ET Euroopa Liidu Teataja C 157/14

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 157/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FARINE DE BLE NOIR DE BRETAGNE” VÕI „FARINE DE BLE NOIR DE BRETAGNE – GWINIZH DU BREIZH”

EÜ nr: FR-PGI-005-0555-26.09.2006

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Farine de blé noir de Bretagne” või „Farine de blé noir de Bretagne – Gwinizh du Breizh”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6 Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode on Bretagne’i piirkonnas traditsiooniliselt viljeldava tatra (Fagopyrum esculentum) terade jahvatamisel saadav jahu.

Kasutatavad sordid on „Harpe” ja/või „Tetra Harpe noire de type argenté”.

Jahu värv peab olema vähemalt 75. Jahu värvi mõõdetakse skaalal 0 kuni 100 (mida väiksem on kõnealune L (1) väärtus, seda tugevama värvusega on jahu). Jahu „Farine de blé noir de Bretagne” on tugeva värvusega.

Jahu happesus peab ületama pH-väärtuse 6.

Ladustatud lõpptoote niiskusetase ei tohi ületada 14,5 %.

Jahul „Farine de blé noir de Bretagne” on iseloomulik aromaatne lõhn ja tugev maitse.

3.3. Tooraine:

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tatart tuleb viljeleda, kuivatada, sortida, ladustada ja jahuks töödelda kaitstud geograafilise tähise piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Jahu „Farine de blé noir de Bretagne” võib turustada lahtiselt või 0,5–25 kg kottidesse pakendatult.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toodet müüakse nimetuse „Farine de blé noir de Bretagne” või „Farine de blé noir de Bretagne – Gwinizh du Breizh” all.

Pakenditel peab olema märge „Indication Géographique Protégée” ja/või ühenduse logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Jahu „Farine de blé noir de Bretagne” tootmise geograafiline piirkond vastab ajaloolisele Bretagne’i piirkonnale, kuhu kuuluvad järgmised departemangud: Côtes Armor (372 haldusüksust), Finistère (283 haldusüksust), Ille et Vilaine (352 haldusüksust), Morbihan (261 haldusüksust) ja Loire Atlantique (221 haldusüksust), samuti Pouancé ja Candé kantonid (Maine et Loire) ning Saint-Aignan sur Roe’i (Mayenne) kanton.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Bretagne’i piirkonna kliima on ideaalne tatra kasvatamiseks, kuna selleks on vaja rohkelt vett. Viljelusperioodil sobivad suurepäraselt ookeanikliimale iseloomulikud temperatuurid, millele on omane soojuse vähene kõikumine ja maikuiste öökülmade väike oht.

Suve alguse veepuudust tasakaalustab ühtlaselt aasta peale jaotunud sademete hulk. Sel viisil saab tatrataime areng külvihetkel sobivates tingimustes alata.

Kõnealune tatar on üheaastane taim, mille kasvuaeg on väga lühike (külvatakse mais-juunis, koristatakse septembris-oktoobris) ning kohandunud parasvöötme kliimaga.

Piirkonna geoloogilised ja hüdrograafilised omadused sobivad tatra viljelemiseks. Tatrataimele sobivad eelkõige määratletud geograafilise piirkonnale omase pinnase kergelt happelised mullad. Aluspinnas, mis on tekkinud happelistest kivimitest (graniit, kiltkivi, liivakivi), ei ole eriti sügav ega sisalda palju vett. Taime kasvuperioodil peab sademete hulk olema suur, et oras tärkaks kiiresti ja muld oleks viljakas (juuli ja august).

Tatra viljelemiseks kasutatavate muldade pH-väärtus ei tohi olla üle 6,5.

5.2. Toote eripära:

Värviline jahu: kõik jahust „Farine de blé noir de Bretagne” valmistatud tooted osutavad, et kõnealune jahu on muude Prantsusmaalt pärinevatest või imporditud tatrateradest valmistatud jahudega võrreldes oluliselt tugevama värvusega. See tuleneb Bretagne’i tatra tera (0,1–0,15 mm) ja muud sorti tatra terade (0,15–0,23 mm) paksuse erinevusest.

Bretagne’i tatra saagikus on tera väiksema suuruse tõttu võrreldes muude tootmispiirkondadega väiksem.

Eri tegurite koosmõju tulemusena on Bretagne’i tatrajahust valmistatud tooted tumedamad ning tatrale iseloomuliku lõhnaga.

Toode on piirkonna elanike toidulaua alustala, kuna Bretagne'i tatrajahu kasutati nii magusate kui ka soolaste pannkookide valmistamisel.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Bretagne’i tatra tootmist käsitlev oskusteave

Tatra tootmine ja viljelustavad on piirkonnas juba ammu tuntud. Selles geograafilises piirkonnas on juba alates 14. sajandist tatart kasvatatud. Tatart hakati esimese kultuurina viljelema äsja kuivendatud sooaladel või uudismaadel.

Bretagne’i tatrajahu tootmise omapära põhineb valekülvitehnikal ja asjaolul, et viljelemisel ei kasutata väetisi.

Taim ei vaja ulatuslikku maaharimist. Bretagne’i põllumehed on välja töötanud valekülvitehnika, harides maad samamoodi nagu külvi jaoks. Selle tehnika eeliseks on umbrohu idanemise soodustamine ja seejärel külvieelne maaharimine, mistõttu ei ole vaja kasutada taimekaitsevahendeid. Bretagne’i tatar erineb märkimisväärselt tali- ja kevadviljast, mille puhul on ettevalmistav töö väga oluline.

Tatar on kõnealuse geograafilise piirkonna paljudel väherikaste muldadega aladel viljelemiseks sobiv kultuur. Taim ei vaja eriti lämmastikku ega väetisi. Tatart peeti külvikorras oluliseks ning selle kasvatamist käsitati ökonoomse tegevusena.

Jahu tootmise tava

Bretagne’i talupojad tootsid Bretagne’i tatart eelkõige isiklikuks tarbeks.

Tatrateradest hakati jahu valmistama juba 15. sajandil. Bretagne’i piirkonnas on alati olnud palju veskeid, kus tatrateradest jahu jahvatati. Veel tänapäeval leidub neid 30 ringis.

Jahu valmistamiseks kasutatakse traditsioonilist meetodit. Pärast puhastamist jahvatatakse terad käia- või veskikivil.

Toote maine

Toodet tuntakse eelkõige Bretagne’i köögi kaudu. Jahu kasutatakse juba sajandeid traditsiooniliselt magusate ja soolaste pannkookide valmistamiseks. Bretagne’i piirkonnas antakse põlvest põlve edasi tatrajahust soolaste ja magusate pannkookide valmistamise oskusi. Tarbimistavad pärinevad esivanematelt (kord nädalas mindi sööma tatrajahust pannkooke oma või, munade ja moosiga ning samuti söödi sageli vorstiga soolast pannkooki). Kõigil talupoegadel olid spetsiaalsed pannkoogipannid (galetière või billig), mis asetati pannkookide praadimiseks tulele. See traditsioon on muutunud oluliseks majandusharuks ning levinud üle kogu maailma.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/IGP2008/cdchFarinedeBleNoirdeBretagnesept2008.pdf