ET Brüssel 13.12.2010 KOM(2010) 735 lõplik 2010/0355 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vastavalt nõukogu poolt antud volitustele [1] pidas Euroopa Komisjon São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahel 23. juulil 2007 [2] sõlmitud ja 31. mail 2010 lõppenud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamiseks. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. juulil 2010. aastal uus protokoll, mis hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates nõukogu otsuse vastuvõtmisest protokolli allkirjastamise kohta ELi nimel ja selle ajutise kohaldamise kohta. Komisjonil palutakse vastu võtta lisas olev uue protokolli sõlmimise otsuse ettepanek ja edastada see nõukogule. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas ka välisekspertide teostatud järelhindamiste tulemustel. Lepingu protokolli peamine eesmärk on määrata kindlaks Euroopa Liidu laevadele eraldatavad kalapüügivõimalused vastavalt varude suurusele, samuti määrata täpselt kindlaks rahaline toetus, mida makstakse nii varudele juurdepääsu kui sektoripõhise toetusena. Üldine eesmärk on jätkata Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelist koostööd, et tugevdada 2006. aastal loodud kalandusvaldkonna partnerlusraamistikku ja aidata eelkõige kaasa mõlema lepinguosalise huvides jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamisele São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas. Uues protokollis lähtutakse mõlema lepinguosalise huvist tugevdada kalapüügisektoris koostööalast partnerlust, millega kaasneb ka vastavate finantsvahendite eraldamine. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolev menetlus, milles käsitletakse nõukogu otsust ja Euroopa Parlamendi nõusolekut sõlmida uus protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis, on algatatud paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad: - nõukogu otsust, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja ajutist kohaldamist, samuti - nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Kogu rahaline toetus summas 2 047 500 eurot kogu perioodi vältel vastab: a) võrdlustonnaažile 7 000 tonni aastas 40 laeva kohta ja on 455 000 eurot aastas ning b) São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigile eraldataval kalandussektori arengupoliitika toetusel kuni 227 500 eurot aastas. See toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele. 5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD Kalapüügivõimaluste kohaselt lubatakse püüda 28 tuunipüügiseineril ja 12 triivõngejadaga kalapüügilaeval. Samas jäetakse võimalus neid kvoote aastapõhiste kalavarude hinnangute alusel vastavalt vajadusele kas suurendada või vähendada, millega kaasneb ka rahalise toetuse mahu täpne korrigeerimine. 2010/0355 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut [3], võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut [4] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ühendus sõlmis nõukogu määrusega (EÜ) nr 894/2007 [5] São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga kalandusalase partnerluslepingu. (2) Eelmine lepingu protokoll lõppes 31. mail 2010. (3) Seejärel pidas Euroopa Liit São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle, milles sätestatakse Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi suveräänsete õiguste või nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. (4) Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. juulil 2010. aastal uus protokoll. (5) Nõukogu [kuupäev] otsusega nr …./2010/EL allkirjastati São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga kalandusalase partnerluslepingu protokoll ning seda hakatakse ajutiselt kohaldama alates [kuupäev]. (6) Euroopa Liidu huvides on uus protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vaheline kalandusalase partnerluslepingu protokoll, mis parafeeriti 15. juulil 2010, kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks [6]. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujale antakse luba määrata isikud, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama protokolli artiklis 14 sätestatud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda [7]. Artikkel 3 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. … [koht ja kuupäev] Nõukogu nimel eesistuja LISA Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel Euroopa Liidu laevadele antud järgmised kalapüügivõimalused: siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas). – tuunipüügiseinerid: 28 laeva – triivõngejadaga kalapüügilaevad: 12 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 8 ja 9 kohaselt. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 2 047 500 eurot. 2. Rahaline toetus sisaldab järgmist: (a) 7 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 455 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi majandusvööndile; (b) 227 500 euro suurune aastane eritoetus São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5, 8 ja 9 ning kalandusalase partnerluslepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit käesoleva protokolli rakendamise vältel 682 500 euro kaupa aastas, mis vastab lõike 2 punktides a ja b kirjeldatud aastastele kogumahtudele. 5. Kui Euroopa Liidu laevade kogupüük São Tomé ja Príncipe vetes ületab 7 000 tonni suurust võrdlustonnaaži aastas, suurendatakse aastast toetust 65 euro võrra iga lisanduva väljapüütud tonni kohta. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 6. Toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt kuuskümmend (60) päeva pärast artiklis 14 sätestatud protokolli jõustumist ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel. 7. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult São Tomé ja Príncipe ametiasutuste pädevusse. 8. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahalise toetuse kogusumma kantakse üle São Tomé ja Príncipe riigikassa arvelduskontole. Artikkel 3 Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine São Tomé ja Príncipe vetes 1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm (3) kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises: (a) ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; (b) ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, millest lähtudes edendada vastavalt tähtajale São Tomé ja Príncipe vetes säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse São Tomé ja Príncipe riiklikku kalanduspoliitikat või muid poliitilisi suundi, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; (c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. 3. Vajaduse korral otsustavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest hiljemalt kaks (2) kuud enne käesoleva protokolli aastapäeva. 4. Lepinguosalised annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimise tulemustele. Kui hinnangust selgub, et käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetusega otserahastatavate eesmärkide saavutamine ei ole rahuldav, jätab Euroopa Komisjon endale õiguse vähendada seda rahalise toetuse mahtu, et viia kava elluviimiseks suunatud vahendite maht tulemustega vastavusse. Artikkel 4 Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama São Tomé ja Príncipe vetes vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttel. 2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ning São Tomé ja Príncipe kalavarude seisukorda São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas. 3. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas. 4. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 4, toetudes Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest konsulteerivad lepinguosalised omavahel lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees, et võtta meetmeid, millega tagada eelkõige Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude jätkusuutlik majandamine. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, kui Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitused ja otsused toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul kohandatakse ka artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda. Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused 1. Kui Euroopa Liidu laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, konsulteerivad lepinguosalised omavahel enne São Tomé ja Príncipe ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ning teevad vajaduse korral protokolli ja selle lisasse muudatusi. Artikkel 7 Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel 1. Ilma et see piiraks lepingu artiklis 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad püüda kala São Tomé ja Príncipe vetes üksnes juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames ja käesoleva protokolli lisas kirjeldatud tingimustele vastavalt välja antud kalapüügiluba. Artikkel 8 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Rahalist toetust, sellisena nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel: (a) kui São Tomé ja Príncipe majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h kindlaks määratud erakorralised asjaolud; (b) kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; (c) kui Euroopa Liit täheldab São Tomé ja Príncipe ametiasutuste puhul inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega. 2. Euroopa Liidul on õigus peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse maksmine järgmistel juhtudel: (a) kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; (b) kui rahalist toetust ei ole välja makstud. 3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste konsultatsioone ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepingosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel: (a) São Tomé ja Príncipe majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktiga h kindlaks määratud erakorralised asjaolud; (b) kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; (c) üks lepinguosalistest täheldab inimõiguste põhielementide ja väärtuste rikkumist, mis läheb vastuollu Cotonou lepingu artikli 9 sätetega; (d) kui käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel; (e) São Tomé ja Príncipe vaatlejaid ei võeta I lisa V peatüki sätete kohaselt käesoleva protokolliga hõlmatud laevade pardale; (f) kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tingimuste tõlgendamisel erimeelsusi; (g) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolliga, selle lisa ja liidetega kehtestatud sätteid. 2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandavat erimeelsust ei õnnestu lahendada ühiskomitees toimuvate konsultatsioonide käigus. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelistele erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa Liidu laevad püüavad São Tomé ja Príncipe vetes kala kooskõlas São Tomé ja Príncipe riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui kalandusalases partnerluslepingus, käesolevas protokollis koos lisa ja selle liidetega nähakse ette teisiti. 2. São Tomé ja Príncipe ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest. 3. Komisjon teavitab São Tomé ja Príncipe ametisutusi kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest, mis mõjutavad Euroopa Liidu ookeanilaevastiku kalapüügitegevust. Artikkel 11 Protokolli kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklitele 13 ja 14, juhul kui ei teatata artikli 12 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 12 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus (6) kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel 13 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast. Artikkel 14 Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGI TINGIMUSED SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I peatükk – Kalapüügilubade taotlemine ja väljaandmine 1. jagu Kalapüügilubade väljaandmine 1. Kalapüügiluba São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele. 2. Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud kalapüügikeeldu São Tomé ja Príncipes. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid São Tomé ja Príncipe seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liidu vahelistest kalastuslepingust tulenevad varasemad kohustused. Muu hulgas peavad nad vastama määruse (EÜ) nr 1006/2008 [8] nõuetele püügilubade osas. 3. Iga Euroopa Liidu laeva, mis taotleb kalapüügiluba, peab esindama São Tomés ja Príncipes asuv agent. Agendi nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses. 4. Euroopa Liidu pädevad asutused esitavad São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile elektroonilisel teel taotluse iga laeva kohta, kes soovib kalandusalase partnerluslepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt viisteist (15) tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. Kui ühiskomisjonis ei ole sätestatud teisiti, on käesoleva lisa kohaldamise eest vastutav Euroopa Liidu pädev ametiasutus Euroopa Liidu delegatsioon Gabonis. 5. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites. São Tomé ja Príncipe ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et loataotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsena. Neid andmeid kasutatakse üksnes kalandusalase partnerluslepingu rakendamise raames. 6. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid: - tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemakse tasutud; - mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. 7. Litsentsitasu makstakse artikli 2 lõikes 8 osutatud São Tomé ja Príncipe ametiasutuste arvelduskontole. 8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 9. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Gabonis asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale São Tomé ja Príncipe ministeeriumile. 10. Kui Euroopa Liidu delegatsioon on kalapüügiloa allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse luba otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile. 11. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antud uue loaga ning viimase eest ei pea kalapüügiloa tasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarsed püügikogused. 13. Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidu delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale São Tomé ja Príncipe ministeeriumile. 14. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalanduse eest vastutavale São Tomé ja Príncipe ministeeriumile. Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada. 15. Kalapüügiluba peab olema alati laeva pardal. 2. jagu Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed 1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. 2. Litsentsitasu on 35 eurot iga São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul. 3. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud tasud: - 6 125 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab litsentsitasule 175 tonni eest aastas; - 2 275 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 65 tonni aastas. 4. Euroopa Komisjon koostab Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni vahendusel aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate tasude lõpliku arvestuse hiljemalt kuuskümmend (60) päeva pärast protokolli aastapäeva n+1 aastal; arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel, mille on kinnitanud teadusasutused, kellel on pädevus kontrollida püügiandmeid liikmesriikides, näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR). 5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomanikele. 6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad suuruses 35 eurot tonni kohta (koguste eest, mis ületavad tuunipüügiseinerite puhul 175 tonni ja triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul 65 tonni) São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli aastapäeva n+1 aastal, tehes ülekande arveldusarvele, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7. 7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jao punktis 3 osutatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. II Peatükk – Kalapüügi piirkonnad 1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvad Euroopa Liidu laevad võivad kala püüda São Tomé ja Príncipe vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest. 2. São Tomé ja Príncipe majandusvööndi koordinaadid on esitatud 3. liites. 3. Kogu kalastustegevus erandeid tegemata on keelatud São Tomé ja Príncipe ning Nigeeria ühiseks kasutamiseks määratud vööndis, mis on piiratud 3. liites esitatud koordinaatidega. III Peatükk – Seire ja järelevalve 1. jagu Väljapüütud koguste registreerimine 1. Kõikide käesoleva lepingu alusel São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate laevade kaptenid peavad vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 5 kehtestatud korrale edastama oma püügiaruanded São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et pädevate teadusinstituutide kinnitatud väljapüügikoguseid oleks võimalik kontrollida. Väljapüügist teatamise kord on järgmine: 1.1. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad peavad täitma igapäevaselt pardapäevikut (2. liide) iga São Tomé ja Príncipe vetes toimunud püügireisi kohta. Pardapäevikut tuleb täita ka püügi puudumise korral. 1.2. Laevakaptenid saadavad pardapäeviku koopiad São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja I peatüki 2. jao punktis 4 osutatud teadusinstituutidele. 2. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibinud São Tomé ja Príncipe vetes, tehakse pardapäevikusse sissekanne „Väljaspool São Tomé ja Príncipe majandusvööndit”. 3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja. 4. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on São Tomé ja Príncipe valitsusel õigus peatada sätteid rikkuva laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistus. Sellest teavitatakse viivitamatult lipuriiki ja Euroopa Komisjoni. 5. Püügiaruanded sisaldavad andmeid igal püügireisil saadud väljapüügi koguse kohta. Materjalid edastatakse São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile iga püügireisi järel ja kindlasti enne laeva São Tomé ja Príncipe vetest lahkumist elektroonilisel teel ja varustatuna koopiaga Euroopa Komisjonile. Mõlemad adressaadid saadavad viivitamata laevale elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteisele saadetakse kinnituse koopiad. 6. Kalapüügiloa käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 1 osutatud aastast kehtivusaega kajastavate elektroonilisel kujul lähetatud püügiaruannete andmekandjatele salvestatud originaalid edastatakse 45 päeva jooksul pärast nimetatud ajavahemiku jooksul tehtud viimast püügireisi São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutavale ministeeriumile. Andmekandjatele salvestatud koopiad edastatakse samaaegselt ka Euroopa Komisjonile. 7. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad juurutama toimiva süsteemi, mis võimaldab edastada püügiaruande täies mahus elektroonilisel kujul: nõnda näevad mõlemad lepinguosalised ette püügiaruannete edastamise süsteemi elektroonilisel kujul ilma vajaduseta paberkandjate järele. 8. Kui pärast elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi juurutamist peaks süsteemis esinema tehnilisi tõrkeid, toimub püügiaruannete esitamine kuni süsteemi taas töökorda seadmiseni vastavalt eespool osutatud punktides 5 ja 6 osutatud tingimustele. 2 jagu Väljapüügiandmete edastamine: São Tomé ja Príncipe vetesse sisenemine ja neist lahkumine 1. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate Euroopa Liidu laevade püügireisi kestus on käesoleva lisa mõistes määratud kindlaks järgmiselt: - ajavahemik laeva São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sellest lahkumiseni; - ajavahemik laeva São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni São Tomé ja Príncipe vetes ümberlaadimiseni; - ajavahemik laeva São Tomé ja Príncipe kalapüügi piirkonda sisenemisest kuni lossimiseni. 2. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad teatavad vähemalt kolm (3) tundi enne operatsiooni läbiviimist São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele oma kavatsusest São Tomé ja Príncipe vetesse siseneda või neist lahkuda. 3. Teatades São Tomé ja Príncipe majandusvööndisse sisenemisest või sealt lahkumisest peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva väljapüügi, ilma et see piiraks 2. jao sätteid. Teavitada tuleb elektronposti või faksi teel, kasutades 4. liites esitatud vorminguid. Kuna triivõngejadaga püügilaevadel ei ole eespool osutatud teavitamist võimaldavat tehnilist varustust, võivad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused teha neile laevadele selle kohustuse puhul erandi ja lubada neil edastada nõutav teave raadio teel. Nõutav teave tuleb edastada peamiselt e-posti (dpescas1@cstome.net ) või faksi (+ 239 2222 828) teel, nende puudumisel raadio kaudu (raadiokutsung: hommikul 8.00–10.00 12.00 Hz, pärastlõunal 14.00–17.00 8.634 Hz ). 4. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt São Tomé ja Príncipe pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse püügiluba mitteomava laevana. 5. Püügiloa väljastamisel teatatakse ka e-posti aadress, faksi- ja telefoninumber, samuti raadioside parameetrid. 3. jagu Ümberlaadimine 1 Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad, kes soovivad väljapüüki São Tomé ja Príncipe vetes ümber laadida, peavad selle operatsiooni teostama São Tomé ja Príncipe sadamate reidil. 1.1. Kõnealuste laevade omanikud edastavad São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: – ümberlaadivate kalalaevade nimed; – kaubalaeva nimi; – ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; viide väljapüügi piirkonnale; – ümberlaadimise kuupäev; – ümberlaaditava püügi uus omanik. 2. Ümberlaadimine on lubatud üksnes järgmistes püügipiirkondades: Fernão Dias, Neves, Ana Chaves. 3. Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist São Tomé ja Príncipe vetest. Seega peavad laevad edastama São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või São Tomé ja Príncipe vetest lahkuda. 4. Ümberlaadimine São Tomé ja Príncipe vetes muul viisil, kui eespool osutatud punktides käsitletud, on keelatud. Kui kõnealusest sättest kinni ei peeta, rakendatakse São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 4. jagu Satelliitseire Käesoleva protokolli raames kala püüdvaid Euroopa Liidu laevu jälgitakse muu hulgas satelliitseiresüsteemidega, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele. 1. Satelliitseire võimaldamiseks edastavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused laevaomanike esindajatele või agentidele, samuti lipuriikide kontrollikeskustele São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonna geograafilised koordinaadid. 2. Lepinguosalised edastavad teineteisele 4. liites esitatud vormi kohaselt HTTP-aadresse ja järelevalvekeskuste vahelises elektroonilises teabeedastuses kasutatavaid spetsifikatsioone hõlmava info nii, nagu seda on kirjeldatud punktides 4 ja 6 sätestatud tingimustes. See teave kajastab võimalikult täpselt nimesid, telefoni-, teleksi ja faksinumbreid, samuti e-posti aadresse, mida järelevalvekeskused omavahelises suhtlemises saavad kasutada. 3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usaldusvahemikus 99 %. 4. Kui käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdev ja satelliidi abil Euroopa Liidu seaduste järgi seire all olev Euroopa Liidu laev siseneb São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda, teatab lipuriigi kontrollikeskus São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskusele (Centre de Surveillance des Pêches de São Tomé e Príncipe) viivitamatult (maksimaalselt iga kahe tunni järel) laeva asukoha. Neid teateid nimetatakse asukohateadeteks. 5. Punktis 4 osutatud teated tuleb edastada elektroonilisel kujul HTTP-vormingus ilma igasuguse lisaprotokollita. Need teated edastatakse reaalajas, vastavalt 4. liites esitatud tabeli vormingule. 5.1. São Tomé ja Príncipe vetes tegutsedes on laevadel satelliitseire seadme väljalülitamine keelatud. 6. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edastab laeva kapten lipuriigi kontrollikeskusele määratud ajal punktis 4 osutatud teabe. Niikaua, kui laev viibib São Tomé ja Príncipe vetes, on sellisel juhul vajalik saata iga 24 tunni järel asukohateade. 6.1. Nimetatud asukohateade sisaldab kellaajalisi asukohti vastavalt laeva kapteni registreeritud andmetele selle 24 tunni jooksul. 6.2. Lipuriigi kontrollikeskus või asjaomane kalalaev saadab teabe viivitamatult São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskusele. 6.3 Vajaduse korral või kahtluse puhul mõne konkreetse laeva tegevuses võivad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused nõuda lipuriigi kontrollikeskuselt laeva kohta täiendavat teavet. 7. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja niipea, kui laev püügireisi lõpetab; igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, ei või see uut püügireisi enne ette võtta, kui see on tehtud. 8. Satelliitseiret võimaldav seadmestik ja selle tarkvara peab olema võltsimiskindel, mis tähendab, et need ei tohi võimaldada mittesihtotstarbelist manipuleerimist valede asukohtade sisestamiseks või raporteerimiseks. Süsteemi toime peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseiret võimaldavat seadet ei ole lubatud hävitada, lõhkuda, kahjustada ega selle toimet takistada. 8.1. Laeva kapten peab kindlasti jälgima, et: - andmeid ei manipuleeritaks; - satelliitseiret võimaldava seadmega ühendatud antenni või antennide side ei oleks mitte mingil juhul takistatud; - satelliitseiret võimaldava seadme elektrilise toite allikas oleks pidevalt funktsioneeriv; - laevade seireseade ei oleks laevalt või seadme jaoks algselt ettenähtud paigalduskohast eemaldatud; - laeva satelliitseiret võimaldava seadme väljavahetamisest tuleb koheselt teavitada asjaomaseid São Tomé ja Príncipe ametiasutusi. 8.2. Kui laevaga opereeritakse São Tomé ja Príncipe vetes, võidakse eespool osutatud kohustuste igasuguse eiramise korral võtta laeva kapten ja laevaomanik São Tomé ja Príncipe kehtivate seaduste ja eeskirjade alusel vastutusele. 9. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist São Tomé ja Príncipe vetes. Kui laevade jälgimist ei ole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskusele ning toimitakse vastavalt punktile 6. 10. Lipuriikide kontrollikeskused ja São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskus teevad omavahel koostööd nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks. Kui São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskus täheldab, et lipuriik ei edasta andmeid vastavalt punktis 4 osutatud tingimustele, teavitatakse sellest viivitamatult teist lepinguosalist. Viimasel on kohustus vastata 24 tunni jooksul alates märgukirja vastuvõtmisest ja teavitada São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskust andmete edastamise mittevastavuse põhjustest, märkides ära mõistliku tähtaja, mille jooksul kohustutakse viima süsteem taas nõuetega vastavusse. Kui süsteemi ei viida tähtaegselt töökorda, lahendavad lepinguosalised erimeelsused kirjalikult vastavalt alljärgnevale punktile 14. 11. Käesolevate eeskirjade kohaselt teisele lepinguosalisele edastatavad seireandmed on mõeldud eranditult selleks, et São Tomé ja Príncipe ametiasutused saaksid teostada kontrolli ja järelevalvet kalandusalase partnerluslepingu raames kala püüdvate Euroopa Liidu laevade üle. Asjaomast teavet ei tohi mitte mingil juhul edastada kolmandatele isikutele. 12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. 13. Lepinguosalised lepivad kokku selles, et vajaduse korral võidakse asjaomast korda muuta, seda eriti juhul, kui laevadega seonduvalt peaks esinema süsteemitõrkeid või alatalitlust. Sellistest juhtumitest teavitavad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused lipuriiki vähemalt 15 päeva enne muudatusi arutava koosoleku toimumist ette. 14. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 osutatud ühiskomitees. IV Peatükk – Meremeeste töölevõtmine 1. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal: - tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas tööle, olema São Tomé ja Príncipe või AKV riikide päritolu; - triivõngejadaga kalapüügilaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas tööle, olema São Tomé ja Príncipe või AKV riikide päritolu. 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt São Tomé ja Príncipe päritolu meremehi. 3. Laevaomanikud valivad oma laevale võetavad meremehed São Tomé ja Príncipe agentide pakutavast vajalike oskuste ja kvalifikatsiooniga meremeeste nimekirjast. 4. Laevaomanik või tema esindaja edastab São Tomé ja Príncipe pädevale ametiasutusele oma laevale tööle võetud meremeeste nimed, märkides ära nende tööülesanded meeskonnas. 5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 6. São Tomé ja Príncipe ning AKV riikide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele nende suhtes kohaldatava seaduse alusel kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 7. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 8. Kõik Euroopa Liidu laevadele tööle võetavad meremehed peavad töölevõtmisele eelneval päeval esitlema end vastava laeva kaptenile. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. 9. São Tomé ja Príncipe ning AKV riikide päritolu meremeeste mittepalkamise korral, välja arvatud eelmises punktis kirjeldatud juhtumil, on laevaomanik kohustatud tasuma iga São Tomé ja Príncipe vetes tegutsetud päeva eest 20 euro suuruse lõivu iga päeva ja iga laeva kohta. Nimetatud summa tuleb tasuda hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud tähtajaks. 10. Summat kasutatakse AKV riikide meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse São Tomé ja Príncipe ametiasutuste osutatud arvelduskontole. V Peatükk – Vaatlejad 1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvad Euroopa Liidu laevad võtavad alljärgnevalt esitatud korra kohaselt pardale São Tomé ja Príncipe kalanduse eest vastutava ministeeriumi määratud vaatlejaid. 1.1. São Tomé ja Príncipe pädeva ametiasutuse taotlusel võtavad Euroopa Liidu laevad pardale selle asutuse määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida São Tomé ja Príncipe vetes välja püütud koguseid. 1.2. São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused koostavad nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Nimekirjad esitatakse Euroopa Komisjonile kohe nende valmides ja seejärel esitatakse iga kolme kuu möödudes nimekirja võimalik uuendatud trükk. 1.3. Kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastavad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib pädevate São Tomé ja Príncipe ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Vaatleja võetakse pardale esimese São Tomé ja Príncipe vetes toimuva püügireisi alguses vastavalt määratud laevade nimekirja teatavakstegemisele. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatleja pardale võetakse ja pardalt lahkub. 6. Kui vaatleja võetakse pardale väljaspool São Toméd ja Príncipet asuvas riigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks São Tomé ja Príncipe Vabariiki laevaomaniku kulul. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva São Tomé ja Príncipe vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid: 8.1. jälgib laevade püügitegevust; 8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3. märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.4. kontrollib São Tomé ja Príncipe kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.5. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; 8.6. edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1. tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust, 11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia. 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab São Tomé ja Príncipe. VI Peatükk – Kontroll Euroopa Liidu kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Tuunikala Kaitse Komisjoni määrustest ja soovitustest. 1. Laevade nimekiri 1.1. Euroopa Liit ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügiload taotletud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele São Tomé ja Príncipe ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse. 2. Kontrollimenetlused 2.1. São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate Euroopa Liidu laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. 2.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 2.3. Iga kontrollimise ja ülevaatusega seonduvalt väljastatakse laeva kaptenile ja Euroopa Komisjoni Gaboni delegatsioonile ülevaatuse protokoll. 2.4. Selleks et tagada kontrollprotseduuride sujuv ja turvaline kulg, minemata sealjuures vastuollu São Tomé ja Príncipe seadustega, peab kontrollreid olema teostatud São Tomé ja Príncipe legaalseks tunnistatud ülevaatusplatvorme kasutades ja São Tomé ja Príncipe ohvitseriseisuses toimivate tunnustatud inspektorite poolt. 2.5. II peatüki 3. jao punktis 2 osutatud São Tomé ja Príncipe piirkonnas ümberlaadivate või lossivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad São Tomé ja Príncipe inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. VII PEATÜKK – Rikkumised 1.1 São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused teavitavad maksimaalsest 24 töötunni jooksul lipuriiki ja Euroopa Komisjoni kõikidest inspekteerimistest, mille käigus täheldati Euroopa Liidu laeval toime pandud rikkumist. 1.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne kõnealuse tähelepanekuga seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 2. Inspekteerimise protokoll 2.1. Laeva kapten kirjutab São Tomé ja Príncipe pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla. 2.2. See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kapten võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. 2.3. Kapten juhib laeva São Tomé ja Príncipe ametiasutuse osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib São Tomé ja Príncipe pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata. 3. Rikkumise korral peetav konsultatiivkohtumine 3.1. Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on peetud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 3.2. Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 4. Laeva peatamisele lahenduse leidmine 4.1. Enne kohtumenetluse alustamist, välja arvatud kriminaalseadusega ettenähtud juhud, üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist. 4.2. Kokkuleppemenetluse puhul määratakse trahvi suurus São Tomé ja Príncipe õigusaktide alusel. 4.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis pädevate São Tomé ja Príncipe ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 4.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad pädevad São Tomé ja Príncipe asutused neile ülejäänud summa. 4.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või - enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui eespool nimetatud punktis 4.3 osutatud pangatagatis on makstud, ja kui see on São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele vastuvõetav. Liited 1 – Kalapüügiloa taotluse vorm 2– Pardapäevik 3 – Kalastamise keeluala koordinaadid 4 – VMS-teadete edastamine São Tomé ja Príncipe Vabariiki 5 – São Tomé ja Príncipe majandusvööndi piirid ja koordinaadid 6 – São Tomé ja Príncipe Kalandusjärelevalve Keskuse koordinaadid 7 – Nende Euroopa Liidu liikmesriikide Kalandusjärelevalve Keskuse koordinaadid, kes on kalandusalase partnerluslepingu protokollist huvitatud 1. liide SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALANDUSE EEST VASTUTAV MINISTEERIUM kalapüügiloa taotlus tööstusliku kalapüügiga tegelevatele välismaa laevadele 1. Laevaomaniku nimi: 2. Laevaomaniku aadress: 3. Esindaja või agendi nimi: 4. Laevaomaniku kohaliku esindaja või agendi aadress: 5. Kapteni nimi: 6. Laeva nimi: 7. Registrinumber: 8. Faksi number: 9. E-posti aadress: 10. Raadiosidekood: 11. Ehitamise kuupäev ja koht: 12. Lipuriik: 13. Registreerimissadam: 14. Kodusadam 15. Kogupikkus: 16. Laius: 17. Kogumahutavus: 18. Lastimahutavus: 19. Külmutus- ja jahutusvõimsus: 20. Masina tüüp ja võimsus: 21. Püügivarustus: 22. Meeskonnaliikmete arv: 23. Sideseadmed: 24. Raadiokutsung: 25. Tunnustähistus: 26. Kavandatavad kalapüügiviisid: 27. Lossimiskoht: 28. Kalastusvööndid: 29. Püütavad kalaliigid: 30. Kehtivusaeg: 31. Eritingimused: Kalanduse ja põllumajanduse peadirektoraadi arvamus: Kalanduse eest vastutava ministeeriumi märkused: 2. liide PARDAPÄEVIK | | | ÕngejadaElussöötSeinnootTraalnoot(Muu) | | | | | | | | | | | | | | | | Laeva nimi: ……………………………………………………………………. | Brutoregistertonnaaž: …………………………………………………............................. | Laev VÄLJUS: Laev SAABUS: | Kuu | Päev | Aasta | Sadam | | | | Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... | | | | | | | | | Laeva omanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ | | | | | | | | | Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………...... | | | | | | | | | | (Aruande koostaja): ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | | Püügireisi number: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Kuupäev | Statistiline püügipiirkond | Pinnavee temperatuur(ºC) | Püügikoormus Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca(Kasutatud sööt) | Kuu | Päev | Laiuskraad N/S | Pikkuskraad O/W | | | Harilik tuun Thunnusthynnus oumaccoyi | Kulduim-tuun Thunnusalbacares | (Suursilm-tuun) ThunnusObesus | (Pikkuim-tuun) Thunnusalalunga | (Mõõkkala) Xiphiasgladius | (Vöödiline odanina)(Valge odanina) Tetraptunusaudax ou albidus | (Must marliin) Makairaindica | (Purikala) Istiophorus albicane ou platypterus | Vööttuun Katsuwonuspelamis | (Segasaak) | Päeva saak kokku (kaal kg-des) | Makrellhauglased | Kalmaar | Elussööt | (Muud) | | | | | | | Arv | Kaal kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | Arv | kg | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | LOSSITUD KOGUS (kg) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Märkused | | | | 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta | | 3 – „Päeva“ all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõpetamist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. | 2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid,. Hispaania | | 4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. | | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. | | 3. liide (...PICT...) 4. liide VMS-SÕNUMITE EDASTAMINE SÃO TOMÉLE JA PRÍNCIPELE Tabel II – VMS-ANDMETE VORMING Andmeelemendid | Kood | | Märkused | Teate algus | SR | | Süsteemiga seotud andmed – märgib registreerimise algust | Saaja | AD | | Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood | Saatja | FR | | Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood | Lipuriik | FS | | | Sõnumi tüüp | TM | | Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp „POS” | Raadiokutsung | RC | | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Lepinguosalise siseviitenumber | IR | | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) | Väline registreerimisnumber | XR | | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number | Laiuskraad | LA | | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites N/S KK.mmm (WGS–84) | Pikkuskraad | LO | | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites E/W KKK.mmm (WGS–84) | Kurss | CO | | Laeva suund 360° skaalal | Kiirus | SP | | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes | Kuupäev | DA | | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimiskuupäev (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | | Süsteemiga seotud andmed – märgib registreerimise lõppu | Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse struktuur on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad edastamise algust; – kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. Mittekohustuslikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „registreerimise algus” ja „registreerimise lõpp” vahel. Väljapüügist teatamise ja kalalaevade aruannete vormid Aruanne „Väljapüük majandusvööndisse sisenemisel” Aruanne „Väljapüük ümberlaadimisel” Aruanne „Väljapüük majandusvööndist lahkumisel” 5. liide SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE MAJANDUSVÖÖNDI PIIRID JA KOORDINAADID http://www.un.org/Depts/los/LEGISLATIONANDTREATIES/losic/losic9ef.pdf 6. liide SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALANDUSJÄRELEVALVE KESKUSE KOORDINAADID Seirekeskuse nimi: Laevaseiresüsteemi (VMS) tel: Laevaseiresüsteemi (VMS) faks: Laevaseiresüsteemi (VMS) e-post: DSPG tel: DSPRG faks: X.25-aadress = Sisenemisteade/väljumisteade: 7. liide EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE SELLISTE KALANDUSJÄRELEVALVE KESKUSTE KOORDINAADID, KES ON HUVITATUD ELi NING SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALANDUSALASE PARTNERLUSLEPINGU PROTOKOLLIST ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele 1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimist 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile [9] 11. – Merendus ja kalandus 11.03 – Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest [10] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Vastavalt kahepoolsete kalandusalaste lepingute läbirääkimiste pidamiseks talle antud erakorralistele volitustele, on komisjon pidanud läbirääkimisi, sõlminud ja viinud ellu kalandusalaseid partnerluslepinguid, tagades partneritevahelise poliitilise dialoogi asjaomaste kolmandate riikide kalanduspoliitika valdkonnas. Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ja arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks, et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist ELi vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude jätkusuutlik kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 [11] Aidata kaasa jätkusuutlikule kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ja kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega (kolmandad riigid) läbirääkimisi ja sõlmides kalandusvaldkonna partnerluslepinguid. São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga sõlmitava uue protokolli erijuhtumi puhul on Euroopa tuunipüügiseinerite laevastiku väljapüügi taseme võrdlustonnaažiks kehtestatud 7 000 tonni aastas. Ühiku hinnaks on kehtestatud 100 eurot tonni kohta, millest 65 eurot makstakse ELi eelarvest ja 35 eurot maksab ettevõtja. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, kalandusvaldkonna rahvusvahelised lepingud (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. 1. ELi ning São Tomé e Principe vahelise kalandusprotokolli sõlmimine aitab säilitada ajavahemikus 2011–2013 kolmandate riikide vetes Euroopa laevade kalapüügivõimaluste praeguse taseme, eelkõige puudutab see tuunipüügilaevastikku. Protokoll aitab Guinea lahes säilitada lepingutega hõlmatud kalapüügipiirkondade järjepidevust. 2. Rahalise toetuse (sektoripõhine toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud ühe- ja mitmeaastaste programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tegevuspõhise juhtimise raames kontrollitakse lepingu täitmise tagamiseks järgmist: - kalapüügivõimaluste aastase kasutamise taseme seire (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse); - püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs (väljapüütud kogus tonnides ja selle aastane areng protokolliga kehtestatud võrdlustonnaaži suhtes); Üldise taseme kontekstis ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud muude kalandusalaste partnerluslepingutega võib mitmeaastase analüüsi raames kasutada järgmisi näitajaid: - tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; - ELi turu stabiliseerumise toetamine; Lisaks sellele on partnerlusdialoogi raames pakutud välja kasutada järgmist seirenäitajat: - tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede hulk. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Euroopa Ühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokoll ajavahemikuks 2006–2010 lõppes 31. mail 2010. Uus protokoll peaks katma ajavahemiku 2011–2013, tingimusel et protokolli ajutist kohaldamist sätestava nõukogu otsuse vastuvõtmise menetlus, mis käivitati paralleelselt käesoleva menetlusega, lõpeb võimalikult kiiresti. Uus protokoll võimaldaks paremini korraldada Euroopa kalalaevastiku püügitegevust ja alates 2011. aastast saaksid laevaomanikud hakata taotlema kalapüügilube São Tomé ja Príncipe majandusvööndis. Lisaks sellele on üks uue protokolli põhieesmärk tugevdada ELi ning São Tomé ja Príncipe vahelist koostööd, täpsemalt edendada jätkusuutlikku ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas. Uue protokolli põhiosised on järgmised. - Kalapüügivõimalused: võrdlustonnaaž on 7 000 tonni aastas, kalapüügiloa saavad 28 tuunipüügiseinerit ja 12 triivõngejadaga kalapüügilaeva. Kõnealuste kalapüügivõimaluste jaotamine huvitatud liikmesriikide vahel on nõukogu eraldiseisva määrusettepaneku teema. - Aastase rahalise toetuse suurus: 682 500 eurot - Laevaomanike makstavad ettemaksud ja tasud [12]: 35 eurot São Tomé ja Príncipe kalapüügipüügipiirkonnas püütud tonni kohta. Tuunipüügiseineri aastane tasu on 6 625 eurot ja triivõngejadaga kalapüügilaeva aastane tasu on 2 275 eurot. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolliga jätkab São Tomé ja Príncipe Demokraatlik Vabariik tõhusat koostööd ELiga piirkondlikes foorumites nagu Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjon. Protokolliga ettenähtud vahendid võimaldavad São Tomél ja Príncipel jätkata strateegilist planeerimist kalandusvaldkonnas poliitikasuundade elluviimiseks ning tugevdada oma võimekust võitluses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga, parandades eelkõige oma majandusvööndis toimuva kalandustegevuse järelevalve- ja kontrollistruktuure. Lisaks loob kalandusleping uusi töökohti nii EList kui ka kolmandatest riikidest pärit meremeestele. Muu hulgas lisab kalandusleping olulisel määral vahendeid arhipelaagi kalanduspoliitikasse. Tänu kalanduslepingule paranevad ka seire, kontrolli ja järelevalve tagamisega seonduvad tegevused. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Aastatel 2006–2010 rakendatud protokolli hinnati põhjalikult. Sõltumatute konsultantide konsortsiumi kaasabil valmis hindamine mais 2010 ning selle alusel käivitati uue protokolli läbirääkimised. Eelhindamises viidati mitmetele punktidele, mis kajastasid ELi huve. - Kalandusleping São Tomé ja Principega võib, arvestades Euroopa Liidu kalalaevastiku vajadusi, aidata toetada ELi tuunitööstuse elujõulisust Atlandi ookeanis. - Lepingu protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Liidu kalalaevastikule ja filiaalidele stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi. Rääkides São Tomé ja Principe huvidest protokolli raames tõi hinnang esile järgmised tegurid: – kalandusleping võib kaasa aidata kalandussektori institutsionaalse suutlikkuse parandamisele, tõhustades teadusuuringuid ning seire-, kontroll- ja järelevalvetegevust, samuti väljaõpet, ning suurendades väikesemahulise püügi sektori elujõulisust; – kalanduslepingul on suur mõju ka riigi eelarve ja poliitika stabiliseerimisele. Lisaks püütud kalakoguste otsesele kaubanduslikele väärtusele asjaomaste laevade jaoks peaks lepingust tulenema ka muud kasu, mis on loetletud alljärgnevalt: - garanteeritud töökohtade hulk kalalaevadel; - tööhõivet suurendav mõju. Töökohti tekib juurde sadamates, sadama kalahallides, töötlemistehastes, laevatehastes, teenuseid pakkuvates ettevõtetes jne; - nende tööhõivevõimaluste loomine aladel, kus see muidu võimalikuks ei osutu; - panus kala tarnimisse ELi. Hindamisaruandest [13] selgub, et lepingul on positiivne mõju tuunipüügiseinerite tegevusele, kuid vaid piiratud mõju triivõngejadaga kalapüügilaevade tegevusele. Lepingu panus Euroopa Liidu kalalaevastiku tegevuse kindlustamisel tuunikalasektoris on väga oluline, olgugi et püüki on võimalik teostada vaid mõned kuud aastas. Uue lepingu puhul arvestatakse neid soovitusi, võimaldades püügilubade väljastamist eranditult vaid tuunikala püüdvatele kalalaevadele. Lisaks sellele on eelmise protokolliga võrreldes triivõngejadaga kalapüügilaevade kalapüügivõimalusi vähendatud 18-lt 12-le, võttes arvesse viimastel aastatel selle liigi puhul täheldatud ajaloolist kasutusmäära. Seinerite kategoorias saadaolevate kalapüügilubade arvu kerge suurenemine saavutati seetõttu, et tasakaalustada olukorda, mille on tekitanud piraatluse tõttu teatava hulga ettevõtjate üleminek India ookeanist Atlandi ookeani. Võrdlustonnaaži ajakohastamine alanevas suunas (8 500 tonnilt aastas 7 000 tonnile aastas) oli samuti vajalik selleks, et viimaste aastate suundumusi paremini kajastada. Võttes arvesse São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vajadusi kalandussektoris suurendati varasema protokolliga võrreldes ka sektoripõhiseks toetuseks ettenähtud summat. Kokkuvõttes suurendati varasema protokolliga (2006–10) võrreldes aastast toetust 19 500 euro võrra (+ 2.94 %). 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi sektorisisese poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Need rahalised vahendid on vastavuses muude allikatega, mida rahastavad rahvusvahelised organisatsioonid, et viia ellu riiklikul tasandil kalandussektoris rakendatavaid projekte ja/või programme. Muud tõenäoliselt Euroopa Arengufondi kaasrahastatavad tegevused võivad samuti olla vastavuses riigi sektorisisese poliitika aastase ja mitmeaastase poliitika raames kindlaksmääratud tegevustega: sellisel juhul tuleb teha allpool esitatud punktis 2.1 osutatud aastase elluviimise tulemuste üldine analüüs. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus X Ettepanek/algatus kehtib kolm aastat alates kuupäevast, mil võetakse vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja ajutist kohaldamist. X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2011–2013 Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid [14] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – rakendusametitele – ühenduste asutatud asutustele [15] – riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: […] 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooniga, kes katab ka São Toméd ja Principet) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga nähtud ette vähemalt üks ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja huvitatud liikmesriigid kohtuvad kolmanda riigiga, et teha kokkuvõte lepingu ja selle protokolli elluviimisest. Sektoripõhise toetuse rakendamiseks on protokolliga ette nähtud, et kaks lepinguosalist annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimisele tulemustele. Protokolliga on ette nähtud sektoripõhiseks toetuseks määratud rahalise toetuse kohandamise võimalus juhul, kui hinnangust selgub, et rahastatavate eesmärkide elluviimine ei ole rahuldav. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: võimalus, et kalandussektorisisese poliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (puudulik kavandamine). 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Eelmises punktis osutatud ohtude vältimiseks on ette nähtud ulatuslik dialoog sektori poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka punktis 2.1 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. ELi poolt käesoleva lepingu raames eraldatava rahalise toetuse kasutamine on ainuisikuliselt asjaomase kolmanda riigi vastutusel. Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis võimaldaks parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude jätkusuutlikus majandamises. Kõik komisjoni poolt kalanduslepingu raames tehtavad maksed toimuvad eranditult järgides komisjonipoolseid finantsiliste ja eelarveliste toimingute teostamise reegleid ja protseduure. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli erijuhtumi puhul, mis on kindlaks määratud artikli 2 lõike 8, on ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele São Tomé ja Príncipe keskpangas. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | | Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/ liigendamata [16] | EFTA riigid [17] | Kandidaatriigid [18] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | 2 | 11.0301Rahvusvahelised kalanduskokkulepped | Liigendatud | EI | EI | EI | EI | · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | | Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/ liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | […] | [XX.YY.YY.YY][…] | […] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | | | Aasta N [19] (2011) | Aasta N+1 (2012) | Aasta N+2 (2013) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Tegevusassigneeringud | | | | | | | | | Eelarverida nr 11.0301 | Kulukohustused | (1) | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | | Maksed | (2) | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | Eelarverida nr | Kulukohustused | (1a) | | | | | | | | | | Maksed | (2a) | | | | | | | | | Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud [20] | | | | | | | | | Eelarverida nr | | (3) | | | | | | | | | KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | Kulukohustused | =1+1a +3 | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | | Maksed | =2+2a+3 | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | Tegevusassigneeringud KOKKU [21] | Kulukohustused | (4) | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | | Maksed | (5) | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | (6) | 0 | 0 | 0 | | | | | | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 2 assigneeringudKOKKU | Kulukohustused | =4+ 6 | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | | Maksed | =5+ 6 | 0,6825 | 0,6825 | 0,6825 | | | | | 2,0475 | Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata) Tegevusassigneeringud KOKKU | Kulukohustused | (4) | | | | | | | | | | Maksed | (5) | | | | | | | | | Programmide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU | | (6) | | | | | | | | | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) | Kulukohustused | =4+ 6 | | | | | | | | | | Maksed | =5+ 6 | | | | | | | | | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 5 | Halduskulud | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | | Aasta N (2011) | Aasta N+1 (2012) | Aasta N+2 (2013) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | Personalikulud | 0,062 | 0,062 | 0,062 | | | | | 0,186 | Muud halduskulud [22] | 0,010 | 0 | 0,010 | | | | | 0,020 | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU | Assigneeringud | 0,072 | 0,062 | 0,072 | | | | | 0,206 | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU | (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) | 0,072 | 0,062 | 0,072 | | | | | 0,206 | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | | Aasta N [23] | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU | Kulukohustused | 0,755 | 0,745 | 0,755 | | | | | 2.255 | | Maksed | 0,755 | 0,745 | 0,755 | | | | | 2.255 | 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustadaeesmärgid ja väljundid | | | Aasta N (2011) | Aasta N+1 (2012) | Aasta N+2 (2013) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | | VÄLJUNDID | | Väljundi liik [24] | Väljundi keskmine kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv | Kulu | Väljundite arv kokku | Kulud kokku | ERIEESMÄRK nr 1 [25] | | | | | | | | | | | | | | | | | Tuunikala väljapüük | võrdlustonn | 65 eurot/t | 7000 t | 0,455 | 7000 t | 0,455 | 7000 t | 0,455 | | | | | | | | | 21000 t | 1.365 | Sektoripõhine toetus | | 0,2275 | 1 | 0,2275 | 1 | 0,2275 | 1 | 0,2275 | | | | | | | | | | 0.6825 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Erieesmärk nr 1 kokku | | 0,6825 | | 0,6825 | | 0,6825 | | | | | | | | | | 2,0475 | ERIEESMÄRK nr 2 ... | | | | | | | | | | | | | | | | | Väljund- Väljund | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Erieesmärk nr 2 kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | KULUD KOKKU | | 0,6825 | | 0,6825 | | 0,6825 | | | | | | | | | | 2,0475 | 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | Aasta N [26] (2011) | Aasta N+1 (2012) | Aasta N+2 (2013) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | KOKKU | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 | | | | | | | | | Personalikulud | 0,062 | 0,062 | 0,062 | 0 | | | | 0,186 | Muud halduskulud | 0,010 | 0 | 0,010 | 0 | | | | 0,020 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 KOKKU | 0,072 | 0,062 | 0,072 | 0 | | | | 0,206 | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud [27] kokku | | | | | | | | | Personalikulud | | | | | | | | | Muud halduskulud | | | | | | | | | Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku | | | | | | | | | KOKKU | 0,072 | 0,062 | 0,072 | | | | | 0,206 | 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) | Aasta N (2011) | Aasta N+1 (2012) | Aasta N+2 (2013) | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) | XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0 | | | | XX 01 01 02 (delegatsioonides) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0 | | | | XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) | 0 | 0 | 0 | 0 | | | | 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) | 0 | 0 | 0 | 0 | | | | Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) [28] | XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) | 0 | 0 | 0 | 0 | | | | XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0 | | | | XX 01 04 yy [29] | - peakorteris [30] | | | | | | | | | - delegatsioonides | | | | | | | | XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) | | | | | | | | 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) | | | | | | | | Muud eelarveread (täpsustage) | | | | | | | | KOKKU | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0 | | | | XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Töötajate hinnanguline arvestus Ametnikud ja ajutised töötajad | 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht (üksuse juhi abi + sekretär. Üldise hinnangu kohaselt 0,3 inimest aastas.1 üksuse juht, 1 delegatsiooni ametnik. Üldise hinnangu kohaselt 0,1 inimest aastas.Kulude arvutamine: (0,3 +0,1) inimest aastas x 122.000 eurot aastas = 48.800 eurot | Koosseisuvälised töötajad | 1 delegatsiooni (Gabon) lepinguline töötaja, kes tegeleb São Tomé ja Principe ametiasutuste edastatud /välja antud kalapüügilubade järelevalvegaKulude arvutamine: (0,2) inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 12 800 eurot | Töötajate arvutamine aasta kohta kokku: 48 800 eurot + 12 800 eurot = 61 600 eurot => 0,062 miljonit eurot Ülesannete kirjeldus: - Läbirääkija abistamine kalanduslepingute ettevalmistamisel ja pidamisel: - osalemine kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine volinikule; - komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osalemine liikmesriikide kompromissläbirääkimistel lepingu lõpliku kuju osas. - Lepingute elluviimise järelevalve: - kalanduslepingute elluviimise kontrolli korraldamine; - kulukohustuste ja rahalise toetuse maksete, samuti täiendava eritoetuse maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised aspektid; - määruse eelnõuprojektide ja nõukogu otsuste ettevalmistamine, samuti lepingu teksti redigeerimine; - vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. - Tehniline abi: - komisjoni seisukohtade ettevalmistamine osalemisel ühiskomiteedes. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimiste käigus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste kirjutamine Euroopa Parlamendis esitatavatele suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja koordineerimine: - koostöö tagamine teiste peadirektoraatidega lepingute läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevahelistele päringutele vastamine ja konsulteerimise korraldamine. - Hindamine: - mõjude hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. […] – Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine [31] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku | Täpsustage kaasrahastav asutus | | | | | | | | | Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU | | | | | | | | | 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – omavahenditele – mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida | Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud | Ettepaneku/algatuse mõju [32] | | | Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Artikkel …………. | | | | | | | | | Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. […] Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. […] [1] Otsus nr 8627/10, 21. aprill 2010. [2] ELT L 205, 7.8.2007, lk 59. [3] ELT C […], […], lk […]. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] ELT L 205, 7.8.2007, lk 35. [6] Protokolli tekst, samuti selle allkirjastamise otsus avaldati ELT-s. [7] Protokolli jõustumise kuupäeva avaldab Euroopa Liidu Teatajas nõukogu peasekretariaat. [8] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33. [9] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [10] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [11] p.m.: 2010. aasta eelarverubriikides „tegevusaruanne” („activity statements”) on tegemist erieesmärgiga nr 2; Vt viide http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2010/apb2010-working-documents-part1-11-mare.pdf [12] Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. [13] Protokolli 2006–2010 järelhindamine ja tulevase protokolli eelhindamine. [14] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html [15] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [16] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [17] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [18] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [21] Rahaline toetus sisaldab: a) 7 000 tonni suurusele võrdlustonnaa˛ile vastav 455 000 euro suurune aastane toetus ja b) Sćo Tomé ja Prķncipe Demokraatliku Vabariigile eraldatav kalandussektori arengupoliitika toetus kuni 227 500 eurot aastas. Juhul kui aastane väljapüük on üle 7 000 tonni, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tonni kohta. ELi makstav aastane kogusumma ei tohi siiski ületada 910 000 eurot aastas (vt protokolli artikli 2 lõige 5). [22] Kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [23] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [24] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [25] Vastavalt punktis 1.4.2. nimetatud erieesmärkidele. [26] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [27] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [28] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [29] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiir (endised B..A read). [30] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [31] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [32] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. --------------------------------------------------