Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa arenguaasta (2015) kohta /* COM/2013/0509 final - 2013/0238 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Arengukoostöö on viimastel aastakümnetel muutunud sedamööda, kuidas on lisandunud üleilmseid probleeme ja suurenenud vastastikune sõltuvus, kuidas arenguriikide areng on olnud erinev ning arenguvaldkonda on tulnud uued osalejad. 2015. aasta saab arenguvaldkonna jaoks olema murranguline: see on viimane aasta, et jõuda kollektiivselt kokkulepitud aastatuhande arengueesmärkideni, ning aasta, millal tuleb teha tähtsad otsused neid asendava raamistiku kohta. 2015. aastal möödub muutuste kava käsitleva teatise[1] vastuvõtmisest neli aastat. Siis ongi sobiv aeg teatises kirjeldatud arengupoliitikareformi konkreetsete tulemuste esitamiseks. EL on maailmas suurim ametliku arenguabi andja, kes annab üle poole kogu maailmas antavast abist. Partnerriikide kindel toetamine sai alguse 1957. aastal, kui Rooma lepingutega kujundati esimest korda Euroopa arengupoliitika. Lissaboni lepinguga võetud eesmärgiga kaotada vaesus anti arengupoliitikale kindel koht ELi välistegevuses, toetamaks ELi huvisid stabiilse ja jõuka maailma hoidmisel. Arengukoostöö on samuti osa strateegiast „Euroopa 2020”. Olulised ELi poliitikaalgatused, näiteks poliitikavaldkondade arengusidusus ja abi tõhusus, on pidevalt aidanud täiendada ELi arengukoostöö kavandamist ja rakendamist. 2. EUROOPA ARENGUAASTA · Eesseisvad ülesanded Hoolimata sellest, et EL on tõsiselt pühendunud partnerriikide toetamisele, puudub ELi kodanikel sageli teave arengukoostöö kohta – selle kohta, miks seda on vaja ja millist lisaväärtust ELi tasandi arengupoliitika annab. Eurobaromeetri 2012. aasta oktoobri uuringus toodi välja tõsised puudujäägid teadmistes – 53 % vastanutest märkisid, et ei tea, kuhu ELi abi läheb (44 % ei tea, kuhu läheb nende riigi kahepoolne abi)[2]. Uuring näitas samuti, et isiklik panus on pisut vähenemas ning et ettekujutus arengukoostööst ning selle tähtsusest on kogu ELis erinev. Kiirelt muutuvas maailmas on inimestel vaja teavet selle kohta, kuidas saab maailmale avatud Euroopa aidata tagada üleilmset jätkusuutlikkust. Oluline on suurendada Euroopa kodanike teadlikkust üleilmsest vastastikusest seotusest. Üldiselt tahavad ELi kodanikud teada, kuidas nad saaksid midagi ära teha ning esimene samm selles suunas on olla informeeritud. Arengupoliitikas on viimastel aastatel toimunud suunamuutus. Jättes seljataha tavapärase abiandja ja abisaaja vahelise suhte, seatakse nüüd rõhuasetus üha enam sellisele lähenemisviisile, mille raames püütakse üleilmsetele lahendamist vajavatele probleemidele leida vastuseid partnerriikidega võrdsetel alustel. Sellest hoolimata vajavad ELi arengupoliitika eesmärgid avalikkuse tuge. Näiteks võib üleilmsest kriisist tulenevate pingete kontekstis tugeva avaliku arvamuse toel olla lihtsam saavutada eesmärki, mille kohaselt suunatakse 0,7 % SKPst arenguvaldkonna rahastamiseks[3]. Arengukoostööle omistatud tähtsus erineb liikmesriigiti. Euroopa arenguaasta 2015 on võimalus parandada informeeritust kõikides liikmesriikides. Selle lähenemisviisi abil kõnetatakse riikide eri sihtrühmi. Siinkohal on liikmesriikide ja ELi esindustel eriti tähtis roll. Kuna EL on üleilmne osaleja ja muutuste kandja, siis tema arengupoliitika pidev toetamine on oluline. Tuleb näidata, kuidas EL koordineerib ja teeb koostööd liikmesriikide ja teiste abiandjatega. Paljud kodanikud ei tea suurt midagi abi tõhususest ja selle positiivsest mõjust. Kõike seda tuleks selgitada lihtsamas keeles. · Võimalused Euroopa arenguaasta korraldamine just 2015. aastal nõuab suuri lisapingutusi, kuid annab samas ka võimaluse panna kogu Euroopas uue hooga tegutsema nii poliitikakujundajad kui ka ELi kodanikud. Euroopa arenguaasta 2015 suudab suurendada avalikkuse teadlikkust ning seada tähelepanu keskmesse ELi rahvusvahelise arengualase tegevuse. Samuti on võimalik seeläbi täiendada elanikkonna teadmisi sellest, kuidas areng, jätkusuutlik areng, kliimamuutused, toiduga kindlustatus, looduslik mitmekesisus ja teised asjaomased teemad on omavahel seotud ning kuidas need mõjutavad kõige vaesemaid inimesi ja edendavad poliitikavaldkondade arengusidususe ideed. Siia võib koondada kõik teavitusalgatused, mida liikmesriigid ja teised arengukoostöös osalejad kahtlemata selleks aastaks kavandavad. Nagu Eurobaromeetri uuring näitas, et ilmselge vajadus parandada teavitustööd ELi arengukoostöö teemal on kooskõlas ELi kodanike üldise avatusega aidata vaeseid partnerriikides. Toetus partnerriikide abistamisele on püsivalt kõrge (85 %). Enam kui kuus eurooplast kümnest leiavad, et partnerriikidele antavat abi tuleks suurendada. Kuid ELi arengukoostöö valdkonna teabevahetusstrateegia tuleb alati kohandada riiklike oludega. ELil on ulatuslik ja aktiivne valitsusväliste arengukoostööorganisatsioonide võrgustik, mis teeb tihedat koostööd ELi institutsioonidega. Valitsusvälistel organisatsioonidel on ELi kodanikega suhtlemisel ja nende kaasamisel määrava tähtsusega roll. Erasektor ja rahvusvahelised sihtasutused osalevad üha aktiivsemalt arengukoostöös ning rahvusvahelised arvamusliidrid muutuvad arenguabi valdkonnas üha olulisemateks. Nende mõjul tekib sünergia, mille toel on muu hulgas hea teavitada laiemat avalikkust arengukoostööst. Euroopa Liidu delegatsioonide ülemaailmne võrgustik aitab koguda teavet ELi arengukoostöö tulemuste kohta ning seda jagada partnerriikidega. Euroopa arenguaasta 2015 aitab võimendada käimasolevaid teavituskampaaniaid ELi arengukoostöö kohta. Sel viisil tugevdatakse koostöö nähtavust ja tulemustepõhisust. · Eesmärgid ja kavandatavad meetmed Euroopa arenguaasta 2015 eesmärk on teavitada ELi kodanikke ELi arengukoostööst, tuues välja selle, mida Euroopa Liit kui maailma suurim arenguabiandja on juba saavutanud ja kui palju enam suudetaks teha, kui liikmesriigid ja institutsioonid oma jõud ühendaksid. Euroopa arenguaasta 2015 püüab stimuleerida Euroopa kodanike aktiivset huvi arengukoostöö vastu ning süvendada nende vastutustunnet ja võimalusi osaleda poliitika kujundamises ja elluviimises. Arenguaastaga tõstetakse teadlikkust ELi arengukoostööalasest rollist, mis loob mitmeid hüvesid mitte ainult abisaajatele, vaid ka ELi kodanikele, kes elavad muutuvas ja teineteisest üha rohkem sõltuvas maailmas. Aasta jooksul edastatavad peamised sõnumid peaksid saama ainest hiljutistest teatistest Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks ja Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine[4]. Nii ELi arengukoostööd kui ka humanitaarabi hõlmav ulatuslik lähenemisviis võetakse Euroopa arenguaasta 2015 kestel aluseks ELi abi käsitleva teavitustöö tegemisel. Võimaluse korral kavandatakse ja rakendatakse Euroopa arenguaasta 2015 meetmeid koos strateegiliste partneritega. Olemasolevaid foorumeid kasutatakse Euroopa arenguaasta 2015 edendamiseks, kuid tuleb otsida ka uuenduslikke partnerlusi. Kõik meetmed tuleks nii ELis kui ka väljaspool seda võtta võimalikult kodanikulähedaselt ja need peaksid olema lihtsalt arusaadavad. Suurema mõju saavutamiseks suunatakse tähelepanu konkreetsetele sihtrühmadele, sealhulgas noortele. Võimalikult ulatuslikult kasutatakse ära kehtivaid teavitusalgatusi, nt Euroopa arengupäevad, arengualase hariduse ja teadlikkuse suurendamise algatus, sellised auhinnad nagu Lorenzo Natali preemia ning ELi arengukoostööd käsitlevaid trükiseid, nt EuropeAidi aastaaruanne. Arengut aitavad otse ja kaudselt edendada ka meetmed muudes poliitikavaldkondades, nt välissuhted, kaubandus, laienemine, tööhõive ja sotsiaalpoliitika, haridus ja kultuur, tervis, põllumajandus ning teadusuuringud ja innovatsioon. Komisjon kavatseb kasutada nende valdkondade meetmeid, et suurendada Euroopa arenguaasta 2015 mõju. Nagu varasemate Euroopa aastate jooksul, võib täiendavate meetmete hulgast leida Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil teavituskampaaniaid, konverentse, üritusi, algatusi, uuringuid ja analüüse, et edastada peamisi sõnumeid, levitada teavet ELi arengukoostöö kohta ning kutsuda ELi kodanikke osalema ja aktiivselt panustama. Komisjon võib määrata kindlaks täiendavaid meetmeid, mis aitavad saavutada Euroopa arenguaasta 2015 eesmärke. Euroopa arenguaasta 2015 kohased meetmed tuleb kujundada vastavalt iga liikmesriigi vajadustele ja sealsele olukorrale. Eelmiste Euroopa aastate kogemusi võetakse arvesse. Liikmesriike kutsutakse üles nimetama ametisse Euroopa aasta 2015 riiklik koordinaator. Riiklikud koordinaatorid konsulteerivad aktiivselt paljude sidusrühmadega ning vajaduse korral tegutsevad riikliku ameti või kontaktpunktina asjaomaste ELi meetmete puhul. Euroopa arenguaasta meetmetes, mida võetakse koos liikmesriikidega, arvestatakse iga riigi kehtivaid teabevahetusstrateegiaid. Liikmesriike kutsutakse seetõttu vahetama teavet ELi arengukoostöö teemal selle kõige laiemas tähenduses. 3. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED Vastates Euroopa toetuse ja arenguga seotud valitsusväliste organisatsioonide konföderatsiooni (CONCORD) algsele ettepanekule, tegi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2011. aasta mais ettepaneku nimetada 2015. aasta Euroopa arenguaastaks. 2012. aasta oktoobris kutsus Euroopa Parlament komisjoni nimetama 2015. aasta Euroopa arenguaastaks, väljendades lootust, et seeläbi pööratakse rohkem tähelepanu arengukoostööle. Komisjoni talituste ja välisteenistusega on mitteametlikult konsulteeritud Euroopa arenguaasta 2015 idee üle. Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega on mitteametlikult ühendust võetud Euroopa arenguaasta 2015 korraldamise küsimustes. Euroopa arenguaasta 2015 oli arengu eest vastutavate peadirektorite päevakavas liikmesriikidega toimunud korrapärasel kohtumisel 2013. aasta juunis. Korraldusküsimuste üle on peetud aru asjaomases institutsioonisiseses rakkerühmas, mis koosneb CONCORDi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide esindajatest. Euroopa arenguaasta 2015 plaane on tutvustatud arenguhariduse osas teadlikkuse suurendamise foorumil, mille eesmärk on tugevdada valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust parandada eurooplaste teadlikkust, neid koolitada ja kaasata, et vähendada üleilmset vaesust ning tugevdada sotsiaalset kaasatust. Algatus leidis laialdast heakskiitu ning üha rohkemate päringute ning aktiivse toetuse põhjal võib arvata, et algatust on väga vaja. Arvestades Euroopa arenguaasta 2015 välismõõdet, on rahvusvaheliste organisatsioonidega toimunud mitteametlikud arutelud. 4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 209 on sätestatud ELi arengupoliitika arendamise ja rakendamise õiguslik alus, nagu on määratletud artiklis 208. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 210 on sätestatud, et meetmete vastastikuse täiendavuse ja tõhususe edendamiseks kooskõlastavad liit ja liikmesriigid oma arengukoostöö poliitikat ning konsulteerivad üksteisega abiprogrammide suhtes, seda ka rahvusvahelistes organisatsioonides ning rahvusvahelistel konverentsidel. Nad võivad algatada ühismeetmeid. Kui vaja, aitavad liikmesriigid kaasa liidu abiprogrammide elluviimisele. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks. Euroopa arenguaasta 2015 otsust käsitleva ettepaneku peamine eesmärk on tõsta avalikkuse teadlikkust Euroopa mõõtme lisaväärtusest koostöö valdkonnas, pidades silmas üleilmset vastastikust sõltuvust ning ELi arengupoliitika muutumist. Sellisena kuulub nimetatud eesmärk kahe eespool mainitud artikli reguleerimisalasse. · Subsidiaarsuse põhimõte Peamine vastutus kodanike teadlikkuse suurendamisel arenguküsimuste valdkonnas lasub liikmesriikidel. Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobril 2008 allkirjastatud poliitilises deklaratsioonis Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel,[5] täiendab ELi tasandi tegevus riikide tegevust. Kuna vajalik on mitmepoolne partnerlus, riikidevaheline teabevahetus ja kogu liitu hõlmav heade tavade levitamine, ei suuda liikmesriigid Euroopa arenguaasta eesmärke piisaval määral saavutada ning seega on Euroopa arenguaasta ulatuse tõttu need paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. · Proportsionaalsuse põhimõte Kavandatava Euroopa aasta raames kohaldatavad meetmed ei lähe nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Seega on ettepanek kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. 5. MÕJU EELARVELE Komisjoni eelarveridadel ja programmidel põhineva iga-aastaste või mitmeaastaste prioriteetide kindlaksmääramise paindlikkus jätab piisavalt suure finantsvaru Euroopa arenguaasta 2015 korraldamiseks praeguse eelplaneerimise raames (vt lisa). 2013/0238 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa arenguaasta (2015) kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 209 ja artikli 210 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[7], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Arengukoostöö seisneb inimarengu ja eneseteostuse edendamises kõigis valdkondades, sealhulgas ka kultuurilises mõõtmes[8]. (2) Euroopa Liit on andnud arengukoostööabi alates 1957. aastast ning on maailma suurim ametliku arenguabi andja. (3) Lissaboni lepinguga on arengupoliitika leidnud kindla koha ELi välistegevuses, et toetada ELi huvisid stabiilse ja jõuka maailma hoidmisel. Arengupoliitika aitab lahendada ka muid üleilmseid probleeme ja aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele. (4) EL on olnud juhtival positsioonil poliitikavaldkondade arengusidususe mõiste määratlemisel ja kohaldamisel; selle eesmärk on tugevdada muu kui abipoliitika ja arengueesmärkide vahelist sünergiat. (5) Vaesuse vähendamine on Euroopa Liidu arengupoliitika peamine eesmärk, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208. (6) 2000. aastal võttis rahvusvaheline kogukond endale kohustuse astuda 2015. aastaks samme vaesuse vähendamiseks, võttes vastu aastatuhande arengueesmärgid, millega nõustusid nii liit kui ka tema liikmesriigid. (7) Viimastel aastatel on maailm väga palju muutunud, sealhulgas on toimunud kardinaalsed muutused maailmamajanduse ja -poliitika tasakaalus. Esile on kerkinud uued tegijad, kelle seast võib leida eraõiguslikke ja ka teisi valitsusväliseid osalejad. Suurema osa maailma SKPst annavad arenenud ja tärkava turumajandusega riigid ning viimatimainitud on muutunud maailma peamiseks majanduskasvumootoriks ning neil on juba märkimisväärne mõju maailmamajanduses. (8) Arengukoostöö jätkuv toetamine on eluliselt tähtis kiirelt muutuvas maailmas. Ligikaudu 1,3 miljardit inimest elab endiselt äärmises vaesuses ja veelgi suurema hulga inimeste inimarenguga seotud vajadused ei ole täidetud. Riigisisene ebavõrdsus on kasvanud igas maailmanurgas. Looduskeskkond on üha suurenema surve all ja kliimamuutuste tagajärjed on seadnud eriti tugeva löögi alla arenevad riigid. Nimetatud raskused on üleilmsed ja omavahel seotud ning nendega peavad tegelema kõik riigid ühiselt. (9) Arutelud 2015. aasta järgset perioodi hõlmava raamistiku üle on alanud ning Euroopa Komisjon esitas oma seisukohad teatises Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine[9]. Nimetatud poliitikaettepanekus püütakse käsitleda praeguse arenguraamistiku puudujääke ja kehtestada ühine lähenemisviis, et koondada vaesuse kaotamise ja säästlikkuse küsimused üldisesse rahvusvahelisse raamistikku. Raamistik tugineb komisjoni 2011. aasta teatisele Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks,[10] mille tulemusel on toimunud ELi arengupoliitika märkimisväärne ümberkorraldamine. (10) Euroopa arenguaasta 2015 on just sobiv aeg, et süvendada avalikkuse teadlikkust Euroopa arengupoliitika praegusest suunast. Teavet tuleb jagada selle kohta, kuidas maailmale avatud Euroopa saab aidata tagada üleilmset jätkusuutlikkust. See hõlmab teadlikkuse suurendamist üleilmsest vastastikusest sõltuvusest ning näitlikustamist, et areng ei tähenda vaid abi. (11) 2015. aastast peaks kujunema sümboolne ja pöördeline aasta – olles viimane aasta, mil saab täita kollektiivselt kokkulepitud aastatuhande arengueesmärke, ja seetõttu pakub see unikaalse võimaluse hinnata alates 2000. aastat võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmist. 2015. aasta saab olema aasta, kui tuleks teha olulise tähtsusega rahvusvahelised otsused arenguraamistiku kohta, mis hakkab asendama aastatuhande arengueesmärkide raamistikku järgmistel aastakümnetel. (12) Sama aasta võiks olla ka sobilik, et esitada ELi arengupoliitikas saavutatud tulemusi pärast 2011. aastal vastu võetud muutuste kava käsitlevas teatises kehtestatud põhimõtete elluviimist. (13) Liidu arengumeetmete edukus sõltub sellest, mil määral saab see üldsuse ja poliitikakujundajate positiivse vastukaja osaliseks. Euroopa aasta peaks seega olema tõuge teadlikkuse suurendamiseks, hoo andmiseks ja parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ning arenguküsimustega tegelevate rahvusvaheliste üksuste ja organisatsioonide vahel. See aasta peaks aitama keskendada poliitilist tähelepanu ning mobiliseerida kõiki asjaomaseid isikuid, et liidu ja liikmesriikide tasandil suunata ja edendada edasisi meetmeid ning algatusi koostöös arenguabisaajate ja nende esindajatega. (14) Eurobaromeetri 2012. aasta oktoobri uuring[11] tõi välja ELi kodanike tugeva toetuse partnerriikide abistamisele (85 %). Hoolimata praegusest majanduskliimast, leiavad enam kui kuus eurooplast kümnest, et partnerriikidele antavat abi tuleks suurendada. Samal ajal näitas Eurobaromeetri uuring selgelt, et teadmised ELi arengukoostööst on puudulikud ning et teavitustööd tuleb parandada. (15) Euroopa Parlament kutsus 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis[12] komisjoni nimetama 2015. aasta Euroopa arenguaastaks, väljendades lootust, et seeläbi pööratakse rohkem tähelepanu arengukoostööle. (16) Nii liidu, liikmesriigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil tegutsevate partnerite vaheline tõhus koordineerimine on tulemusliku Euroopa aasta peamine eeldus. Kohalikel ja piirkondlikel partneritel on ELi arengupoliitika edendamisel täita tähtis roll. (17) Riigiti erinev sotsiaalmajanduslik ja kultuuritaust ning -tundlikkus tähendab, et osa Euroopa aasta meetmeid tuleb täita detsentraliseeritult liikmesriigi tasandil kooskõlas finantsmääruse artikliga 58[13]. Kuid poliitikaprioriteetide kehtestamine liikmesriigi tasandil peab olema kooskõlastatud komisjoniga, et tagada Euroopa aasta strateegiliste eesmärkide ühtsus. (18) Võimalus saada osa Euroopa aasta meetmete rahastamisest peaks olema avatud liikmesriikidele ja ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavatele kandidaatriikidele vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist liidu programmides ja mis on kehtestatud asjaomases raamkokkuleppes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes. (19) Tagada tuleb järjepidevus ja täiendavus teiste liidu meetmetega, eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendiga, mis hõlmab arengualase hariduse ja teadlikkuse suurendamise programmi, Euroopa Arengufondi, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumenti ja teisi ELi välistegevuse rahastamisvahendeid, mis on seotud arengupoliitikaga. (20) Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad rikkumisjuhtumite ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[14]. (21) Euroopa arenguaasta kavandatavate meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe optimeerimiseks on vaja, et 2013. ja 2014. aastal võetaks mitmed ettevalmistavad meetmed. (22) Komisjon on juba käivitanud mitmed algatused, et edendada arengupoliitikat ja teavitada kodanikke oma arengukoostööalasest tegevusest. Käimasolevaid algatusi tuleks Euroopa arenguaastal 2015 võimalikult ulatuslikult ära kasutada. (23) Peamine vastutus kodanike teadlikkuse suurendamisel arenguküsimustes lasub liikmesriikidel. Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobril 2008 allkirjastatud poliitilises deklaratsioonis Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel,[15] täiendab ELi tasandi tegevus riikide tegevust. (24) Kuna vajalik on mitmepoolne partnerlus, riikidevaheline teabevahetus ja kogu liitu hõlmav heade tavade levitamine, ei suuda liikmesriigid Euroopa arenguaasta eesmärke piisaval määral saavutada ning seega on Euroopa arenguaasta ulatuse tõttu need paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese 2015. aasta nimetatakse Euroopa arenguaastaks (edaspidi „Euroopa aasta”). Artikkel 2 Eesmärgid Euroopa aasta peamine eesmärk on: – teavitada ELi kodanikke ELi arengukoostööst, tuues välja selle, mida Euroopa Liit kui maailma suurim arenguabiandja on juba saavutanud ja kui palju enam suudetaks teha, kui liikmesriigid ja institutsioonid oma jõud ühendaksid; – stimuleerida Euroopa kodanike aktiivset huvi arengukoostöö vastu ning süvendada nende vastutustunnet ja võimalusi osaleda poliitika kujundamises ja elluviimises; – tõsta teadlikkust ELi arengukoostööalasest rollist, mis loob mitmeid hüvesid mitte ainult abisaajatele, vaid ka ELi kodanikele, kes elavad muutuvas ja teineteisest üha rohkem sõltuvas maailmas. Artikkel 3 Algatused 1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed võivad hõlmata järgmisi algatusi, mida korraldatakse liidu, liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil ning mis on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva otsuse lisas: – teavituskampaaniad, et levitada ka sotsiaalmeedia kaudu põhisõnumeid, mis on suunatud avalikkusele ja asjaomastele sihtrühmadele; – konverentside, ürituste ja algatuste korraldamine koos asjaomaste sidusrühmadega, et innustada osalema ja arutlema ning tõsta teadlikkust kogu Euroopas; – Euroopa aasta eesmärkide edendamiseks kavandatud erialgatused liikmesriikides, eelkõige teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste ning muude organisatsioonide vahel; ning – analüüside ja uuringute tegemine ning nende tulemuste levitamine. 2. Komisjon võib ette näha muid meetmeid Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks ning lubada kasutada Euroopa aasta nimetust selliste meetmete reklaamimisel, kui need aitavad kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmisele. Artikkel 4 Koordineerimine liikmesriikidega 1. Igal liikmesriigil palutakse määrata riiklik koordinaator, kes vastutab liikmesriigi osalemise eest Euroopa aasta tegevuses, ning teavitab sellest komisjoni. 2. Tihedas koostöös komisjoniga konsulteerib ning koordineerib riiklik koordinaator oma tegevust asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, liikmesriikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja vajaduse korral liikmesriikide asutuste või asjaomaste liidu programmidega tegelevate kontaktpunktidega. 3. Liikmesriikidel palutakse 1. juuniks 2014 edastada komisjonile oma kavandatav tööprogramm, kus kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega kirjeldatakse üksikasjalikult Euroopa arenguaastaks kavandatud riiklikke meetmeid ning lisas esitatud meetmete üksikasju. 4. Enne tööprogrammide heakskiitmist kontrollib komisjon kooskõlas finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjadega meetmete vastavust käesolevas otsuses sätestatud eesmärkidele. Artikkel 5 Osalevad riigid Euroopa aasta raames rahastatavates meetmetes võivad osaleda: – liikmesriigid; – ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad kandidaatriigid vastavalt asjakohases raamkokkuleppes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes kindlaks määratud üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides. ning Artikkel 6 Koordineerimine liidu tasandil ja rakendamine 5. Liidu tasandil tegeleb käesoleva otsuse rakendamisega komisjon, tehes eelkõige vajalikke rahastamisotsuseid kooskõlas määrustega, millega on kehtestatud asjaomaste meetmetega seotud rahastamisvahendid. 6. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning arenguküsimustega tegelevate asutuste ja ühendustega. 7. Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kokkusaamisi, et kooskõlastada Euroopa aasta rakendamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta ELi ja liikmesriigi tasandil. 8. Komisjon korraldab sidusrühmade ja arenguvaldkonnas tegutsevate Euroopa organisatsioonide või asutuste esindajate kokkusaamisi, et need aitaks tal rakendada Euroopa aastat liidu tasandil. 9. Komisjon muudab Euroopa aasta prioriteetseks liikmesriikides asuvate esinduste ja partnerriikides asuvate Euroopa Liidu delegatsioonide teavitustegevuses. Samamoodi muudavad Euroopa aasta oma tööprogrammides prioriteediks asjaomased liidu tasandi põhivõrgustikud, mis saavad tegevuskuludeks toetust liidu üldeelarvest. Artikkel 7 Järjepidevus ja täiendavus Komisjon tagab kooskõlas määrustega, millega on kehtestatud asjaomaste meetmetega seotud rahastamisvahendid, et käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas kõikide muude liidu, liikmesriikide ja piirkondlike kavade ja algatustega, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke, ning täiendavad igakülgselt liidu, liikmesriikide ja piirkondlikke käimasolevaid algatusi ning vahendeid. Artikkel 8 Rahalise ja mitterahalise abi erisätted 10. Kogu liitu hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või liidu üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine kooskõlas finantsmääruse V ja VI jaotisega. 11. Kogu liitu hõlmavaid meetmeid, millele on osutatud lisa B osas, võib kaasrahastada liidu üldeelarvest. 12. Komisjon võib kaasrahastada iga riiklikku koordineerimisasutust lisa C osas sätestatud menetluse kohaselt. 13. Euroopa aastat võib vajaduse korral toetada käimasolevate, arengut edendavate programmidega, ilma et see piiraks programmide eesmärkide elluviimist ja eelarve täitmist. 14. Komisjon võib anda mitterahalist abi avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide artikli 3 lõike 2 kohastele meetmetele. Artikkel 9 Liidu finantshuvide kaitse 15. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega. 16. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest. 17. Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „OLAF”) võib teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[16] ja nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[17] kehtestatud sätetele ja menetlustele, eesmärgiga teha kindlaks, kas toetuslepingu või toetuse andmise otsuse või käesoleva otsuse alusel rahastatava lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Artikkel 10 Järelevalve ja hindamine Komisjon esitab 31. detsembriks 2016 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta. Artikkel 11 Jõustumine Käesolev otsus jõustub 21. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA Artiklis 3 nimetatud meetmete üksikasjad Euroopa aasta rakendamisel keskendutakse kogu liitu haaravale teavituskampaaniale, mida täiendavad liikmesriikide võetavad meetmed. Nii liidu kui ka liikmesriikide meetmetesse võivad olla kaasatud kodanikuühiskond, sotsiaalpartnerid ja muud sidusrühmad eesmärgiga luua peamiste osalejate seas omalustunne. Euroopa Liit toetab rahaliselt avalik-õiguslike või eraõiguslike organisatsioonide algatusi, andes näiteks kirjaliku loa Euroopa aasta logo (kui see on välja töötatud) ja muude selle aastaga seotud materjalide kasutamiseks, kui kõnealused organisatsioonid suudavad komisjoni veenda, et kõnealused algatused on tehtud või tehakse 2015. aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele. A. LIIDU OTSESED ALGATUSED Rahastamine toimub kaupade ja teenuste otseostmisena olemasolevate raamlepingute raames. See võib toimuda ka toetuste vormis. Algatused võivad olla järgmised: – teabe- ja tutvustuskampaaniad, mille hulka kuuluvad: – artiklis 2 kirjeldatud sõnumeid sisaldavate audiovisuaalsete materjalide ja trükiste tootmine ja levitamine; – laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; – meetmed, et avaldada Euroopa aasta eesmärkidele kaasa aitavate ELi programmide, kavade ja algatuste tulemused ning suurendada nende nähtavust; – Euroopa teabesaidi loomine (http://europa.eu/index_en.htm), mis on pühendatud Euroopa aasta raames võetavatele meetmetele. – Muud algatused: – keeleteenuste osutamine (kirjalik ja suuline tõlge, teabe jagamine mitmes keeles); – seireuuringud ja auditid liidu tasandil, et hinnata Euroopa aasta ettevalmistusi, tulemuslikkust ja mõju ning koostada asjaomaseid aruandeid. B. LIIDU ALGATUSTE KAASRAHASTAMINE Euroopa tasandil korraldatavad laia kõlapinnaga üritused, mille eesmärk on tutvustada Euroopa aasta eesmärke ja mida korraldatakse tõenäoliselt koostöös 2015. aasta eesistujamaadega, võivad saada liidu toetust kuni 80 % ulatuses ürituse kogukuludest. C. LIIKMESRIIKIDE ALGATUSTE KAASRAHASTAMINE Iga riiklik koordineerimisasutus võib taotleda Euroopa aasta edendamise tööprogrammi liidupoolset kaasrahastamist. Tööprogrammis kirjeldatakse riikliku koordineerimisasutuse konkreetseid meetmeid, mille rahastamist taotletakse. Taotlusele lisatakse üksikasjalik eelarve, kus kajastub kavandatud algatuste või tööprogrammi kogumaksumus ning kaasrahastamise võimalikud summad ja allikad. ELi kaasrahastuse kogusumma võib katta ürituse kogukuludest kuni 80 %. Komisjon määrab iga riikliku koordineerimisasutuse puhul kindlaks ligikaudsed summad, mille ulatuses nad võivad kaasrahastust saada, ja taotluste esitamise tähtpäeva. Kriteeriumide puhul võetakse arvesse rahvaarvu, elukallidust ja iga liikmesriigi jaoks kindlaks määratud kindlat summat minimaalse tegevuse tagamiseks. ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa arenguaasta 2015 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise (ABM) ja eelarvestamise (ABB) süsteemile[18] 1.3. Ettepaneku/algatuse liik R Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ (Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[19] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Mitmeaastased strateegilised eesmärgid puuduvad, kuna tegemist on spetsiifilise algatusega ehk Euroopa aastaga. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1. teavitada ELi kodanikke ELi arengukoostööst, tuues välja selle, mida Euroopa Liit kui maailma suurim arenguabiandja on juba saavutanud ja kui palju enam suudetaks teha, kui liikmesriigid ja institutsioonid oma jõud ühendaksid; 2. stimuleerida Euroopa kodanike aktiivset huvi arengukoostöö vastu ning muuta nad teadlikuks nende vastutusest ning võimalustest poliitikat kujundada ja ellu viia; 3. suurendada teadlikkust ELi arengukoostööalasest rollist mõistmaks, et see toob kaasa mitmeid hüvesid mitte ainult abisaajatele, vaid ka ELi kodanikele, kes elavad muutuvas ja teineteisest üha rohkem sõltuvas maailmas. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Peatükk 21 08 – Poliitikavaldkonna „Areng ja suhted AKV riikidega” poliitikastrateegia ja -koordineerimine ning Peatükk 19 11 – Poliitikavaldkonna „Välissuhted” poliitikastrateegia ja -koordineerimine 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. 1. Teavituskampaania muudab nähtavamaks Euroopa Liidu arengukoostöö ja selle, kuidas arengupoliitika mõjutab kodanike igapäevaelu. 2. Kodanikud suhtuvad sellesse positiivselt ja aitavad aktiivselt korraldada Euroopa arenguaastat 2015. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. 1. ELi kodanike üldine teadlikkus ja üldteadmised aastatuhande arengueesmärkidest, arengupoliitikast ja vahenditest (Eurobaromeetri ja töövahend TR-AID abil). 2. Väljundite arv meediakampaaniate, konverentside/ürituste ning koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja valitsusväliste osalejatega korraldatud ürituste raames. 3. ELi kodanike kaasatuse tase Euroopa arenguaasta 2015 raames korraldatud üritustel. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Lühiajaline perspektiiv: teavitada ELi kodanikke ELi arengukoostööst ja näidata tulemusi, mida ELil on maailma suurima arenguabiandjana võimalik saavutada. Pikaajaline perspektiiv: suurendada teadlikkust ELi arengukoostööalasest rollist mõistmaks, et see toob kaasa mitmeid hüvesid mitte ainult abisaajatele, vaid ka ELi kodanikele, kes elavad muutuvas ja teineteisest üha rohkem sõltuvas maailmas. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Kooskõlas lühi- ja pikaajalise perspektiivi nõuetega anda liikmesriikidele ja kõikidele sidusrühmadele võimalus rakendada ja kujundada ELi arengukoostööpoliitikat ja välistegevuse vahendeid. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Varasemad Euroopa aastad on tõestanud oma väärtust tõhusate teadlikkuse tõstmise vahenditena, millel oli mõju nii avalikkusele kui ka arvamuskujundajatele, ning on loonud sünergia mitmete sekkumisvaldkondade vahel ELi ja liikmesriigi tasandil. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Euroopa Komisjonil ja ka muudel ELi institutsioonidel on kasutada lai valik vahendeid, mille abil teavitada ELi arengukoostöö edenemisest, nt komisjoni juhitud arengualase hariduse ja teadlikkuse suurendamise programm. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju R Piiratud kestusega ettepanek/algatus – R Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2015–31.12.2015 – R Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2013–2015. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[20] 2013. aasta eelarve R Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[21] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) 2014. aasta eelarve R (Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – ¨ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; – ¨ rakendusametite poolt; ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega R kaudne eelarve täitmine, delegeerides eelarve täitmise: – ¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele; – ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – ¨ finantsmääruse artiklites 208 lõike 209 osutatud asutustele; – R avalik-õiguslikele asutustele; – R avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused – Euroopa Liidu tasandil haldab fonde komisjon otsese eelarve täitmise abil. – Liikmesriikide tasandil haldab fonde Euroopa Liidu liikmesriikide määratud koordineerimisasutus kaudse eelarve täitmise abil. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Järelhindamine Euroopa arenguaasta 2015 tööprogramm Juhtkomitee määramine 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud – Toetuse vähenemine ELi arengukoostööle – Liialdatud ootused Euroopa arenguaasta 2015 mõju suhtes – Sidusrühmade vähene pühendumine – Kodanikele mõeldud ürituste sobimatus – Käitumises ei toimu muutust – Meedia piiratud koostöövalmidus või arenguaasta negatiivne kajastamine meedias 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos – Arutelu kodanikuühiskonna organisatsioonide, liikmesriikide ja ELi institutsioonidega arenguaasta ettevalmistamisel ja elluviimisel – Pidev riskihindamine juhtkomitees 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. 1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest. 3. Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „OLAF”) võib teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)[22] ja nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[23] kehtestatud sätetele ja menetlustele, eesmärgiga teha kindlaks, kas toetuslepingu või toetuse andmise otsuse või käesoleva otsuse alusel rahastatava lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus || Liigendatud/ liigendamata ([24]) || EFTA[25] riigid || Kandidaat-riigid[26] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses IV –Välissuhted || 21 08 02 – Koordineerimine ja teadlikkuse suurendamine arenguvaldkonnas ning || Liigendatud || EI || JAH || EI || EI IV –Välissuhted || 19 11 03 – Euroopa Liit maailmas || Liigendatud || EI || JAH || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr […] [Nimetus ………………………….] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || […][XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele Euroopa arenguaasta jaoks ei taotleta täiendavat rahastamist. Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid (läbipaistvuse ja kommunikatsiooniosakond 04) eelarveridadel ja programmidel põhineva iga-aastaste prioriteetide kindlaksmääramise paindlikkus jätab piisavalt suure finantsvaru, et aasta korraldamiseks jääks vahendeid suurusjärgus 15 miljon eurot. Aasta korraldamiseks vajalik kogusumma hõlmab aastat ette valmistavate ja rakendavate meetmete kulusid[27]. Seetõttu on sisestatud summad vaid teavitamiseks. 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr || IV –Välissuhted Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N[28] || Aasta N+1 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverea nr 21 08 02 || Kulukohustused || (1) || 4,980 || 7,500 || || || || || || 12,480 Maksed || (2) || 1,800 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,270 Eelarverea nr 19 11 03 || Kulukohustused || (1a) || 1,490 || || || || || || || 1,490 Maksed || (2a) || 0,700 || || || || || || || 0,700 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[29] || || || || || || || || Eelarverea nr || 19 01 04 02 11 või 21 01 04 01 11 või 21 01 04 04 || (3) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Maksed || =2+2a +3 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 6,470 || 7,500 || || || || || || 13,970 Maksed || (5) || 2,500 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,970  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI IV assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Maksed || =5+ 6 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2013[30] || Aasta 2014[31] || Aasta N[32] || Aasta N+1 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid ||  Personalikulud || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651  Muud halduskulud || || || || || || || || Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid KOKKU || Assigneeringud || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N || Aasta N+1 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 7,255 || 8,285 || 0,531 || || || || || 16,071 Maksed || 3,285 || 4,605 || 6,711 || 1,470 || || || || 16,071 Personalikulusid hõlmavad halduskulud kaetakse ümberpaigutamise teel arengu ja koostöö peadirektoraadis. 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – R Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N || Aasta N+1 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[33] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1.[34] teavitada ELi kodanikke ELi arengukoostööst, tuues eriti välja selle, mida Euroopa Liit kui maailma suurim arenguabiandja on juba saavutanud ja kui palju enam suudetaks teha, kui liikmesriigid ja institutsioonid oma jõud ühendaksid. || || || || || || || || || || || || || || || || Meediakampaania: Videouudised, filmilõigud, veebisaidid, suhtekorraldus, ajakirjanikele, sotsiaalmeediale jt mõeldud seminarid || || || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 Erieesmärk nr 1 kokku || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 ERIEESMÄRK nr 2: stimuleerida Euroopa kodanike aktiivset huvi arengukoostöö vastu ning muuta nad teadlikuks nende vastutusest ja võimalustest kujundada poliitikat ja seda ellu viia. || || || || || || || || || || || || || || || || Konverentsid ja üritused: konverentside, loengute, kõrgetasemeliste ürituste, kõrvalürituste jne avamine ja lõpetamine || || || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 Erieesmärk nr 2 vahesumma || 2. || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 ERIEESMÄRK nr 3: tõsta teadlikkust ELi arengukoostööalasest rollist, mis loob mitmeid hüvesid mitte ainult abisaajatele, vaid ka ELi kodanikele, kes elavad muutuvas ja teineteisest üha rohkem sõltuvas maailmas. || Õpitoad ja muud väljundid: Õpitoad, teadlikkuse tõstmise üritused liikmesriikide visuaalse identiteedi varal, reklaammaterjalid, publikatsioonid ja trükised, uuringud, fondid valitsusväliste organisatsioonidele ja liikmesriikidele jne || || || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 Erieesmärk nr 3 kokku || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 KULUD KOKKU || 11 || 6,470 || 8 || 7,500 || || || || || || || || || || || 19 || 13,970 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – R Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N[35] || Aasta N+1 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKI 5 kokku || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[36] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Euroopa arenguaasta 2015 organiseerimiseks koordineerimisrühma personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – R Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnangud väljendada täisaja ekvivalentides || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N || Aasta N+1 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || XX 01 01 01 (Komisjoni peakorteris ja esindustes) || 5 || 5 || 3 || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonid) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[37] || || XX 01 02 01 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad “üldeelarvest”) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 aa[38] || - peakorteris || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || 5 || 5 || 3 || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Euroopa arenguaasta 2015 korraldusrühma personalivajadus kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Euroopa arenguaasta 2015 teavitustegevuste kavandamine ja elluviimine eesmärgiga kasutada rahalisi vahendeid ja aega säästlikult, tagades institutsioonidevahelise ja ka sidusrühmadega (liikmesriigid ja kodanikuühiskond jne) koordineerimise. Koosseisuvälised töötajad || – 3.2.4. 3.2.5. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – R Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[39]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.6. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (3 kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – R Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[40] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. [1] Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks, komisjoni teatis (2011) 637 lõplik, ning nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldused. [2] Solidarity that spans the globe: Europeans and development aid, Eurobaromeetri eriuuring 392, oktoober 2012. [3] Viidatakse maailma valitsusjuhtide korduvalt kinnitatud kohustusele eraldada 0,7 % rikaste riikide sisekoguproduktist (SKP) ametliku arenguabi tarvis. [4] Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks, komisjoni teatis (2011) 637 lõplik, ning nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldused; Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine, komisjoni teatis (2013) 92 final. Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (2012/2002(INI)) [5] ELT C 13, 20.1.2009, lk 3. [6] ELT C , , lk . [7] ELT C , , lk . [8] Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (2012/2002/INI) [9] Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine, komisjoni teatis (2013) 92 final. [10] Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks, komisjoni teatis (2011) 637 lõplik, ning nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldused. [11] Solidarity that spans the globe: Europeans and development aid, Eurobaromeetri eriuuring 392, oktoober 2012. [12] Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (2012/2002/INI) [13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002. [14] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [15] ELT C 13, 20.1.2009, lk 3. [16] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [17] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [18] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [19] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [20] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [21] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [22] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [23] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [24] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [25] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [26] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [27] 2013. aastal kavatseb komisjon 2012. aasta üldeelarve raames jaotada ümber 1 030 000 eurot Euroopa arenguaasta 2015 ettevalmistavateks meetmeteks, kasutades peadirektoraadi EuropeAid (läbipaistvuse ja kommunikatsiooniosakond 04) 2012. aasta eelarveassigneeringuid. [28] Aasta N on ettepaneku/algatuse algusaasta. [29] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [30] Näitajad põhinevad personaliküsimuste peadirektoraadi keskmistel kuludel – 127 000 eurot aastas administraatori/assistendi kohta. [31] Sama. [32] Aasta N on ettepaneku/algatuse algusaasta. [33] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [34] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [35] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [36] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [37] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides. [38] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [39] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe (ajavahemikuks 2007–2013) punktid 19 ja 24. [40] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.