Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas /* KOM/2011/0819 lõplik - 2011/0385 (COD) */





2011/0385 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 6, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Viimasel kolmel aastal maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi väljastpoolt liidu raamistikku. (2) Liidu õigusaktides tuleks tagada täielik kooskõla aluslepinguga kehtestatud mitmepoolse järelevalveraamistiku ja kõnealuse finantsabiga seotud võimalike poliitiliste tingimuste vahel. Eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide majandus- ja finantsintegratsiooni raames tuleb tugevdada järelevelvet, et vältida mõju ülekandumist liikmesriigist, kellel on finantsstabiilsuse tagamisel raskusi, kogu euroalale. (3) Majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema vastavuses olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi, mis võib ulatuda abikõlblikkuse tingimustel põhinevast ennetavast toetusest rangete poliitiliste tingimustega seotud makromajandusliku kohandamisprogrammini. (4) Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt. (5) Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavate liikmesriikide majanduse ja eelarve järelevalvet tuleks oluliselt tugevdada. Makromajandusliku kohandamisprogrammi ulatust silmas pidades tuleks kõnealuse kohandamisprogrammi kohaldamisajaks peatada muud laadi majandus- ja eelarvejärelevalve teostamine, et vältida aruandluskohustuste dubleerimist. (6) Selleks et edendada liidu institutsioonide vahelist koostööd (eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel) ning tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, tuleks sätestada eeskirjad; (7) Otsusega selle kohta, et liikmesriik ei järgi kohandamisprogrammi, kaasneb ka liidu vahendite maksmise või kohustuste peatamine vastavalt määruse (EL) nr XXX (millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikli 21 lõikele 6, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese ja reguleerimisala 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel ja/või kes saavad või võivad saada finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF). 2. Käesolevat määrust kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro. Artikkel 2 Tõhustatud järelevalve all olevad liikmesriigid 1. Komisjon võib otsustada kohaldada tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kellel on suuri raskusi finantsstabiilsuse tagamisel. Asjaomasele liikmesriigile antakse eelnevalt võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Komisjon otsustab iga kuue kuu järel, kas tõhustatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada. 2. Komisjon võib otsustada kohaldada tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, ESM-lt või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt (nt IMF). Komisjon koostab asjaomaste ennetava finantsabi andmise vahendite loendi ja ajakohastab seda, võttes arvesse võimalikke muudatusi EFSFi, ESMi või muude asjaomaste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste finantsabipoliitikas. 3. Lõiget 2 ei kohaldata liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud. Artikkel 3 Tõhustatud järelevalve 1. Tõhustatud järelevalve all olev liikmesriik võtab komisjoniga, kes tegutseb koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP), konsulteerides ja koostööd tehes meetmeid raskuste põhjuste või võimalike põhjuste kõrvaldamiseks. 2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XXX artikli 7 lõigete 2, 3 ja 6 kohast eelarveseisundi tugevdatud seiret kohaldatakse tugevdatud järelevalve all oleva liikmesriigi suhtes, olenemata ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolust. Käesoleva artikli lõike 3 kohased aruanded esitatakse kord kvartalis. 3. Komisjoni taotlusel teevad tõhustatud järelevalve all olevad liikmesriigid järgmist: (a) edastavad ette nähtud sagedusega komisjonile, EKP-le ja Euroopa Pangandusjärelevalvele liigendatud andmed selliste finantseerimisasutuste finantsseisundi kohta, kes on nende siseriiklike järelevalveasutuste järelevalve all; (b) teevad Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata pangandussektori vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP, ja edastavad komisjonile ja EKP-le üksikasjalikud tulemused; (c) võimaldavad korrapäraselt hinnata pangandussektori üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust Euroopa Pangandusjärelevalve teotatava vastastikuse hindamise raames; (d) edastavad mis tahes teabe, mida on vaja makromajanduslike tasakaalunihete seireks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele nr XXX makromajanduslike tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta. 4. Komisjon teeb koostöös EKPga järelevalve all olevasse liikmesriiki korrapäraseid kontrollkäikusid, et kontrollida lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmete rakendamist. Ta edastab kontrolli tulemused kord kvartalis majandus- ja rahanduskomiteele (või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele) ning hindab eelkõige, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Kõnealuste kontrollkäikudega asendatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10a lõike 2 kohane kohapealne kontroll. 5. Kui lõike 4 kohase hindamise tulemusel jõutakse seisukohale, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju euroala finantsstabiilsusele, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada asjaomasel liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm. Nõukogu võib kõnealuse soovituse avalikustada. 6. Kui lõike 5 kohane soovitus avalikustatakse: (a) võib Euroopa Parlamendi asjaomane komitee kutsuda asjaomase liikmesriigi esindajad osalema arvamuste vahetuses, (b) võib asjaomase liikmesriigi parlament kutsuda komisjoni esindajad osalema arvamuste vahetuses. Artikkel 4 Teave kavandatud finantsabi taotluse kohta Liikmesriigid, kes soovivad saada finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, ESM-lt, IMF-lt või muult liidu raamistiku väliselt asutuselt, teatavad sellest viivitamata nõukogule, komisjonile ja EKP-le. Majandus- ja rahanduskomitee või selleks ette nähtud mis tahes allkomitee arutab kavandatud taotlust pärast komisjonilt hinnangu saamist. Artikkel 5 Valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse hindamine Kui finantsabi taotletakse EFSF-lt või ESM-lt, koostab komisjon koostöös EKPga ja vajaduse korral IMFga analüüsi asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse kohta, sealhulgas liikmesriigi suutlikkuse kohta maksta tagasi kavandatav finantsabi, ja edastab selle majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele. Artikkel 6 Makromajanduslik kohandamisprogramm 1. Liikmesriik, kes saab finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, IMF-lt, EFSF-lt või ESM-lt, koostab kokkuleppel komisjoniga, kes tegutseb koostöös EKPga, esialgse kohandamisprogrammi, mille eesmärk on taastada kindel ja jätkusuutlik majandusolukord ja eelarveseisund ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel. Esialgses kohandamisprogrammis võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomasele liikmesriigile aluslepingu artiklite 121, 126 ja/või 148 alusel esitatud kehtivaid soovitusi ja nende järgimiseks võetud meetmeid ning laiendatakse, tugevdatakse ja süvendatakse vajalikke poliitikameetmeid. 2. Nõukogu kiidab kohandamisprogrammi heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. 3. Komisjon koostöös EKPga teostab kohandamisprogrammi rakendamise seiret ja teavitab iga kolme kuu järel tulemustest majandus- ja rahanduskomiteed või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteed. Asjaomane liikmesriik teeb komisjoniga täielikku koostööd. Eelkõige esitab asjaomane liikmesriik komisjonile kogu teabe, mida komisjon peab programmi seireks vajalikuks. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 3. 4. Komisjon koostöös EKPga analüüsib koos asjaomase liikmesriigiga, milliseid muudatusi tuleb vajaduse korral kohandamisprogrammis teha. Nõukogu teeb kohandamisprogrammi mis tahes muudatuste kohta otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. 5. Kui lõike 3 kohase seire tulemusel tuvastatakse märkimisväärsed kõrvalekalded makromajanduslikust kohandamisprogrammist, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, et asjaomane liikmesriik ei täida kohandamisprogrammiga ette nähtud poliitikanõudeid. 6. Kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleb komisjonilt tehnilist abi. 7. Euroopa Parlamendi asjaomane komitee võib kutsuda asjaomase liikmesriigi esindajad osalema arvamuste vahetuses, milles käsitletakse kohandamisprogrammi rakendamisel tehtud edusamme. 8. Asjaomase liikmesriigi parlament võib kutsuda komisjoni esindajad osalema arvamuste vahetuses, milles käsitletakse kohandamisprogrammi rakendamisel tehtud edusamme. Artikkel 7 Kooskõla ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega 1. Käesoleva määruse artikli 6 kohase kohandamisprogrammiga ja selle mis tahes muudatustega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 kohased stabiilsusprogrammid. 2. Kui asjaomasele liikmesriigile esitatakse aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohane soovitus või aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane teade ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kohta: (a) asendatakse käesoleva määruse artikli 6 kohase kohandamisprogrammiga vastavalt vajadusele ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a ja artikli 5 lõike 1a kohased aruanded; (b) (d)(b) asendatakse käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaste kohandamisprogrammi iga-aastaste eelarve-eesmärkidega nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 ja artikli 5 lõike 1 kohased iga-aastased eelarve-eesmärgid kõnealustes soovitustes ja teadetes. Kui asjaomasele liikmesriigile on esitatud aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane teade, asendatakse käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaste kohandamisprogrammidega ka suunised kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete kohta, mis on ette nähtud teates vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikele 1; (c) Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ette nähtud seirega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 1 ja artikli 10a kohane seire ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõike 2 ja artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste aluseks olev seire. Artikkel 8 Kooskõla ülemäärase tasakaalunihke menetlusega Määruse (EÜ) nr XXX (makromajanduslike tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta) rakendamine peatatakse liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille on nõukogu heaks kiitnud käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt. Kõnealuse määruse rakendamine on peatatud makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse vältel. Artikkel 9 Kooskõla majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastaga Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ettenähtud seirega asendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) artikli 2a kohane majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta järelevalve ja hindamine. Artikkel 10 Kooskõla määrusega (EÜ) nr XXX, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade järelevalve ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid Määruse (EÜ) nr XXX (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) rakendamine peatatakse liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille on heaks kiitnud nõukogu käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt. Kõnealuse määruse rakendamine on peatatud makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse vältel. Artikkel 11 Programmijärgne järelevalve 1. Liikmesriik on programmijärgse järelevalve all seni, kuni vähemalt 75 % ühelt või mitmelt teiselt liikmesriigilt, EFSM-lt, EFSF-lt või ESM-lt saadud finantsabist on tagasi maksmata. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada programmijärgse järelevalve kestust. 2. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 3. Komisjoni taotlusel esitab liikmesriik ka määruse (EÜ) nr XXX (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) artikli 7 lõikes 3 osutatud teabe. 3. Komisjon teeb koostöös EKPga programmijärgse järelevalve all olevasse liikmesriiki korrapäraseid kontrollkäikusid, et hinnata majandus-, fiskaal- ja finantsolukorda. Ta edastab kontrolli tulemused kord kuue kuu jooksul majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele ning hindab eelkõige, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid. 4. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada programmijärgse järelevalve all oleval liikmesriigil võtta parandusmeetmeid. Artikkel 12 Nõukogus hääletamine Artikli 2 lõikes 1, artiklis 3, artikli 6 lõigetes 2 ja 4 ning artikli 11 lõikes 4 osutatud meetmete üle otsustamisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu ei võta arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält. Esimeses lõigus osutatud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamus määratakse kindlaks vastavalt aluslepingu artikli 238 lõike 3 punktile b. Artikkel 13 Finantsabi ja laenud, mille puhul ei kohaldata artikleid 5 ja 6 Artiklite 5 ja 6 sätteid ei kohaldata ennetava finantsabi ning finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul. Artikkel 14 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja