Assotsieerimisnõukogu otsused on siduvad ja lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks asjakohaseid meetmeid. Assotsieerimisnõukogu võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, kui nende vastavad sisemenetlused on lõpule viidud.

Lepingu artikli 406 kohaselt on assotsieerimisnõukogul õigus teha lepingu alusel otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad. Eelkõige on artikli 419 lõikes 5 sätestatud, et kui lepinguosalised lepivad kokku, et lepingu IV jaotisega „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ hõlmatud vajalikud meetmed on rakendatud ja need pööratakse täitmisele, teeb assotsieerimisnõukogu temale lepingu artiklitega 406 ja 408 delegeeritud volituste alusel otsuse käesoleva lepingu IV jaotises käsitletud turu edasise avamise kohta.

Vastavalt artikli 408 lõikele 3 on assotsieerimiskomiteel õigus võtta vastu otsuseid kõnealuses lepingus sätestatud juhtudel. Assotsieerimiskomitee otsused on siduvad ja lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks asjakohaseid meetmeid. Assotsieerimiskomitee võtab oma otsused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, võttes arvesse lepinguosaliste sisemenetlusi.

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga (edaspidi „leping“) on kehtestatud põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond, mille eesmärk on luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuheteks. See hõlmab riigihangete valdkonna õigusaktide järkjärgulist ühtlustamist. Leping jõustus 1. juulil 2016.

Lisaks käsitletakse käesolevas ettepanekus otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogus, et anda lepinguosalistele täiendav turulepääs, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingu IV jaotises.

Esimese nõude puhul on artikli 143 lõikes 2 sätestatud, et Gruusia määrab eelkõige:

·keskvalitsustasandi täitevorgani, kelle ülesanne on tagada sidus poliitika ja selle rakendamine kõikides riigihangetega seotud valdkondades. Selline organ hõlbustab ja koordineerib käesoleva peatüki rakendamist ning suunab järkjärgulist õigusaktide ühtlustamist liidu õigustikuga vastavalt käesoleva lepingu XVI-B lisale;

·erapooletu ja sõltumatu organi, kelle ülesanne on vaadata läbi hankemenetluse käigus hankijate tehtud otsused. Selles kontekstis tähendab „sõltumatu“, et organ on hankijatest ja ettevõtjatest sõltumatu avalik asutus. Luuakse võimalus kõnealuse organi otsused kohtus vaidlustada.

Need meetmed viidi lõpule 23. aprillil 2014 valitsuse määrusega 306 ja 2. juulil 2020 Gruusia seadusega nr 6730.

Kooskõlas artikliga 144 täidavad lepinguosalised nimetatud artikli lõigetes 2–15 sätestatud hankemenetluse põhinõudeid lepingute avaldamise, sõlmimise ja kohtuliku kaitse kohta. Need põhinõuded tulenevad otseselt ELi riigihangete õigustikuga ettenähtud riigihanke-eeskirjadest ja -põhimõtetest, sealhulgas mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõttest.

Need põhimõtted on Gruusia riigihanke-eeskirjadesse üle võetud sellega, et 2010. aastal võeti kasutusele e-hangete süsteem ja 6. aprillil 2017 võeti vastu Gruusia seadus 617, millega muudeti riigihangete seadust.

Seoses XVI-B lisa 1. etapi teise nõudega on vaja vastu võtta lepingu artiklis 145 osutatud tegevuskava. Assotsieerimislepingu artikli 145 lõikes 1 on sätestatud, et enne järkjärgulise ühtlustamise algust tuleb Gruusial esitada kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele põhjalik tegevuskava lepingu IV jaotise 8. peatüki rakendamiseks koos ajakava ja vahe-eesmärkidega. See dokument, mis peab assotsieerimislepingu kohaselt olema kooskõlas XVI-B lisas sätestatud etappide ja ajakavaga, peab hõlmama kõiki reforme, mis on seotud liidu õigustikuga ühtlustamise ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega.

Gruusia valitsus võttis 31. märtsil 2016 vastu määruse nr 536, millega kiideti heaks tegevuskava, milles käsitletakse kavandatavaid muudatusi riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames. Nimetatud määrust muudeti valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta määrusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta määrusega nr 974. Tegevuskava vastab artikli 145 lõike 1 nõuetele.

Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks vastavalt lepingu artikli 145 lõikele 2, milles on sätestatud, et „kui kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee kiidab tegevuskava heaks, lähtutakse sellest dokumendist käesoleva peatüki rakendamisel. Liit teeb kõik, mis võimalik, et abistada Gruusiat tegevuskava rakendamisel.“ Vastavalt artikli 146 lõikele 3 hindab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee järgmist etappi alles pärast seda, kui XVI-B lisa 1. etapp on heaks kiidetud.

2.5.Assotsieerimisnõukogu kavandatav otsus turulepääsu kohta

Kui 1. etapp on heaks kiidetud, võtab assotsieerimisnõukogu kooskõlas artikli 146 lõikega 2 ja artikli 419 lõikega 5 ning XVI-B lisas sätestatud institutsioonilise reformi, ühtlustamise ja turulepääsu ajakavaga vastu otsuse, millega võimaldatakse vastastikune turulepääs keskvalitsusasutuste hangetele.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on anda heakskiit Gruusia valitsuse tegevuskavale riigihankeid käsitlevate õigusaktide rakendamiseks.

Samuti on selle eesmärk tunnistada, et Gruusia on täitnud assotsieerimislepingu XVI-B lisa (institutsioonilise reformi, ühtlustamise ja turulepääsu esialgne ajakava) 1. etapi, võttes vastu ulatusliku reformistrateegia kooskõlas lepingu artikliga 145 ning tunnustades lepingu artikli 143 lõike 2 ja artikli 144 rakendamist.

Pärast seda, kui kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee on tegevuskava heaks kiitnud, lähtutakse sellest dokumendist IV jaotise 8. peatüki rakendamisel kooskõlas lepingu artikli 145 lõikega 2.

Assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on võtta vastu otsused lepinguosalistele täiendava turulepääsu võimaldamise kohta vastavalt lepingu IV jaotisele.

Neid otsuseid tuleks vaadelda nende jõupingutuste laiemas kontekstis, mida EL ja Gruusia on teinud oma õigusaktide ühtlustamiseks, sealhulgas riigihangete valdkonnas, et luua tingimused majandus- ja kaubandussuhete tugevdamiseks.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted