Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV millega kehtestatakse arvutusmeetodid ja aruandlusnõuded vastavalt bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/70/EÜ /* COM/2014/0617 final - 2014/0286 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 22. aprillil 2009 võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament vastu kliima- ja energiapaketi, millega püütakse saavutada kasvuhoonegaaside heite vähenemine 20 % võrra aastaks 2020. See sisaldas bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitleva direktiivi 98/70/EÜ[1] läbivaatamist. Läbivaadatud direktiiv[2] kohustab tarnijaid vähendama nõuete täitmise perioodi lõpuks 2020. aastal 6 % kütuse ja muu maanteesõidukites kasutatava (elektri) energia ja väljaspool teid kasutatavates liikurmasinates kasutatava kütuse olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukust. Kõnealune eesmärk lihtsustaks ka liikmesriikides heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites seatud eesmärkide saavutamist. Nimetatud uus kohustus on sätestatud direktiivi artiklis 7a, millega kehtestatakse „vähese süsinikdioksiidi heitega kütuse standard” Euroopa Liidu õigusaktides. Samuti kohustatakse direktiiviga tarnijaid esitama alates 2011. aastast liikmesriikide määratud asutustele muu hulgas teavet tarnitud kütuse kasvuhoonegaaside heite mahukuse kohta. 6 % vähenemine on võimalik saavutada biokütuste ja elektrienergia kasutamisega ning gaasi põletamise ja ventileerimise vähendamisega fossiilkütuste lähteainete kaevandamise etapis. Artikli 7a lõike 5 kohaselt peab komisjon võtma kõik artikli 7a rakendamiseks vajalikud meetmed kontrolliga regulatiivmenetluse teel. Sellest tulenevalt on komisjonil õigus võtta vastu rakendusmeetmeid, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite seire ja vähendamise mehhanismi. Eelkõige paluti komisjonil kaaluda ettepanekuid seoses järgmisega: – meetod kütuste ja muu mittebioloogilistest allikatest pärit energia (biokütuste kasvuhoonegaaside heite arvutamisega seonduv on juba lisatud direktiivi IV lisasse) kasvuhoonegaaside heite arvutamiseks; – meetod fossiilkütuste kasvuhoonegaaside heite baasmahukuse arvutamiseks, mida kasutatakse võrdlusalusena sihttaseme järgimise hindamisel; – elektrisõidukites kasutatava elektrienergia kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamine ja tõendamine; – eeskirjad, mis on vajalikud selle sätte täitmiseks, et kaks või enam tarnijat, kes on pärit ühest või mitmest liikmesriigist, võivad esitada teabe kasvuhoonegaaside heite mahukuse kohta ühiselt; – kõik muud artikli 7a rakendamiseks vajalikud meetmed. Käesolevas direktiivi eelnõus käsitletakse kõiki viit eespool kirjeldatud punkti. Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 1 on sätestatud tarnija aruandekohustused. Neid on täiendatud esitatavaid andmeid ja aruandlusnõudeid käsitlevate ühtlustatud määratlustega, mis on ette nähtud liikmesriikidele, kes esitavad komisjonile aruandeid liidus tarbitud kütuste kasvuhoonegaaside heite kohta. Eelkõige võimaldavad need aruandlusnõuded muuta fossiilkütuse võrdlusväärtust, mida on kirjeldatud direktiivi 98/70/EÜ IV lisa C osa punktis 19 ning direktiivi 2009/28/EÜ V lisa C osa punktis 19. Lisaks muutub direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 lõike 3 ja artikli 9 lõike 2 kohane aruandlus lihtsamaks. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE 2009. aasta juulis käivitati avalik konsultatsioon,[3] milles keskenduti küsimustele, mida tuleks direktiivi eelnõus käsitleda. Jaanuaris 2010 toimus sidusrühmade kohtumine, kus osalesid fossiil- ja biokütuste tööstuse esindajad, liikmesriigid ja vabaühendused. 2010. aasta märtsis arutasid komisjoni talitused aruteludokumenti liikmesriikidega, et töötada välja direktiivi eelnõu. Lisaks on komisjon tuginenud käesoleva ettepaneku koostamisel järgmisele: – JEC-konsortsiumi töö ja selle uuring „allikast ratasteni”[4]; – looduslikku bituumenit käsitlev Brandti uuring,[5] – Brandti põlevkiviuuring,[6] – ICCT uuring muude toorõlide kohta[7]. Dr Brandti tööd hinnati välise vastastikuse hindamise protsessis, mille tulemusi arutati sidusrühmadega avalikul kohtumisel 27. mail 2011[8]. Ka ICCT tööd hinnati välise vastastikuse hindamise protsessis, mille tulemusi arutati sidusrühmadega avalikul kohtumisel 20. veebruaril 2014[9]. Pärast arutelusid kütusekvaliteedi komiteega sellise direktiivi eelnõu[10] üle, millega ühtlustatakse mittebioloogilist päritolu kütuste ja elektriliste maanteesõidukite kasvuhoonegaaside heite arvutamise meetodit, koostas komisjon 2013. aastal mõjuhinnangu, et hinnata kõiki väljapakutud rakendusvõimalusi. Kõnealuse hinnangu aluseks olevat lähenemisviisi tutvustati kahel sidusrühmade seminaril, mis toimusid 20. detsembril 2012 ja 15. aprillil 2013[11]. Samal ajal on komisjon püüdnud kindlaks teha, kas ettevõtjad oleksid huvitatud eeskirjade väljatöötamisest tarnijatele, kes võiksid saavutada oma vähendamise eesmärgi ühiselt. Hoolimata korduvatest järelepärimistest ettevõtjad ei vastanud. Komisjon tegi seepärast järelduse, et lisaks ühtlustatud määratlustele ja aruandlusmehhanismile ei ole praegu vaja erieeskirju. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Direktiivi eelnõu peamised tunnusjooned seoses kütuste ja muude mittebioloogilist päritolu energiaallikate kasvuhoonegaaside heite arvutamise meetodiga on järgmised: – kasutatakse ühte keskmist vaikeväärtust, et tähistada kasvuhoonegaaside heite mahukust energiaühiku kohta kütuseliikide kaupa; – tarnijad esitavad liikmesriikidele ja liikmesriigid komisjonile ühtlustatud aastaaruanded, mis on vajalikud kasvuhoonegaaside heite vähendamise seireks liidus ning arvutusmeetodite kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga; Valitud arvutusmeetodi ja aruandlusnõuete väljatöötamine Mõju hindamise aluseks tehtud töö käigus analüüsiti peamiselt seda, kui täpsed on kasvuhoonegaaside hinnatud arvutusmeetodid ning millise kulu ja halduskoormuse tooks tarnijatele ja liikmesriikidele kaasa direktiivi 98/70/EÜ artiklis 7a sätestatud nõuete täitmine. Ebatäpne aruandlus takistab kütusekvaliteedi direktiivis sätestatud kasvuhoonegaaside heite mahukuse sihttaseme saavutamist ning põhjustab jõupingutuste ebaõiglast jagunemist kütusetarnijate vahel. Arvutusmeetodi täpsus sõltub valitud meetodist ja aluseks olevate andmete täpsusest. Meetodid, mille puhul eristatakse lähteaineid üksikasjalikumalt, annavad täpsemaid tulemusi. Esitatud andmete täpsus on tihedalt seotud ka teabega lähteainete kaevandamisel ja töötlemisel tekkiva heite kohta („töötlemiseelse etapi heide”). Andmed,[12] mis on aluseks kütusekvaliteedi komiteega arutatud meetme eelnõus sisalduvatele väärtustele, põhinevad nafta- ja gaasitootjate liidu vabatahtlikel aruannetel, käsitlevad vähem kui poolt liidus rafineeritud toornaftat ning ei anna teavet imporditud toodete kohta. Viimased uuringud ja andmed lähteainete kohta, mida kasutatakse 60 %[13]–90 %7 liidus tarbitavate fossiilkütuste tootmiseks, näitavad, et kütuste olelusringi jooksul tekib keskmiselt ligikaudu 5 % rohkem heidet, kui selgub kütusekvaliteedi komiteele 2011. aasta ettepanekus esitatud andmetest. See on suures osas tingitud fossiilkütuste märkimisväärselt suuremast ja väga mitmekesisest töötlemiseelse etapi CO2-heitest. Traditsiooniliste lähteainete puhul on töötlemiseelse etapi kasvuhoonegaaside heite mahukus väga erinev ning tootmine ebatraditsioonilistest allikatest tähendab sageli suuremat heitemahukust. Seega suurendab andmete ühtlustatud esitamine teatatud heiteandmete täpsust. Arvutusmeetodi täpsus on tihedalt seotud nende kütuse tootmisel kasutatavate lähteainete osaga, mille heitemahukus on suur. Seepärast on vaja ühtlustada kütuse päritolu[14] ja ostukohta[15] käsitlev aruandlus. Selline aruandlus peab siiski olema kooskõlas liidu kehtivate õigusaktidega, milles käsitletakse toornafta impordi registreerimist ja tarneid ELis[16]. Käesoleva ettepaneku aluseks oleva analüüsi kohaselt jäi kõigi vaadeldud arvutusmeetodite puhul lisakulu kütuseliitri kohta vahemikku 0,03–0,04 eurosenti. Suurimat tõusu oli märgata seal, kus tarnijad on kohustatud esitama iga kasutatud lähteaine kohta kasvuhoonegaaside heite väärtused, mis põhinevad konkreetse tarnija tekitataval heitel või liidu keskmisel heitel võrreldes liidu keskmisega iga lähteaine puhul kütuseliikide kaupa. See näitab, et optimaalse võimaluse puhul ei tohiks tarnijatelt nõuda kasvuhoonegaaside heite väärtusi konkreetsete lähteainete kohta. Seega peavad tarnijad kavandatud metoodika kohaselt esitama iga kütuse puhul andmed liidu keskmise kasvuhoonegaaside heite mahukuse kohta. Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 4 kohaselt võivad tarnijad täita heite 6 %-lise vähendamise kohustuse ühiselt ning sama direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 5 punkt c võimaldab kehtestada kõik nimetatud sätte rakendamiseks vajalikud eeskirjad. Selleks et erinevatest liikmesriikidest pärit tarnijatel, kes on leppinud kokku andmete ühises esitamises oleks ühtset aruandlussüsteemi lihtsam kasutada, on vaja ühtlustada järgmised määratlused: tarnija identifitseerimisandmed, kütuse või energia maht, kütuse või energia liik, turule lastud kütuse või energia ostukoht ja päritolu. Selleks et vältida topeltarvestust erinevatest liikmesriikidest pärit tarnijate aruannete ühisel esitamisel, on asjakohane ühtlustada liikmesriikide aruandlust komisjonile nii, et iga ühest või mitmest liikmesriigist pärit kahest või enamast tarnijast koosnevasse rühma kuuluva tarnijaga seotud teave oleks kättesaadav kõigile asjaomase liikmesriigi ametiasutustele. Halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid võimaldama tarnijatel esitada aruande muude liidu või siseriiklike õigusaktide alusel kogutud andmete põhjal, tingimusel et aruanne esitatakse vastavalt IV lisas esitatud nõuetele. Sellised liidu õigusaktid on muu hulgas (kuid mitte ainult) komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 684/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ seoses aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade liikumise arvutipõhiste menetlustega,[17] komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,[18] määrus (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta,[19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta[20] ning selle järgnevad rakendusaktid, komisjoni 18. juuli 2007. aasta otsus 2007/589/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heiteseire ja aruandluse suunised[21] ning nõukogu määrus (EÜ) nr 2964/95, millega nähakse ette toornafta impordi ja tarnete registreerimine ühenduses. Finantsmõju Mõju hindamisel käsitleti ka liidu ettevõtjate konkurentsivõimet. Ilmneb, et ettevõtjatele (sh rafineerimistehased) ei ole märkimisväärset mõju oodata. See tuleneb asjaolust, et vastavalt mõjuhinnangule on jaehindade oodatav tõus väga väike ja peaaegu kõik need kulud kantakse tõenäoliselt üle tarbijale. 2014/0286 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV millega kehtestatakse arvutusmeetodid ja aruandlusnõuded vastavalt bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/70/EÜ EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta,[22] eriti selle artikli 7a lõiget 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 5 kohaselt kehtestatav meetod kütuste ja muude mittebioloogilist päritolu energiaallikate kasvuhoonegaaside heite arvutamiseks peaks võimaldama esitada piisavalt täpseid aruandeid, mille alusel saaks komisjon kriitiliselt hinnata kütusetarnijate saavutusi direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 2 kohaste kohustuste täitmisel. Arvutusmeetod peaks tagama täpsuse, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse seotud haldusnõuete keerukust. Samal ajal peaks see motiveerima tarnijaid vähendama nende tarnitava kütuse kasvuhoonegaaside heite mahukust. Hoolikalt tuleks arvesse võtta ka metoodika mõju liidu rafineerimistehastele. Arvutusmeetod peaks põhinema kasvuhoonegaaside heite keskmisel mahukusel, mis kajastab konkreetse kütuseallika puhul tüüpilist tööstusharu keskmist väärtust (edaspidi „keskmine vaikeväärtus”). Selle eeliseks on väiksem halduskoormus tarnijatele ja liikmesriikidele. Samal ajal ei tohiks kavandatud metoodikaga nõuda kütuse kasvuhoonegaaside heite mahukuse eristamist tooraineallika alusel, kuna see mõjutaks praeguseid investeeringuid teatavatesse liidu rafineerimistehastesse. (2) Komisjoni soovituses 2003/61 määratletud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatest kütusetarnijatele esitatavaid aruandlusnõudeid tuleks direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõiget 1 silmas pidades vähendada nii palju kui võimalik. Samuti ei tohiks väljaspool ELi rafineeritud bensiini ja diislikütuse importijaid kohustada esitama üksikasjalikku teavet kõnealuste kütuste valmistamiseks kasutatud toornafta allikate kohta, kuna see teave ei pruugi olla kättesaadav või seda on raske saada. (3) Selleks et stimuleerida kasvuhoonegaaside heite täiendavat vähendamist, tuleks tarnija tarnitava kütuse olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite arvutamisel võtta arvesse töötlemiseelses etapis, sealhulgas põletamisel ja ventileerimisel tekkiva heite vähendamist. Selleks et töötlemiseelses etapis vähendatud heite kohta andmete esitamist tarnijate jaoks lihtsustada, tuleks heite vähendamise arvutamiseks ja tõendamiseks lubada mitmesuguste süsteemide kasutamist. Arvesse tuleks võtta üksnes selliseid töötlemiseelses etapis tekkiva heite vähendamise projekte, mis algavad pärast artikli 7a lõike 5 punktis b sätestatud võrdlusaluse kehtestamise kuupäeva ehk pärast 1. jaanuari 2011. (4) Kasvuhoonegaaside kaalutud keskmiste vaikeväärtuste kasutamine on lihtne meetod, mille abil kütusetarnijad võivad määrata nende tarnitavale kütusele vastava kasvuhoonegaaside sisalduse. Selliseid ELi toornaftaliike esindavaid väärtusi käsitletakse muu hulgas JEC-konsortsiumi uuringu „Well to Wheel” aruande 4. versioonis, Euroopa Komisjoni poolt dr A. Brandtilt tellitud uuringus loodusliku bituumeni ja põlevkivi kohta, samuti töötlemiseelse etapi heite vähendamise alases töös, mida Puhta Transpordi Rahvusvaheline Nõukogu tegi Euroopa Komisjoni jaoks naftatootmisel tekkiva kasvuhoonegaaside heite hinnangfunktsiooni määramiseks seoses ELis tarbitava toornaftaga. (5) Nafta ja gaasi töötlemise eelses etapis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähenemist tuleks hinnata ja valideerida kooskõlas rahvusvaheliste standardite põhimõtete ja normidega, eeskätt standarditega ISO 14064, ISO 14065 ja ISO 14066. (6) Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 5 punkti b kohaselt tuleb kehtestada metoodika, millega määratakse liidus kasutatud mittebioloogilist päritolu kütuste kasvuhoonegaaside heite mahukuse koondmäär 2010. aastal (edaspidi „kütuse alusstandard”). Alusstandard peaks põhinema ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 2010. aastal esitatud ametlikel andmetel diislikütuse, bensiini, maanteevälistes liikurmasinates kasutatava gaasiõli, vedelgaasi ja surumaagaasi mahtude kohta esitatud andmetel. Kütuse alusstandardiks ei tohiks olla fossiilkütuse võrdlusväärtus, mida kasutatakse biokütuste abil vähendatud kasvuhoonegaaside heite arvutamiseks. Kõnealune võrdlusväärtus peaks jääma selliseks nagu see on sätestatud direktiivi 98/70/EÜ IV lisas. (7) Kuna asjaomase fossiilkütusesegu koostis muutub aastast aastasse vähe, varieerub ka fossiilkütuste kasvuhoonegaaside heite mahukuse koondmäär aastate lõikes vähe. Seepärast on asjakohane, et kütuse alusstandard põhineb liidu 2010. aasta keskmise tarbimise andmetel, mille liikmesriigid on teatanud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt. (8) 2010. aastal põhinev kütuse alusstandard peaks kajastama fossiilkütuste kasvuhoonegaaside heite keskmist mahukust töötlemiseelses etapis ja rafineerimistehastes töödeldavate fossiilkütuste keskmist kasvuhoonegaaside heite mahukust. Seega tuleks alusstandardi arvutamisel kasutada vastava kütuse vaikeväärtust. Kütuse alusstandardi heiteväärtus peaks jääma samaks kuni 2020. aastani, et tagada kütusetarnijatele õiguskindlus seoses nende kohustustega vähendada nende poolt tarnitavate kütuste kasvuhoonegaaside heite mahukust. (9) Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 5 punkti d kohaselt tuleb kehtestada metoodika elektrimaanteesõidukite panuse arvutamiseks. Kõnealuse artikli kohaselt peab metoodika olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ artikli 3 lõikega 4[23]. Selle kooskõla tagamiseks tuleks kasutada sama kohanduskoefitsienti jõuseadme kasuteguri puhul. (10) Tarnijad võivad direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 1 kohase teabe maanteetranspordis kasutamiseks tarnitud elektrienergia kohta lisada liikmesriikidele esitatavatesse aastaaruannetesse. Halduskulude piiramiseks on asjakohane, et kõnealune metoodika põhineb tarnijaaruannete puhul pigem maantee-elektrisõidukis või elektri-mootorrattas elektritarbimise arvestuslikul hinnangul kui tegelikul mõõtmisel. (11) On asjakohane näha ette üksikasjalik lähenemisviis biokütuste koguse ja nende kasvuhoonegaaside heite mahukuse hindamiseks juhul, kui biokütust ja fossiilkütust töödeldakse sama protsessi käigus. On vaja konkreetset meetodit, sest sellise töötlemise tulemusena saadavat biokütuse kogust ei ole näiteks fossiilkütuste hüdrotöötlusel koos taimerasvadega võimalik mõõta. Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7d lõikes 1 on sätestatud, et olelusringi jooksul tekkiv kasvuhoonegaaside heide tuleks kõnealuse direktiivi artikkel 7a ja artikli 7b lõike 2 kohaldamisel arvutada sama metoodika alusel. Seepärast on kasvuhoonegaaside heite sertifitseerimine tunnustatud vabatahtlike kavade alusel lubatud direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a kohaldamisel samamoodi nagu kõnealuse direktiivi artikli 7b lõike 2 kohaldamisel. (12) Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 1 kohast tarnija aruandekohustust tuleks täiendada ühtlustatud vormi ja andmete määratlustega. Andmetega seotud määratluste ühtlustamine on vajalik selleks, et saaks nõuetekohaselt teostada kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutusi, mis on seotud üksiku tarnija aruandluskohustustega, kuna andmed on direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 5 punkti a kohaselt ühtlustatud meetodi peamine alus. Need andmed hõlmavad tarnija identifitseerimisandmeid ning turulelastud kütuse või energia mahtu ja liiki. (13) Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 1 kohast tarnija aruandluskohustust tuleks täiendada ühtlustatud aruandlusnõuete, aruande vormi ja määratlustega, mida liikmesriigid kasutaksid liidus tarbitud kütuste kasvuhoonegaaside heite kohta komisjonile andmete esitamisel. Eelkõige võimaldavad need aruandlusnõuded ajakohastada fossiilkütuse võrdlusväärtust, mida on kirjeldatud direktiivi 98/70/EÜ IV lisa C osa punktis 19 ning direktiivi 2009/28/EÜ V lisa C osa punktis 19. Lisaks muutub lihtsamaks direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 lõike 3 ja artikli 9 lõike 2 kohane aruandlus. Samuti hõlbustavad need nõuded arvutusmeetodi kohandamist teaduse ja tehnika arenguga, et meetod täidaks kavandatud eesmärki. Need andmed sisaldavad turulelastud kütuse või energia mahtu ja liiki, päritolu, ostukohta ning turulelastud kütuse või energia päritolu. (14) Halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid võimaldama tarnijatel täita neile esitatavaid aruandlusnõudeid muude liidu või siseriiklike õigusaktide alusel kogutud samaväärsete andmeid põhjal, tingimusel et aruanne esitatakse vastavalt IV lisas esitatud nõuetele ning I ja III lisas sätestatud määratlustele. (15) Selleks et lihtsustada tarnijate rühmal aruannete esitamist direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 4 kohaselt nähakse kõnealuse direktiivi artikli 7a lõike 5 punktiga c ette võimalus kehtestada kõik vajalikud eeskirjad. Rühmaaruannete esitamist on soovitav lihtsustada, et vältida häireid kütuse füüsilises liikumises, kuna erinevad tarnijad lasevad eri liiki kütuseid turule erinevas mahus ja seega peavad nad võib-olla kasutama erineval määral ressursse, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk. Seega on vaja ühtlustada tarnija identifitseerimist, turulelastud kütuse või energia mahtu ja liiki, ostukohta ning turulelastud kütuse või energia päritolu käsitlevaid määratlusi. Selleks et vältida topeltarvestust erinevatest liikmesriikidest pärit tarnijate aruannete ühisel esitamisel, on asjakohane ühtlustada liikmesriikide aruandlust komisjonile nii, et iga ühest või mitmest liikmesriigist pärit kahest või enamast tarnijast koosnevasse rühma kuuluva tarnijaga seotud teave oleks kättesaadav kõigile asjaomastele liikmesriigi ametiasutustele. (16) Direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid esitama riigi kütusekvaliteediandmete aastaaruande eelneva aasta kohta komisjoni 18. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/159/EÜ[24] kehtestatud vormi alusel. Direktiivi 98/70/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/30/EÜ[25] tehtud muudatuste ja liikmesriikidele järgnevalt kehtestatud täiendavate aruandlusnõuete järgimiseks on tõhususe ja ühtlustamise huvides vaja selgitada, millised direktiivi 98/70/EÜ artiklis 8 kütusekvaliteedi suhtes kehtestatud aruandluskohustuse alla kuuluvad andmed tuleks esitada, ning samuti kohandada tarnijate ja liikmesriikide jaoks andmete esitamise vormi. (17) Komisjon esitas meetme eelnõu direktiivi 98/70/EÜ alusel loodud komiteele 23. veebruaril 2012. Komiteel ei õnnestunud arvamust selleks vajaliku kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtta ja seepärast tuleks komisjonil esitada ettepanek vastavalt nõukogu otsuse 2006/512/EÜ artikli 5a lõikele 4 nõukogule. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Reguleerimisala Käesolevat direktiivi kohaldatakse kütustele, mida kasutatakse maanteesõidukite ja väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate (sealhulgas siseveelaevade, kui need ei ole merel), põllu- ja metsamajanduses kasutatavate traktorite ning väikelaevade (kui need ei ole merel) liikumapanemiseks, ning maanteesõidukites kasutatava elektrienergia suhtes. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse lisaks direktiivis 98/70/EÜ juba määratletud mõistetele järgmisi mõisteid: 1. „töötlemiseelse etapi heide” — kogu kasvuhoonegaaside heide, mis tekib enne tooraine sisenemist rafineerimis- või töötlemisettevõttesse, kus I lisas osutatud kütust toodetakse; 2. „loodusliku bituumeni tooraine” – rafineerimistehase tooraine allikas, millel on järgmised omadused: – selle tihedus API järgi on 10 kraadi või vähem, mõõdetuna kaevandamiskoha reservuaaris vastavalt ASTM[26] katsemeetodile D287; – aasta keskmine viskoossus reservuaaritemperatuuril on suurem kui järgmise võrrandi abil arvutatuna: viskoossus (sentipuaas, cP) = 518,98e-0,038T; kus T on temperatuur Celsiuse kraadides; – see kuulub kombineeritud nomenklatuuri koodiga CN 2714 määratletud bituminoosse liiva mõiste alla, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87[27]; ning – selle tooraine allikat saab kasutusele võtta kaevandamise teel või soojendatud maapinnast raskusjõu toimel väljamise meetodil, kus soojusenergiat saadakse peamiselt muudest allikatest kui lähteainest endast; 3. „põlevkivi tooraine” – rafineerimistehase tooraine allikas, mis asub põlevkivikihis, mis sisaldab tahket kerogeeni ja kuulub määruses (EMÜ) nr 2658/87 koodiga CN 2714 määratletud põlevkivi mõiste alla27. Tooraine allikat saab kasutusele võtta kaevandamise teel või soojendatud maapinnast raskusjõu toimel väljamise meetodil. 4. „tavaline tooraine” – rafineerimistehase tooraine, mille tihedus API järgi on suurem kui 10 kraadi mõõdetuna päritolukoha naftakihis ja katsemeetodil ASTM D287 ning mis ei kuulu määruses (EMÜ) nr 2658/87 koodiga CN 2714 määratletud mõiste alla27. Artikkel 3 Tarnitavate kütuste (v.a biokütused) ja tarnitava energia kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamise meetod ning tarnijate aruandlus 1. Artikli 7a lõike 2 kohaldamisel tagavad liikmesriigid, et kütusetarnijad kasutavad nende poolt tarnitava kütuse kasvuhoonegaaside heite mahukuse määramiseks I lisas sätestatud metoodikat. 2. Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõike 1 ja artikli 7a lõike 2 teise lõigu kohaldamisel nõuavad liikmesriigid tarnijatelt andmete esitamist vastavalt käesoleva direktiivi I lisas sätestatud määratlustele ja arvutusmetoodikale. Andmed tuleb esitada igal aastal, kasutades käesoleva direktiivi IV lisas sätestatud vormi. 3. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatest kütusetarnijate suhtes kohaldavad liikmesriigid käesoleva direktiivi I lisas sätestatud lihtsustatud metoodikat. Artikkel 4 Kütuse alusstandardi ja kasvuhoonegaaside heite mahukuse vähenemise arvutamine Selleks et kontrollida, kas kütusetarnijad täidavad neile direktiivi 98/70/EÜ artikli 7a lõikega 2 pandud kohustust, nõuavad liikmesriigid, et tarnijad võrdleksid oma kütuste ja elektrienergia olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamisel saavutatud tulemusi käesoleva direktiivi II lisas sätestatud kütuse alusstandardiga. Artikkel 5 Liikmesriikide aruandlus 1. Liikmesriigid esitavad direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 lõike 3 alusel komisjonile aruannete edastamisel komisjonile andmed käesoleva direktiivi artikli 7a järgimise kohta vastavalt käesoleva direktiivi III lisa sätetele. 2. Liikmesriigid kasutavad käesoleva direktiivi III lisas sätestatud andmete esitamiseks Euroopa Keskkonnaameti süsteemi ReportNet, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 401/2009[28]. Liikmesriigid esitavad andmed elektrooniliselt Euroopa Keskkonnaameti hallatavasse keskandmevaramusse, kasutades IV lisas ette nähtud ja selle põhjal koostatud vormi. 3. Andmed tuleb esitada igal aastal, kasutades selleks IV lisas sätestatud vormi. Liikmesriigid teatavad komisjonile andmete edastamise kuupäeva ning andmete kontrollimise ja komisjonile esitamise eest vastutava pädeva asutuse kontaktisiku nime. Artikkel 6 Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks hiljemalt [12 kuud pärast vastuvõtmist] ja teavitavad teda viivitamatult kõikidest hilisematest neid sätteid mõjutavatest muudatustest. Artikkel 7 Ülevõtmine 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [12 kuud pärast vastuvõtmise kuupäeva]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. 2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti. Artikkel 8 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 9 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] Direktiiv 2009/30/EÜ, ELT L 140, 5.6.2009, lk 88. [2] Üksus, mis vastutab selle eest, et kütus või elektrienergia läbib aktsiisimaksu punkti, näiteks rafineerimistehas. [3] https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp (nii küsimuste kui ka vastuste puhul). [4] JEC-konsortsium koosneb komisjoni teadusuuringute ühiskeskusest (JRC), autotootjate assotsiatsioonist teadusuuringute ja arendustegevuse toetamiseks Euroopas (EUCAR) ja naftaettevõtjate Euroopa assotsiatsioonist keskkonna ning tööohutuse ja töötervishoiu toetamiseks (CONCAWE). Seega osalevad selles töös komisjon, ELi autotööstus ja ELi naftatööstus. (http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf). [5] https://circabc.europa.eu/w/browse/9e51b066-9394-4821-a1e2-ff611ab22a2d [6] https://circabc.europa.eu/w/browse/9ab55170-dc88-4dcb-b2d6-e7e7ba59d8c3 [7] Puhta Transpordi Rahvusvaheline Nõukogu (ICCT). https://circabc.europa.eu/w/browse/49f63fd8-7e27-4cf7-8790-3410ee8d308e [8] https://circabc.europa.eu/w/browse/9e51b066-9394-4821-a1e2-ff611ab22a2d [9] https://circabc.europa.eu/w/browse/75e69e4c-ded2-418c-a6e6-ee3fa3a93c6c [10] http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index.cfm?do=search.dossierdetail&i4E3IvzVEe6K7czhtRYFvHaI4f3TEUr8zQzZMBeU3winIDvf1TNPofuY6ToXhDSw [11] https://circabc.europa.eu/w/browse/6893ba02-aaed-40a7-bf0d-f5affc85a619 [12] http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [13] http://www.nrcan.gc.ca/sites/www.nrcan.gc.ca/files/energy/pdf/EU_FQD_Study_Final_Report.pdf [14] Lähteaine kaubanimi. Toornafta kohta esitatakse praegu teavet vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2964/95. See teave (v.a kaubanimi) edastatakse kord kvartalis komisjonile järgides usaldusväärseid konfidentsiaalsuse tagamise meetmeid. Nõutav on mittekirjeldava „nimetuse” esitamine. Kaubanimi on täpsem kirjeldus, mida ka laialdasemalt tunnustatakse ja mida on lihtsam siduda kasvuhoonegaaside heitega. Seega esitatakse rakendusmeetmes tavaliselt kasutatavate toornaftade kaubanimede üksikasjalik loetelu. [15] Töötlemisüksuse riik ja nimi. Liikmesriigid juba saavad sellist teavet tollimaksualaste õigusaktide alusel. Määruse (EÜ) nr 450/2008 artikkel 37 võimaldab taotleda mis tahes vajalikku teavet toote päritoluriigi kohta. Päritolu on määratletud kui koht, kus toode läbis viimase olulise töötluse. Kütuste töötlemise konkreetsed määratlused on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 2454/93 lisades 14 ja 15. [16] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2964/95, 20. detsember 1995, millega nähakse ette toornafta impordi ja tarnete registreerimine ühenduses, ELT L 310, 22.12.1995, lk 5. [17] ELT L 197, 29.7.2009, lk 24. [18] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. [19] ELT L 304, 14.11.2008, lk 1. [20] ELT L 140, 5.6.2009, lk 16. [21] ELT L 229, 31.8.2007, lk 1. [22] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58. [23] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16). [24] Komisjoni otsus 2002/159/EÜ, 18. veebruar 2002, riigi kütusekvaliteedi koondandmete esitamise ühise vormi kohta (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 30). [25] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/30/EÜ, 23. aprill 2009, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 88). [26] American Society for Testing and Materials, http://www.astm.org/index.shtml [27] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1). [28] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13). I lisa Metoodika kütuste ja energia olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamiseks ja andmete esitamiseks kütusetarnijate kaupa 1. osa: Kütusetarnija tarnitava kütuse ja energia kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamisel võetakse arvesse järgmist: 1. kütuste ja energia kasvuhoonegaaside heite mahukust väljendatakse süsinikdioksiidi ekvivalentgrammides kütuse megadžauli kohta (gCO2eq/MJ); 2. kütuste kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamiseks arvessevõetavad kasvuhoonegaasid on süsinikdioksiid (CO2), lämmastikoksiid (N2O) ja metaan (CH4). CO2 ekvivalendi arvutamiseks hinnatakse nende gaaside heidet CO2 ekvivalentides järgmiselt: CO2: 1; CH4: 25; N2O: 298 3. Fossiilkütuste kaevandamisel, tootmisel, rafineerimisel ja tarbimisel kasutatavate masinate ja seadmete tootmisel tekkinud heidet kasvuhoonegaaside heite arvutamisel arvesse ei võeta. 4. Kõigi kütusetarnija tarnitavate kütuste olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukus arvutatakse järgmise valemi põhjal: Kasvuhoonegaaside heite mahukus tarnija kohta (#) = kus: (a) „#” – kaubasaatja aktsiisimaksukohustuslase registreerimisnumber (SEED registreerimisnumber või käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, mis esitatakse määruse (EÜ) nr 684/2009 kohaselt selle määruse I lisa tabeli 1 punkti 5 alapunktis a, kui sihtkoha kood on 1, 2, 3, 4, 5 ja 8), mis tähistas ka aktsiisimaksukohustuslast vastavalt nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 8 ajal, kui aktsiisimaksuga maksustatav kaup lubati ringlusse vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artikli 7 lõikele 2. Kui selline identifitseerimine ei ole võimalik, tagavad liikmesriigid, et kehtestatakse samaväärsed identifitseerimisvõimalused vastavalt aktsiisimaksu käsitlevale riiklikule aruandlussüsteemile; (b) „x” – käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad energia ja kütuse liigid, mis on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 684/2009 I lisa tabeli 1 punkti 17 alapunktile c. Kui need andmed ei ole kättesaadavad, kogub liikmesriik samaväärsed andmed vastavalt aktsiisimaksu käsitlevale riiklikule aruandlussüsteemile. (c) „MJx” – tarnitud koguenergia, ümberarvutatud megadžaulidesse kütuse x teatatud mahtude põhjal. See arvutatakse järgmiselt: Iga kütuse kogus kütuseliikide kaupa See arvutatakse määruse (EÜ) nr 684/2009 I lisa tabeli 1 punkti 17 alapunktide d, f ja o kohaselt esitatud andmetest. Biokütuse kogustele vastav energia arvutatakse alumise kütteväärtuse järgi vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ[1] III lisas esitatud andmetele. Mittebioloogilist päritolu kütuse kogustele vastav energia arvutatakse alumise kütteväärtuse järgi vastavalt JEC-aruande Well-to-Tank[2] 1. liites esitatud andmetele. Fossiilkütuste ja biokütuste samaaegselt koos töötlemine Töötlemine hõlmab tarnitava kütuse või energia mis tahes muutmist olelusringi jooksul, mis muudab toote molekulaarstruktuuri. Denaturandi lisamine ei kuulu selle töötlemise alla. Koos mittebioloogilist päritolu kütustega töödeldud biokütuste maht kajastab biokütuse töötlemisjärgset seisukorda. Koostöötlemise protsessi läbinud biokütuse energia määratakse vastavalt koostöötlemisprotsessi energiasisaldusele ja tõhususele, nagu on sätestatud direktiivi 98/70/EÜ IV lisa punktis 17. Mitme biokütuse segamisel fossiilkütustega esitavad tarnijad liikmesriikidele iga biokütuse koguse ja liigi, mida võetakse arvutuste tegemisel arvesse. Sellise tarnitud biokütuse mahtu, mis ei vasta direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõike 1 nõuetele, käsitatakse fossiilkütusena. E85 bensiini ja etanooli segu arvutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 443/2009[3] artikli 6 kohaldamisel tehakse kummagi kütusekomponendi jaoks eraldi. Kui andmeid koguste kohta ei koguta vastavalt määrusele (EÜ) nr 684/2009, koguvad liikmesriigid samaväärseid andmeid vastavalt aktsiisimaksu käsitlevale riiklikule aruandlussüsteemile. Tarbitud elektrienergia kogus See on maanteesõidukite või mootorrataste tarbitud elektrienergia, kui energiatarnija teatab selle energiakoguse liikmesriigi asjaomasele asutusele, ning see arvutatakse järgmise valemi alusel: Tarbitud elektrienergia = läbisõit (km) x elektrienergia tarbimise tõhusus (MJ/km); (d) UER „UER” – töötlemiseelse etapi kasvuhoonegaaside heite vähenemine, mille kütusetarnija on deklareerinud ja mida mõõdetakse CO2 ekvivalentgrammides, eeldusel, et kogused on määratud ja esitatud kooskõlas järgmiste nõuetega: Kõlblikkuskriteeriumid Kasvuhoonegaaside heite vabatahtlikku vähendamist nafta ja gaasi tootmise ja kaevandamise paikades kohaldatakse bensiini, diislikütuse, surumaagaasi või veeldatud naftagaasi vaikeväärtustele üksnes töötlemiseelse etapi heite osas. Töötlemiseelse kasvuhoonegaaside heite vähendamise ükskõik millises riigis võib arvestada mis tahes tarnija poolt tarnitud mis tahes lähteaine allikatest pärit kütuste kasvuhoonegaaside heite vähendamise hulka. Töötlemiseelse kasvuhoonegaaside heite vähendamist võetakse arvesse üksnes juhul, kui see on seotud pärast 1. jaanuari 2011 alanud projektidega. Ei ole vaja tõendada, et töötlemiseelses etapis tekkivat heidet ei oleks vähendatud ilma artiklis 7a sätestatud aruandlusnõudeta. Arvutamine Nafta ja gaasi töötlemise eelses etapis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähenemist tuleks hinnata ja valideerida kooskõlas rahvusvaheliste standardite põhimõtete ja normidega, eeskätt standarditega ISO 14064, ISO 14065 ja ISO 14066. Töötlemiseelses etapis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja võrdlusaluste heitkoguste üle tuleb teostada seiret, nende kohta tuleb esitada aruanded ja neid tõendada kooskõlas ISO standardiga 14064 ning määrustega (EL) nr 600/2012 ja (EL) nr 601/2012. Meetodeid töötlemiseelses etapis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamise hindamiseks tuleb tõendada vastavalt ISO standardile 14064-3 ja tõendav asutus peab olema akrediteeritud vastavalt ISO standardile 14065; (e) „KHGix” – kütuse x kasvuhoonegaaside heite mahukus energiaühiku kohta väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalentgrammides kütuse megadžauli kohta (gCO2eq/MJ); Kütusetarnijad määravad iga kütuse heitemahukuse energiaühiku kohta järgmiselt: Mittebioloogilist päritolu kütuste kasvuhoonegaaside heite mahukus on olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite kaalutud mahukus energiaühiku kohta kütuseliikide kaupa, nagu on loetletud käesoleva lisa 2. osa punktis 5 esitatud tabeli viimase veerus. Elektrienergia puhul tehakse arvutused 2. osa punktis 6 kirjeldatud viisil. Biokütuste kasvuhoonegaaside heite mahukus Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõikes 1 esitatud nõuetele vastavate biokütuste kasvuhoonegaaside heite mahukus arvutatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 7d. Kui andmed biokütuste olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heite kohta on saadud vastavalt lepingule või kavale, mille kohta on tehtud otsus vastavalt direktiivi 98/70/EÜ artikli 7c lõikele 4 ning mis hõlmab kõnealuse direktiivi artikli 7b lõike 2 sätteid, kasutatakse neid andmeid ka kõnealuse direktiivi artikli 7b lõike 1 kohaste biokütuste kasvuhoonegaaside heite mahukuse määramiseks. Direktiivi 98/70/EÜ artikli 7b lõikes 1 esitatud nõuetele mittevastavate biokütuste kasvuhoonegaaside heite mahukus on võrdne tavalisest toornaftast või gaasist saadud vastava fossiilkütuse kasvuhoonegaaside heite mahukusega. Mittebioloogilise päritoluga kütuste ja biokütuste koostöötlemine Fossiilkütustega koostöödeldud biokütuste kasvuhoonegaaside heite mahukus kajastab biokütuse töötlemisjärgset seisundit. (f) AF on jõuseadme kasuteguri kohandustegur. Valdav muundamistehnoloogia || Kasutegur Sisepõlemismootor || 1 Akutoitel elektriline jõuseade || 0,4 Vesinikkütuseelemendiga elektriline jõuseade || 0,4 2. osa: Kütusetarnijate aruandlus (1) Töötlemiseelses etapis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamine (UER) Selleks et töötlemiseelses etapis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamise suhtes saaks kohaldada käesolevat metoodikat, peavad kütusetarnijad esitama liikmesriikide määratud asutusele järgmise teabe: i) projekti alguskuupäev, mis peab olema pärast 1. jaanuari 2011; ii) heite vähenemine aastas (gCO2eq); iii) ajavahemik, mille jooksul heite deklareeritud vähenemine toimus; iv) heiteallikale lähim projekti asukoht laius- ja pikkuskraadides nelja kümnendkoha täpsusega; v) aastaheite võrdlusalus enne vähendamismeetmete võtmist ja aastaheide pärast vähendamismeetmete rakendamist, väljendatuna toodetud lähteaine gCO2eq/MJ; vi) ühekordne sertifikaadinumber, mis üheselt identifitseerib kava ja kasvuhoonegaaside deklareeritud vähendamised; vii) ühekordne number, mis üheselt identifitseerib arvutamismeetodi ja sellega seotud kava; viii) kui projekt on seotud nafta puurimisega: aasta keskmine gaasi ja nafta vahekord lahuses aastate lõikes ja aruandeaastal, reservuaari rõhk, sügavus ja puuraugu toornafta tootmismaht. (2) Päritolu „Lähteaine” – käesoleva lisa 2. osa punktis 7 loetletud kaubanimi, kuid üksnes juhul, kui tarnija omab vajalikku teavet (i) olles isik või äriühing, kes impordib toornaftat kolmandatest riikidest või tarnib toornaftat teisest liikmesriigist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2964/95 artiklile 1 või ii) muude kütusetarnijatega sõlmitud teabe jagamise kokkulepete alusel. Kõigil muudel juhtudel peab päritolu osutama sellele, kas kütus on pärit EList või mitte. Kütusetarnijate kogutud ja liikmesriikidele esitatud teave kütuste päritolu kohta on konfidentsiaalne, kuid see ei takista komisjonil avaldamast üldist või kokkuvõtlikku teavet, mis ei sisalda üksikute ettevõtjatega seotud üksikasju. Biokütuste päritolu on biokütuse tootmisviis, mis on sätestatud direktiivi 98/70/EÜ IV lisas. Kui kasutatakse mitut lähteainet, esitatakse kogus valmistoote tonni kohta iga vastavas töötlemisüksuses aruandeaasta jooksul toodetud lähteaine liigi lõikes. (3) Ostukoht „Ostukoht” – selle töötlemisüksuse riik ja nimi, kus toimus kütuse või energia viimane oluline muundamine, mida kasutati kütusele või energiale päritolu andmiseks vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 2454/93. (4) Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad Väikesest või keskmise suurusega ettevõtjast kütusetarnijate puhul on „päritolu” ja „ostukoht” kas EL või kolmandad riigid, olenemata sellest, kas nad impordivad toornaftat või nad tarnivad naftaõlisid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid. (5) Kütuste (v.a biokütused ja elektrienergia) olelusringi jooksul tekkinud kasvuhoonegaaside heite vaikeväärtused 2010. aasta keskmise põhjal. Tooraine allikas ja töötlemisviis || Turule lastud kütuse või energia liik || Kütuse olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite mahukus energiaühiku kohta (gCO2eq/MJ) || Kütuse olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heite kaalutud mahukus energiaühiku kohta (gCO2eq/MJ) Tavaline toornafta || Bensiin || 93,2 || 93,3 Veeldatud maagaas || 94,3 Veeldatud kivisüsi || 172 Looduslik bituumen || 107 Põlevkivi || 131,3 || Tavaline toornafta || Diisel või gaasiõli || 95 || 95,1 Veeldatud maagaas || 94,3 Veeldatud kivisüsi || 172 Looduslik bituumen || 108,5 Põlevkivi || 133,7 || Fossiilsed allikad || Veeldatud naftagaas sädesüütega mootorites || 73,6 || 73,6 Maagaas, ELi segu || Surugaas sädesüütega mootorites || 69,3 || 69,3 Maagaas, ELi segu || Veeldatud gaas sädesüütega mootorites || 74,5 || 74,5 Mittebioloogilise taastuvenergiaga toimuva elektrolüüsi teel saadud vesiniku Sabatieri reaktsioon || Kokkusurutud sünteetiline metaan sädesüütega mootorites || 3,3 || 3,3 Aurureforminguga saadud maagaas || Kokkusurutud vesinik kütuseelementides || 104,3 || 104,3 Täielikult mittebioloogilise taastuvenergiaga toimuv elektrolüüs || Kokkusurutud vesinik kütuseelementides || 9,1 || 9,1 Kivisüsi || Kokkusurutud vesinik kütuseelementides || 234,4 || 234,4 Kivisüsi süsinikdioksiidi kogumisega ja protsessiheite säilitamisega || Vesinik kütuseelementides || 52,7 || 52,7 Fossiilsetest lähteainetest saadud plastijäätmed || Bensiin, diisel või gaasiõli || 86 || 86 (6) Elektrienergia Seoses energiatarnijate aruandlusega elektrisõidukites ja mootorratastes tarbitava elektri kohta peaksid liikmesriigid arvutama olelusringi jooksul tekkiva heite riiklikud keskmised vaikeväärtused vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. Teise võimalusena võivad liikmesriigid lubada oma tarnijatel kehtestada elektrienergia kasvuhoonegaaside heite mahukuse väärtused energiaühiku kohta (gCO2eq/MJ) vastavalt andmetele, mille liikmesriigid on esitanud järgmise põhjal: i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta või ii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta või iii) komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 666/2014 liidu inventuurisüsteemi käsitlevate sisuliste nõuete kehtestamise ning globaalse soojendamise potentsiaali ja rahvusvaheliselt kokku lepitud inventuurisuuniste muudatuste arvessevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 525/2013. (7) Lähteaine kaubanimi Riik || Lähteaine kaubanimi || API || Väävlisisaldus (%) Abu Dhabi || Al Bunduq || 38,5 || 1,1 Abu Dhabi || Mubarraz || 38,1 || 0,9 Abu Dhabi || Murban || 40,5 || 0,8 Abu Dhabi || Zakum (Lower Zakum/Abu Dhabi Marine) || 40,6 || 1 Abu Dhabi || Umm Shaif (Abu Dhabi Marine) || 37,4 || 1,5 Abu Dhabi || Arzanah || 44 || 0 Abu Dhabi || Abu Al Bu Khoosh || 31,6 || 2 Abu Dhabi || Murban Bottoms || 21,4 || Ei kohaldata Abu Dhabi || Top Murban || 21 || Ei kohaldata Abu Dhabi || Upper Zakum || 34,4 || 1,7 Alžeeria || Arzew || 44,3 || 0,1 Alžeeria || Hassi Messaoud || 42,8 || 0,2 Alžeeria || Zarzaitine || 43 || 0,1 Alžeeria || Algerian || 44 || 0,1 Alžeeria || Skikda || 44,3 || 0,1 Alžeeria || Saharan Blend || 45,5 || 0,1 Alžeeria || Hassi Ramal || 60 || 0,1 Alžeeria || Algerian Condensate || 64,5 || Ei kohaldata Alžeeria || Algerian Mix || 45,6 || 0,2 Alžeeria || Algerian Condensate (Arzew) || 65,8 || 0 Alžeeria || Algerian Condensate (Bejaia) || 65,0 || 0 Alžeeria || Top Algerian || 24,6 || Ei kohaldata Angola || Cabinda || 31,7 || 0,2 Angola || Takula || 33,7 || 0,1 Angola || Soyo Blend || 33,7 || 0,2 Angola || Mandji || 29,5 || 1,3 Angola || Malongo (West) || 26 || Ei kohaldata Angola || Cavala-1 || 42,3 || Ei kohaldata Angola || Sulele (South-1) || 38,7 || Ei kohaldata Angola || Palanca || 40 || 0,14 Angola || Malongo (North) || 30 || Ei kohaldata Angola || Malongo (South) || 25 || Ei kohaldata Angola || Nemba || 38,5 || 0 Angola || Girassol || 31,3 || Ei kohaldata Angola || Kuito || 20 || Ei kohaldata Angola || Hungo || 28,8 || Ei kohaldata Angola || Kissinje || 30,5 || 0,37 Angola || Dalia || 23,6 || 1,48 Angola || Gimboa || 23,7 || 0,65 Angola || Mondo || 28,8 || 0,44 Angola || Plutonio || 33,2 || 0,036 Angola || Saxi Batuque Blend || 33,2 || 0,36 Angola || Xikomba || 34,4 || 0,41 Argentina || Tierra del Fuego || 42,4 || Ei kohaldata Argentina || Santa Cruz || 26,9 || Ei kohaldata Argentina || Escalante || 24 || 0,2 Argentina || Canadon Seco || 27 || 0,2 Argentina || Hidra || 51,7 || 0,05 Argentina || Medanito || 34,93 || 0,48 Armeenia || Armenian Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Austraalia || Jabiru || 42,3 || 0,03 Austraalia || Kooroopa (Jurassic) || 42 || Ei kohaldata Austraalia || Talgeberry (Jurassic) || 43 || Ei kohaldata Austraalia || Talgeberry (Up Cretaceous) || 51 || Ei kohaldata Austraalia || Woodside Condensate || 51,8 || Ei kohaldata Austraalia || Saladin-3 (Top Barrow) || 49 || Ei kohaldata Austraalia || Harriet || 38 || Ei kohaldata Austraalia || Skua-3 (Challis Field) || 43 || Ei kohaldata Austraalia || Barrow Island || 36,8 || 0,1 Austraalia || Northwest Shelf Condensate || 53,1 || 0 Austraalia || Jackson Blend || 41,9 || 0 Austraalia || Cooper Basin || 45,2 || 0,02 Austraalia || Griffin || 55 || 0,03 Austraalia || Buffalo Crude || 53 || Ei kohaldata Austraalia || Cossack || 48,2 || 0,04 Austraalia || Elang || 56,2 || Ei kohaldata Austraalia || Enfield || 21,7 || 0,13 Austraalia || Gippsland (Bass Strait) || 45,4 || 0,1 Aserbaidžaan || Azeri Light || 34,8 || 0,15 Bahrein || Bahrain Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Valgevene || Belarus Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Benin || Seme || 22,6 || 0,5 Benin || Benin Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Belize || Belize Light Crude || 40 || Ei kohaldata Belize || Belize Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Boliivia || Bolivian Condensate || 58,8 || 0,1 Brasiilia || Garoupa || 30,5 || 0,1 Brasiilia || Sergipano || 25,1 || 0,4 Brasiilia || Campos Basin || 20 || Ei kohaldata Brasiilia || Urucu (Upper Amazon) || 42 || Ei kohaldata Brasiilia || Marlim || 20 || Ei kohaldata Brasiilia || Brazil Polvo || 19,6 || 1,14 Brasiilia || Roncador || 28,3 || 0,58 Brasiilia || Roncador Heavy || 18 || Ei kohaldata Brasiilia || Albacora East || 19,8 || 0,52 Brunei || Seria Light || 36,2 || 0,1 Brunei || Champion || 24,4 || 0,1 Brunei || Champion Condensate || 65 || 0,1 Brunei || Brunei LS Blend || 32 || 0,1 Brunei || Brunei Condensate || 65 || Ei kohaldata Brunei || Champion Export || 23,9 || 0,12 Kamerun || Kole Marine Blend || 34,9 || 0,3 Kamerun || Lokele || 21,5 || 0,5 Kamerun || Moudi Light || 40 || Ei kohaldata Kamerun || Moudi Heavy || 21,3 || Ei kohaldata Kamerun || Ebome || 32,1 || 0,35 Kamerun || Cameroon Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Kanada || Peace River Light || 41 || Ei kohaldata Kanada || Peace River Medium || 33 || Ei kohaldata Kanada || Peace River Heavy || 23 || Ei kohaldata Kanada || Manyberries || 36,5 || Ei kohaldata Kanada || Rainbow Light and Medium || 40,7 || Ei kohaldata Kanada || Pembina || 33 || Ei kohaldata Kanada || Bells Hill Lake || 32 || Ei kohaldata Kanada || Fosterton Condensate || 63 || Ei kohaldata Kanada || Rangeland Condensate || 67,3 || Ei kohaldata Kanada || Redwater || 35 || Ei kohaldata Kanada || Lloydminster || 20,7 || 2,8 Kanada || Wainwright- Kinsella || 23,1 || 2,3 Kanada || Bow River Heavy || 26,7 || 2,4 Kanada || Fosterton || 21,4 || 3 Kanada || Smiley-Coleville || 22,5 || 2,2 Kanada || Midale || 29 || 2,4 Kanada || Milk River Pipeline || 36 || 1,4 Kanada || Ipl-Mix Sweet || 40 || 0,2 Kanada || Ipl-Mix Sour || 38 || 0,5 Kanada || Ipl Condensate || 55 || 0,3 Kanada || Aurora Light || 39,5 || 0,4 Kanada || Aurora Condensate || 65 || 0,3 Kanada || Reagan Field || 35 || 0,2 Kanada || Synthetic Canada || 30,3 || 1,7 Kanada || Cold Lake || 13,2 || 4,1 Kanada || Cold Lake Blend || 26,9 || 3 Kanada || Canadian Federated || 39,4 || 0,3 Kanada || Chauvin || 22 || 2,7 Kanada || Gcos || 23 || Ei kohaldata Kanada || Gulf Alberta L & M || 35,1 || 1 Kanada || Light Sour Blend || 35 || 1,2 Kanada || Lloyd Blend || 22 || 2,8 Kanada || Peace River Condensate || 54,9 || Ei kohaldata Kanada || Sarnium Condensate || 57,7 || Ei kohaldata Kanada || Saskatchewan Light || 32,9 || Ei kohaldata Kanada || Sweet Mixed Blend || 38 || 0,5 Kanada || Syncrude || 32 || 0,1 Kanada || Rangeland – South L & M || 39,5 || 0,5 Kanada || Northblend Nevis || 34 || Ei kohaldata Kanada || Canadian Common Condensate || 55 || Ei kohaldata Kanada || Canadian Common || 39 || 0,3 Kanada || Waterton Condensate || 65,1 || Ei kohaldata Kanada || Panuke Condensate || 56 || Ei kohaldata Kanada || Federated Light and Medium || 39,7 || 2 Kanada || Wabasca || 23 || Ei kohaldata Kanada || Hibernia || 37,3 || 0,37 Kanada || BC Light || 40 || Ei kohaldata Kanada || Boundary || 39 || Ei kohaldata Kanada || Albian Heavy || 21 || Ei kohaldata Kanada || Koch Alberta || 34 || Ei kohaldata Kanada || Terra Nova || 32,3 || Ei kohaldata Kanada || Echo Blend || 20,6 || 3,15 Kanada || Western Canadian Blend || 19,8 || 3 Kanada || Western Canadian Select || 20,5 || 3,33 Kanada || White Rose || 31,0 || 0,31 Kanada || Access || 22 || Ei kohaldata Kanada || Premium Albian Synthetic Heavy || 20,9 || Ei kohaldata Kanada || Albian Residuum Blend (ARB) || 20,03 || 2,62 Kanada || Christina Lake || 20,5 || 3 Kanada || CNRL || 34 || Ei kohaldata Kanada || Husky Synthetic Blend || 31,91 || 0,11 Kanada || Premium Albian Synthetic (PAS) || 35,5 || 0,04 Kanada || Seal Heavy(SH) || 19,89 || 4,54 Kanada || Suncor Synthetic A (OSA) || 33,61 || 0,178 Kanada || Suncor Synthetic H (OSH) || 19,53 || 3,079 Kanada || Peace Sour || 33 || Ei kohaldata Kanada || Western Canadian Resid || 20,7 || Ei kohaldata Kanada || Christina Dilbit Blend || 21,0 || Ei kohaldata Kanada || Christina Lake Dilbit || 38,08 || 3,80 Tšiili || Chile Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Tšaad || Doba Blend (Early Production) || 24,8 || 0,14 Tšaad || Doba Blend (Later Production) || 20,8 || 0,17 Hiina || Taching (Daqing) || 33 || 0,1 Hiina || Shengli || 24,2 || 1 Hiina || Beibu || Ei kohaldata || Ei kohaldata Hiina || Chengbei || 17 || Ei kohaldata Hiina || Lufeng || 34,4 || Ei kohaldata Hiina || Xijiang || 28 || Ei kohaldata Hiina || Wei Zhou || 39,9 || Ei kohaldata Hiina || Liu Hua || 21 || Ei kohaldata Hiina || Boz Hong || 17 || 0,282 Hiina || Peng Lai || 21,8 || 0,29 Hiina || Xi Xiang || 32,18 || 0,09 Kolumbia || Onto || 35,3 || 0,5 Kolumbia || Putamayo || 35 || 0,5 Kolumbia || Rio Zulia || 40,4 || 0,3 Kolumbia || Orito || 34,9 || 0,5 Kolumbia || Cano-Limon || 30,8 || 0,5 Kolumbia || Lasmo || 30 || Ei kohaldata Kolumbia || Cano Duya-1 || 28 || Ei kohaldata Kolumbia || Corocora-1 || 31,6 || Ei kohaldata Kolumbia || Suria Sur-1 || 32 || Ei kohaldata Kolumbia || Tunane-1 || 29 || Ei kohaldata Kolumbia || Casanare || 23 || Ei kohaldata Kolumbia || Cusiana || 44,4 || 0,2 Kolumbia || Vasconia || 27,3 || 0,6 Kolumbia || Castilla Blend || 20,8 || 1,72 Kolumbia || Cupiaga || 43,11 || 0,082 Kolumbia || South Blend || 28,6 || 0,72 Kongo (Brazzaville) || Emeraude || 23,6 || 0,5 Kongo (Brazzaville) || Djeno Blend || 26,9 || 0,3 Kongo (Brazzaville) || Viodo Marina-1 || 26,5 || Ei kohaldata Kongo (Brazzaville) || Nkossa || 47 || 0,03 Kongo (Kinshasa) || Muanda || 34 || 0,1 Kongo (Kinshasa) || Congo/Zaire || 31,7 || 0,1 Kongo (Kinshasa) || Coco || 30,4 || 0,15 Côte d’Ivoire || Espoir || 31,4 || 0,3 Côte d’Ivoire || Lion Cote || 41,1 || 0,101 Taani || Dan || 30,4 || 0,3 Taani || Gorm || 33,9 || 0,2 Taani || Danish North Sea || 34,5 || 0,26 Dubai || Dubai (Fateh) || 31,1 || 2 Dubai || Margham Light || 50,3 || 0 Ecuador || Oriente || 29,2 || 1 Ecuador || Quito || 29,5 || 0,7 Ecuador || Santa Elena || 35 || 0,1 Ecuador || Limoncoha-1 || 28 || Ei kohaldata Ecuador || Frontera-1 || 30,7 || Ei kohaldata Ecuador || Bogi-1 || 21,2 || Ei kohaldata Ecuador || Napo || 19 || 2 Ecuador || Napo Light || 19,3 || Ei kohaldata Egiptus || Belayim || 27,5 || 2,2 Egiptus || El Morgan || 29,4 || 1,7 Egiptus || Rhas Gharib || 24,3 || 3,3 Egiptus || Gulf of Suez Mix || 31,9 || 1,5 Egiptus || Geysum || 19,5 || Ei kohaldata Egiptus || East Gharib (J-1) || 37,9 || Ei kohaldata Egiptus || Mango-1 || 35,1 || Ei kohaldata Egiptus || Rhas Budran || 25 || Ei kohaldata Egiptus || Zeit Bay || 34,1 || 0,1 Egiptus || East Zeit Mix || 39 || 0,87 Ekvatoriaal-Guinea || Zafiro || 30,3 || Ei kohaldata Ekvatoriaal-Guinea || Alba Condensate || 55 || Ei kohaldata Ekvatoriaal-Guinea || Ceiba || 30,1 || 0,42 Gabon || Gamba || 31,8 || 0,1 Gabon || Mandji || 30,5 || 1,1 Gabon || Lucina Marine || 39,5 || 0,1 Gabon || Oguendjo || 35 || Ei kohaldata Gabon || Rabi-Kouanga || 34 || 0,6 Gabon || T’Catamba || 44,3 || 0,21 Gabon || Rabi || 33,4 || 0,06 Gabon || Rabi Blend || 34 || Ei kohaldata Gabon || Rabi Light || 37,7 || 0,15 Gabon || Etame Marin || 36 || Ei kohaldata Gabon || Olende || 17,6 || 1,54 Gabon || Gabonian Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Gruusia || Georgian Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Ghana || Bonsu || 32 || 0,1 Ghana || Salt Pond || 37,4 || 0,1 Guatemala || Coban || 27,7 || Ei kohaldata Guatemala || Rubelsanto || 27 || Ei kohaldata India || Bombay High || 39,4 || 0,2 Indoneesia || Minas (Sumatron Light) || 34,5 || 0,1 Indoneesia || Ardjuna || 35,2 || 0,1 Indoneesia || Attaka || 42,3 || 0,1 Indoneesia || Suri || 18,4 || 0,2 Indoneesia || Sanga Sanga || 25,7 || 0,2 Indoneesia || Sepinggan || 37,9 || 0,9 Indoneesia || Walio || 34,1 || 0,7 Indoneesia || Arimbi || 31,8 || 0,2 Indoneesia || Poleng || 43,2 || 0,2 Indoneesia || Handil || 32,8 || 0,1 Indoneesia || Jatibarang || 29 || 0,1 Indoneesia || Cinta || 33,4 || 0,1 Indoneesia || Bekapai || 40 || 0,1 Indoneesia || Katapa || 52 || 0,1 Indoneesia || Salawati || 38 || 0,5 Indoneesia || Duri (Sumatran Heavy) || 21,1 || 0,2 Indoneesia || Sembakung || 37,5 || 0,1 Indoneesia || Badak || 41,3 || 0,1 Indoneesia || Arun Condensate || 54,5 || Ei kohaldata Indoneesia || Udang || 38 || 0,1 Indoneesia || Klamono || 18,7 || 1 Indoneesia || Bunya || 31,7 || 0,1 Indoneesia || Pamusian || 18,1 || 0,2 Indoneesia || Kerindigan || 21,6 || 0,3 Indoneesia || Melahin || 24,7 || 0,3 Indoneesia || Bunyu || 31,7 || 0,1 Indoneesia || Camar || 36,3 || Ei kohaldata Indoneesia || Cinta Heavy || 27 || Ei kohaldata Indoneesia || Lalang || 40,4 || Ei kohaldata Indoneesia || Kakap || 46,6 || Ei kohaldata Indoneesia || Sisi-1 || 40 || Ei kohaldata Indoneesia || Giti-1 || 33,6 || Ei kohaldata Indoneesia || Ayu-1 || 34,3 || Ei kohaldata Indoneesia || Bima || 22,5 || Ei kohaldata Indoneesia || Padang Isle || 34,7 || Ei kohaldata Indoneesia || Intan || 32,8 || Ei kohaldata Indoneesia || Sepinggan - Yakin Mixed || 31,7 || 0,1 Indoneesia || Widuri || 32 || 0,1 Indoneesia || Belida || 45,9 || 0 Indoneesia || Senipah || 51,9 || 0,03 Iraan || Iranian Light || 33,8 || 1,4 Iraan || Iranian Heavy || 31 || 1,7 Iraan || Soroosh (Cyrus) || 18,1 || 3,3 Iraan || Dorrood (Darius) || 33,6 || 2,4 Iraan || Rostam || 35,9 || 1,55 Iraan || Salmon (Sassan) || 33,9 || 1,9 Iraan || Foroozan (Fereidoon) || 31,3 || 2,5 Iraan || Aboozar (Ardeshir) || 26,9 || 2,5 Iraan || Sirri || 30,9 || 2,3 Iraan || Bahrgansar/Nowruz (SIRIP Blend) || 27,1 || 2,5 Iraan || Bahr/Nowruz || 25,0 || 2,5 Iraan || Iranian Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Iraak || Basrah Light (Pers. Gulf) || 33,7 || 2 Iraak || Kirkuk (Pers. Gulf) || 35,1 || 1,9 Iraak || Mishrif (Pers. Gulf) || 28 || Ei kohaldata Iraak || Bai Hasson (Pers. Gulf) || 34,1 || 2,4 Iraak || Basrah Medium (Pers. Gulf) || 31,1 || 2,6 Iraak || Basrah Heavy (Pers. Gulf) || 24,7 || 3,5 Iraak || Kirkuk Blend (Pers. Gulf) || 35,1 || 2 Iraak || N. Rumalia (Pers. Gulf) || 34,3 || 2 Iraak || Ras el Behar || 33 || Ei kohaldata Iraak || Basrah Light (Red Sea) || 33,7 || 2 Iraak || Kirkuk (Red Sea) || 36,1 || 1,9 Iraak || Mishrif (Red Sea) || 28 || Ei kohaldata Iraak || Bai Hasson (Red Sea) || 34,1 || 2,4 Iraak || Basrah Medium (Red Sea) || 31,1 || 2,6 Iraak || Basrah Heavy (Red Sea) || 24,7 || 3,5 Iraak || Kirkuk Blend (Red Sea) || 34 || 1,9 Iraak || N. Rumalia (Red Sea) || 34,3 || 2 Iraak || Ratawi || 23,5 || 4,1 Iraak || Basrah Light (Turkey) || 33,7 || 2 Iraak || Kirkuk (Turkey) || 36,1 || 1,9 Iraak || Mishrif (Turkey) || 28 || Ei kohaldata Iraak || Bai Hasson (Turkey) || 34,1 || 2,4 Iraak || Basrah Medium (Turkey) || 31,1 || 2,6 Iraak || Basrah Heavy (Turkey) || 24,7 || 3,5 Iraak || Kirkuk Blend (Turkey) || 34 || 1,9 Iraak || N. Rumalia (Turkey) || 34,3 || 2 Iraak || FAO Blend || 27,7 || 3,6 Kasahstan || Kumkol || 42,5 || 0,07 Kasahstan || CPC Blend || 44,2 Ei kohaldata || 0,54 Kuveit || Mina al Ahmadi (Kuwait Export) || 31,4 || 2,5 Kuveit || Magwa (Lower Jurassic) || 38 || Ei kohaldata Kuveit || Burgan (Wafra) || 23,3 || 3,4 Liibüa || Bu Attifel || 43,6 || 0 Liibüa || Amna (high pour) || 36,1 || 0,2 Liibüa || Brega || 40,4 || 0,2 Liibüa || Sirtica || 43,3 || 0,43 Liibüa || Zueitina || 41,3 || 0,3 Liibüa || Bunker Hunt || 37,6 || 0,2 Liibüa || El Hofra || 42,3 || 0,3 Liibüa || Dahra || 41 || 0,4 Liibüa || Sarir || 38,3 || 0,2 Liibüa || Zueitina Condensate || 65 || 0,1 Liibüa || El Sharara || 42,1 || 0,07 Malaisia || Miri Light || 36,3 || 0,1 Malaisia || Tembungo || 37,5 || Ei kohaldata Malaisia || Labuan Blend || 33,2 || 0,1 Malaisia || Tapis || 44,3 || 0,1 Malaisia || Tembungo || 37,4 || 0 Malaisia || Bintulu || 26,5 || 0,1 Malaisia || Bekok || 49 || Ei kohaldata Malaisia || Pulai || 42,6 || Ei kohaldata Malaisia || Dulang || 39 || 0,037 Mauritaania || Chinguetti || 28,2 || 0,51 Mehhiko || Isthmus || 32,8 || 1,5 Mehhiko || Maya || 22 || 3,3 Mehhiko || Olmeca || 39 || Ei kohaldata Mehhiko || Altamira || 16 || Ei kohaldata Mehhiko || Topped Isthmus || 26,1 || 1,72 Madalmaad || Alba || 19,59 || Ei kohaldata Neutraaltsoon || Eocene (Wafra) || 18,6 || 4,6 Neutraaltsoon || Hout || 32,8 || 1,9 Neutraaltsoon || Khafji || 28,5 || 2,9 Neutraaltsoon || Burgan (Wafra) || 23,3 || 3,4 Neutraaltsoon || Ratawi || 23,5 || 4,1 Neutraaltsoon || Neutral Zone Mix || 23,1 || Ei kohaldata Neutraaltsoon || Khafji Blend || 23,4 || 3,8 Nigeeria || Forcados Blend || 29,7 || 0,3 Nigeeria || Escravos || 36,2 || 0,1 Nigeeria || Brass River || 40,9 || 0,1 Nigeeria || Qua Iboe || 35,8 || 0,1 Nigeeria || Bonny Medium || 25,2 || 0,2 Nigeeria || Pennington || 36,6 || 0,1 Nigeeria || Bomu || 33 || 0,2 Nigeeria || Bonny Light || 36,7 || 0,1 Nigeeria || Brass Blend || 40,9 || 0,1 Nigeeria || Gilli Gilli || 47,3 || Ei kohaldata Nigeeria || Adanga || 35,1 || Ei kohaldata Nigeeria || Iyak-3 || 36 || Ei kohaldata Nigeeria || Antan || 35,2 || Ei kohaldata Nigeeria || OSO || 47 || 0,06 Nigeeria || Ukpokiti || 42,3 || 0,01 Nigeeria || Yoho || 39,6 || Ei kohaldata Nigeeria || Okwori || 36,9 || Ei kohaldata Nigeeria || Bonga || 28,1 || Ei kohaldata Nigeeria || ERHA || 31,7 || 0,21 Nigeeria || Amenam Blend || 39 || 0,09 Nigeeria || Akpo || 45,17 || 0,06 Nigeeria || EA || 38 || Ei kohaldata Nigeeria || Agbami || 47,2 || 0,044 Norra || Ekofisk || 43,4 || 0,2 Norra || Tor || 42 || 0,1 Norra || Statfjord || 38,4 || 0,3 Norra || Heidrun || 29 || Ei kohaldata Norra || Norwegian Forties || 37,1 || Ei kohaldata Norra || Gullfaks || 28,6 || 0,4 Norra || Oseberg || 32,5 || 0,2 Norra || Norne || 33,1 || 0,19 Norra || Troll || 28,3 || 0,31 Norra || Draugen || 39,6 || Ei kohaldata Norra || Sleipner Condensate || 62 || 0,02 Omaan || Oman Export || 36,3 || 0,8 Paapua Uus-Guinea || Kutubu || 44 || 0,04 Peruu || Loreto || 34 || 0,3 Peruu || Talara || 32,7 || 0,1 Peruu || High Cold Test || 37,5 || Ei kohaldata Peruu || Bayovar || 22,6 || Ei kohaldata Peruu || Low Cold Test || 34,3 || Ei kohaldata Peruu || Carmen Central-5 || 20,7 || Ei kohaldata Peruu || Shiviyacu-23 || 20,8 || Ei kohaldata Peruu || Mayna || 25,7 || Ei kohaldata Filipiinid || Nido || 26,5 || Ei kohaldata Filipiinid || Philippines Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Katar || Dukhan || 41,7 || 1,3 Katar || Qatar Marine || 35,3 || 1,6 Katar || Qatar Land || 41,4 || Ei kohaldata Ra’s al-Khaymah || Rak Condensate || 54,1 || Ei kohaldata Ra’s al-Khaymah || Ras Al Khaimah Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Venemaa || Urals || 31 || 2 Venemaa || Russian Export Blend || 32,5 || 1,4 Venemaa || M100 || 17,6 || 2,02 Venemaa || M100 Heavy || 16,67 || 2,09 Venemaa || Siberian Light || 37,8 || 0,4 Venemaa || E4 (Gravenshon) || 19,84 || 1,95 Venemaa || E4 Heavy || 18 || 2,35 Venemaa || Purovsky Condensate || 64,1 || 0,01 Venemaa || Sokol || 39,7 || 0,18 Saudi Araabia || Light (Pers. Gulf) || 33,4 || 1,8 Saudi Araabia || Heavy (Pers. Gulf) (Safaniya) || 27,9 || 2,8 Saudi Araabia || Medium (Pers. Gulf) (Khursaniyah) || 30,8 || 2,4 Saudi Araabia || Extra Light (Pers. Gulf) (Berri) || 37,8 || 1,1 Saudi Araabia || Light (Yanbu) || 33,4 || 1,2 Saudi Araabia || Heavy (Yanbu) || 27,9 || 2,8 Saudi Araabia || Medium (Yanbu) || 30,8 || 2,4 Saudi Araabia || Berri (Yanbu) || 37,8 || 1,1 Saudi Araabia || Medium (Zuluf/Marjan) || 31,1 || 2,5 Sharjah || Mubarek. Sharjah || 37 || 0,6 Sharjah || Sharjah Condensate || 49,7 || 0,1 Singapur || Rantau || 50,5 || 0,1 Hispaania || Amposta Marina North || 37 || Ei kohaldata Hispaania || Casablanca || 34 || Ei kohaldata Hispaania || El Dorado || 26,6 || Ei kohaldata Süüria || Syrian Straight || 15 || Ei kohaldata Süüria || Thayyem || 35 || Ei kohaldata Süüria || Omar Blend || 38 || Ei kohaldata Süüria || Omar || 36,5 || 0,1 Süüria || Syrian Light || 36 || 0,6 Süüria || Souedie || 24,9 || 3,8 Tai || Erawan Condensate || 54,1 || Ei kohaldata Tai || Sirikit || 41 || Ei kohaldata Tai || Nang Nuan || 30 || Ei kohaldata Tai || Bualuang || 27 || Ei kohaldata Tai || Benchamas || 42,4 || 0,12 Trinidad ja Tobago || Galeota Mix || 32,8 || 0,3 Trinidad ja Tobago || Trintopec || 24,8 || Ei kohaldata Trinidad ja Tobago || Land/Trinmar || 23,4 || 1,2 Trinidad ja Tobago || Calypso Miscellaneous || 30,84 || 0,59 Tuneesia || Zarzaitine || 41,9 || 0,1 Tuneesia || Ashtart || 29 || 1 Tuneesia || El Borma || 43,3 || 0,1 Tuneesia || Ezzaouia-2 || 41,5 || Ei kohaldata Türgi || Turkish Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Ukraina || Ukraine Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Ühendkuningriik || Auk || 37,2 || 0,5 Ühendkuningriik || Beatrice || 38,7 || 0,05 Ühendkuningriik || Brae || 33,6 || 0,7 Ühendkuningriik || Buchan || 33,7 || 0,8 Ühendkuningriik || Claymore || 30,5 || 1,6 Ühendkuningriik || S.V. (Brent) || 36,7 || 0,3 Ühendkuningriik || Tartan || 41,7 || 0,6 Ühendkuningriik || Tern || 35 || 0,7 Ühendkuningriik || Magnus || 39,3 || 0,3 Ühendkuningriik || Dunlin || 34,9 || 0,4 Ühendkuningriik || Fulmar || 40 || 0,3 Ühendkuningriik || Hutton || 30,5 || 0,7 Ühendkuningriik || N.W. Hutton || 36,2 || 0,3 Ühendkuningriik || Maureen || 35,5 || 0,6 Ühendkuningriik || Murchison || 38,8 || 0,3 Ühendkuningriik || Ninian Blend || 35,6 || 0,4 Ühendkuningriik || Montrose || 40,1 || 0,2 Ühendkuningriik || Beryl || 36,5 || 0,4 Ühendkuningriik || Piper || 35,6 || 0,9 Ühendkuningriik || Forties || 36,6 || 0,3 Ühendkuningriik || Brent Blend || 38 || 0,4 Ühendkuningriik || Flotta || 35,7 || 1,1 Ühendkuningriik || Thistle || 37 || 0,3 Ühendkuningriik || S.V. (Ninian) || 38 || 0,3 Ühendkuningriik || Argyle || 38,6 || 0,2 Ühendkuningriik || Heather || 33,8 || 0,7 Ühendkuningriik || South Birch || 38,6 || Ei kohaldata Ühendkuningriik || Wytch Farm || 41,5 || Ei kohaldata Ühendkuningriik || Cormorant. North || 34,9 || 0,7 Ühendkuningriik || Cormorant. South (Cormorant “A”) || 35,7 || 0,6 Ühendkuningriik || Alba || 19,2 || Ei kohaldata Ühendkuningriik || Foinhaven || 26,3 || 0,38 Ühendkuningriik || Schiehallion || 25,8 || Ei kohaldata Ühendkuningriik || Captain || 19,1 || 0,7 Ühendkuningriik || Harding || 20,7 || 0,59 USA Alaska || ANS || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA Colorado || Niobrara || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA New Mexico || Four Corners || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA Põhja-Dakota || Bakken || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA Põhja-Dakota || North Dakota Sweet || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA Texas || WTI || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA Texas || Eagle Ford || Ei kohaldata || Ei kohaldata USA Utah || Covenant || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Beta || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Carpinteria || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Dos Cuadras || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Hondo || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Hueneme || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Pescado || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Point Arguello || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Point Pedernales || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Sacate || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Santa Clara || Ei kohaldata || Ei kohaldata US Federal OCS || Sockeye || Ei kohaldata || Ei kohaldata Usbekistan || Uzbekistan Miscellaneous || Ei kohaldata || Ei kohaldata Venetsueela || Jobo (Monagas) || 12,6 || 2 Venetsueela || Lama Lamar || 36,7 || 1 Venetsueela || Mariago || 27 || 1,5 Venetsueela || Ruiz || 32,4 || 1,3 Venetsueela || Tucipido || 36 || 0,3 Venetsueela || Venez Lot 17 || 36,3 || 0,9 Venetsueela || Mara 16/18 || 16,5 || 3,5 Venetsueela || Tia Juana Light || 32,1 || 1,1 Venetsueela || Tia Juana Med 26 || 24,8 || 1,6 Venetsueela || Officina || 35,1 || 0,7 Venetsueela || Bachaquero || 16,8 || 2,4 Venetsueela || Cento Lago || 36,9 || 1,1 Venetsueela || Lagunillas || 17,8 || 2,2 Venetsueela || La Rosa Medium || 25,3 || 1,7 Venetsueela || San Joaquin || 42 || 0,2 Venetsueela || Lagotreco || 29,5 || 1,3 Venetsueela || Lagocinco || 36 || 1,1 Venetsueela || Boscan || 10,1 || 5,5 Venetsueela || Leona || 24,1 || 1,5 Venetsueela || Barinas || 26,2 || 1,8 Venetsueela || Sylvestre || 28,4 || 1 Venetsueela || Mesa || 29,2 || 1,2 Venetsueela || Ceuta || 31,8 || 1,2 Venetsueela || Lago Medio || 31,5 || 1,2 Venetsueela || Tigre || 24,5 || Ei kohaldata Venetsueela || Anaco Wax || 41,5 || 0,2 Venetsueela || Santa Rosa || 49 || 0,1 Venetsueela || Bombai || 19,6 || 1,6 Venetsueela || Aguasay || 41,1 || 0,3 Venetsueela || Anaco || 43,4 || 0,1 Venetsueela || BCF-Bach/Lag17 || 16,8 || 2,4 Venetsueela || BCF-Bach/Lag21 || 20,4 || 2,1 Venetsueela || BCF-21.9 || 21,9 || Ei kohaldata Venetsueela || BCF-24 || 23,5 || 1,9 Venetsueela || BCF-31 || 31 || 1,2 Venetsueela || BCF Blend || 34 || 1 Venetsueela || Bolival Coast || 23,5 || 1,8 Venetsueela || Ceuta/Bach 18 || 18,5 || 2,3 Venetsueela || Corridor Block || 26,9 || 1,6 Venetsueela || Cretaceous || 42 || 0,4 Venetsueela || Guanipa || 30 || 0,7 Venetsueela || Lago Mix Med. || 23,4 || 1,9 Venetsueela || Larosa/Lagun || 23,8 || 1,8 Venetsueela || Menemoto || 19,3 || 2,2 Venetsueela || Cabimas || 20,8 || 1,8 Venetsueela || BCF-23 || 23 || 1,9 Venetsueela || Oficina/Mesa || 32,2 || 0,9 Venetsueela || Pilon || 13,8 || 2 Venetsueela || Recon (Venez) || 34 || Ei kohaldata Venetsueela || 102 Tj (25) || 25 || 1,6 Venetsueela || Tjl Cretaceous || 39 || 0,6 Venetsueela || Tia Juana Pesado (Heavy) || 12,1 || 2,7 Venetsueela || Mesa-Recon || 28,4 || 1,3 Venetsueela || Oritupano || 19 || 2 Venetsueela || Hombre Pintado || 29,7 || 0,3 Venetsueela || Merey || 17,4 || 2,2 Venetsueela || Lago Light || 41,2 || 0,4 Venetsueela || Laguna || 11,2 || 0,3 Venetsueela || Bach/Cueta Mix || 24 || 1,2 Venetsueela || Bachaquero 13 || 13 || 2,7 Venetsueela || Ceuta – 28 || 28 || 1,6 Venetsueela || Temblador || 23,1 || 0,8 Venetsueela || Lagomar || 32 || 1,2 Venetsueela || Taparito || 17 || Ei kohaldata Venetsueela || BCF-Heavy || 16,7 || Ei kohaldata Venetsueela || BCF-Medium || 22 || Ei kohaldata Venetsueela || Caripito Blend || 17,8 || Ei kohaldata Venetsueela || Laguna/Ceuta Mix || 18,1 || Ei kohaldata Venetsueela || Morichal || 10,6 || Ei kohaldata Venetsueela || Pedenales || 20,1 || Ei kohaldata Venetsueela || Quiriquire || 16,3 || Ei kohaldata Venetsueela || Tucupita || 17 || Ei kohaldata Venetsueela || Furrial-2 (E. Venezuela) || 27 || Ei kohaldata Venetsueela || Curazao Blend || 18 || Ei kohaldata Venetsueela || Santa Barbara || 36,5 || Ei kohaldata Venetsueela || Cerro Negro || 15 || Ei kohaldata Venetsueela || BCF22 || 21,1 || 2,11 Venetsueela || Hamaca || 26 || 1,55 Venetsueela || Zuata 10 || 15 || Ei kohaldata Venetsueela || Zuata 20 || 25 || Ei kohaldata Venetsueela || Zuata 30 || 35 || Ei kohaldata Venetsueela || Monogas || 15,9 || 3,3 Venetsueela || Corocoro || 24 || Ei kohaldata Venetsueela || Petrozuata || 19,5 || 2,69 Venetsueela || Morichal 16 || 16 || Ei kohaldata Venetsueela || Guafita || 28,6 || 0,73 Venemaa || Bach Ho (White Tiger) || 38,6 || 0 Venemaa || Dai Hung (Big Bear) || 36,9 || 0,1 Venemaa || Rang Dong || 37,7 || 0,5 Venemaa || Ruby || 35,6 || 0,08 Venemaa || Su Tu Den (Black Lion) || 36,8 || 0,05 Jeemen || North Yemeni Blend || 40,5 || Ei kohaldata Jeemen || Alif || 40,4 || 0,1 Jeemen || Maarib Lt. || 49 || 0,2 Jeemen || Masila Blend || 30–31 || 0,6 Jeemen || Shabwa Blend || 34,6 || 0,6 Muu || Oil shale || Ei kohaldata || Ei kohaldata Muu || Shale oil || Ei kohaldata || Ei kohaldata Muu || Natural Gas: piped from source || Ei kohaldata || Ei kohaldata Muu || Natural Gas: from LNG || Ei kohaldata || Ei kohaldata Muu || Shale gas: piped from source || Ei kohaldata || Ei kohaldata Muu || Coal || Ei kohaldata || Ei kohaldata II lisa Fossiilkütuste kasvuhoonegaaside heite mahukuse alusstandardi arvutamine Metoodika (a) Kasvuhoonegaaside heite mahukuse alusstandard arvutatakse liidu keskmise fossiilkütuse (bensiin, diisel, gaasiõli, veeldatud naftagaas ja surumaagaas) tarbimise alusel, kus: Kasvuhoonegaaside heite mahukuse alusstandard = kus: x on käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad kütused ja energiakandjad, mis on määratletud alljärgnevas tabelis KHGixx on käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva kütuse x või energiakandja turul müüdud aastatarne kasvuhoonegaaside heite mahukus ühiku kohta, väljendatuna gCO2eq/MJ. Kasutatakse I lisa 2. osa punktis 5 esitatud fossiilkütuste väärtusi. MJx on tarnitud kütuse x teatatud mahtude järgi arvutatud koguenergia megadžaulides. (b) Tarbimisandmed Väärtuse arvutamiseks kasutatavad tarbimisandmed on järgmised: Kütus || Energiatarbimine (MJ) || Allikas Diislikütus || 7 894 969 x 106 || Liikmesriikide 2010. aasta aruanne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile Gaasiõli (v.a sõidukimootoritele) || 240 763 x 106 Bensiin || 3 844 356 x 106 Veeldatud naftagaas || 217 563 x 106 Surumaagaas || 51.037 x 106 Kasvuhoonegaaside heite mahukus Kasvuhoonegaaside heite mahukus 2010. aasta kohta on: 94,1 gCO2eq/MJ III lisa Liikmesriigi aruandlus komisjonile 1. Liikmesriigid esitavad iga aasta 30. juuniks punktis 3 loetletud andmed. Andmed tuleb esitada kõigi liikmesriigis turule lastud kütuse- ja energialiikide kohta. Kui fossiilkütustega segatakse mitu biokütust, tuleb esitada teave iga biokütuse kohta. 2. Liikmesriigisiseste tarnijate, kaasa arvatud ühes liikmesriigis ühiselt tegutsevate tarnijate poolt turule lastud kütuse ja energia kohta ning ühiselt tegutsevate tarnijate (liikmesriikidevahelised tarnijateühendused) poolt kahe või mitme liikmesriigi turule tehtud tarnete kohta tuleb punktis 3 loetletud andmed esitada eraldi. Lisaks tuleb liikmesriikidevaheliste tarnijateühenduste andmetes esitada andmed ühinenud tarnijate liikmesriikide kaupa. 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kütuse kohta andmed, mis on koondatud vastavalt punktile 2 ja määratletud I lisas: (a) kütuse või energia liik; (b) elektrienergia maht või kogus; (c) kasvuhoonegaaside heite mahukus; (d) töötlemiseelse etapi heite vähenemine; (e) päritolu; (f) ostukoht. IV lisa Teabe esitamise vorm esitatavate andmete järjepidevuse tagamiseks Kütus – üksiktarnijad Kütus – tarnijaühendused Elektrienergia Päritolu – üksiktarnijad8 Päritolu – tarnijaühendused8 Ostukoht9 Koguenergia ja heite vähenemine liikmesriigi kohta Märkused Tarnijate aruandevorm on identne liikmesriikide aruandevormiga. Varjutatud lahtreid ei ole vaja täita. 1. Tarnija identifitseerimisandmed on määratletud I lisa 1. osa punkti 4 alapunktis a; 2. Kütuse kogus on määratletud I lisa 1. osa punkti 4 alapunktis c; 3. API tihedus on määratud katsemeetodiga ASTM D287; 4. Kasvuhoonegaaside heite mahukus on määratletud I lisa 1. osa punkti 4 alapunktis e; 5. Töötlemiseelse etapi heite vähenemine on määratletud I lisa 1. osa punkti 4 alapunktis d; aruandlust käsitlevad üksikasjad on määratletud I lisa 2. osa punktis 1; 6. Elektri kogus on määratletud I lisa 2. osa punktis 6; 7. Kütuse liigid ja vastavad CN-koodid on määratletud I lisa 1. osa punkti 4 alapunktis b; 8. Päritolu on määratletud I lisa 2. osa punktis 2 ja I lisa 2. osa punktis 4; 9. Ostukoht on määratletud I lisa 2. osa punktis 3 ja I lisa 2. osa punktis 4; 10. Kogumaht võib ületada kütuse ja elektrienergia tegelikult tarbitud kogumahu, kuna see summa võib sisaldada ka nende tarnijate mahtusid, kes esitavad aruande ühiselt teistest liikmesriikidest pärit tarnijatega. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16). [2] http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [3] ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.