I. SISSEJUHATUS

Käesolev on üheteistkümnes kuuaruanne, milles käsitletakse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning esitatakse ülevaade sündmustest kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ja nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes.

President Juncker rõhutas oma kõnes liidu olukorra kohta, et Euroopa Liit peab terrorismivastast võitlust tugevdama, tuginedes viimase kolme aasta jooksul tehtud tegelikele edusammudele. Nagu lubatud Euroopa Parlamendile ja nõukogu eesistujariigile saadetud kavatsusavalduses ning sellele lisatud ühtsema, tugevama ja demokraatlikuma Euroopa saavutamise tegevuskavas, esitab komisjon käesolevas aruandes järgmise kuueteistkümne kuu jooksul võetavate terrorismivastaste meetmete paketi. Need operatiivmeetmed aitavad liikmesriikidel kõrvaldada märkimisväärseid nõrkusi, mis ilmnesid hiljutiste terrorirünnakute tulemusel, ning oluliselt parandada julgeolekut. See aitab tugevdada julgeolekuliitu, kus terroristid ei saa enam kasutada julgeolekulünki kuritegude toimepanekuks. Lisaks nendele lühema perspektiivi praktilistele meetmetele teeb komisjon tööd tulevase Euroopa luureüksuse loomiseks kooskõlas president Junckeri visiooniga Euroopa Liidust 2025. aastal.

Terrorismivastase võitluse pakett hõlmab järgmist:

·meetmed, millega toetatakse liikmesriike avaliku ruumi kaitsmisel (II peatükk), sealhulgas avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava ning keemilisteks, bioloogilisteks, radioloogilisteks ja tuumajulgeolekuriskideks valmisoleku parandamise tegevuskava;

·meetmed takistamaks terroristide juurdepääsu vahenditele, mida kasutatakse rünnakute ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks, nagu ohtlikud ained ja terrorismi rahastamine (III peatükk). Muu hulgas esitatakse soovitus võtta kiiresti meetmeid lõhkeainete lähteainete kuritarvitamise vältimiseks, samuti meetmeid õiguskaitse- ja kohtuasutuste toetamiseks olukorras, kus nad kriminaaluurimise käigus puutuvad kokku krüptimisega;

·järgmised sammud radikaliseerumise vastases võitluses (IV peatükk);

·järgmised sammud terrorismivastase võitluse välismõõtme tugevdamisel (V peatükk). Muu hulgas esitatakse ettepanek võtta vastu nõukogu otsused, mis käsitlevad terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ja lisaprotokolli sõlmimist ELi nimel, ning soovitus nõukogule alustada läbirääkimisi Kanadaga muudetud broneeringuinfo lepingu üle.

II. TERRORISMIVASTASE KAITSE- JA VASTUPANUVÕIME PARANDAMISE MEETMED

1. Avaliku ruumi kaitse tõhustamine

Nagu ilmnes näiteks Barcelona, Berliini, Brüsseli, Londoni, Manchesteri, Nice’i, Pariisi ja Stockholmi terrorirünnakutest, keskenduvad terroristid oma propagandas ja sihtmärkide valikul avalikule ruumile: jalakäijate aladele, turismiobjektidele, transpordi- ja ostukeskustele, kontserdisaalidele ja linnaväljakutele. Kõikidele nendele nn pehmetele sihtmärkidele on ühine see, et nad on avatud ja avalikud kohad, kuhu koguneb palju inimesi, mis tähendab, et neid kohti on kerge rünnata.

Me saame teha rohkem avalike kohtade kaitse parandamiseks, ohtude varasemaks avastamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks. Sel eesmärgil esitab komisjon koos käesoleva aruandega avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava. Selles loetletud meetmetega toetatakse liikmesriikide tegevust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil terrorismiohu vastase füüsilise kaitse parandamisel. Kuigi riski ei ole kunagi võimalik viia nullini, on tegevuskava eesmärk toetada liikmesriike ohtude avastamisel, avaliku ruumi haavatavuse vähendamisel, terrorirünnaku tagajärgede leevendamisel ja koostöö parandamisel.

Toetus, mida EL saab pakkuda avaliku ruumi kaitsel, on kahesugune. Esiteks saab ta soodustada piiriülest hea tava vahetamist, sealhulgas toetades seda rahaliselt. Nii näiteks saab ta toetada meetmeid, millega edendatakse ja toetatakse uuenduslike ja diskreetsete tõkete väljatöötamist linnade turvalisuse parandamiseks ilma ruumi avatud iseloomu muutmata (nn lõimitud kaitse). Komisjon toetab tegevuskavas esitatud meetmeid rahaliselt. Selleks käivitas ta täna Sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi kaudu projektikonkursi kogusummas 18,5 miljonit eurot. Lühiajalist rahastamist täiendatakse 2018. aastal rahaliste vahenditega Euroopa Regionaalarengu Fondi alla kuuluva algatuse „Linnadega seotud uuenduslikud meetmed“ raames. Algatusega nähakse turvalahenduste jaoks ette kuni 100 miljonit eurot. 15. septembril 2017 algatati avalik arutelu, et saada linnadelt ideid uuenduslike turvalahenduste kohta. See aitab komisjonil ette valmistada uusi projektikonkursse selles valdkonnas.

Teiseks saab EL edendada koostööd paljude sidusrühmadega, mida peetakse avaliku ruumi kaitse tugevdamisel äärmiselt oluliseks. Kogemuste jagamist ja ressursside koondamist tuleks paremini struktureerida. Komisjon loob foorumi, kuhu kaasatakse eraettevõtjad, näiteks kontserdikorraldajad, ostukeskuste, staadionite, hotellide ja autorendifirmade omanikud. See aitab suurendada ühist teadlikkust praegustest julgeolekuprobleemidest ning süvendada avaliku ja erasektori partnerlust julgeoleku parandamisel. Oluline roll avaliku ruumi kaitses on ka kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, keda tuleb kaasata ELi tasandil toimuvasse tegevusse. Komisjon tugevdab nende sidusrühmade kaasamist ning algatab dialoogi piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, näiteks suurlinnade linnapeadega, et jagada teavet ja head tava avaliku ruumi turvamise valdkonnas. Järelmeetmena 29. septembri 2017. aasta Nice’i deklaratsioonile korraldab komisjon järgmise aasta alguses koos Regioonide Komiteega kõrgetasemelise kohtumise deklaratsioonile allakirjutanud linnapeade ja teiste asjahuviliste kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajatega, et jätkata hea tava vahetust avaliku ruumi kaitse teemal.

Komisjon jätkab tööd ka elutähtsa taristu kaitse ja vastupidavuse parandamiseks. ELi julgeolekupoliitika põhjalik hindamine näitas ka vajadust kohandada Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse programmi vastavalt uutele ohtudele. Komisjon on alustanud Euroopa elutähtsa taristu tuvastamist ja määramist käsitleva direktiivi analüüsi. Hindamisel võetakse arvesse viimaste aastate sündmusi, näiteks võrgu- ja infoturbe direktiivi vastuvõtmist, ja kogemusi. Samal ajal on tugevdatud Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse programmi, käsitledes uusi probleeme nagu sise- ja hübriidohud, ning laiendades programmi välisaspekti, alustades koostööd idapoolsete ja Lääne-Balkani naaberriikidega.

Transpordisektor on mitu aastat olnud terroriaktide sihtmärk ja ühtlasi ka terrorirünnakute läbiviimise vahend (nt kaaperdatud lennukid ja veoautodega rammimine). Seetõttu on vaja analüüsida, millises ulatuses võimaldavad transpordi turvalisuse eeskirjad tagada ühtaegu nii turvalisuse kui ka transpordivõrkude sujuva toimimise. Lennundussektoris on kaitse oluliselt tugevam, kuid terrorirünnakute puhul on hakatud üha rohkem lähtuma tekkivatest võimalustest, keskendudes avalikele kohtadele. Nii näiteks on suur riskiallikas raudteetransport, kuna tegemist on oma laadilt avatud taristuga. Praegu ei ole ELil õigusraamistikku raudteel toimuva reisijateveo kaitsmiseks terrorismi ja raskete kuritegude eest. 15. juunil 2017 käivitas komisjon koos liikmesriikidega ühise raudteede riskianalüüsi ja teeb tööd raudteel toimuva reisijateveo julgeoleku parandamise meetmete väljatöötamiseks. Lisaks töötab komisjon välja hea tava julgeolekujuhiste töövahendit äriotstarbelise maanteetranspordi sektori jaoks. Selles keskendutakse veoautode turvalisuse parandamisele, vähendades lubamatu veokisse sissetungimise, sh terroristliku rammimisrünnaku eesmärgil veoki ärandamise või varastamise ohtu. See riikide maanteetranspordi sektoritele mõeldud suuniste komplekt valmib enne 2017. aasta lõppu. Komisjon jätkab ka meretranspordi turvalisuse suurendamist, eelkõige tugevdades meretransporditaristu – sadamate ja sadamarajatiste, konteiner- ja reisijateveolaevade (kruiisilaevade ja praamide) – kaitset.

2. Valmisoleku parandamine keemilisteks, bioloogilisteks, radioloogilisteks ja tuumajulgeolekuriskideks

Kuigi ELis ei ole suurt ohtu, et terrorirünnaku toimepanekuks kasutataks keemilisi, bioloogilisi, kiirgus- või tuumaaineid (KBRT), siis üldiselt see oht siiski suureneb. On märke sellest, et teatavad kurjategijad ja terrorirühmitused kavatsevad omandada KBRT-aineid ning teadmisi ja suutlikkust kasutada neid terroristlikel eesmärkidel. Terroristlikus propagandas on KBRT-rünnakute ähvardused olulisel kohal. ELi julgeolekupoliitika põhjaliku hindamise aruandes osutati vajadusele tugevdada valmisolekut nende ohtude puhuks.

Selleks et lähiaastatel KBRT-ohtudeks paremini valmistuda, esitab komisjon koos käesoleva aruandega ka keemilisteks, bioloogilisteks, radioloogilisteks ja tuumajulgeolekuriskideks valmisoleku parandamise tegevuskava. See hõlmab paljusid meetmeid valmisoleku, vastupidavuse ja koordineerimise parandamiseks ELi tasandil. Muu hulgas on kavas luua KBRT julgeolekuvõrgustik KBRT valdkonnas tegutsevate asutuste ühendamiseks. Selle võrgustiku toetamiseks aga luuakse Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse koosseisus KBRT teadmuskeskus. Tegevuskavaga nähakse ette ka KBRT-valmisoleku ja reageerimisvõime tugevdamine, kuna vaja on parandada olemasolevate ressursside kasutamist. Selleks on kavas kasutada koolitusi ja õppuseid, milles osalevad kõik erinevad esmareageerijad (õiguskaitse-, kodanikukaitse- ja tervishoiuasutused) ning vajaduse korral sõjalised ja erasektori partnerid. Seda tegevust toetatakse ELi tasandil olemasolevate vahenditega, eelkõige liidu kodanikukaitse mehhanismi ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti kaudu. Suurte KBRT-intsidentide korral parema toetuse saamiseks peaksid liikmesriigid liidu kodanikukaitse mehhanismi raames veelgi tugevdama Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkust. Liikmesriikidel soovitatakse eraldada Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusele rohkem uusi vahendeid.