Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 284/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Moulis/Moulis-et-Médoc“

PDO-FR-A0731-AM02

TEATE KUUPÄEV: 7. MAI 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda on muudetud piiritlemistööde tõttu, mille tulemusel on Arcinsi kommuun geograafilisest piirkonnast välja viidud.

Lisaks on kommuunide loetelu ajakohastatud vastavalt ametlikule geograafilisele koodile.

Muudetud on koonddokumendi punkti 6.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kuupäev 18. november 2020 kanti selle pädeva riikliku komitee koosolekute loetellu, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks maatükid, mis sobivad selle kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvate kommuunide loetelu on ajakohastatud ametliku geograafilise koodiga.

Muudetud on koonddokumendi punkti 9.

4. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5. Seos piirkonnaga

Linki on muudetud, et võtta arvesse Arcinsi kommuuni väljajätmist, lisades järgmise: „2020. aastal heaks kiidetud piiritlemise ajakohastamiseks tehtud töö tulemusel kaotati Arcinsi kommuun.“

Muudetud on koonddokumendi punkti 8.

6. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Moulis

Moulis-et-Médoc

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Vaiksed punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 11 % ja pärast rikastamist ei ületa üldalkoholisisaldus 13,5 %.

Kõikidel turustatava veini partiidel peab olema:

— õunhappe sisaldus kuni 0,30 g/l;

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 2 g/l;

— mahtlasti puhul lenduvate hapete sisaldus mitte üle 13,26 meq/l, st 0,79 g/l väljendatuna äädikhappena kuni korjele järgneva aasta 31. juulini, ja mitte üle 16,33 meq/l, st 0,98 g/l väljendatuna äädikhappena pärast nimetatud kuupäeva.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele. Veinid on korraga rafineeritud ja täidlased, kuna need on sageli saadud tumedast sordist „Merlot N“, mida segatakse peamiselt tumeda sordiga „Cabernet-Sauvignon N“. „Petit Verdot N“ ja „Cabernet franc N“, harvemini „Cot N“ ja „Carmenère N“ lisavad komplekssust. Tänu heale tanniinisele struktuurile saavutavad need oma täisküpsuse pärast seitse kuni kümme aastat kestnud laagerdumist. Neid veine iseloomustavad sageli intensiivne värvus, elegantne lõhnabukett ning komplekssed ja võimsad maitsevarjundid, mis püsivad suus.

Üldiselt on graves„il kasvanud viinamarjadest valmistatud veinides ühendatud elegantsus, jõulisus ja komplekssus. Savi-lubjakivimullad annavad veidi täidlasema veini kui graves. Need veinid laagerduvad hästi. Igal juhul laagerdatakse veine vähemalt 1. juunini.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 15 %.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2. Viljelustava

a. Istutustihedus

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 7 000 puud hektari kohta.

Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 1,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,80 meetri.

b. Viinapuude lõikamise nõuded

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9) järgmiste meetoditega:

— kaheharuline võrsetega lõikus (taille à cots et à astes), mille puhul jäetakse taimele kaks haru kuni viie pungaga, kui tegemist on sortidega „Cabernet sauvignon N“, „Cot N“ („Malbec“), „Merlot N“ ja „Petit Verdot N“, ning kaks haru kuni seitsme pungaga, kui tegemist on sortidega „Cabernet franc N“ ja „Carmenère N“. Noorendusvõrsed kärbitakse teise pungani;

— kahe- või neljaharuline lõikus.

Kõikidel juhtudel ei tohi ühelgi puul olla rohkem kui 12 punga.

c. Niisutamine

Viinamarjakasvatusperioodil võib lubada niisutamist vastavalt maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku sätetele.

5.2. Maksimaalne saagikus

63 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse ja töödeldakse ning vein valmistatakse ja laagerdatakse 25. märtsi 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Gironde’i departemangus Moulis“ kommuuni territooriumil ja 1. lisas osutatud maatükkidel järgmiste kommuunide puhul: Castelnau-de-Médoc, Lamarque ja Listrac-Médoc.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet franc N“ (tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

„Carmenère N“ (tume)

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

„Merlot N“ (tume)

„Petit Verdot N“ (tume)

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Nimetusega „Moulis“ tähistatakse poolel teel Margaux’st Saint-Julien’ Médoci poolsaare keskosas asuvat kitsast, 12 kilomeetri pikkust riba, mis asub risti Gironde’i suudmega. See on Médoci nn kommuuninimetustest kõige läänepoolsem kõnealuse nimetusega hõlmatud paik, mis ei avane suudmealale.

Hoolimata valdavalt Atlandi ookeani kliimast toovad sellele piirkonnale kasu temperatuuri vähene kõikumine aastaajati ja mõõdukas sademete hulk. Need soodsad kliimategurid on tingitud Atlandi ookeani ja Gironde’i vee temperatuuri reguleerivast mõjust. Sademed on aasta lõikes hästi jaotunud. Suve lõpus põhjustab ookean lääne pool siiski halba ilma, mis on aastati erinev: sügisesed vihmased madalrõhkkonnad või neile vastanduvad soojad ja väga päikeselised sügised tekitavad silmatorkava aastakäigu efekti.

Moulis-en-Médoci kommuuni territooriumil on lauged nõlvad, mis moodustavad umbes 12 km laiuse ida-läänesuunalise riba. Kommuuni, mis piirneb põhjas Listrac-Médoci kommuuniga, eraldab Avensanist lõunas Ayguebelle’i ja Tiquetorte’i ojade nõgu.

Tertsiaarajastu merekeskkonna arengu tulemusel moodustusid massiivsete terrassidena savi-lubjakivikihid. Kvaternaari ajal, mil vaheldusid jääaeg ja parasvöötme kliima, koosnesid jõgede setted moreenist, kruusast, liivast ning mudast. Pärast erosioonist tingitud reljeefi muutumist on nende setete jäänustest saanud künkad, mis annavad tunnistust graves’ist või jääaja graves„ist, mille suurus võib ulatuda väikestest kividest suurte kivideni, mis paiknevad üksteisele järgnevate terrassidena.

Nii on kommuuni kirdeosas Günzi graves„i künkad omavahel ühendatud liiva-kruusaaladega, mis lasuvad savi-lubjakivialusel. Need künkad külgnevad lääne pool savi-merglipinnasega, mis ulatub asula lõunaosani. Kommuuni lõunaosas on valdavalt savi-lubjakivimullad. Bouqueyrani külast lääne pool võib paiguti leida kõrge terrassi graves„i. Kaugemal on terrassid aina vähem järsud ja neid iseloomustab kolluviaalne liiv ning seejärel Landes’i liiv. Kogu kommuuni territooriumi katavad niisked orud, mis on kitsad ega ole kuigi sügavad ning mis kujutavad endast alasid, kuhu on kogunenud kolluviaalsed liivad. Kokku kogunenud muldade mitmekesisus sundis spetsialiste tunnistama, et „Moulis“ on „viinamarjakasvatuseks kasutatava Médoci suurepärane kontsentraat“.

Moulis-en-Médocis on seega viinamarjakasvatusalasid, kus on üsna vähe orge sügavusega 20–30 meetrit ning mis paiknevad ümber departemangumaanteed nr 5, mis ühendab kommuuni asulat idast läände eri väikeküladega, kus asuvad peamised viinamarjakasvatusettevõtted. Niiskeid orge katavad nõmm või puud. Läänes, Bouqueyrani alevikust kaugemal, laiuvad Fonréaudi metsanõmmed, mida viinamarjakasvatuseks ei kasutata ning mis kujutavad endast Gironde’i nõmmede üleminekut metsaks.

Kaitstud päritolunimetuse „Moulis“ geograafiline tootmispiirkond hõlmab Moulis-en-Médoci kommuuni territooriumi ning ühte osa Castelnau-de-Médoci, Lamarque’i ja Listrac-Médoci kommuuni territooriumist.

Juba antiikajast on tõendeid, et selles piirkonnas kasvatati viinapuid – piirkond, mida iseloomustas latifondia (suured maavaldused) vormis polükultuur. On leitud, et siin oli kolm Gallo-Rooma tegevuskohta. Sellest ajast peale kasvatati siin kuulsat sorti „Vitis Biturica“, mis on sortide „Cabernet“ eelkäija.

Keskajal oli Médoc Bordeaux“ viljaait. Seda tõendab asjaolu, et teravilja jahvatamiseks oli palju veskeid. Moulis ongi saanud oma nime sõnast „moulin“ („veski“). Viinamarjaistanduste arendamine algas 18. sajandil feodaalvalduste omanike ja usukogukonna algatusel, kelle olemasolu ja tähtsust näitab romaani stiilis kirik. Tollal ei olnud põllumajandustootjad huvitatud kesisest graves„ist, mida peeti kehvaks kiviseks pinnaseks (sellest tulenes kohanimi Maucaillou), sest need ei sobinud teraviljakasvatuseks. Alles hiljem tunnistati viinapuu ainsaks taimeks, mis on võimeline andma sellistel muldadel erakordseid tulemusi. Viinamarjaistandused annavad tunnistust sellest, et need olid siin tegelikult juba varem: „Selle piirkonna viinamarjaistandused on küllap Médoci ühed vanimad“ (Bordeaux et ses Vins, C. Féret, M. H. Lemay, 1991). 14. ja 15. sajandil istutati viinapuud nimelt pigem sisemaale kui jõesuudme äärde. Toonased viinamarjakasvatajad eelistasid vältida kahju, mida teeb jõgede ja udu niiskus, mis soodustab nende viinapuude mädanemist ning hävitab neid.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Moulis“ veinide maine kujunes tegelikult välja 19. sajandi teisel poolel Haut-Médoci suurte juhtide kiiluvees koos teise keisririigi vabakaubanduspoliitika ning Napoleon III ja kuninganna Victoria soojade suhetega. Bordeaux“ kauplejad, kes olid saanud rikkaks saarte kaubandusega, investeerisid Moulis’sse. 19. sajandi lõpus saavutasid kommuuni viinamarjaistandused oma suurima õitsengu 1 500 hektari suurusel pindalal, kuid siis kahjustas neid viinapuutäi.20. sajandi alguses määras Moulis-en-Médoci veinide turulelaskmise tingimused Bordeaux“ kaubandus. Nimetus „Moulis“ tulenes nende omanike kaubandustavadest, kes müüsid osa oma toodangust otse eraisikutele. Selles turustuskanalis võetigi nimetus „Moulis“ esimest korda kasutusele. Moulise ametiühingu loomine 1936. aastal ja seejärel kaitsitud päritolunimetuse tunnustamine 14. mai 1938. aasta dekreediga toetasid tootjate nõudmisi. Kõnealust nimetust käsitlevat määrust muudeti 4. jaanuaril 1939, et lubada Arcinsi, Avensani, Castelnau-de-Médoci, Cussac-Fort-Médoci, Lamarque’i ja Listrac-Médoci kommuunides asuvatel teatud maatükkidel kasutada nimetust „Moulis“ seepärast, et nad olid seda juba ammusest ajast kasutanud. Kuna Avensani ja Cussac-Fort-Médoci kommuunides kadus tootmine hiljem kiiresti, on mõlemad kommuunid geograafilisest piirkonnast välja jäetud. 2020. aastal heaks kiidetud piiritlemise ajakohastamiseks tehtud töö tulemusel jäeti välja Arcinsi kommuun.

„Moulis“ on kommuuninimetustest väikseima hõlmatusega. 634 hektarit, mis on praegu viinamarjaistanduste all, moodustab ligikaudu 4 % Médoci viinamarjaistandustest. Neid viinamarjaistandusi käitab umbes 50 omanikku.

8.3. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Viinamarjaistandused, millel on õigus nimetusele „Moulis“, toodavad keskmiselt 25 000 hektoliitrit vaikseid punaseid veine.

Kohe esimestest aastatest peale on veinid „Moulis“ ühtaegu nii rafineeritud kui ka täidlased, kuna need on sageli saadud sordist „Merlot N“, mida segatakse peamiselt sordiga „Cabernet-Sauvignon N“. „Petit Verdot N“ ja „Cabernet franc N“, harvemini „Cot N“ ja „Carmenère N“ lisavad komplekssust. Tänu heale tanniinisele struktuurile saavutavad need oma täisküpsuse pärast seitse kuni kümme aastat kestnud laagerdumist. Neid veine iseloomustavad sageli intensiivne värvus, elegantne lõhnabukett ning komplekssed ja võimsad maitsevarjundid, mis püsivad suus.

Üldiselt on graves’il kasvanud viinamarjadest valmistatud, nimetusega „Moulis“ veinides ühendatud elegantsus, jõulisus ja komplekssus. Savi-lubjakivimullad võimaldavad saada veidi täidlasema veini kui graves. Öeldakse, et nendes on esprii ja elujõud ühendatud hea laagerdumisvõimega. Igal juhul laagerdatakse veine vähemalt kuus kuud.

8.4. Põhjuslikud seosed

Tootmisala ei hõlma hüdromorfseid muldasid, sügavaid savimuldasid, mis toovad kaasa pindmiste kihtide ajutise ummistumise, ega kallakuta pinnast, mis koosneb niiskest mustast liivast ning lasub sageli kõvastunud rauakonkretsioonidel, mis on kohalike seas tuntud kui „allos“. Samamoodi jäetakse tootmispiirkonnast välja voolunõvade põhjad, nõgusate maatükkide madalaimad osad, alad, mis ääristavad ojasid ja kuhu võib kevadel koguneda külm õhk, mis toob kaasa külmumise ja hilise küpsemise ohu. Viimasena ei liigitata sinna alla ka alasid, mis ei sobi viinamarjakasvatuseks, näiteks vanad istutatud metsad või alad, mis ei ole enam viinamarjakasvatusalad, näiteks linnastunud alad ja karjäärid (tegutsevad või täidetud).

Tootmispiirkonna alla liigitatud maatükkide hulgas sobivad graves’i künkad kirdes kõige paremini sordi „Cabernet-Sauvignon N“ kasvatamiseks. Savi-lubjakivimullad kommuuni keskosas sobivad väga hästi sordile „Merlot N“, kõrgete terrasside graves’il läänes on omadused, mis on vajalikud nende mõlema põhisordi arenguks.

Selline mitmekesisus eeldab, et viinamarjaistandusi rajatakse selektiivselt. Istutustihedus peab olema vähemalt 7 000 taime hektari kohta. Saaki hoitakse kontrolli all, see tohib olla kuni 57 hektoliitrit hektari kohta. Lisaks on maksimaalne pungade arv, mis lõikamisel jäetakse, olenevalt valitud meetodist kuni 12 ja maatüki maksimaalne koormus on 9 500 kg hektari kohta, s.o kuni 14 kobarat taime kohta.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond (1)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 25. märtsil 2020:

Arcins, Arsac, Avensan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Cussac-Fort-Médoc, Labarde, Lamarque, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Listrac-Médoc, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Soussans, Le Taillan-Médoc ja Vertheuil.

Vahetus läheduses asuv piirkond (2)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 25. märtsil 2020:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-de-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Hélène, Sainte-Radegonde, Salaunes, Salleboeuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val-de-Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Märgistusel võidakse osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Bordeaux – Médoc“ või „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-265561ce-edde-4d79-90d2-45fd71b430a1

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.