Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ /* KOM/2011/0706 lõplik - 2011/0341 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2014–2020[1]: tegemist on eelarvega, mis aitab ellu viia Euroopa 2020. aasta strateegiat ning mille raames soovitatakse muu hulgas luua programmide „Toll” ja „Fiscalis” uus põlvkond. Kooskõlas komisjoni lihtsustamispoliitikaga ja võttes arvesse praeguste programmide „Toll” ja „Fiscalis” vahelisi sarnasusi, tehakse ettepanek luua tulevikus ühtne programm (FISCUS), võttes siiski arvesse tolli- ja maksustamisvaldkonna eripärasid. Kõnealune programm aitab kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia[2] elluviimisele, tugevdades Euroopa Liidu ühtse turu ja tolliliidu toimimist. Edendades tehnika arengut ja innovatsiooni liikmesriikide maksuasutustes, et minna üle elektroonilisele maksuhaldusele, toetab uus programm ka digitaalse ühtse turu loomist (Euroopa digitaalne tegevuskava). Tolliliit kaitseb tollimakse, tasusid ning muid makse kogudes liidu ja liikmesriikide finantshuve[3]. Tolliliidus peavad kolmandatest riikidest pärit kaubad vastama liidu õigusaktidele, enne kui need lubatakse liidus vabasse ringlusse. See tähendab suurte kaubakoguste igapäevast haldamist (igas sekundis käideldakse seitset tollideklaratsiooni), mille käigus peab toll leidma tasakaalu ettevõtetevahelise kaubavahetuse soodustamise ja kodanike kaitsmise vahel nende ohutust ja turvalisust ähvardavate ohtude eest. Seda saab saavutada ainult liikmesriikide tolliasutuste omavahelise, tolliasutuste ja muude asutuste vahelise ning tolliasutuste ja kauplejate ning kolmandate isikute vahelise tõhusa operatiivkoostööga. Maksustamissüsteemide sujuv toimimine siseturul sõltub sellest, kui tulemuslikult ja tõhusalt kontrollivad liikmesriikide maksuasutused piiriüleseid tehinguid, ning maksupettuste vältimisest ja nende vastu võitlemisest ning maksutulude kaitsmisest. See eeldab maksuasutustevahelist ulatuslikku teabevahetust, mis tõhustab maksuasutuste tööd, vähendades samal ajal piiriüleselt tegutsevate maksumaksjate halduskoormust ning raha- ja ajakulu. Seda saab saavutada ainult liikmesriikide maksuasutuste ja kolmandate isikute vahelise tõhusa koostööga. Kavandatud programm toetab tolli- ja maksuasutuste ning muude asjaomaste isikute vahelist koostööd. See on 31. detsembril 2013 lõppevate programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” jätkuprogramm. Kavandatud programm FISCUS toetab liidus tehtavat tolli- ja maksunduslast koostööd, mis on suunatud ühelt poolt suhtlusvõrkude loomisele ja pädevuse suurendamisele ning teiselt poolt IT-suutlikkuse suurendamisele. Esimene valdkond võimaldab vahetada liikmesriikide ja muude programmi elluviimises osalevate riikide vahel häid tavasid ja tegevusalaseid teadmisi. Teine valdkond võimaldab rahastada programmi raames uuenduslikke infotehnoloogia infrastruktuure ja süsteeme, mille abil saavad liidu tolli- ja maksuasutused areneda täisväärtuslikeks elektroonilisteks haldusasutusteks. Programmi peamine lisaväärtus saadakse, edendades liikmesriikide võimet suurendada tulusid ja hallata järjest keerukamalt toimivaid kaubavooge, vähendades samal ajal kulusid selleks eesmärgiks ettenähtud vahenditele. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine ja eksperdihinnang Praeguste programmide vahehindamise[4] käigus analüüsis üks töövõtja programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja lisaväärtust. Selleks kasutati eri meetmete seireandmeid. Programmi „Toll 2013” vahehindamise käigus konsulteeriti kaubandusala esindajatega. Teine töövõtja tegi uuringu, mis käsitles kavandatava „Toll – Fiscalis” programmi võimalikku raamistikku:[5] sellega seotud raskusi, eesmärke ja eri poliitikavõimalusi, analüüsides muu hulgas põhjalikult tulevasi ülesandeid, struktuurilisi probleeme ja tolliliidu toimimise parandamise võimalusi. Viimase puhul konsulteeriti eri taseme tolliekspertidega. Teabevahetuse tähtsust silmas pidades tehti eraldi uuring teabevahetuse tulevase rakendusstrateegia kohta. Uuringut tutvustati maksu- ja tolliasutuste infojuhtidele 2011. aasta juunis korraldatud õpikodadel. Kavandatud programme käsitleva uuringu tulemusi arutati programmi elluviimises osalevate riikide esindajatega 2011. aasta juunis ja juulis korraldatud õpikodadel. Õpikodade ettevalmistamise käigus peetud asjaomaste programmikomiteede[6] kohtumise raames korraldati 2011. aasta kevadel ümarlauanõupidamine, milles osalenud riikidel paluti kirjeldada programmi peamisi tugevaid külgi ja programmi tõhustamise võimalusi. Koostati mõjuhinnangud, milles analüüsiti programmide „Toll” ja „Fiscalis” jätkamist. Mõjuhinnangud kinnitas mõjuhindamiskomitee. Tulevase programmi ettepaneku koostamisel kasutati arvukaid soovitusi programmi ülesehituse ja täiustamise kohta, eelkõige programmi meetmete ülesehituse ja eesmärkide sõnastamise kohta. Peamised soovitused olid seotud uute erieesmärkide püstitamise või olemasolevate täpsustamisega. Maksustamise valdkonna kohta antud soovitused keskendusid maksuasutuste ja maksumaksjate halduskoormuse vähendamisele ning koostöö parandamisele kolmandate riikide ja kolmandate isikutega ning pettustevastase võitluse tugevdamisele. Tolli valdkonnas soovitati programmis rohkem tähelepanu pöörata koostööle kolmandate riikide ning äri- ja kaubandusühendustega ning kaubanduse soodustamisele. Peale selle soovitati vahehinnangutes võtta kasutusele uued meetmed uute ülesannete täitmiseks, eelkõige teha koostööd konkreetsete igapäevaste ülesannete täitmisel, levitada paremini programmi meetmete tulemusi veebipõhiste koostöömeetodite abil ja määrata kindlaks raamistik programmi väljundite paremaks kontrollimiseks. 2.2. Mõjuhinnang Võttes arvesse üldist poliitilist olukorda ja probleeme, mis tuleb lahendada järgmisel aastakümnel tolli ja maksustamise valdkonnas, analüüsiti ja võrreldi mõlema praeguse programmi mõjuhinnangus mitmeid poliitikavõimalusi. Ühised poliitikavõimalused: (1) baasstsenaarium: programmide elluviimise jätkamine nende praeguste eesmärkide ja ülesehitusega; (2) programmi lõpetamine: mõlemad programmid lõpetatakse ja EL ei rahasta enam tolli- ja maksustamise valdkonnas tehtavat koostööd toetavaid IT-vahendeid, ühismeetmeid või koolitustegevusi. Konkreetsed tollivaldkonna poliitikavõimalused: (3) suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele, näiteks ajakohastatud tolliseadustikule: kõnealune poliitikavõimalus laiendaks baasstsenaariumi, kohandades programmi tolliliidu arenevast keskkonnast tulenevatele uutele vajadustele. See võimalus hõlmab ELi tollialastes õigusaktides määratletud uute IT-süsteemide rakendamist, IT-süsteemide ühise arengumudeli järkjärgulist kasutuselevõtmist ja selle aluseks oleva juhtimise, struktuuri ja tehnika ajakohastamist; (4) suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele ja rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks: lisaks eelmise võimalusega ette nähtud meetmetele hõlmaks see võimalus finantstoetusskeemi, mis võimaldab liikmesriikidel taotleda toetust maa-, mere- ja õhupiiride kontrollimiseks vajalike seadmete, näiteks skannerite või laboriseadmete soetamiseks. See aitaks liikmesriikidel kontrolli vastavalt tehnika arengust tulenevale vajadusele kiirendada ja sujuvamaks muuta; (5) suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele koos maksimaalselt jagatud IT-keskkonnaga: lisaks 3. võimalusega ette nähtud meetmetele aitab see võimalus ELi tollil kasutada ära Euroopa IT-süsteemide täielikult ühist arendamist ja toimimist ELi tollialaste õigusaktide, nagu ajakohastatud tolliseadustiku ja muude tolli käsitlevate õigusaktide rakendamiseks. See võimalus tagab suurema toetuse avaliku sektori asutustele, et nad saaksid arendada ja kasutada kõiki süsteeme, mis on vajalikud üle-euroopalise elektroonilise tollikeskkonna jaoks, ja ettevõtjatele, et nad saaksid kõnealuste süsteemidega ühineda. Konkreetsed maksustamisvaldkonna poliitikavõimalused: (6) baasstsenaariumi ajakohastamine: see võimalus seisneb baasstsenaariumi kohandamises vastavalt tulevaste ülesannete täitmiseks püstitatud erieesmärkidele. Võrreldes praeguse programmiga pööratakse rohkem tähelepanu võitlusele maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmisega, maksumaksjate ja maksuasutuste suure halduskoormuse vähendamisele ja kolmandate riikide ning isikutega tehtava koostöö kavandamisele. Selle poliitikavõimaluse rakendamiseks oleks vaja ainult veidi suuremat eelarvet kui praeguse programmi „Fiscalis” eelarve; (7) baasstsenaariumi ajakohastamine ja uute poliitikavaldkondade toetamine: lisaks poliitikavõimaluse „baasstsenaariumi ajakohastamine” all kirjeldatud probleemide lahendamisele võimaldab see poliitikavõimalus laiendada koostööd poliitika arengust tulenevatele uutele valdkondadele ja eelkõige soodustada programmi raames käesoleva uue õigusakti ühtset kohaldamist ja rakendamist ning sellega seotud teabevahetust ja halduskoostööd. Mõjuhinnangute põhjal soovitatakse eelistada tolli valdkonnas 3. võimalust: suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele, näiteks ajakohastatud tolliseadustikule, samal ajal kui maksustamise valdkonnas on eelistatuim võimalus 6. võimalus: baasstsenaariumi ajakohastamine. Mõlemad poliitikavõimalused on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eelarve ettepanekuga ja neid eelistavad liikmesriigid. Võimalust „suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele ja rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks” tolli valdkonnas ei kaaluta, sest seadmete soetamist tehnilise suutlikkuse suurendamiseks saab kaasrahastada teiste programmide, sh regionaalsete struktuurifondide vahenditest, tagades samal ajal ühtsuse kavandatud programmi FISCUS erieesmärkidega. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Programmi FISCUS ettepanek põhineb kahel õiguslikul alusel. Ettepaneku tolli käsitlevate osade õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 33, milles kutsutakse Euroopa Liitu üles võtma meetmeid seoses tollikoostöö ja ELi tolliliiduga. Paljud maksupoliitika rakendamise aspektid kuuluvad valdavas osas liikmesriikide pädevusse. Kavandatud programmi ei saa aga käsitada liikmesriigi pädevusse kuuluva maksupoliitika meetmena. On ju programmi eesmärk parandada maksuasutustevahelist koostööd, luues mehhanismid ja vahendid ning tagades vajaliku rahastamise. Sellisel juhul ei ole programmi tulemuseks, kui seda rakendab komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus, kuid see võimaldab vähendada 27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi kahjulikke tagajärgi, nagu konkurentsimoonutused, asutuste ja maksumaksjate halduskoormus, meelepärase maksustamissüsteemi valimine jne. Kavandatud meede on seega puhas siseturu toetamise meede, mis võimaldab parandada mitmesuguste siseturul kasutatavate maksustamissüsteemide toimimist. Kavandatud programmi maksustamist käsitlevate osade õiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel 114. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Meetmeid tuleb võtta pigem ELi kui liikmesriikide tasandil järgmistel põhjustel: · tolliliit kuulub liidu ainupädevusse. Liidule volituste üleandmisega leppisid liikmesriigid ipso facto kokku, et tolli valdkonnas on parem rakendada meetmeid liidu tasandil. Liidu õigusraamistik iseenesest siiski tolliliidu piisavalt nõuetekohast toimimist ei taga. Seda peavad täiendama tolliprogrammiga ette nähtud toetusmeetmed, et tagada ELi tollialaste õigusaktide ühtne ja kooskõlaline kohaldamine; · paljud tolli valdkonnas rakendatud meetmed on piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult ja tõhusalt rakendada. ELi meetmed on vajalikud, et anda tollitööle Euroopa mõõde, vältida siseturu moonutusi ja toetada ELi välispiiride tõhusat kaitset; · seega on ELi meetmed põhjendatud, et tagada tolliliidu ja seda reguleeriva ühise õigusraamistiku nõuetekohane toimimine ja edasiarendamine, sest see on osutunud kõige tõhusamaks ja tulemuslikumaks vahendiks ELi tolliliidu ja tollikoostöö rakendamisel esinenud puuduste ja probleemide lahendamisel: · maksustamise valdkonnas ei piisa sellest, kui võetakse vastu Euroopa tasandil õigusakt ja eeldatakse, et selle rakendamine toimub sujuvalt ning tõrgete korral piisab rikkumismenetlusest. ELi ja liikmesriikide maksuõiguse tõhus rakendamine eeldab koostööd ja tegevuse kooskõlastamist Euroopa tasandil; · maksustamise valdkonnas tuvastatud probleeme ei saa lahendada komisjoni juhtimiseta ja julgustamata liikmesriike vaatama oma haldusterritooriumis piiridest kaugemale. Liikmesriikidevahelise tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastamiseta suureneks kõlvatu maksukonkurents ja meelepärase maksusüsteemi valimine ning petturid kasutaksid ära koostöö puudumist liikmesriikide ametiasutuste vahel; · majanduslikel põhjustel on ELi tasandi meetmed palju tõhusamad. Tolli- ja maksundusalase koostöö tugisammas on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline suhtlusvõrk. See ühendab liikmesriikide tolli- ja maksuasutusi umbes 5 000 ühenduspunktis. Ühine IT-võrgustik tagab, et siseriiklik ametiasutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise infrastruktuuriga ühendust ainult üks kord. Sellise infrastruktuuri puudumise korral peaksid liikmesriigid ülejäänud liikmesriikide süsteemidega 26 korda ühendust võtma. ELi lepingu artikli 17 kohaselt teostab komisjon vastavalt aluslepingutes sätestatud tingimustele koordineerivaid, täitev- ja juhtimisfunktsioone. Võttes arvesse liidus tolli ja maksunduse valdkonnas kindlaks tehtud praegusi ja tulevasi probleeme, peab komisjon eriesindajate kaudu pikaajaliselt koordineerima liikmesriikide tolli- ja maksuasutuste operatiivtasandi tegevust. Programmi mitmesugused foorumid ja vahendid on komisjonile asjakohaseks raamistikuks koordineerimisülesande täitmisel tolli ja maksunduse valdkonnas. Seega on programm FISCUS kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega (nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5). 3.3. Õigusakt Kooskõlas asjaomaste mõjuhinnangute järeldustega on sobiv ELi sekkumine rahastamisprogrammi kaudu. Võttes arvesse programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” vahehindamisel saadud positiivset tagasisidet, teeb komisjon ettepaneku viia ellu jätkuprogramm FISCUS. Kuigi uus programm on jätkuvalt suunatud peamiselt liikmesriikidele ja liikmesriikide ametiasutustele, kavatsetakse tulevastesse programmimeetmete rakendamisse kaasata varasemast enam väliseid sidusrühmi. Seda arvesse võttes on programmi kehtestamiseks kohasem õigusakt määrus, mitte otsus, nagu eelmiste programmide puhul. 4. MÕJU EELARVELE ELi rahastamisprogrammide läbivaatamise ajastus on seotud komisjoni tööprogrammis esitatud uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga. Vastavalt nimetatud ettepanekule sisaldab käesolev, programmi FISCUS käsitlev määrus 777 600 000 euro (hetkehindades) suurust eelarveraamistikku ajavahemikuks 2014–2020. Programmi FISCUS rakendatakse otsese tsentraliseeritud haldamise teel ja prioriteedipõhiselt. Koos sidusrühmadega koostatakse tööprogrammid, milles määratakse kindlaks konkreetse ajavahemiku prioriteedid. 5. MUU TEAVE 5.1. Märkused konkreetsete õigussätete kohta 5.1.1. I peatükk: üldsätted Seoses tollialaste aspektidega on programmi rakendusala konkreetselt keskendatud ELi tolliliidu toimimisele. Maksustamisalaste aspektidega seoses on programm viidud kooskõlla liidu hiljutiste maksustamisalaste õigusaktidega, st programm hõlmab nii käibe-, aktsiisi-, tulu- ja kapitalimaksu kui ka muid makse, mille suhtes kohaldatakse ELi maksualaseid õigusakte. Programmis FISCUS võivad osaleda liikmesriigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid. Kooskõlas liidu kõnealuse valdkonna üldise poliitikaga võivad teatud tingimustel osaleda ka Euroopa naabruspoliitika riigid. Peale selle võivad teatud meetmete rakendamises osaleda ka „väliseksperdid” (nt muude riigiasutuste esindajad, kaubandus-, riiklikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ning ka muud eksperdid). Programmi FISCUS eesmärke on kohandatud vastavalt kindlakstehtud ja võimalikele probleemidele ja ülesannetele, mis seisavad tolli- ja maksupoliitika ning tolli ja maksuasutuste ees järgmisel aastakümnel. Programmi üldeesmärk on toetada tolliliidu toimimist ja tugevdada siseturgu, parandades maksustamissüsteemide toimimist osalevate riikide, nende tolli- ja maksuasutuste, ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. Programmi erieesmärgid edasiste tolli ja maksunduse valdkonnaga seotud probleemide nõuetekohaseks lahendamiseks liidus on järgmised: 1. toetada liidu tolli ja maksualaste õigusaktide ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist; 2. aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust; 3. vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist ning tugevdada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide, ettevõtjate ja nende organisatsioonidega; 4. tugevdada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet, soodustades kauplemist ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid; 5. kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmisega võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuve; 6. (tolli valdkonnas) toetada tolli kodanike ja majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel. Lisatud on tegevuseesmärgid, mis keskenduvad programmi tulemustele ja on esitatud määruse 1. lisas. 5.1.2. II peatükk: abikõlblikud meetmed Meetmed, mida programmi raames rahastatakse, on sarnased praeguste programmide meetmetega, nimelt: · ühismeetmed, mille eesmärk on vahetada teavet ja häid tavasid programmis osalevate riikide tolli- ja maksuametnike vahel; · Euroopa infosüsteemid,[7] mis hõlbustavad teabevahetust ja juurdepääsu ühistele andmetele, ning · koolitustegevus, mille eesmärk on Euroopa tolli- ja maksuametnike pädevuse suurendamine. Teatud meetmetesse on tehtud muudatusi. · Programmi FISCUS lisatakse mõned uued ühismeetmetega seotud vahendid: · juhtrühm (uus ainult maksustamise valdkonna puhul) tegeleb kooskõlastamisega ja tavaliselt kuuluvad sellesse kõik huvitatud osalevad riigid. Juhtrühm erineb projektirühmast, kuhu tavaliselt kuulub piiratud arv riike ja mis tegutseb piiratud aja jooksul ning eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi ja täpselt kirjeldatud tulemuse saavutamise nimel; · eksperdirühm on struktureeritud koostöövorm, mis koondab teadmisi ja/või täidab konkreetseid ülesandeid. Eksperdirühm võib olla ajutine või alaline ja seda toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, infrastruktuuri ja seadmetega, et tagada meetme edukas rakendamine; · haldussuutlikkuse suurendamise meetmed toetavad tolli- ja maksuasutusi, kellel esineb konkreetseid probleeme, olgu selleks siis teadmiste vähesus, ekspertide puudus, organisatsioonilised või muud puudused, mida saab lahendada teiste riikide ja/või komisjoni ametnike võetavate spetsiaalsete toetusmeetmetega. · Seoses Euroopa infosüsteemiga on IT-varad ja -teenused, mis on seotud mõne liikmesriigiga või kõigi liikmesriikidega ja mille omanik või ostja on komisjon, uues programmis määratletud liidu komponentidena. Kõnealuseid liidu komponente kirjeldatakse kavandatud õigusakti 2. lisa punktis 4. Liikmesriikide komponendid on kõik need, mis ei ole liidu komponendid. Neid arendavad, paigaldavad ja käitavad ning seega ka rahastavad ja nende eest vastutavad liikmesriigid. Liidu komponentide uuesti määratlemisel tuleks arvesse võtta muutuvaid IT-süsteemide arendamise tavasid. Praegu vastutab iga liikmesriik oma riigi süsteemi rakendamise eest vastavalt ühisele tehnilisele kirjeldusele, mistõttu on igal süsteemil 27 arendust, 27 kauplejatele suunatud liidest, 27 arenduskava ja 27 projekti või toimimisega seotud probleemide kogumit jne. Eelkõige finantskriisi arvesse võttes leiab komisjon, et IT-süsteeme tuleks arendada tõhusamalt, sh tuleks rohkem kasutada tsentraliseeritud vahendeid ja kaasata ühisprojektidesse rohkem liikmesriike. Lihtsustamise eesmärk on vähendada üldisi IT-kulusid ja parandada andmete ühtsust ning eeskirjade kohaldamist, minnes järk-järgult üle ühisele IT-arendusele (oskusteave, andmed, IT-komponendid). Sellega saavutatakse näiteks äriprotsesside modelleerimise ja paremate kvaliteedinõuete kaudu paremad töömeetodid ja kauplejatele suunatud liideste ühtlustamise kaudu suurem standardsus. Liidu komponentide uus käsitlus vähendab arendus- ja kasutuselevõtukavade erinevuse ohtu. See annab ka täiendavad vahendid projektide lõplikuks vormistamiseks, sest ühise kava kasutamisel puudub oht, et kogu projekti kasutuselevõtmise määrab arendusahela kõige aeglasem lüli. Suurem komisjoni vastutus eeldab komisjoni tasandil eriotstarbelisemat tuge ja spetsialiseerunud töötajaid. 5.1.3. IV peatükk: rakendamine Käesoleva määruse rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Sel juhul võetakse iga-aastane tööprogramm vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[8] artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 5.2. Lihtsustamine 5.2.1. Kuidas aitab ettepanek kaasa lihtsustamisele? (a) Kooskõla finantsmäärusega Programmi ettepanek on finantsmääruse ja selle rakendusaktidega täielikult kooskõlas. Programmi rakendamisel kasutatavad peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Programm hõlmab komisjoni finantsmääruse läbivaatamise ettepanekus kavandatud lihtsustamismeetmeid, eelkõige ühekordsete maksete, kindlate määrade ja ühikuhindade kasutamist. Võttes arvesse programmi raames tasutavate majutus- ja sõidukulude käsitlemise tähtsust, võetakse programmi raames kasutusele uues finantsmääruses kõnealuse valdkonnaga seoses väljapakutud lihtsustamismeetmed. (b) Kooskõla programmidega „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” Eelmiste „Toll” ja „Fiscalis” programmide haldamine oli omavahel täielikult kooskõlas, tuginedes samasugustele hanke-eeskirjadele ja toetusmudelitele, ühistele juhtimissuunistele ja IT-põhistele süsteemidele. Juhtimismudel hõlmab selget ja lihtsat programmimeetmete korraldamise menetlust. Komisjoni programmijuhtimisrühma abistavad eri tolli- ja maksuasutuste programmijuhtimisrühmad, kes tegutsevad liikmesriikide tolli- ja maksuametnike abistajate ja esmaste kontaktisikutena. Juhtimismudel võimaldab rakendada meetmeid lühikese aja (kõige rohkem mõne nädala) jooksul, reageerida kiiresti uutele vajadustele, tagades samal ajal eri meetmete kooskõla. Liikmesriigid väljendasid vahehinnangus rahulolu programmi juhtimismudeliga[9]. Võttes arvesse asjaolu, et programmid „Toll” ja „Fiscalis” on juba omavahel tihedas kooskõlas, ja komisjoni lihtsustamispoliitikat, otsustati teha ettepanek viia 2014.–2020. aastaks koostatud mitmeaastase finantsraamistiku raames ellu ühtne programm FISCUS. (c) Kas kaaluti programmi rakendamise delegeerimist? Kaaluti võimalust rakendada tulevast programmi rakendusameti kaudu. Ametile võiks anda volitused selliste ülesannete täitmiseks nagu programmi raames rakendatavate meetmete valimine, meetmete halduslik ettevalmistamine ja järelkontroll, meetmete järelevalve, toetused ja IT-süsteemide hanked. Selline rakendusamet oleks siiski täiendav lüli juhtimisstruktuuris, mis suurendab uute haldusmenetluste lisandumise tõttu koordineerimise ja kontrollimise kulusid ning muudab otsustamise keerukamaks ja aeglasemaks. See kahjustaks ka komisjoni oskusteabe taset ja lisaks haldusaspektidele suurendaks sisu killustumise ohtu. See võimalus ei tooks eeldatavat kasu äritegevusele ja jäeti seetõttu kõrvale. Teise võimalusena kaaluti ka kõikide asjakohaste IT-alaste meetmete, v.a CCN/CSI võrk ja sellega seotud teenused, üleandmist liikmesriikide ametiasutustele. Selle stsenaariumi puhul valitseb väga suur oht, et järk-järgult tekib vajadus ja võetakse ette algatusi luua rohkem keskjuhtimisstruktuure. Sellest tulenev mõju oleks sarnane programmide lõpetamise mõjuga ning see ohustaks tolli- ja maksuasutuste töö tõhusust ja tulemuslikkust, seaks kahtluse alla tolliliidu ühtsuse ja seega kauplejate ühesuguse kohtlemise ja vähendaks pettuste tõkestamise ja avastamise suutlikkust. Võttes arvesse kahjulikku mõju programmi tulemustele ja toimimisele, jäeti ka see stsenaarium kõrvale. (d) Kas programmi rakendamisel kasutatakse ühiseid IT-vahendeid, et vähendada abisaajate ja töövõtjate halduskoormust? Programmides „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” juba kasutatakse vahendeid, mis hõlbustavad toetuste haldamist ühise tegevusaruandlusvahendi abil. 5.2.2. Ettepaneku tulemuste hindamine Programmi toimimist hinnatakse ühtse toimimis-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud programmi üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, ja komisjoni juhtimiskava arvesse võttes. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu on esitatud asjaomase programmi mõjuhinnangus. Programmi mõne tegevuseesmärgi jaoks on komisjon kindlaks määranud eeldatavad tulemused, ülejäänud saavutatakse praeguste programmide raames rakendatavate meemetega. Enne 2020. aasta programmi rakendamise alustamist määrab komisjon kindlaks kõikide tegevuseesmärkide eeldatavad tulemused ja esitab need programmikomiteele kinnitamiseks iga-aastase tööprogrammi menetluse raames. 5.2.3. Kas programmi ettepanek on kooskõlas komisjoni üldise poliitikaga Programm aitab saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, tugevdades ühtset turgu, suurendades avaliku sektori tööviljakust ja toetades tehnika arengut ja innovatsiooni haldusasutustes ning edendades tööhõivet. Programm toetab Euroopa digitaalse tegevuskava juhtalgatusi,[10] juhtalgatust „Innovaatiline liit”,[11] juhtalgatust „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”[12] ja juhtalgatust „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”[13]. Programm toetab ka ühtse turu akti[14] ning edendab majanduskasvu ja innovatsiooni, tagades intellektuaalomandi õiguste kaitse piiril kooskõlas hiljutise tervikliku intellektuaalomandi õigusi käsitleva strateegiaga[15]. Seoses liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmisega toetab programm tollimaksude ning mitmesuguste tasude ja kaubandusmaksude kogumist ning ühiseid jõupingutusi pettustega võitlemisel. Tolliliit on ELi kaubanduspoliitika operatiivharu ja seega aitab programm kaasa kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamisele, maksude kogumisele ja kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode ja muude piirangute kohaldamisele kooskõlas ELi kaubandusstrateegiaga[16]. Hiljuti usaldati tollile ka keskkonnakaitsja ülesanded (mis on muu hulgas seotud jäätmete ebaseadusliku ekspordi, kemikaalide, osoonikihti kahandavate ainete, puidu ebaseadusliku raiumise ja CITESi konventsiooniga). Lisaks aitavad tollimeetmed ning tolli, politsei ja muude õiguskaitseasutuste vaheline koostöö suurendada ELi sisejulgeolekut, nagu on sätestatud sisejulgeoleku strateegia tegevuskavas[17] ja Stockholmi programmi tegevuskavas[18]. 2011/0341 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 33 ja 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [19], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Enne 2014. aastat rakendatud mitmeaastased tolli- ja maksustamisalased tegevusprogrammid on aidanud märkimisväärselt hõlbustada ja tugevdada tolli- ja maksuasutuste vahelist koostööd liidus. Seetõttu on asjakohane tagada nende programmide jätkumine uue programmi kehtestamisega samas valdkonnas. (2) Võttes arvesse enne 2014. aastat rakendatud programmide vahelist koostoimet ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta eelarvet käsitlevas teatises[20] sätestatud komisjoni kohustusega vähendada programmide arvu tuleks tolli- ja maksuasutuste koostööprogrammid asendada üheainsa programmiga. Peale selle võimaldab üheainsa programmi kehtestamine tegevust lihtsustada ja ühtlustada ning samal ajal säilib võimalus võtta tolli ja maksustamise valdkonnas eraldi meetmeid. (3) Programmi meetmed, st Euroopa infosüsteemid, tolli- ja maksuametnike ühismeetmed ja ühised koolitusalgatused, aitavad eeldatavalt kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia[21] elluviimisele. Luues raamistiku meetmetele, mille eesmärk on tagada tõhusamad tolli- ja maksuasutused, suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, edendada tööhõivet ja kaitsta Euroopa Liidu finants- ja majandushuve, aitab programm aktiivselt tugevdada tolliliidu ja siseturu toimimist. (4) Programmi maksustamisalane osa tuleks viia kooskõlla liidu kehtivate ja tulevaste õigusaktidega, et oleks võimalik toetada liidu võimalike uute maksude ja õigusaktidega seotud meetmeid. Seega ei peaks maksustamise mõiste hõlmama käesoleva programmi tähenduses mitte ainult nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[22] kohast käibemaksu, nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ (alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta)[23] kohast alkoholiaktsiisi, nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta)[24] kohast tubakatoodete aktsiisi, nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik)[25] kohast energiatoodete ja elektrienergia aktsiisi, vaid ka kõiki muid liidu maksualaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid makse nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/24/EL (vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel)[26] tähenduses. (5) Selleks et toetada kolmandate riikide ühinemist ja assotsieerumist, võivad teatud tingimustel programmis osaleda ühinevad riigid ja kandidaatriigid ning ka potentsiaalsed kandidaatriigid ja Euroopa naabruspoliitika[27] partnerriigid. Võttes arvesse maailma majanduse üha suuremat seotust, tuleks ette näha ka välisekspertide, nagu kolmandate riikide ametnike, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate või teatud tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate kaasamise võimalus. (6) Võttes arvesse tulevase aastakümne probleeme ja ülesandeid, tuleks enne 2014. aastat rakendatud programmide eesmärke kohandada. Käesoleva määrusega kehtestatud programmil peaks olema tähtis roll sellistes olulistes valdkondades nagu Euroopa Liidu õiguse ühtne rakendamine, Euroopa Liidu finants- ja majandushuvide kaitsmine, ohutuse ja turvalisuse tagamine ning tolli- ja maksuasutuste haldussuutlikkuse suurendamine. Kindlaksmääratud uute ülesannete dünaamikat arvesse võttes tuleks suuremat tähelepanu pöörata pettustega võitlemisele, halduskoormuse vähendamisele ja kaubanduse soodustamisele. (7) Enne 2014. aastat rakendatud programmide raames kasutatud vahendid osutusid asjakohasteks ja seetõttu need säilitati. Võttes arvesse seda, et on vaja vahendeid, mis võimaldavad struktureeritumat operatiivkoostööd, on lisatud täiendavad vahendid, nagu liidu ja liikmesriikide ekspertidest moodustatud eksperdirühmad, et täita ühiselt ülesandeid konkreetsetes valdkondades. Hiljutisi suundumusi silmas pidades tuleks ette näha võimalus rakendada programmi raames suutlikkuse suurendamise meetmeid, et anda asjatundlikku abi riikidele, kes seda vajavad. (8) Euroopa infosüsteemid mängivad äärmiselt tähtsat rolli liidu tolli- ja maksusüsteemide tugevdamisel ja seetõttu tuleks neid ka edaspidi programmi raames rahastada. Lisaks tuleks ette näha võimalus lisada programmi ka liidu õigusaktide alusel loodud uued tolli ja maksudega seotud infosüsteemid. Viimased peaksid põhinema ühistel arengumudelitel ja ajakohasel IT-süsteemil, et muuta tolli- ja maksuasutused paindlikumaks ja tõhusamaks. (9) Programmi raames tuleks suurendada ka inimeste pädevust ühiskoolituste korraldamise kaudu. Tolli- ja maksuametnikud peavad koguma ja ajakohastama oma teadmisi ja oskusi, mida Euroopa Liit vajab. Programm peaks olema esmatähtis, et suurendada tolli- ja maksuametnikele ning ka ettevõtjatele suunatud suuremate koolitustoetuste kaudu tõhusalt inimeste suutlikkust. Euroopa Liidu praegune ühine koolituspoliitika, mis põhineb peamiselt e-õppe tsentraliseeritud arendamisel, tuleks arendada mitmetahuliseks Euroopa Liidu maksundusalase koolitamise toetusprogrammiks. (10) Programm peaks hõlmama seitsmeaastast ajavahemikku, et selle kestus oleks kooskõlas nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr xxx, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[28] sätestatud mitmeaastase finantsraamistikuga. (11) Terveks programmi elluviimise ajaks tuleks sätestada rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 tähenduses. (12) Kooskõlas 2010. aasta eelarve läbivaatamist käsitlevas teatises[29] sätestatud komisjoni kohustusega muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja lihtsamaks, tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu rahastamisvahenditega, välistades siiski kahekordse rahastamise. Käesoleva programmi raames võetud meetmed peaksid tagama liidu vahendite kasutamise ühtsuse tolliliidu toimimise toetamisel. (13) Käesoleva määruse rahastamiseks vajalikke meetmeid tuleks võtta kooskõlas nõukogu [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) ja komisjoni [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx rakendamise üksikasjalikud eeskirjad (lisada viide uuele finantsmäärusele ja selle rakendusaktile). (14) Liidu finantshuve tuleb kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitsta sobivate meetmetega, sh eeskirjade eiramise vältimise, avastamise ja uurimise, kaotatud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvide abil. (15) Selleks et tagada ühtsed käesoleva määruse rakendamise tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.[30] (16) Kuna võetava meetme eesmärki, nimelt luua mitmeaastane programm siseturu maksustamissüsteemide ja tolliliidu toimimise parandamiseks, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, kui nad ei saa teha programmi rakendamiseks vajalikku tõhusat koostööd ja tegevust tulemuslikult kooskõlastada, ning programmi mõju tõttu saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (17) Komisjoni peaks käesoleva programmi rakendamisel abistama programmi FISCUS komitee. Kõnealuse komitee põhipädevus sätestatakse iga-aastases tööprogrammis. (18) Käesoleva määrusega tuleks asendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1482/2007/EÜ, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013”) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ,[31] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsus nr 624/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tollialane tegevusprogramm („Toll 2013”)[32]. Nimetatud otsused tuleks seega kehtetuks tunnistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisese 1. Siseturu maksustamissüsteemide ja tolliliidu toimimise parandamiseks luuakse mitmeaastane tegevusprogramm FISCUS (edaspidi „programm”). 2. Programm koosneb tolli käsitlevast osast ja maksustamist käsitlevast osast. 3. Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „tolli- ja maksuasutused” – tolli ja maksustamist käsitlevate eeskirjade kohaldamise eest vastutavad asutused; (b) „väliseksperdid” – (1) valitsusasutuste esindajad, sh kolmandate riikide valitsusasutuste esindajad, kes ei osale programmis vastavalt artikli 3 lõigetele 1 ja 2; (2) ettevõtjad ja nende organisatsioonid; (3) rahvusvaheliste ja muude asjaomaste organisatsioonide esindajad; (c) „maksustamine” – järgmiste maksude kohaldamine: (1) direktiivi 2006/112/EÜ kohane käibemaks; (2) direktiivi 92/83/EMÜ kohane alkoholiaktsiis; (3) direktiivi 2006/64/EÜ kohane tubakatoodete aktsiis; (4) direktiivi 2003/96/EÜ kohased energiatoodete ja elektrienergia maksud; (5) kõik muud direktiivi 2010/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti a reguleerimisalasse kuuluvad maksud. Artikkel 3 Programmis osalemine 1. Programmis osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid, kes täidavad lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi. 2. Programmis võivad osaleda järgmised riigid: a) ühinemiseelse strateegia raames abi saavad ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes; b) Euroopa naabruspoliitika partnerriigid, tingimusel et nende riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on piisavalt ühtlustatud liidu vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega. Asjaomased partnerriigid osalevad programmis vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast nende riikide osalemist liidu programmides käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist. 3. Väliseksperdid võivad osaleda programmi raames korraldatavas tegevuses, kui see on vajalik artiklites 4 ja 5 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Kõnealused eksperdid valitakse konkreetse tegevuse puhul asjakohaste oskuste, kogemuse ja teadmiste alusel. Artikkel 4 Üldeesmärk Programmi üldeesmärk on toetada maksustamissüsteemide toimimise parandamise kaudu koostöös osalevate riikide, nende tolli- ja maksuasutuste, ametnike ja välisekspertidega tolliliidu toimimist ja tugevdada siseturgu. Kõnealuse eesmärgi saavutamist hinnatakse muu hulgas järgmise näitaja alusel: programmi sidusrühmade arvamuse muutumine programmi panuse kohta tolliliidu paremasse toimimisse ja siseturu tugevdamisse. Artikkel 5 Erieesmärgid 1. Programmi erieesmärgid on järgmised: (a) toetada liidu tolli- ja maksualaste õigusaktide ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist; (b) aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust; (c) vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist ning suurendada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide, ettevõtjate ja nende organisatsioonidega; (d) suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet, soodustades kaubandust ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid; (e) kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuve; (f) tolli valdkonnas: toetada tolli kodanike ja majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel. 2. Iga eespool nimetatud erieesmärgi saavutamist hinnatakse näitaja alusel, mis põhineb programmi sidusrühmade arvamusel programmi panuse kohta erieesmärkide saavutamisse. II peatükk Abikõlblikud meetmed Artikkel 6 Abikõlblikud meetmed Programmi raames antakse artiklis 13 osutatud iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele meetmetele: (a) operatiivkoostöö ja kooskõlastamise ühismeetmed: (1) seminarid ja õpikojad; (2) juhtrühmad, kes juhivad ja kooskõlastavad oma pädevusvaldkonda kuuluvate meetmete rakendamist; (3) projektirühmad, kuhu kuulub piiratud arv riike ja kes tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaksmääratud eesmärke ja täpselt kirjeldatud tulemusi; (4) osalevate riikide või kolmandate riikide korraldatud töövisiidid, mis võimaldavad ametnikel omandada või täiendada oskusi ja teadmisi tolli ja maksustamise valdkonnas; kolmandate riikide korraldatud töövisiitide puhul on programmi raames abikõlblikud ainult sõidu- ja elamiskulud (majutuskulud ja päevaraha); (5) eksperdirühmad, mis on alalised või ajutised struktureeritud koostöövormid, mis koondavad asjatundjate arvamusi, et täita ülesandeid konkreetsetes valdkondades või teevad operatiivtööd ja mida toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, infrastruktuuri ja seadmetega; (6) haldussuutlikkuse suurendamise ja toetamise meetmed; (7) uuringud; (8) teabevahetusprojektid; (9) mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklites 4 ja 5 sätestatud üldiste ja erieesmärkide saavutamist; (b) konkreetsed tollivaldkonna ühismeetmed, sealhulgas kontrollitegevus, millega tegelevad komisjoni ja osalevate riikide ametnikest moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tolliga seotud tavasid, teha kindlaks kõik eeskirjade rakendamisel esinevad probleemid ja esitada vajaduse korral ettepanekuid liidu eeskirjade ja töömeetodite kohandamiseks; (c) konkreetsed maksustamisvaldkonna ühismeetmed, sealhulgas mitmepoolsed kontrollid, mida korraldavad kaks või enam osalevat riiki, sh vähemalt üks liikmesriik, et kontrollida kooskõlastatult ühe või mitme asjaomase maksukohustuslase maksukohustusi; (d) IT-suutlikkuse suurendamine, nimelt II lisa punktis 4 sätestatud liidu komponentide arendamine, hooldamine, käitamine ja kvaliteedi kontroll järgmistes süsteemides: (1) II lisa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud Euroopa infosüsteemid ja (2) vastavalt liidu õigusaktidele loodud uued Euroopa infosüsteemid; (e) inimeste pädevuse suurendamine: ühiskoolitusmeetmed, mille eesmärk on toetada tolli ja maksustamisega seotud vajalikke ametialaseid oskusi ja teadmisi. Artikkel 7 Ühismeetmete rakendamist käsitlevad erisätted 1. Osalevad riigid tagavad, et ühismeetmete rakendamises määratakse osalema ametnikud, kellel on nõuetekohased teadmised ja kvalifikatsioon. 2. Osalevad riigid võtavad ühismeetmete rakendamiseks vajalikke meetmeid, eelkõige suurendades oma tolli- või maksuasutuste teadlikkust kõnealustest meetmetest ja tagades saavutatud tulemuste optimaalse kasutamise. Artikkel 8 Euroopa infosüsteemide rakendamist käsitlevad erisätted 1. Komisjon ja osalevad riigid tagavad II lisa punktides 1, 2 ja 3 osutatud Euroopa infosüsteemide arendamise, käitamise ja nõuetekohase hooldamise. 2. Komisjon kooskõlastab koostöös osalevate riikidega II lisa punktides 1, 2 ja 3 osutatud süsteemide ja infrastruktuuri liidu ja muude komponentide loomise ja toimimisega seotud aspektid, et tagada nende toimivus, vastastikune ühenduvus ja pidev täiustamine. Artikkel 9 Ühiskoolitust käsitlevad erisätted 1. Osalevad riigid lõimivad ühiselt välja töötatud koolitussisu, sh e-õppe moodulid, koolituskavad ja ühiselt kokku lepitud koolitusstandardid oma riiklikesse koolituskavadesse. 2. Osalevad riigid tagavad, et nende ametnikud läbivad ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajaliku põhi- ja täienduskoolituse vastavalt koolituskavale. 3. Osalevad riigid pakuvad ametnikele keeleõpet, et tagada programmis osalemiseks vajalik piisav keeleoskus. III peatükk Finantsraamistik Artikkel 10 Finantsraamistik 1. Programmi rakendamise rahastamispakett on 777 600 000 eurot (hetkehindades). 2. Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulusid, eelkõige neid, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste, teavitamise ja teabevahetusega, sh Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide propageerimisega, kui need tegevused on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega; teabe töötlemiseks ja vahetamiseks kasutatava IT-võrgustikuga seotud kulusid ning muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mida komisjon programmi juhtimisel kannab. Artikkel 11 Meetmete liigid 1. Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega. 2. Artiklis 6 sätestatud meetmetele ettenähtud liidupoolset rahalist toetust antakse järgmisel viisil: (a) toetused, (b) riigihankelepingud, (c) artikli 3 lõikes 3 osutatud välisekspertide kulude hüvitamine. 3. Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % abikõlblikest kuludest, kui tegemist on sõidu- ja majutuskulude, ürituste korraldamise kulude ja päevarahadega. Seda määra kohaldatakse kõikide abikõlblike meetmete suhtes, v.a. eksperdirühmad. Selle abikõlblike meetmete kategooria jaoks sätestatakse iga-aastases tööprogrammis kohaldatav kaasrahastamise määr juhuks, kui meede vajab toetust. Artikkel 12 Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vältimise meetmete kohaldamisega ning tõhusa kontrolliga, ja kui avastatakse rikkumine, siis alusetult makstud summade tagasinõudmisega või vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu rahalisi vahendeid. 3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib kontrollida ja inspekteerida kohapeal kõnealuse rahastamisega kas otseselt või kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[33] sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu finantshuve. 4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, volitatakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes ning käesoleva määruse rakendamisest tulenevates toetuslepingutes, toetuse andmise otsustes ja lepingutes komisjoni, kontrollikoda ja OLAFi selliste auditite, kohapealsete kontrollide ja inspekteerimiste tegemiseks. IV peatükk Rakendamisvolitused Artikkel 13 Tööprogramm 1. Komisjon võtab programmi rakendamisel programmi iga osa kohta vastu iga-aastase tööprogrammi, mis sisaldab programmi eesmärke, eelarvejaotust ja meetmeteks toetuste saamise hindamise kriteeriume. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse ja finantsmäärusega. 2. Tollialase iga-aastase tööprogrammi koostamisel võtab komisjon arvesse ühist tollipoliitikat, mida uute arengusuundade arvessevõtmiseks pidevalt kohandatakse komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö käigus tollipoliitika töörühmas, kuhu kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide tolliasutuste juhid või nende esindajad. Komisjon teavitab tollipoliitika töörühma korrapäraselt programmi tolli käsitleva osa rakendamisega seotud meetmetest. Artikkel 14 Komiteemenetlus 1. Komisjoni programmi FISCUS komitee. Komitee võib kokku tulla kahes eri koosseisus, millest üks tegeleb tolli käsitlevate programmiaspektidega ja teine maksustamist käsitlevate programmiaspektidega. Tegemist on komiteega määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. V peatükk Järelevalve ja hindamine Artikkel 15 Järelevalve programmi meetmete üle 1. Komisjon teostab koostöös osalevate riikidega programmi ja programmi meetmete üle järelevalvet, et jälgida meetmete rakendamist. 2. Artikli 5 lõikes 2 sätestatud peamisi tulemuslikkuse näitajaid kasutatakse muu hulgas programmi mõju hindamiseks. Neid hinnatakse eelnevalt kindlaksmääratud võrdlusnäitajate alusel, mis kajastavad rakendamiseelset olukorda. Artikkel 16 Hindamine 1. Komisjon tagab programmi vahe- ja lõpphindamise, mis toimub asjaomaste hindamisküsimuste alusel ja õigeaegselt, et tulemusi saaks kasutada otsuste tegemisel. Tulemusi kasutatakse tulevaste programmide võimaliku jätkamise, muutmise või peatamise kohta otsuse tegemisel. Kõnealuseid hindamisi teeb sõltumatu välishindaja. 2. Komisjon esitab hiljemalt 2018. aasta keskel vahehindamise aruande programmi meetmete eesmärkide saavutamise, ressursside kasutamise tõhususe ja programmi Euroopa lisaväärtuse kohta. Aruandes käsitletakse ka lihtsustamist, eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja programmi panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamisse. 3. Komisjon esitab hiljemalt 2021. aasta lõpuks lõpparuande programmi pikaajalise mõju ja selle jätkuvuse kohta. 4. Osalevad riigid esitavad komisjonile komisjoni taotluse korral kõik andmed ja kogu teabe, mis on vajalik komisjoni vahe- ja lõpparuande koostamiseks. VI peatükk Lõppsätted Artikkel 17 Kehtetuks tunnistamine Otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealuste otsuste alusel võetud meetmetega seotud rahaliste kohustuste suhtes kohaldatakse kuni nende lõppemiseni jätkuvalt kõnealuseid otsuseid. Artikkel 18 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA I. Programmi tegevuseesmärgid Artiklis 5 sätestatud ühe või mitme erieesmärgi rakendamise ja selle üle järelevalve teostamise tegevuseesmärgid on järgmised. 1. Võtta kasutusele meetmed, mis toetavad tolli ja maksustamist käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolist mõistmist ja rakendamist. 2. Toetada ja soodustada tolli ja maksustamisega seotud ühistegevusi. 3. Luua ja hallata tolli ja maksustamise Euroopa infosüsteeme. 4. Suurendada tolli- ja maksuametnike ning välisekspertide oskusi ja teadmisi tolli ja maksustamise valdkonnas. 5. Toetada e-halduse väljatöötamist tolli- ja maksuasutuste ning väliste sidusrühmade jaoks. 6. Võtta kasutusele tolli ja maksustamisega seotud meetmed, millesse on kaasatud kolmandad riigid ja väliseksperdid. 7. Toetada parimate tavade kindlakstegemist ja jagamist. 8. Luua eksperdirühmad, mis täidavad koos konkreetseid operatiivülesandeid. II2. Euroopa infosüsteemid ja nende liidu komponendid Viidatud artikli 6 punktis d. 1. Ühised Euroopa infosüsteemid on järgmised: (a) ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI), CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll (LDAP) ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal, CCNi üle teostatav järelevalve; (b) tugisüsteemid, eelkõige CCNi rakenduse konfigureerimise vahend, automatiseeritud pakkumise haldamise vahend (TASMAN), tegevusaruandlusvahend (ART2), maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (DG TAXUD) veebipõhine elektrooniline projektihaldusvahend (TEMPO), teenuste haldusvahend (SMT), kasutajate haldussüsteem (UM), äriprotsessi juhtimise süsteem, kättesaadavuse näidikupaneel ja AvDB, IT‑teenuste haldamise portaal, kataloog ja kasutajate juurdepääsuõiguste haldamine; (c) tolli- ja maksustamisprogrammide teavitus- ja teabevahetussüsteem (PICS). 2. Tolli valdkonnas kasutatavad Euroopa infosüsteemid on järgmised: (a) tollisüsteemid liikumise jälgimiseks, eelkõige (uus) arvutipõhine transiidisüsteem ((N)CTS), NCTS TIR Venemaa jaoks, ekspordikontrollisüsteem (ECS) ja impordikontrollisüsteem (ICS). Neid süsteeme toetavad järgmised rakendused/komponendid: kolmandate riikidega teabe vahetamise süsteem (SPEED- sild), SPEED Edifact konverteerimissõlm (SPEED-ECN), SPEED standardkatserakendus (SSTA), transiidi standardkatserakendus (STTA), transiidi katserakendus (TTA), tsentraliseeritud teenused/võrdlusandmed (CSRD), tsentraliseeritud teenuste/juhtimisinfosüsteem (CS/MIS); (b) ühenduse riskijuhtimissüsteem (CRMS), mis hõlmab riskiteabe vorme (RIF) ja ühisprofiilide CPCA funktsionaaldomeene; (c) ettevõtjate süsteem (EOS), mis hõlmab ettevõtjate registreerimist ja tuvastamist (EORI), volitatud ettevõtjaid (AEO), liinilaevandusteenuseid (RSS) ja partnerriikide funktsionaaldomeenide vastastikust tunnustamist. Selle süsteemi tugikomponent on geneeriline veebiteenus; (d) tariifisüsteem (TARIC3), mis on muude rakenduste, nagu kvootide haldamise süsteemi (QUOTA2), järelevalve juhtimise ja jälgimise süsteemi (SURV2), Euroopa siduva tariifiinfo süsteemi (EBTI3) ja Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu (ECICS2) võrdlusandmete süsteem. Kombineeritud nomenklatuuri (CN) ja maksupeatamiste teabesüsteemi (SUSPENSIONS) rakendused haldavad tariifisüsteemidega otseselt seotud õigusteavet; (e) kontrollimiseks kasutatavad rakendused, eelkõige näidiste käitlemise süsteem (SMS) ja töötlemisprotseduuride teabesüsteem (ISPP); (f) võltsimis- ja piraatlusevastane süsteem (COPIS); (g) andmelevisüsteem (DDS2), millega hallatakse internetis avalikult kättesaadavat teavet; (h) pettustevastane infosüsteem (AFIS). 3. Maksustamise valdkonnas kasutatavad Euroopa infosüsteemid on järgmised: (a) käibemaksuga seotud süsteemid, eelkõige käibemaksu ja käibemaksu tagastamise kohta teabe vahetamise süsteem (VIES), sh VIESi algrakendus, VIESi kontrollivahend, maksustatistika süsteem, veebipõhine VIES, veebipõhise VIESi konfigureerimise vahend, VIESi ja käibemaksu tagastamise katsevahend, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri algoritmid, käibemaksu e-vormide vahetamine, käibemaks e-teenustelt (VoeS); VoeSi katsevahend, käibemaksu e-vormide katsevahend; (b) summade tagasinõudmisega seotud süsteemid, eelkõige maksunõuete sissenõudmise e-vormid, täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi (UIPE) ja ühtse teavitusvormi (UNF) e-vormid; (c) otsese maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige säästude maksustamise süsteem, säästude maksustamise katsesüsteem, otsese maksustamise e-vormid, veebipõhise maksukohustuslasena registreerimise number, direktiivi 2011/16/EL artikliga 8 seotud teabevahetus ja sellega seotud katsevahendid; (d) muud maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige Euroopa maksude elektrooniline andmebaas („Taxes in Europe database”, TEDB), CCN/Mail OECD riikidesse; (e) aktsiisisüsteemid, eelkõige aktsiisialase teabe vahetamise süsteem (SEED), aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem (EMCS), MVS e-vormid, katserakendused (TA); (f) muud kesksüsteemid, eelkõige liikmesriikide teavitus- ja teabevahetusrakendus (MSCIA), iseteeninduslik katsesüsteem (SSTS), maksustamisega seotud statistikasüsteemid, veebivormide tsentraliseeritud kasutamine, aktsiiside tsentraliseeritud teenused / aktsiiside haldamise teabesüsteem (CS/MISE); 4. Euroopa infosüsteemide liidu komponendid on: (a) IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur; (b) süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused; (c) kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena. ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[34] struktuurile 1404 Tollipoliitika 1405 Maksupoliitika 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[35] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Kavandatud programm FISCUS aitab kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia[36] elluviimisele 1) tugevdades ühtse turu toimimist, 2) luues raamistiku, et toetada avaliku sektori tööviljakuse suurendamiseks võetavaid meetmeid ja 3) andes tõuke tehnika arengule ja innovatsioonile liikmesriikide ning Euroopa Liidu tolli- ja maksuasutustes. Maksustamist käsitlev osa Programm toetab eelkõige juhtalgatusi „Euroopa digitaalne tegevuskava”,[37] „Innovaatiline liit”[38] ja „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”[39]. Programm aitab liikmesriikide maksuasutustel saada täisväärtuslikeks e-maksuasutusteks ja vähendab samal ajal maksumaksjate halduskoormust, võimaldades arukamalt rakendada liidu maksualaseid õigusakte. Samuti toetab programm ühtse turu akti[40] rakendamist eelkõige kõnealuses õigusaktis nimetatud ja maksupoliitika jaoks olulistes valdkondades ja valdkondades, mis käsitlevad maksumaksjate koormuse vähendamist. Tulevased poliitilised algatused, mida programm toetab ja rakendada aitab, nagu kavandatud energiamaksu direktiiv, uus käibemaksustrateegia ja ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas ning algatused, mille eesmärk on piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine kodanike hüvanguks, aitavad nende vastuvõtmisel oluliselt kaasa ühtse turu akti eesmärkide saavutamisele. Tolli käsitlev osa Tolliliit on siseturu jaoks ülitähtis. Kolmandatest riikidest pärit kaupade sisenemisel piirideta siseturule ja seal vabasse ringlusse lubamisel tuleb täita formaalsusi ja muid nõudeid; pärast seda võivad need ELi sees vabalt liikuda. Ühiseid eeskirju ja määrusi ühetaoliselt kohaldades toetab toll õiglaste ja konkurentsivõimeliste tingimuste arengut siseturul. Toetatakse majanduskasvu ja innovatsiooni siseturul, näiteks piiril intellektuaalomandi õigusi kaitstes (vt ka Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldine kava[41] ja hiljuti komisjoni poolt vastu võetud uus intellektuaalomandi õiguste kaitsmist siseturul käsitlev strateegia). Hiljuti siseturu tuleviku teemal üldsusega konsulteerimise[42] käigus saadud vastused näitavad, et asjaomase majandusharu ühenduste ootused täiendavate võltsimise ja piraatluse vastaste ELi meetmetega seoses on suured. Intellektuaalomandi õigustega seotud tollitegevuse statistika[43] kinnitab, et tollil on intellektuaalomandi õiguste tõhusal kaitsmisel ülitähtis roll. Lisaks toetab programm tolliliidu raames mitmesuguseid eri poliitikameetmeid. Näiteks ELi ja liikmesriikide finantshuvide kaitsmine tollimaksude ning mitmesuguste kaubanduslike tasude ja maksude kogumise kaudu ja ühiste jõupingutuste tegemine pettustega võitlemiseks. 2010. aastal moodustasid traditsioonilised omavahendid umbes 12,3 % (15,7 miljardit eurot) ELi eelarvest[44]. Tolliliit on ELi kaubanduspoliitika operatiivharu, mis tegeleb kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamise, maksude kogumise ja kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode ja muude piirangute kohaldamisega. 2010. aasta novembris avaldatud aruteludokumendis „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema”[45] tutvustatakse kahepoolsete lepingute raames ja Maailma Tolliorganisatsiooni vahendusel toimuva rahvusvahelise tollikoostöö kava. Seal rõhutatakse, et tõhusad tolliprotseduurid aitavad vähendada õigusnormide täitmisega seonduvaid kulusid, soodustavad seaduslikku kaubandust ja aitavad võidelda ohtudega, mis on seotud turvalisuse ja ohutuse ning intellektuaalomandi õiguste rikkumisega. Tolliliidu tähtsus ELi sisejulgeoleku tagamisel on pidevalt suurenenud ja suureneb veelgi vastavalt sisejulgeoleku strateegia tegevuskavale[46] ja Stockholmi programmi tegevuskavale[47]. Lisaks aitavad tollimeetmed ning tolli, politsei ja muude õiguskaitseasutuste vaheline koostöö saavutada üldisi julgeolekueesmärke, nagu võitlus rahapesu, piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile on tollipoliitika (1404) ja maksustamispoliitika (1405). Programmi erieesmärgid on järgmised: (1) toetada liidu tolli- ja maksustamisalaste õigusaktide ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist; (2) aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust; (3) vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist ning suurendada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide, ettevõtjate ja nende organisatsioonidega; (4) suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet, soodustades kaubandust ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid; (5) kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuve; (6) toetada tolli kodanike ja majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Tolli seisukohast leppisid liikmesriigid ELile volituste üleandmisega – tolliliit kuulub ELi ainupädevusse – ipso facto kokku, et tolli valdkonnas on parem rakendada meetmeid ELi tasandil. Tolliliidu piisavalt nõuetekohast toimimist ELi õigusraamistik iseenesest siiski ei taga. Tuleb rakendada tolliprogrammis sätestatud toetavaid kõrvalmeetmeid, et tagada ELi tollialaste õigusaktide ühtne ja kooskõlaline kohaldamine, et kauplejate kohtlemine, pettuste vältimine ja õiguslikud kohustused oleksid ühesugused. Lisaks on paljud tolli valdkonna meetmed piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult ja tõhusalt rakendada. ELi meede on vajalik, et anda tollitööle Euroopa mõõde, vältida siseturu moonutusi ja toetada ELi piiride tõhusat kaitset. Solidaarsus ja vastutuse jagamine on tolliliidu rahastamise aluspõhimõtted. Olukord, kus vajadus tõhusate meetmete järele on suurem kui konkreetse liikmesriigi suutlikkus neid võtta, kahjustab liitu tervikuna. ELi sekkumine on vajalik, et säilitada ELi avalik hüve juhul, kui üksikud liikmesriigid ei suuda ELi vajadusi (näiteks julgeolekuvajadusi) nõuetekohaselt täita. Sellisel juhul tähendab ELi meede, et ühiselt rahastatakse tehnilise suutlikkuse suurendamist, et oleks tagatud tõhus kontroll, olenemata sellest, et teatavate liikmesriikide vahendid on piiratud. Kavandatud programmi eesmärk on parandada maksuasutuste vahelist koostööd, luues selleks mehhanismid ja vahendid, ning tagada selle eesmärgi saavutamiseks vajalik rahastamine. Sellisel juhul ei ole programmi tulemuseks, kui seda rakendab komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus, kuid see võimaldab vähendada 27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi kahjulikke tagajärgi, nagu pettusi, konkurentsimoonutusi, asutuste ja ettevõtjate halduskoormust, meelepärase maksustamissüsteemi valimist jne. Kavandatud meede on seega selgelt siseturu toetamise meede, kuna see võimaldab parandada mitmesuguste siseturul kasutatavate maksustamissüsteemide toimimist. Kuigi liikmesriikide maksustamissüsteemide haldamine on liikmesriikide kohustus, on ettepaneku mõjuhinnangus tuvastatud probleeme arvesse võttes selge, et maksuasutused peavad koostööd tegema isegi rohkem kui praegu. Kogu ELi hõlmav koostöö võimaldab maksuasutustel koos toimida, vältida dubleerimist ja vahetada häid tavasid kõikides maksustamisega seotud valdkondades, nagu ettevõtluse, infotehnoloogia, rahvusvahelise koostöö alal jm valdkondades. Maksustamisalase koostöö toetamine kehtiva programmi „Fiscalis 2013” raames on tõendanud oma eeliseid ja need kogemused on väga väärtuslikud, et lahendada tulevased probleemid, eelkõige aegunud tehnika, koostööraskused operatiivtasandil konkreetsete ülesannete täitmisel, ebavõrdsed rahalised vahendid maksuasutuste tegevuse toetamiseks ja raskused struktuurilise koostöö alustamisel maksuasutuste peamiste sidusrühmadega. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi rakendamise eeskirjade ja menetluste nõuetekohane kohaldamine ja kontrollida, kas programm suudab oma eesmärgid saavutada. Võetakse kasutusele järelevalveraamistik, sh sekkumisloogika, terviklik näitajate kogum, hindamismeetodid, andmekogumiskava, selge ja liigendatud aruandlus- ja järelevalveprotsess ning vahe- ja lõpphindamine. Programmi tulemuslikkust hinnatakse ühtse tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud programmi üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, ja võttes arvesse komisjoni halduskava. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu esitatakse asjaomase programmi mõjuhinnangus. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on kindlaks määranud mõned programmi tegevuseesmärgid. Teisi ei ole praegusel hetkel veel võimalik kindlaks määrata. Need tegevuseesmärgid määratakse kindlaks enne, kui maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat alustab 2020. aasta programmi elluviimist, ja esitatakse programmikomiteele heakskiitmiseks iga-aastase tööprogrammi menetluse raames. Üldeesmärgi saavutamist hinnatakse kui programmi kõigi asjaomaste sidusrühmade arvamuse muutumist programmi panuse kohta tolliliidu paremasse toimimisse ja siseturu tugevdamisse maksustamissüsteemide toimimise parandamise kaudu ja sellega taotletakse seda, et sidusrühmade arvamus programmi panuse kohta kõnealuse eesmärgi saavutamisse on stabiilne või muutub paremaks. Näitajad, mille alusel hinnatakse erieesmärkide saavutamist, on esitatud käesoleva ettepaneku artikli 5 lõikes 2. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ettepanek toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat ja punktis 1.4.1 kirjeldatud mitmesuguste muude liidu õigusaktide rakendamist. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Nagu seletuskirja punktis 3.2 on üksikasjalikult kirjeldatud, on liidu tasandil meetmete võtmine kasulikum kui 27 liikmesriigi tasandil. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Majanduslikel põhjustel on ELi tasandi meede palju tõhusam. Tolli- ja maksustamisalase koostöö alustala on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline suhtlusvõrk, mida kasutatakse alates 1990. aastate alguses elluviidud esimestest tolli- ja maksualase koostöö programmidest. See ühendab omavahel liikmesriikide tolli- ja maksuasutusi umbes 5 000 ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et iga siseriiklik asutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise infrastruktuuriga ühendust vaid üks kord. Sellise infrastruktuuri puudumise korral peaksid liikmesriigid iga liikmesriigi süsteemiga 26 korda ühendust võtma. Programmi muudeks nurgakivideks on meetmed, mis viivad tolli- või maksuametnikud kokku, et näiteks vahetada parimaid tavasid, õppida üksteiselt, analüüsida probleeme või koostada suuniseid. Kui liikmesriigid oleksid pidanud üksteiselt õppima väljaspool programmi oma tegevusi arendades, oleksid nad loonud enda vahendid ja töömeetodid. Puuduks tegevuste koostoime ja 27 liikmesriigi tasandil ei oleks süstemaatiliselt rakendatud ühismeetmeid. On palju tõhusam, kui komisjon tegutseb programmi toel meetmete vahendajana osalevate riikide vahel. Programmil on veel üks tähtis mittemateriaalne lisaväärtus. Programm on aidanud luua ühise huvi tunde, suurendanud vastastikust usaldust ja loonud liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tahte tolli- ja maksustamise valdkonnas koostööd teha. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ühe tolli valdkonnas välja töötatud poliitikastsenaariumiga nähakse ette rahalise abi andmine liikmesriikide tolliasutustele seadmete ostmiseks ja tehnilise suutlikkuse suurendamiseks. Programmi FISCUS raames eraldi rahastamiskava väljatöötamise asemel võivad liikmesriigid taotleda sel eesmärgil toetust muudest programmidest, sh regionaalsetest struktuurifondidest. Siseasjade peadirektoraadi programmide „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” (ISEC) ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” (CIPS)[48] vahehindamisel leiti, et programmide „Toll” ja „Fiscalis” juhtimismudel „pakub kõige paremaid võimalusi ISEC/CIPS programmide juhtimise parandamiseks, sest see võimaldab kiiresti ja paindlikult reageerida operatiivvajadustele”[49]. Üleeuroopaliste IT-süsteemide kese on CCN/CSI võrk, mida kasutab ka OLAF rikkumisi ja pettusi käsitleva teabe vahetamiseks (ja säilitamiseks). Nii saavad mõlemad peadirektoraadid kasu mastaabisäästust. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020 – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2023 (ajavahemikul 2021–2023 ainult maksete assigneeringute puhul) ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[50] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ¨ rakendusametitele ¨ ühenduste asutatud asutustele[51] ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused / 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi eeskirjade ja menetluste nõuetekohane rakendamine (auditiüksus). Ühismeetmete ettepanekute üle teostatakse pidevat järelevalvet veebipõhise andmebaasi (tegevusaruandlusvahend (ART)) kaudu, mis sisaldab ettepanekuid ja vastavaid meetmeid. Sama vahendi abil saavad programmi raames toetuse saajad, st liikmesriikide tolli- ja maksuasutused esitada elektrooniliselt aruandeid ühismeetmetes osalemiseks eraldatud toetusest rahastatud kulude kohta. Liikmesriigid peavad tegevusaruandlusvahendi kaudu saatma komisjonile igal aastal finantsaruande. Riigihangete kaudu rahastatavate IT- ja koolitussuutlikkuse suurendamise meetmete suhtes kohaldatakse standardseid aruandluse ja järelevalve eeskirju. Programmi hinnatakse kaks korda. Vahehindamise tulemused esitatakse 2018. aasta keskel ja programmi lõpphindamise tulemused 2021. aasta lõpus. Liikmesriigid kui peamised programmi raames abi saajad koguvad olulise osa andmetest, esitades teabe kas üksikute vahendite tasandil (peamiselt ARTi kaudu) või programmi üldisema mõju kohta (kas arvamusuuringus osaledes või aruandeid esitades). Siiani oli olemasolevate programmide hindamine suunatud valdavalt programmi esmastele sidusrühmadele, st tolli- ja maksuasutustele ning nende ekspertidele, kes on programmi sihtrühmad. Võttes arvesse seda, kui tähtis on küsida ka programmivälistelt sidusrühmadelt (st ettevõtjatelt), kuidas programm neid mõjutab ja millist kasu nad saavad näiteks tolli- ja maksuasutuste vahelisest paremast koostööst, hinnatakse tulevikus ka programmi kaudset mõju. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Programmi rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud järgmiste asjaoludega: – liikmesriikide ja kandidaatriikide konsortsiumiga sõlmitud toetuslepingu rakendamine. Riskitaset peetakse madalaks, sest abisaajad on osalevate riikide haldusasutused. Programmi raames sõlmitud hankelepingute rakendamine. Näited ohtude kohta on järgmised: – liikmesriigid deklareerivad nende tegevustega seotud kulusid, mis ei ole programmi raames heaks kiidetud; – liikmesriigid deklareerivad samu kulusid kaks korda; – riigihanke-eeskirju ei järgita; – olematu tulemuse eest esitatud arve maksmine. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Kontrollistrateegia peamised elemendid, mida kohaldatakse, on: Hankelepingute puhul Kohaldatakse finantsmääruses kindlaks määratud hangete kontrolli menetlusi. Kõik hankelepingud sõlmitakse maksete eest vastutavate komisjoni talituste kehtestatud kontrollimenetluse kohaselt, võttes arvesse lepingulisi kohustusi ning usaldusväärset finants- ja üldist juhtimist. Kõikides komisjoni ja abisaajate vahel sõlmitud lepingutes sätestatakse pettusevastased meetmed (kontroll, aruanded jne). Iga üksiku lepingu puhul sätestatakse lepingu aluseks olevad üksikasjalikud tingimused. Vastuvõtmisel järgitakse rangelt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi elektroonilise projektihaldusvahendi (TEMPO) metoodikat: tulemused vaadatakse läbi, muudetakse vajaduse korral ja lõpuks kiidetakse sõnaselgelt heaks (või lükatakse tagasi). Ilma „kinnituskirjata” ei maksta ühtegi arvet. Hanke tehniline kontroll Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat kontrollib tulemusi ja teostab järelevalvet töövõtjate tegevuse ja teenuste üle. Samuti teeb ta korrapäraselt töövõtjate kvaliteedi- ja turbeauditeid. Kvaliteediauditi käigus kontrollitakse töövõtja tegelike tööprotsesside vastavust kvaliteedikavas kindlaks määratud eeskirjadele ja menetlustele. Turbeaudit keskendub konkreetsetele protsessidele, menetlustele ja korrale. Toetuste puhul Programmi raames toetuse saajatega (liikmesriikide ja kandidaatriikide tolliasutustega) sõlmitud toetuslepingutes määratakse kindlaks meetmete rahastamiseks toetuse taotlemise tingimused, sh lisatakse kontrollimeetodeid käsitlev peatükk. Kõik osalevad haldusasutused kohustuvad järgima kulusid käsitlevaid komisjoni finants- ja halduseeskirju. Tegevused, milles osalemist võivad toetuse saajad saadud toetusest rahastada, on kantud veebipõhisesse andmebaasi (ART – tegevusaruandlusvahend). Liikmesriigid esitavad kuluaruanded samas andmebaasis, millel on vigade vähendamiseks mitu sisemist kontrollisüsteemi. Näiteks saavad liikmesriigid esitada kuluaruande ainult nende tegevuste kohta, milles neid kutsuti osalema, ja nad saavad teha seda ainult ühe korra. Lisaks aruandlussüsteemile lisatud kontrollisüsteemidele kontrollib maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat pisteliselt dokumente ja teeb kohapealseid kontrolle. Selline kontrollistrateegia võimaldab hoida toetuse saajate halduskoormuse võimalikult väikesena ning eraldatud eelarve ja võimalike riskidega proportsionaalsena. Lisaks eespool nimetatud kontrollile teeb maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat järgmisi tavapäraseid finantskontrolle: kulukohustuste eelkontroll: maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadis kontrollib kõiki kulukohustusi personali- või finantstalituse juhataja. Järelikult hõlmab eelkontroll määratud summasid 100 % ulatuses. Kõnealune menetlus annab kindluse tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse suhtes; maksete eelkontroll: igal nädalal valitakse pisteliselt eelkontrolliks, mida teeb personali- või finantstalituse juhataja, vähemalt üks makse (kõikides kulukategooriates). Kontrolli katvuse suhtes kindlaid eesmärke ei seata, sest kontrolli eesmärk on kontrollida makseid pisteliselt, et teha kindlaks, kas kõik maksed vastavad nõuetele. Ülejäänud makseid töödeldakse iga päev vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioonid: Kõik edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad kirjutavad alla deklaratsioonile, mis lisatakse asjaomase aasta kohta koostatud tegevusaruandele. Deklaratsioon hõlmab programmi raames elluviidavaid tegevusi. Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitab, et eelarve täitmisega seotud toimingud on ellu viidud vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et kehtivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid tagavad rahuldavalt tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse ning et toimingutega seotud riskid on nõuetekohaselt tuvastatud, nendest on teatatud ja et on rakendatud riskide maandamise meetmeid. Kehtestatud kontrollimenetlused annavad maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile piisava kindluse kulude kvaliteedi ja korrektsuse suhtes ning vähendavad nõuetele mittevastamise ohtu. Ühismeetmeid hinnatakse kolmandal tasemel[52] ja hankelepinguid neljandal tasemel[53]. Eelnimetatud kontrollistrateegia meetmed muudavad võimaliku riski praktiliselt olematuks ja see mõjutab kõiki abisaajaid. Kõik täiendavad meetmed riskide edasiseks vähendamiseks oleks ebaproportsionaalselt kulukad ja seetõttu neid ette ei nähta. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on arvamusel, et kontrolli seisukohast puuduvad erinevused käesoleva ja kehtiva programmi vahel ning kohaldab 2020. aasta programmi suhtes sama kontrollistrateegiat. Eelnimetatud kontrollistrateegia rakendamisega seotud kulud piirduvad 2,60 %-ga eelarvest ja jäävad eeldatavasti samasse suurusjärku. Programmi kontrollistrateegia on piisavalt tõhus, et muuta mittevastamise oht praktiliselt olematuks, ning kaasnevate riskidega proportsionaalne. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Lisaks kõikide õigusaktidega ette nähtud kontrollimehhanismide kohaldamisele koostab peadirektoraat pettusevastase strateegia, mis on kooskõlas komisjoni uue, 24. juunil 2011. aastal vastu võetud pettusevastase strateegiaga (CAFS), et tagada muu hulgas, et pettusevastane sisekontroll on täielikult kooskõlas CAFSiga ja et pettuseohu haldamine on suunatud pettuseohu avastamisele ja nõuetekohasele kõrvaldamisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgurühmad ja asjakohased IT-vahendid, et analüüsida programmiga FISCUS seotud pettusejuhtumeid. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus ………………………...……….] || Liigenda-tud/liigen-damata ([54]) || EFTA[55] riigid || Kandidaat-riigid[56] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || || || || || || · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …………………………………..] || Liigenda-tud/liigen-damata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1 || 14.04.03 – FISCUS (tollisektor) || Liigen-datud || EI || JAH || EI || EI 1 || 14.04.04 – FISCUS (maksusektor) || Liigen-datud || EI || JAH || EI || EI 1 || 14.01.04.05 FISCUS – halduskulud || Liigen-damata || EI || EI || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele[57] 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele Programmi FISCUS eelarve ei sisalda finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku rakendamisel uue Euroopa IT-süsteemi võimaliku kasutuselevõtmisega (kui see osutub vajalikuks) seotud kulusid, võttes arvesse, et finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku vastuvõtmine on alles algusjärgus. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || 14.0403 || Kulukohustused || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000 Maksed || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000 14.0404 || Kulukohustused || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200 Maksed || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[58] || || 14.010405 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Maksed || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200 Maksed || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Maksed || =5+6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ||  Personalikulud || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483  Muud halduskulud || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat KOKKU || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353 Maksed || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[59] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite koguarv || Kogukulud Üldeesmärk: tugevdada siseturgu, parandades osalevate riikide, nende tolli- ja maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide vahelise koostöö kaudu tolliliitu ja maksustamissüsteeme Tollisektor || || || || || || || || || || || || || || || || IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv || || Umbes 30 || 57,000 || || 59,100 || || 61,200 || || 63,300 || || 65,500 || || 67,800 || || 70,000 || || 443,900 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv || || Umbes 450 || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 80,500 Inimressursside loomine || Koolituste arv || || Kinnitatakse || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 19,600 Tollisektor kokku || || 71,300 || || 73,400 || || 75,500 || || 77,600 || || 79,800 || || 82,100 || || 84,300 || || 544,000 Maksusektor || || || || || || || || || || || || || || || || IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv || || Umbes 20 || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 163,100 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv || || Umbes 260 || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 59,500 Inimressursside loomine || Koolituste arv || || Kinnitatakse || 1,300 || || 1,300 || || 1,300 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,500 || || 9,600 Maksusektor kokku || || 33,100 || || 33,100 || || 33,100 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,300 || || 232,200 KULUD KOKKU || || 104,400 || || 106,500 || || 108,600 || || 110,800 || || 113,000 || || 115,300 || || 117,600 || || 776,200 3.2.2. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.2.1. Ülevaade – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483 Muud halduskulud || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[60] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muud halduskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOKKU || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 3.2.2.2. Hinnanguline personalivajadus – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 14 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[61] 14 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05[62] || - peakorteris [63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muud eelarveread (täpsustage) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOKKU || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt, vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Rangelt programmi juhtimisega seotud tegevused[64] ja programmi rakendamisega seotud tegevused, nt uuringud, Euroopa IT-süsteemide arendamine, hooldamine ja käitamine Koosseisuvälised töötajad || Abistamine programmi rakendamisega seotud tegevuste, nagu uuringute tegemisel ning Euroopa IT-süsteemide arendamisel, hooldamisel ja käitamisel 3.2.3. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. 3.2.4. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”. [2] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. [3] 2010. aastal saadi umbes 12,3 % (15,7 miljardit eurot) ELi eelarvest traditsioonilistest omavahenditest. Eelarve peadirektoraat, temaatiline aruanne tollikontrolli strateegia kohtaliikmesriikides – Taditsiooniliste omavahendite kontroll, lk 3. [4] Fiscalis 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. Toll 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf. [5] Deloitte „The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe” („Tolliliidu tulevane toimimisraamistik ja Euroopa maksustamise valdkonna koostöömudel”) . [6] 3. mail 2011 toimunud programmi „Fiscalis” komitee 9. koosoleku protokoll. 11. aprillil 2011 toimunud programmi„Toll” komitee 9. koosoleku protokoll. [7] Endise nimega üleeuroopalised IT-süsteemid. [8] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [9] The Evaluation Partnership, Toll 2013 vahehinnang, lk 72–80; Ramboll, Fiscalis 2013 vahehinnang, punktid 268–305. [10] KOM(2010) 245 (lõplik/2), komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”. [11] KOM(2010) 546, 6.10.2010, „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”. [12] KOM(2010) 682, 23.11.2010, „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”. [13] KOM(2010) 614, 28.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”. [14] KOM(2011) 206 (lõplik). [15] KOM(2011) 287, komisjoni teatis „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja teenused”. [16] KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema”. [17] KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”. [18] KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikel. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”. [19] ELT C , , lk . [20] KOM(2011) 500 (lõplik), I osa. [21] KOM(2010) 2020. [22] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. [23] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21. [24] ELT L 176, 5.7.2011, lk 24. [25] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. [26] ELT L 84, 31.3.2010, lk 1. [27] KOM(2004) 373. [28] Täiendada. [29] KOM(2010) 700. [30] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [31] ELT L 330, 15.12.2007, lk 1. [32] ELT L 154, 14.6.2007, lk 25. [33] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [34] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [35] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [36] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. [37] KOM(2010) 245 (lõplik)/2, 19.5.2010, komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”. [38] KOM(2010) 546, 6.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”. [39] KOM(2010) 614, 28.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”. [40] KOM(2011) 0206 (lõplik). [41] Nõukogu poolt vastu võetud 2008. aastal (2008/C 253/01). [42] SEK(2011) 467 (lõplik), 13.4.2011. Teatise „Ühtse turu akt” teemalise üldsusega konsulteerimise käigus saadud vastuste ülevaade. [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/ statistics/statistics_2010.pdf. [44] Eelarve peadirektoraat „Liikmesriikide tollikontrollistrateegiaid käsitlev teemakohane aruanne – traditsiooniliste omavahendite kontroll”, lk 3. [45] KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika”, lk 12. [46] KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”. [47] KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamine Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava”. [48] KOM(2005) 124, 6.4.2005, programmi eelarve on 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohaselt 745 miljonit eurot. [49] Economisti Associati, programmide „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” hindamine, 2.12.2010, lk 89. [50] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [51] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [52] Kontrolli täpsus – kolmas tase: kontroll viitega täiesti sõltumatule kinnitavale teabele. [53] Kontrolli täpsus – neljas tase: kontroll viitega asjaomases kontrollietapis kättesaadavatele alusdokumentidele, sh juurdepääs nimetatud dokumentidele. [54] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [55] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [56] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [57] Kulud on esitatud hetkehindades. [58] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [59] Väljunditeks on tarnitavad kaubad ja osutatavad teenused (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne). [60] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [61] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [62] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [63] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [64] Rangelt programmi juhtimisega seotud ametikohtade arv piirdub 18-ga.