Sellest tulenevalt on loodud iiri keele erandit käsitlev järelevalverühm, kuhu kuuluvad liidu institutsioonide keeletalituste ja Iirimaa esindajad. Töörühm alustas tööd 2016. aastal ja jätkab tegevust kuni määruse kehtivuse lõpuni. Töörühma struktuur on kaheastmeline:

Institutsioonid ja Iirimaa on teinud määruse (EL, Euratom) 2015/2264 rakendamisel koostööd. Määruse artiklis 2 on sätestatud: „Iiri pädevad asutused kohtuvad korrapäraselt komisjoni ja liidu muude institutsioonidega, et jälgida sobival hulgal iirikeelse personali töölevõtmist liidu institutsioonidesse, eesmärgiga tulla edukalt toime (...) erandi järkjärgulise kahandamisega, ning ühtlasi jälgida väliste teenuseosutajate suutlikkust ja kasutamist, eesmärgiga vastata iiri keele tõlkevajadusele liidu institutsioonides.“

Iirimaa taotles 2005. aastal, et iiri keelest saaks liidu ametlik ja töökeel, tehes ettepaneku piiratud korra kohta, mille kohaselt koostatakse iiri keeles ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ühiselt vastu võetud määrused. Nõukogu andis iiri keelele kõnealuse staatuse alates 1. jaanuarist 2007 määrusega (EÜ) nr 920/2005 koos erandiga, mille raames sätestati, et ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused tuleb koostada iiri keeles. Erand võeti vastu 5 aastaks ja pärast läbivaatamist 2010. aastal pikendati seda veel 5 aasta võrra kuni 31. detsembrini 2016 . Iiri valitsus palus 2015. aastal iiri keele kasutamise ja tundmise edendamise poliitika osana nõukogul järk-järgult kahandada erandi kohaldamisala, et lõpetada selle rakendamine 1. jaanuariks 2022. Sellest tulenevalt võttis nõukogu 2015. aasta detsembris vastu määruse (EL, Euratom) 2015/2264 . See põhjustas seniolematu olukorra, kus institutsioonid pidid juba ühinenud liikmesriigiga välja töötama uue keelekasutuskorra.

Iiri keele ekspertide EPSO konkurss on endiselt mõõdukalt populaarne, kuid prognoositud vajadustele vastava edukate kandidaatide arvu saavutamine on ikka veel keeruline.

Määruse (EL, Euratom) 2015/2264 rakendamise võimekuse põhikomponendiks on iiri keelt oskavate töötajate piisav arv. 2015. aastal tegid institutsioonid ja Iirimaa kindlaks erandi kehtivusaja lõpuks esile kerkiva peamise probleemi: iiri keele ekspertide väike hulk. Selleks et võimekust 1. jaanuariks 2022 suurendada, kavandasid institutsioonid 2016., 2018. ja 2020. aastasse mitu EPSO konkurssi.

Selleks et teha ettevalmistusi järgmiste, 2020. ja 2021. aastaks kavandatud etappide saavutamiseks, analüüsis komisjon nõudluse prognoose dokumentide liikide kaupa. Prognoosid näitavad, et 2020. ja 2021. aasta etapp võib mõnede institutsioonide puhul tuua 2018. aasta lõpust kuni 2021. aastani kaasa mahu täiendava kahekordistumise. Kui erand kaotab 2022. aastal kehtivuse, peaks ülejäänud osa nõudlusest (nt teatised, konsultatsioonid ja aruandlusmaterjal) suurendama komisjonis üldist nõudlust iiri keelde tõlkimise järele veel 40 %. Selle tulemusena kasvab märkimisväärselt nõudlus iiri keele järele ka kõigis teistes keeletalitustes.

Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 2015/2264 põhjendusega 4 tõlkisid institutsioonid ka muud sisu, et suurendada liidu tegevust käsitleva iirikeelse teabe kättesaadavust. Koos regulatiivse materjali ja täiendava sisuga on institutsioonid alates 2016. aastast iiri keelde tõlkimise mahtu enam kui kahekordistanud.

* vastuvõtt arvutipõhiste katsete alusel

** vastuvõtt üksnes taotluse alusel

*** hindamiskeskusesse integreeritud arvutipõhised testid

EPSO konkursside madala tulemuslikkuse kompenseerimiseks ja tõlkevõimekuse suurendamiseks on institutsioonid teinud intensiivset tööd ka ajutiste töötajate värbamiseks ja koolitamiseks. Alternatiivse meetmena on nad kuulutanud alates 2015. aastast kuni 2019. aasta keskpaigani välja 14 ajutiste töötajate valikumenetlust . Iirimaa loodud lisakoolitusvõimalused ja institutsioonide pakutav ajutiste töötajate koolitus on andnud võimaluse kompenseerida EPSO konkursside vähest edukust. Lisaks sellele algatas EPSO 2019. aasta alguses lepinguliste tõlkijate valikumenetluse.

Kuigi erand ei hõlma suulist tõlget, tuleb ka seda arvesse võtta, kuna tõlgid kuuluvad tavaliselt samasse potentsiaalsete värvatavate rühma. Kõik ELi institutsioonid peavad pärast erandi lõppemist omama iiri keele nõudluse rahuldamiseks piisaval arvul tõlke. Nad on siiani suutnud rahuldada nõudlust, mis hõlmab suulist tõlget iiri keelest („passiivne iiri keel“). Komisjoni suulise tõlke peadirektoraat on selleks kasutanud kolme alalist tõlki (kaks passiivse ja üks aktiivse iiri keele oskusega) ning piisaval arvul akrediteeritud vabakutselisi töötajaid, keda võib kutsuda komisjonile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teenust osutama. Suulise tõlke peadirektoraadi poolt neljale institutsioonile osutatud iiri keelest suulise tõlke taotlused on vähenenud 20-lt 2011. aastal 4-le 2018. aastal ja 2-le 2019. aastal. Seni ei ole suulise tõlke peadirektoraadilt palutud suulist tõlget iiri keelde („aktiivne iiri keel“). Seda asjaolu on sõnaselgelt tunnistatud suulise tõlke peadirektoraadi ning Iiri kultuuri-, kultuuripärandi ja iirikeelse piirkonna küsimustega tegeleva ministeeriumi vahelises kirjavahetuses. Euroopa Parlamendis (nagu ka Iiri parlamendis) tehakse suulist tõlget praegu ainult iiri keelest, kuid mitte iiri keelde, ja seda nii täiskogu istungitel (sh öisel istungil) kui ka muudel koosolekutel, kui sellest on ette teatatud. Euroopa Kohtul iiri keele tõlkide järele vajadust ei ole, sest Euroopa Kohtule ei ole kunagi ühtegi hagi iiri keeles esitatud.

Väljaannete talitus vajab iiri keele võimekust assistendi tasandil keeleliseks toimetamiseks ja korrektuuri tegemiseks. Väljaannete talituses töötab praegu üks iiri keelt oskav ajutine töötaja ning eesmärk on järk-järgult suurendada iiri keele alast võimekust, et viia see enamiku teiste keeltega samale tasemele. Arvestades ametikohtade vähest arvu ja nende eripära, ei ole kulutõhus korraldada EPSO konkurssi üksnes väljaannete talituse jaoks.

Ka Iirimaa on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et valmistada ette kandidaate karjääriks institutsioonides ning edendada värbamist. Riik on välja töötanud ülikooli taseme iiri keele kursused ning alates 2007. aastast ka kursused, mida korraldatakse kõrgetasemelise iiri keele oskuse algatuse (Advanced Irish Language Skills Initiative) raames. 2015. aastal asutas Iirimaa iiri keeles Euroopa Liidu institutsioonides töötamist toetava tippkeskuse (Centre of Excellence for Careers with the Irish language in the European Union), et lihtsustada algatuses osalevate kõrgkoolide vahelist koordineerimist. Samuti eraldas riik 2015. aastal 4,7 miljonit eurot, et korraldada osalevates institutsioonides 8 aasta jooksul 15 uut erikursust. Kõigil algatuse raames rahastatavatel kursustel, sealhulgas õigusteaduse kursustel, pakutakse nüüd koolitust mõnes kolmandas ELi keeles ning need sisaldavad psühhomeetrilisi oskusi käsitlevaid mooduleid, et valmistada tudengeid ette EPSO konkurssideks. Komisjon on aidanud töötada Iirimaa riiklikus ülikoolis Galways välja konverentsitõlke magistriõppe kava ning jätkab selle õppe toetamist.

Aastatel 2016–2018 tutvustasid Iirimaa ja institutsioonid iiri keele ekspertide töövõimalusi institutsioonides. Selleks korraldati reklaamikampaaniaid, osaleti töömessidel, külastati ülikoole ja Iiri üliõpilased külastasid institutsioone, samuti korraldati teemakohaseid üritusi, avaldati ajaleheartikleid ja anti raadiointervjuusid. Dublinis toimuvatel aastakonverentsidel on käsitletud teemasid, mis on seotud iiri keele kirjaliku ja suulise tõlkega, suurendatud teadlikkust pakutavatest võimalustest ning tutvustatud institutsioonides vajatavate iiri keele töötajate profiili. Komisjon ja Iirimaa kuulutasid 2017. aastal iirikeelsete keskkoolide (gümnaasiumide) õpilaste jaoks välja spetsiaalse noorte tõlkijate võistluse, et laiendada kõlapinda ka iiri keelt kõnelevate noorte hulgas. 2018. aastal osales algatuses kokku 21 kooli.

Kokkuvõtteks võib öelda, et vaatamata mitmele iiri keele kirjaliku ja suulise tõlke võimekuse suurendamiseks võetud pragmaatilisele ja sihipärasele meetmele, on senised kogemused näidanud, et kavandatud vajaduste rahuldamiseks on järgmise 3 aasta jooksul vaja teha veel märkimisväärseid jõupingutusi.

d. Väliste teenuseosutajate võimekus

Institutsioonid kasutavad oma tõlketöös allahanget erinevas mahus. Komisjon on mahu poolest suurim allhanke kasutaja. Institutsioonid kavatsevad oma sisevõimekuse täiendamiseks kasutada rohkem vabakutseliste iiri keele tõlkijate turgu.

Komisjon ja Euroopa Parlament korraldasid aruandeperioodil täiendavaid pakkumismenetlusi tõlketeenistustele, et suurendada võimekust ning parandada nende teenuste kasutamist ja kvaliteeti. Komisjoni uued lepingud jõustusid 2018. juulis. Esialgsed tulemused on julgustavad, kuigi allhanke korras tellitud maht katab endiselt väikse osa sellest, mida oleks vaja nõudluse rahuldamiseks pärast erandi aegumist. 2018. aasta novembris kuulutas Euroopa Parlament koostöös nõukogu, kontrollikoja, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega välja pakkumiskutse. 2019. aasta märtsis kuulutas Euroopa Parlament välja uue pakkumiskutse vabakutseliste, sealhulgas iiri keele tõlkijate leidmiseks. 2019. aasta mais avaldas ka komisjon uue pakkumiskutse vabakutseliste, sealhulgas iiri keele tõlkijate leidmiseks. Need menetlused on veel pooleli. Aruandeperioodil korraldati välistele teenuseosutajatele teadlikkuse suurendamise üritusi, mille raames tutvustati komisjoniga koostöö tegemise võimalusi. Võimalikult suure hulga sihtrühma esindajate kaasamiseks hõlmasid need nii veebiseminare kui ka muid üritusi. Praegused ja tulevased vajadused vabakutseliste tõlkijate järele olid 2018. aastal Dublinis toimunud aastakonverentsi põhiteemaks.

Komisjoni suulise tõlke talitusel (suulise tõlke peadirektoraat), Euroopa Parlamendil ja Euroopa Kohtul on võimalus kasutada 11 akrediteeritud vabakutselist iiri keelest tõlkivat tõlki, kellest ainult 5-l on aktiivne iiri keele oskus. Akrediteerimistestid ei andnud 2016., 2017. ega 2019. aastal ühtegi edukat kandidaati.

2019. aasta aprillis avaldas väljaannete talitus pakkumiskutse välistele teenuseosutajatele; kuna ühtegi pakkumist ei esitatud, kuulutatakse välja uus pakkumiskutse.

e. Iiri keele ressursid

Tõlkevõimekus sõltub ka keeleressurssidest. Institutsioonid ja Iirimaa jätkasid iirikeelse IATE terminoloogia projekti. Projekt on kestnud juba 11 aastat ning Iirimaa on heaks kiitnud selle rahastamise kuni 2021. aasta lõpuni. Projekti raames tehti 65 592 kannet (võrreldes 56 860 kandega 2015. aastal). Institutsioonid on alustanud Iirimaaga koostööd, et luua Iirimaal iiri keelt kõnelevate terminoloogiaekspertide võrgustik.

Arvutipõhine tõlge ja masintõlge on tõlketalituste töö tõhususe seisukohast väga olulised. Nende aluseks on kahe- või mitmekeelsed tekstikorpused (sageli tõlkemälude vormis), mis põhinevad varasematel tõlgetel. Institutsioonidevaheline tõlkemälu andmebaas Euramis sisaldab praegu umbes 5,8 miljonit iiri keelest või iiri keelde tõlgitud segmenti (võrreldes 3,5 miljoniga 2015. aastal). See on umbes kümnendik 30–50 miljonist segmendist, mida säilitatakse andmebaasis enamiku teiste keelepaaride puhul.

Iirimaa on võtnud kohustuse varustada institutsioone tõlkemäludega, mis sisaldavad inglis- ja iirikeelsete siseriiklike õigusaktide joondatud tekste. Institutsioonid ja Iirimaa on ette valmistanud kokkuleppe, mis tuleb nüüd vastu võtta.

2018. aasta märtsis töötati komisjoni e-tõlke süsteemi (eTranslation) osana välja neuromasintõlketehnoloogial põhinev iiri keele masintõlkemootor, mida saavad kasutada nii institutsioonid kui ka Iirimaa ametiasutused. Kuna masintõlge on aga andmepõhine ning andmed on pärit Euramisest, tähendab iiri keele mootorite loomiseks kasutatavate andmete võrdlemisi väike kogus seda, et iiri keele masintõlge ei anna nii häid tulemusi kui teiste keelte puhul. Euroopa keeleressursside koordineerimise algatuse eesmärk on koguda mootorite täiustamiseks rohkem keeleandmeid.