro väärtusega väikesaadetiste suhtes, ja tagataks võrdsed tingimused ELi ettevõtjatele.

Need ettepanekud on praegu arutamisel nõukogus.

Lisaks uurib komisjon praegu ELi käibemaksufoorumi raames, kuidas luua struktuurne avalik-õigusliku ja erasektori koostöö maksuhalduritega, logistikaettevõtjatega, internetiplatvormidega, makseteenuste pakkujatega ja ettevõtjate ühendustega, et parandada käibemaksu kogumist, vähendada pettuste arvu e-kaubanduses ja tagada võrdsed tingimused nõudeid järgivatele ettevõtjatele. Komisjon lähtub konsultatsiooni tulemustest 2018. aasta algatuse ettevalmistamisel.

2.1.2. Ettepanek e-väljaannete suhtes kohaldatava käibemaksu kohta