ET Euroopa Liidu Teataja C 379/1

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne

(2016/C 379/01)

SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 2

AFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED 6

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 7

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 15

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 39

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 40

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA 41

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 43

EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED 47

EAFi RAKENDAMISARUANNE 50

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED 78

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

[alla kirjutanud] Manfred KRAFF peaarvepidaja 12. juuli 2016

AFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhteid paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

— ELi eelarvest,

— Euroopa Arengufondilt,

— Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu (2). Üleminekurahastu luuakse 11. EAFi raames.

Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust (3) ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus (4). Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (5) ja selle rakenduseeskirjad (6). Need jõustusid 6. märtsil 2015.

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) (7).

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt EList on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1. RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

Peaarvepidaja ülesanne on koostada raamatupidamise aastaaruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

(i) EAFi raamatupidamise aastaaruanne

(ii) EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavad vahendid

(i) Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Kuna 2014. aastal loodi Euroopa Arengufondi raames usaldusfond (vt punkt 3.2), esitatakse selle aastaga algava ajavahemiku kohta ka selle raamatupidamise aastaaruanne koos EAFi ja usaldusfondi konsolideeritud aruandega.

Komisjon võtab raamatupidamise aastaaruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.2. BÊKOU USALDUSFOND

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üleminekuperioodil kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 võib komisjon teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel luua liidu välistegevuse usaldusfonde. Usaldusfonde võib luua hädaolukordades võetavate, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. Vastavalt ELi finantsmääruse artikli 187 lõikele 6 on komisjoni peaarvepidaja ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja.

Bêkou usaldusfondi – esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 Euroopa Liit, Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Bêkou usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks.

Kuna Bêkou usaldusfond loodi EAFi raames, konsolideeritakse selle raamatupidamise aastaaruanne EAFi raamatupidamise aastaaruandega.

4. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1. AUDIT

EAFi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2. EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED (1)

SISUKORD

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED 6

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 7

KÜMNENDA EAFi BILANSS 7

EAFi TULEMIARUANNE 8

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE 9

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 10

EAFi BILANSS 11

EEAFi TULEMIARUANNE 12

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 13

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 15

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 39

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 40

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA 41

BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS 41

BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE 42

BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE 42

BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 42

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 43

EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED 47

KONSOLIDEERITUD BILANSS 47

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE 48

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE 48

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 49

EAFi RAKENDAMISARUANNE 50

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (8)

KÜMNENDA EAFi BILANSS

miljonites eurodes Lisa 31.12.2015 31.12.2014 PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 516 472 Usaldusfondi osamaksud 2.2 34 39 550 511 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.3 1 145 1 403 Nõuded 2.4 171 84 Raha ja raha ekvivalendid 2.6 504 391 1 820 1 879 VARAD KOKKU 2 370 2 389 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.7 (4) — Kreditoorne võlgnevus 2.8 (10) (34) (14) (34) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.9 (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) KOHUSTUSED KOKKU (1 390 ) (1 457 ) NETOVARA 980 932 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 38 873 35 673 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.11 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus (36 994 ) (33 468 ) Aasta majandustulemus (3 152 ) (3 526 ) NETOVARA 980 932





EAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2015 2014 PÕHITEGEVUSTULUD 3.2 132 132 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud 3.3 (3 179 ) (3 650 ) Halduskulud 3.4 (113) (22) (3 291 ) (3 671 ) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) (3 160 ) (3 539 ) Finantstulud 3.5 8 13 Finantskulud (0) (0) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST 8 13 AASTA MAJANDUSTULEMUS (3 152 ) (3 526 )





EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2015 2014 Aasta majandustulemus (3 152 ) (3 526 ) PÕHITEGEVUS Liikmesriikide tavapärased osamaksud 3 232 3 068 Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine) 1 14 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 214 (165) Usaldusfondi osamaksude (suurenemine)/vähenemine 5 (39) Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (*) (88) (15) Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (20) 9 Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (**) (211) 152 Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 132 134 NETORAHAVOOD 113 (368) Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 113 (368) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.6 391 759 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.6 504 391





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Aasta majandustulemus — — — (3 526 ) — (3 526 ) SALDO SEISUGA 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitali suurenemine – osamaksud (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) 11. EAFi kapitali kajastamine 29 367 29 367 — — Aasta majandustulemus — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO SEISUGA 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980





EAFi BILANSS

miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 — 63 368 84 — 17 411 44 Usaldusfondi osamaksud 2.2 — — — 34 39 — 63 368 118 — 17 411 83 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.3 3 67 879 195 5 142 1 178 77 Nõuded 2.4 1 65 103 2 3 66 15 0 Tasaarvelduskontod 2.5 214 657 1 190 — 216 810 — 607 Raha ja raha ekvivalendid 2.6 — — — 504 — — — 391 218 790 2 172 701 224 1 018 1 193 1 076 VARAD KOKKU 218 853 2 541 819 224 1 035 1 604 1 159 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.7 — — — (4) — — — — Kreditoorne võlgnevus 2.8 — — (10) — — — (34) — — — (10) (4) — — (34) — LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.9 (3) (128) (1 174 ) (71) (10) (175) (1 195 ) (43) Tasaarvelduskontod 2.5 — — — (2 062 ) — — (1 633 ) — (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) (10) (175) (2 828 ) (43) KOHUSTUSED KOKKU (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) (10) (175) (2 862 ) (43) NETOVARA 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 12 164 10 973 15 737 — 12 840 11 699 11 134 — Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.11 627 1 625 — — 627 1 625 — — Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.12 (2 476 ) 2 376 35 65 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (482) (10 114 ) (13 988 ) (9 356 ) (10) Aasta majandustulemus 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472) 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 NETOVARA 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116





EEAFi TULEMIARUANNE

miljonites eurodes 2015 2014 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF PÕHITEGEVUSTULUD 3.2 4 24 99 5 9 43 79 1 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud 3.3 2 (56) (2 297 ) (828) (1) (293) (2 881 ) (475) Halduskulud 3.4 (0) — (34) (79) — 0 (22) — 2 (56) (2 331 ) (907) (1) (293) (2 903 ) (475) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) 6 (32) (2 232 ) (902) 8 (249) (2 824 ) (474) Finantstulud 3.5 (0) 6 0 2 0 15 (3) 2 Finantskulud — — 0 (0) — — (0) — ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST (0) 6 1 2 0 15 (4) 2 AASTA MAJANDUSTULEMUS 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472)





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2013 12 840 — 12 840 (10 114 ) 627 (3 083 ) 270 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (64) (64) Aasta majandustulemus — 8 8 SALDO SEISUGA 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (676) (676) (676) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (6) (6) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 676 676 Aasta majandustulemus — 6 6 SALDO SEISUGA 31.12.2015 12 164 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214





miljonites eurodes Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2013 11 699 — 11 699 (13 988 ) 1 625 2 130 1 467 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (372) (372) Aasta majandustulemus — (235) (235) SALDO SEISUGA 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (727) (727) (727) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (109) (109) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 727 727 Aasta majandustulemus — (26) (26) SALDO SEISUGA 31.12.2015 10 973 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726





miljonites eurodes Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2013 21 152 13 162 7 990 (9 365 ) — 952 (423) Kapitali suurenemine – osamaksud — (3 144 ) 3 144 3 144 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — (936) (936) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi (225) (225) Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus 10 10 Aasta majandustulemus — (2 828 ) (2 828 ) SALDO SEISUGA 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 795 ) 4 795 4 795 Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused (192) (192) (192) Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 84 84 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 160 160 Aasta majandustulemus — (2 232 ) (2 232 ) SALDO SEISUGA 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357





miljonites eurodes Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2013 — — — — — — Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud — — — — Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — — 1 597 1 597 Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulemus – sularahahaldus (10) (10) Aasta majandustulemus — (472) (472) SALDO SEISUGA 31.12.2014 — — — (482) 1 597 1 116 11. EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele 29 301 29 301 — — Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — (1 532 ) (1 532 ) Aasta majandustulemus — (901) (901) SALDO SEISUGA 31.12.2015 29 301 29 301 — (1 382 ) 65 (1 317 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1. ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamisaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

1.2. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamisaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud raamatupidamisaruandeid käsitlevas ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

1.3. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.3.1. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Raamatupidamise aastaaruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Rahaühik 31.12.2015 31.12.2014 Rahaühik 31.12.2015 31.12.2014 BGN 1,9558 1,9558 LTL — 3,4528 CZK 27,0230 27,7350 PLN 4,2639 4,2732 DKK 7,4626 7,4453 RON 4,5240 4,4828 GBP 0,7340 0,7789 SEK 9,1895 9,3930 HRK 7,6380 7,6580 CHF 1,0835 1,2024 HUF 315,9800 315,5400 JPY 131,0700 145,2300 USD 1,0887 1,2141

1.3.2. Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamisaruannetes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.4. BILANSS

1.4.1 Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.4.2 Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise väärtuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Hooned 4 –10 % Masinad ja seadmed 10 – 25 % Sisustus ja sõidukid 10 – 25 % Inventar ja sisseseade 10 – 33 % Arvutiriistvara 25 – 33 % Muu 10 – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise väärtusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul üksus kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Kapitalirendi maksete koosseisu kuuluvad intressid kantakse rendiperioodi jooksul kuludesse püsiva määraga jääkväärtuse suhtes. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse kohustuste all. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.4.3 Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline väärtus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline väärtus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.4.4 Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

(i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

(ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

(iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

(iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes üksus kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg.

1.4.5 Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda rahastuse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata eelmakse summadena on bilansis algselt kajastatud summa(d), millest on lahutatud perioodi jooksul tagasi makstud summad ja rahastamiskõlblikud kulud ning asjakohastel juhtudel ka hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud.

1.4.6 Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.4.7 Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on liigitatud müügivalmis finantsvaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni ja lühiajalised hoiused pankades ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud.

1.4.8 Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.4.9 Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa üksuse kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.4.10 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus, kajastatakse raamatupidamisaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.5. TULEMIARUANNE

1.5.1 Tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ümberpaigutused, kusjuures ümberpaigutaja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ümberpaigutused on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata).

Kaupade ja teenuste müügist saadud kaubanduslik tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.5.2 Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet esitatud või heaks kiidetud.

Mittekaubanduslikud kulud seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; rahastuse saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.6. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.6.1 Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.6.2 Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu leiab kinnitust ainult juhul, kui tulevikus leiab või siis ei leia aset üks või mitu sündmust, mille toimumine ei ole kindel ega olene täielikult üksusest, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.7. KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta aasta majandustulemust.

2. BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1. EELMAKSED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Eelmaksed — 63 368 84 516 472 Kokku — 63 368 84 516 472





miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 Otsene eelarve täitmine 65 72 Täitja: Komisjon 43 47 ELi rakendusametid 1 3 ELi delegatsioonid 21 22 Kaudne eelarve täitmine 451 400 Täitja: Kolmandad riigid 25 22 Rahvusvahelised organisatsioonid 90 127 EIP ja EIF 323 223 Avalik-õiguslikud asutused 10 24 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 3 4 Kokku 516 472

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seega kajastatakse osa eelmakseid põhivarana, kuid kuna kaheksanda ja üheksanda EAFi tegevust lõpetatakse, on enamik eelmakseid käibevara.

Pikaajaliste eelmaksete suurenemine 44 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2014 tuleneb peamiselt üheteistkümnenda EAFi raames sõlmitud uute lepingute rakendamisest ja kahe üheksanda EAFi raames sõlmitud suure lepingu pikendamisest.

2.2. USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi makstud osamaks, millest on lahutatud usaldusfondi kantud kulud vastavalt nende hinnangulisele osakaalule.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise alusel.

KÄIBEVARA

2.3. EELMAKSED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Eelmaksed (bruto) 14 265 3 032 939 4 250 4 335 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) (11) (198) (2 153 ) (744) (3 105 ) (2 932 ) Kokku 3 67 879 195 1 145 1 403





miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 Otsene eelarve täitmine 284 227 Täitja: Komisjon 123 116 ELi rakendusametid 1 4 ELi delegatsioonid 159 106 Kaudne eelarve täitmine 861 1 176 Täitja: Kolmandad riigid 229 257 Rahvusvahelised organisatsioonid 336 494 EIP ja EIF 235 357 Avalik-õiguslikud asutused 56 41 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 5 24 Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 0 2 Kokku 1 145 1 403

Lühiajaliste eelmaksete vähenemine 298 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2014 tuleneb peamiselt üheksanda ja kümnenda EAFi raames tehtud tasaarvestustest.

2.3.1. Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2015. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 198 miljonit eurot. Aasta lõpus analüüsiti tagatisi põhjalikult, et viia need vastavusse raamatupidamisstandarditega. Analüüsi tulemusel kanti maha eelmaksetega seotud tagatisi nimiväärtuses 444 miljonit eurot, kuna need ei kuulunud EAFile, vaid hankijale.

2.4. NÕUDED

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele 2.4.1 1 5 6 2 13 21 Nõuded liikmesriikidele 2.4.2 — — 90 — 90 0 Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud 2.4.3 — 60 7 — 67 63 Kokku 1 65 103 2 171 84





miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 104 21 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 67 63 Kokku 171 84

2.4.1. Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele 4 22 15 2 42 49 Allahindlus (3) (17) (10) — (29) (28) Kokku 1 5 6 2 13 21

2.4.2 Nõuded liikmesriikidele

Nõuded liikmesriikidele hõlmavad saadavaid summasid ning summasid, mis arvatakse maha liikmesriikide tulevastest osamaksudest. See tuleneb üleminekurahastu korrektsioonidest (vt lisade punkt 2.10„Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid“).

miljonites eurodes Liikmesriigid Saadavad summad liikmesriigiti Liikmesriikide osamaksudest mahaarvatavad summad Netosumma seisuga 31.12.2015 Belgia 1 (5) Taani (2) Kreeka 3 Iirimaa 2 Luksemburg — Portugal 3 Hispaania 28 Ühendkuningriik 16 Austria (3) Soome — Küpros 1 Tšehhi Vabariik 7 Eesti 1 Ungari 8 Leedu 1 Läti 1 Malta — Poola 18 Sloveenia 3 Slovakkia 3 Rumeenia 5 Kokku 101 (11) 90

2.4.3 Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud hõlmavad eelkõige eelmaksete summadelt kogunenud intresse.

2.5. TASAARVELDUSKONTOD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 Tasaarvelduskontod 214 657 1 190 (2 062 ) — Kokku 214 657 1 190 (2 062 ) —

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; (9) sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa.

2.6. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (10)

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused — — — 489 489 378 Arvelduskontod – kommertspangad — — — 14 14 13 Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond (***) — — — 1 1 1 Kokku — — — 504 504 391

Raha ja raha ekvivalentide kogusumma suurenemine on peamiselt tingitud 2016. aasta esimese osamaksu ettemaksest, mille mõned liikmesriigid tegid 2015. aasta detsembris.

Tuleks märkida, et STABEXi vahendeid hoiavad ka abisaavad AKV riigid. Neid vahendeid ei kajastata EAFi bilansis. STABEX on lühend, mis tähistab ELi hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu (11) artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. Vt ka lisade punkt 3.2.1, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

2015. aasta raamatupidamise aastaaruande ülevaatlikkuse parandamiseks on muudetud finantseerimisasutuste ja pankade liigitust. 2014. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.7. ERALDISED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Eraldised — — — 4 4 — Kokku — — — 4 4 —

Tegemist on hinnanguliste summadega, mis tuleb tõenäoliselt välja maksta rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu seoses ettevõtluse arenduskeskuse likvideerimisfaasi ja võimaliku kohtuvaidlusega.

Likvideerimisfaasis, mida haldab kuraator, täidetakse ainult haldusülesandeid nagu EAK arhiivide pidamine, mis tahes haldusalaste formaalsuste täitmine ja kohtuvaidluste haldamine, mida ei ole võimalik lahendada 31. detsembriks 2016. Seda etappi rahastab EAF ja EAFi raamatupidamise aastaaruande kuupäeva seisuga võib väga umbkaudselt prognoosida, et passiivse faasi kogukulude eelarve on 2,6 miljonit eurot. Juhul kui Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kohus mõistab EAK süüdi ja tal tuleb maksta hüvitist kolmele praegu kohtuvaidluses osalevale isikule, tuleb arvesse võtta veel ligikaudu 1,2 miljoni euro suurust summat. Vt ka lisade punkt 4.2.1, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

2.8. KREDITOORNE VÕLGNEVUS

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus — — 10 — 10 34 Kokku — — 10 — 10 34

Kaasrahastamisega seotud kreditoorse võlgnevuse kogusumma suurenemist on selgitatud lisade punktis 2.9.1.2.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.9. KREDITOORNE VÕLGNEVUS

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus 2.9.1 0 13 184 17 215 474 Kumuleerunud kulud 2.9.2 3 114 684 54 854 722 Ettemakstud fondikapitali osamaksud 2.9.3 — — 307 — 307 228 Kokku 3 128 1 174 71 1 376 1 423

2.9.1 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Tarnijad ja muud 2.9.1.1 0 14 153 14 181 403 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus 2.9.1.2 — (0) 31 (0) 31 67 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused 2.9.1.3 (0) (1) (0) 4 3 4 Kokku 0 13 184 17 215 474

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes.

2.9.1.1 Tarnijad ja muud

Selles rubriigis on kajastatud tarnijatele võlgnetavad summad ning avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvad summad.

222 miljoni euro suurune vähenemine eelmise aruandeperioodiga võrreldes tuleneb peamiselt kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvate summade suurenemisest 224 miljoni euro võrra.

2.9.1.2 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa vähenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 60 miljoni euro võrra.

2015. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid Prantsusmaalt (5 miljonit eurot), Ühendkuningriigilt (1,5 miljonit eurot) ja teistelt riikidelt.

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalist kreditoorset võlgnevust vähendati 69 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastamise projektidega seonduvaid tulusid ja kulusid (vt lisad 3.2.2 ja 3.3.2).

2.9.1.3 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud maksetest.

2.9.2 Kumuleerunud kulud

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Kumuleerunud kulud 3 114 684 54 854 722 Kokku 3 114 684 54 854 722

Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena.

Komisjon täiustas 2015. aastal eelarvetoetuse lepingutega seotud kumuleerunud kulude hindamise metoodikat. Vana metoodika kohaselt oleksid põhitegevuskulud olnud 3 545 miljonit eurot 3 671 miljoni euro asemel ja kumuleerunud kulud oleksid olnud 126 miljonit eurot väiksemad.

2.9.3 Ettemakstud fondikapitali osamaksud

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Ühendkuningriik — — 259 — 259 222 Rootsi — — 48 — 48 — Tšehhi Vabariik — — — — — 4 Leedu — — — — — 1 Kokku — — 307 — 307 228

Tegemist on liikmesriikide osamaksude ettemaksetega.

NETOVARA

2.10. SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL – TOIMIVAD EAFid

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Sissenõudmata fondikapital — — (10 018 ) — (10 018 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2014 seisuga 12 840 11 699 11 134 — 35 673 Fondikapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Sissenõudmata fondikapital — — (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga 12 164 10 973 15 737 — 38 873

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks erikontodele.

Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud.

Üleminekurahastu tegevust rahastati varasemate EAFide vabastatud vahenditest (vt lisade punkt 2.13„Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused“).

Üleminekurahastu asutamist käsitleva nõukogu otsuse kohaselt tuleks pärast üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe jõustumist üleminekurahastu kulukohustuste summa arvata maha kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a ettenähtud liikmesriikide osamaksetest (2)

. Üheteistkümnenda EAFi sisekokkulepe jõustus 1. märtsil 2015 ja fondi kapitali kogusummat on vähendatud 1 595 miljonit eurot (kaheksas EAF 676 miljonit kogu eurot, üheksas EAF 727 miljonit eurot ja kümnes EAF 192 miljonit eurot).

Üheteistkümnenda EAFi loomise sisekokkulepe on jõustunud ja üheteistkümnenda EAFi fondikapital on kajastatud sellega kooskõlas.

2.11. SISSENÕUTUD JA SISSENÕUDMATA FONDIKAPITAL LIIKMESRIIKIDE KAUPA

miljonites eurodes Osamaksud % Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2014 2015. aastal sisse nõutud 11. EAFi kapitali vähendamine Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2015 Austria 2,41 (241) 111 5 (126) Belgia 3,53 (354) 162 7 (184) Bulgaaria 0,14 (14) 6 0 (7) Küpros 0,09 (9) 4 0 (5) Tšehhi Vabariik 0,51 (51) 23 1 (27) Taani 2,00 (200) 92 4 (104) Eesti 0,05 (5) 2 0 (3) Soome 1,47 (147) 68 3 (77) Prantsusmaa 19,55 (1 958 ) 900 38 (1 021 ) Saksamaa 20,50 (2 053 ) 944 39 (1 070 ) Kreeka 1,47 (147) 68 3 (77) Ungari 0,55 (55) 25 1 (29) Iirimaa 0,91 (91) 42 2 (48) Itaalia 12,86 (1 288 ) 592 25 (672) Läti 0,07 (7) 3 0 (4) Leedu 0,12 (12) 6 0 (6) Luksemburg 0,27 (27) 12 1 (14) Malta 0,03 (3) 1 0 (2) Madalmaad 4,85 (486) 223 9 (253) Poola 1,30 (130) 60 2 (68) Portugal 1,15 (115) 53 2 (60) Rumeenia 0,37 (37) 17 1 (19) Slovakkia 0,21 (21) 10 0 (11) Sloveenia 0,18 (18) 8 0 (9) Hispaania 7,85 (786) 361 15 (410) Rootsi 2,74 (274) 126 5 (143) Ühendkuningriik 14,82 (1 485 ) 682 28 (774) Kokku 100,00 (10 018 ) 4 603 192 (5 223 )

2015. aastal sissenõutud kapital koosneb tavapärasest sissenõutud kapitalist (3 200 miljonit eurot) ja eriotstarbelisest sissenõutud kapitalist (1 403 miljonit eurot). Eriotstarbeline kapitali sissenõudmine oli vajalik kaheksanda ja üheksanda EAFi kapitali vähendamiseks.

2.12. SULETUD EAFidest ÜLEKANTUD SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 — — 2 252 Saldo seisuga 31.12.2015 627 1 625 — — 2 252

Siia rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.13. TOIMIVATE EAFide VAHELISED SISSENÕUTUD FONDIKAPITALI ÜMBERPAIGUTUSED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2013 (3 083 ) 2 130 952 — 0 Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (64) (372) 436 0 Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (225) 225 0 Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse (1 372 ) 1 372 0 Saldo seisuga 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 0 Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (6) (109) 114 0 Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (32) 32 0 Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse (41) 41 0 Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad 11 (11) 0 Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine 676 727 192 (1 595 ) 0 Saldo seisuga 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 0

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

Üleminekurahastu 2015. aasta kulukohustustega seotud vahenditest kanti kümnenda EAFi tulemusreservi tagasi 1 595 miljonit eurot, mida kasutati kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapitali rahastamiseks (vt lisade punkt 2.10 „Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid“).

Kümnenda EAFi mittekasutatavas tulemusreservis oli eelarveaasta lõpu seisuga 84 miljonit eurot ja üheteistkümnenda EAFi omas 65 miljonit eurot.

3. TULEMIARUANDE LISAD

3.1. KAUBANDUSLIKEST JA MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

miljonites eurodes 2015 2014 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 89 87 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 51 59 Kokku 140 145

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud 89 miljoni euro suurune tulu on eranditult põhitegevustulu, kuid kaubanduslikest tehingutest saadud 51 miljoni eurone tulu sisaldab põhitegevustulu (43 miljonit eurot) ja finantstulu (8 miljonit eurot, vt lisade punkt 3.5).

3.2. PÕHITEGEVUSTULUD

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2015 2014 Kulude sissenõudmine 3.2.1 1 10 9 1 20 26 STABEXi vahendite sissenõudmine 3.2.2 1 — — — 1 4 Kasum vahetuskursierinevustest 3 15 22 2 42 45 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu 3.2.3 — — 68 1 69 57 Kokku 4 24 99 5 132 132





miljonites eurodes 2015 2014 Otsene eelarve täitmine 61 17 Täitja: Komisjon 3 0 ELi delegatsioonid 58 17 Kaudne eelarve täitmine 29 70 Täitja: Kolmandad riigid 14 68 Rahvusvahelised organisatsioonid 14 1 Avalik-õiguslikud asutused 0 — Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 1 — Põhitegevustulu kokku, v.a vahetuskursierinevustest tulenev kasum 90 86

3.2.1 STABEXi vahendite sissenõudmine

2015. aastal maksti EAFile AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 1 miljonit eurot. Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi kasumiaruandes põhitegevustulu (STABEXi vahendite sissenõudmine) all.

3.2.2 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu

Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu kujutab endast kasutatud osamaksusid (vt lisade punkt 3.3.2).

3.3. PÕHITEGEVUSKULUD

miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2015 2014 Põhitegevuskulud – abimeetmed 3.3.1 (5) 47 2 197 820 3 059 3 545 Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud 3.3.2 — — 68 1 69 57 Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum 3 14 24 3 44 33 Nõuete allahindlus ning riski- ja kulueraldised (0) (5) 8 4 7 14 Kokku (2) 56 2 297 828 3 179 3 650





miljonites eurodes 2015 2014 Otsene eelarve täitmine 1 106 933 Täitja: Komisjon 99 114 ELi rakendusametid 2 2 ELi delegatsioonid 1 000 817 Usaldusfondid 5 — Kaudne eelarve täitmine 2 023 2 670 Täitja: Kolmandad riigid 900 1 111 Rahvusvahelised organisatsioonid 990 1 148 EIP ja EIF 31 179 Avalik-õiguslikud asutused 70 144 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 31 46 Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 1 41 Isikud, kes viivad ellu ÜVJP meetmeid 0 — Põhitegevuskulud kokku: abimeetmed ja kaasrahastamine 3 128 3 603

3.3.1. Põhitegevuskulud – abimeetmed

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2015 2014 Programmikohane abi 1 18 1 557 394 1 971 2 159 Makromajanduslik toetus — 51 — — 51 42 Valdkondlik poliitika 0 (25) — — (24) 10 Intressitoetused (6) — — — (6) 3 AKV riikide sisesed projektid — 5 459 282 746 979 Hädaabi — 1 167 117 285 335 Pagulastele ettenähtud abi 0 — — — 0 (0) Riskikapital — — — — — 0 Stabex — — — — — 2 Sysmin (0) — — — (0) 0 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid — 0 — — 0 2 Institutsioonidele ettenähtud toetus — — 13 20 34 19 Eksporditulude kompensatsioon 0 (3) — — (3) (5) Usaldusfondide osamaksud — — — 5 5 — Kokku (5) 47 2 197 820 3 059 3 545

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

3.3.2. Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud

Sellel real on kajastatud 2015. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Kuna laekunud kaasrahastamise osamaksud täidavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, on neile vastav osamaksude summa kajastatud põhitegevustuluna (vt lisade punkt 3.2.2).

3.4. HALDUSKULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2015 2014 Halduskulud 0 (0) 34 79 113 22 Kokku 0 (0) 34 79 113 22

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

Halduskulude 91 miljoni eurone muutumine aastail 2014–2015 tuleneb raamatupidamismetoodika muutumisest 2014. aastal. Uue metoodika kohaselt halduskulud vähenesid. See mõju oli ühekordne.

3.5. FINANTSTULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2015 2014 Intressitulu – Euroopa pangad (0) (0) (0) 2 1 (1) Eelmaksete intressid — 6 0 0 7 15 Kogunenud intress — 4 0 — 4 11 Sissenõutud intress — 2 0 0 3 3 Kokku (0) 6 0 2 8 13

Eelmaksetelt arvutatud intress kirjendatakse kooskõlas üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punktiga d.

Finantstulusid käsitatakse kaubanduslikest tehingutest saadud tuludena.

4. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1. TINGIMUSLIKUD VARAD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Täitmistagatised 0 7 7 (0) 13 101 Ettemaksutagatised — 3 3 — 6 50 Kokku 0 10 10 (0) 20 150

Projekti raames EAFi varade tagamiseks hoitavate tagatiste summa 2015. aastal kokkuvõttes suurenes, kuid suurem osa 2015. aasta tagatistest on seotud kaudse eelarve täitmise raames sõlmitud lepingutega. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija. 2014. aastal moodustasid hankijatele (mitte EAFile) antud tagatised 273 miljonit eurot, 2015. aastal aga 723 miljonit eurot.

4.1.1. Täitmistagatised

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse mõnikord täitmistagatisi.

4.1.2. Ettemaksutagatised

Ettemaksutagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada ettemaksutagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

4.2. TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

4.2.1. Ettevõtluse arenduskeskus

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK“) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava. Tegevuse lõpetamise kava võimaldab EAKi tegevuse nõuetekohaselt lõpetada, järgides kõigi asjaomaste kolmandate osapoolte õigusi ning tagades, et käimasolevad erasektori toetamise projektid viib lõpule kas EAK ise või mõni üksus, kellele saab nende juhtimise ülesandeks teha. Tegevuse lõpetamise kava kohaselt tuleb EAKi tegevus lõpetada 31. detsembriks 2016.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitas EAKi juhatuse poolt heakskiidetud lõpliku strateegilise kava eelarve alusel kokku 18,2 miljoni eurose rahastamisotsuse ettepaneku, mis võeti vastu pärast seda, kui EAFi komitee oli selle heaks kiitnud. Pärast rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmisid EAK ja komisjon 2015. aasta detsembris toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAK varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Lõpliku strateegilise kava rakendamine algas 1. jaanuaril 2016. Praegu toimuvad Euroopa Liidu nõukogu ja AKV riikide läbirääkimised Cotonou lepingu III lisa muutmiseks. Kui nimetatud lisa on läbi vaadatud, algab EAK tegevuse passiivne etapp, mille ainus eesmärk on EAK likvideerimine. See etapp algab 1. jaanuaril 2017 ja kestab kuni 5 aastat. Vt ka lisade punkt 2.7, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

4.3. MUU OLULINE TEAVE

4.3.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on 2015. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. Miljonites eurodes

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2015 31.12.2014 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291 Kokku 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 6 809 miljonit eurot (2014. aastal 5 889 miljonit eurot). 2015. aasta detsembris võeti kohustus rahastada 1 316 miljoni euro ulatuses Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ja ebaseadusliku rände algpõhjustega võitlemiseks mõeldud ELi hädaolukorra usaldusfondi (ELi Aafrika usaldusfond). Kui see ühekordne sündmus kõrvale jätta, siis moodustavad täitmata kulukohustused 5 493 miljonit eurot, mida on 396 miljonit eurot vähem kui eelmisel aastal.

5. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega.

5.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

— Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

— Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

— EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2. VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 USD GBP DKK SEK EUR Muu Kokku USD GBP DKK SEK EUR Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad — — — — 171 1 171 0 — — — 76 8 84 Raha ja raha ekvivalendid 4 0 — — 500 — 504 6 0 — — 386 — 391 Kokku 4 0 — — 671 1 675 6 0 — — 462 8 475 Finantskohustused Kreditoorne võlgnevus 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Kokku 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Kokku 4 0 — — 186 (46) 143 6 0 — — (229) (37) (261)

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid.

5.3. INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub,

kuid ta saab erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4. KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

miljonites eurodes Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Nõuded ja sissenõutavad summad 171 50 120 1 — Kokku seisuga 31.12.2015 171 50 120 1 — Nõuded ja sissenõutavad summad 84 75 5 4 Kokku seisuga 31.12.2014 84 75 5 4 —





Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 Nõuded Sularaha Kokku Nõuded Sularaha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 6 167 173 0 318 318 Üle keskmise kvaliteediga 34 16 50 — 39 39 Alla keskmise kvaliteediga 36 312 348 — 7 7 Muud kui investeerimiskvaliteediga 14 9 23 — 27 27 Kokku 90 503 593 0 391 391 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting Varasemate makseviivitusteta võlgnikud 81 1 98 83 83 Varasema makseviivitustega võlgnikud — — — 1 1 Kokku 97 1 98 84 84 Kokku 171 504 692 84 391 475

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksud, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peavad osamaksude summad jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

miljonites eurodes < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Kreditoorne võlgnevus 522 10 532 Kokku seisuga 31.12.2015 522 10 — 532 Kreditoorne võlgnevus 702 34 736 Kokku seisuga 31.12.2014 702 34 — 736

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond ja ELi usaldusfond Aafrika jaoks. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande rubriigis 8.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“.

7. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8. AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Aasta majandustulemus arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulemus kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

miljonites eurodes 2015 2014 AASTA MAJANDUSTULEMUS (3 152 ) (3 526 ) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (1) (10) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (11) (19) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 19 12 Eelmaksete netomõju 28 41 Viitlaekumised (neto) 29 (71) Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 61 165 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (221) (28) Tühistatud maksed 12 65 Eelmaksete netomõju (53) (562) Kumuleerunud kulud (neto) 200 417 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (3 088 ) (3 516 )

8.1. VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse aasta majandustulemuses, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusele liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju aasta majandustulemusele.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2. VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad aasta majandustulemuses, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemusele või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta aasta majandustulemust, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine.

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (12)

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

ELi Bêkou usaldusfondi 2015. aasta raamatupidamise aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega ja minu kui komisjoni peaarvepidaja poolt heakskiidetud raamatupidamiseeskirjadega, mida kohaldatakse kõikide institutsioonide ja liidu asutuste suhtes.

Olen teadlik oma vastutusest ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajatelt kogu teabe, mis on vajalik ELi Bêkou usaldusfondi varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutajad tõendavad selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate ELi Bêkou usaldusfondi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[alla kirjutanud] Manfred KRAFF peaarvepidaja

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel luua liidu välistegevuse usaldusfonde. Usaldusfonde võib luua hädaolukordades võetavate, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. Iga usaldusfondi eesmärgid nähakse ette tema asutamisaktiga.

Esimese mitme annetajaga ELi usaldusfondi — Bêkou fondi (sango keeles „lootus“) asutasid 15. juulil 2014 EL (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks keskpika perioodi eesmärkide täitmiseks. 2015. aasta lõpus oli Bêkou usaldusfondil seitse rahastajat: Euroopa Arengufond, Euroopa Komisjon (ELi eelarvest), neli liikmesriiki ja üks kolmas riik.

Liidu välistegevuse usaldusfondid koostavad ja võtavad vastu oma raamatupidamise aastaaruanded. Kuna ELi Bêkou usaldusfond on loodud EAFi raames, konsolideeritakse selle raamatupidamise aastaaruanne EAFi raamatupidamise aastaaruandesse. Aastaaruande koostamine on tehtud ülesandeks ELi Bêkou usaldusfondi peaarvepidajale, kelleks vastavalt finantsmääruse artikli 187 lõikele 6 on komisjoni peaarvepidaja.

BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS

tuhandetes eurodes Lisa 31.12.2015 31.12.2014 PÕHIVARA Eelmaksed 1.1 3 446 — KÄIBEVARA Eelmaksed 1.2 6 047 — Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 1.3 1 364 — Raha ja raha ekvivalendid 1.4 52 461 45 000 59 873 45 000 VARAD KOKKU 63 319 45 000 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Finantskohustused 1.5 (63 125 ) (45 000 ) (63 125 ) (45 000 ) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud (193) — (193) — KOHUSTUSED KOKKU (63 319 ) (45 000 ) NETOVARA — — VAHENDID JA RESERVID Aasta majandustulemus — — NETOVARA — —

BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

tuhandetes eurodes Lisa 2015 2014 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 2.1 9 354 — Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulu 101 — Kokku 9 455 — KULUD Põhitegevuskulud 2.2 (8 824 ) — Muud kulud 2.3 (631) — Kokku (9 455 ) — AASTA MAJANDUSTULEMUS — —

BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

tuhandetes eurodes Lisa 2015 2014 Aasta majandustulemus — — PÕHITEGEVUS Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (9 493 ) — Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (1 364 ) — Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) 18 125 45 000 Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) 193 — NETORAHAVOOD 7 461 45 000 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 7 461 45 000 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 45 000 — Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 1.4 52 461 45 000

BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

tuhandetes eurodes Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Aasta majandustulemus Netovara SALDO SEISUGA 31.12.2014 — — — Aasta majandustulemus — — — SALDO SEISUGA 31.12.2015 — — —

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1. BILANSI LISAD

PÕHIVARA

1.1. EELMAKSED

tuhandetes eurodes Kokku 31.12.2015 Kokku 31.12.2014 Eelmaksed 3 446 — Kokku 3 446 —





tuhandetes eurodes Kokku 31.12.2015 Kokku 31.12.2014 Otsene eelarve täitmine 1 078 — Täitja: Komisjon 1 078 — Kaudne eelarve täitmine 2 368 — Täitja: Avalik-õiguslikud asutused 1 155 — Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 1 213 — Kokku 3 446 —

KÄIBEVARA

1.2. EELMAKSED

tuhandetes eurodes Kokku 31.12.2015 Kokku 31.12.2014 Eelmaksed 14 860 — Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) (8 813 ) — Kokku 6 047 —





tuhandetes eurodes Kokku 31.12.2015 Kokku 31.12.2014 Otsene eelarve täitmine 4 046 — Täitja: Komisjon 4 046 — Kaudne eelarve täitmine 2 002 — Täitja: Avalik-õiguslikud asutused 806 — Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 1 196 — Kokku 6 047 —

1.3. KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

Selles rubriigis on edasilükkunud halduskulud (1,3 miljonit eurot) ja viitlaekumised (45 000 eurot).

1.4. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

ELi Bêkou usaldusfondi hallatavaid vahendeid kajastati 2014. aasta aruandes keskse sularahahalduse süsteemi nõuetena. 2015. aasta raamatupidamise aastaaruande ülevaatlikkuse parandamiseks on need vahendid nüüd kajastatud raha ja raha ekvivalentidena. 2014. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

1.5. FINANTSKOHUSTUSED

tuhandetes eurodes Osamaksud % Makstud osamaksud Netotulemuse jaotus Finantskohustused Euroopa Komisjon 6 4 554 (588) 3 966 EAF 54 39 000 (5 033 ) 33 967 Liikmesriigid: 39 28 000 (3 614 ) 24 386 Saksamaa 15 000 (1 936 ) 13 064 Prantsusmaa 10 000 (1 291 ) 8 709 Madalmaad 2 000 (258) 1 742 Itaalia 1 000 (129) 871 Kolmandad riigid: 1 925 (119) 806 Šveits 925 (119) 806 Kokku 100 72 480 (9 354 ) 63 125

Pikaajalised finantskohustused koosnevad Euroopa Arengufondi 34 miljoni eurosest osamaksust, Euroopa Komisjoni (ELi eelarvest) 4 miljoni eurosest osamaksust, mitmelt liikmesriigilt saadud 24 miljonist eurost ja ühelt kolmandalt riigilt saadud 1 miljonist eurost.

Majandustulemuse jaotus on ainult soovituslik ja raamatupidamislik. Bêkou usaldusfondi tegevuse lõpetamise korral teeb lõpliku otsuse allesjäänud vahendite tagastamise kohta fondi haldusnõukogu.

2. TULEMIARUANDE LISAD

2.1. MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Selles rubriigis on rahastajate osamaksud kajastatud põhitegevustuluna ja need vastavad netokuludele (3). Sellest tulenevalt on aasta majandustulemus null.

2.2. PÕHITEGEVUSKULUD

tuhandetes eurodes 2015 2014 Toiduabi/toiduga kindlustamise programmid 460 — Naisvõrdõiguslikkuse organisatsioonid ja institutsioonid 389 — Põhilised tervishoiuteenused – põhiline ja esmane arstiabi 6 678 — Linnade areng ja juhtimine 539 — Ülesehitusabi ja taastamine 758 — Kokku 8 824 —





tuhandetes eurodes 2015 2014 Otsene eelarve täitmine 7 527 — Täitja: Komisjon 7 527 — Kaudne eelarve täitmine 1 297 — Täitja: Avalik-õiguslikud asutused 539 — Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 758 — Kokku 8 824 —

2.3. MUUD KULUD

tuhandetes eurodes 2015 2014 Muud kulud 615 — Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum 16 — Kokku 631 —

Sellesse rubriiki kuuluvad komisjoni halduskulud (0,4 miljonit eurot), tehniline abi (0,15 miljonit eurot), audit (0,05 miljonit eurot) ja muud kulud.

3. MUU OLULINE TEAVE

3.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

31. detsembri 2015. aasta seisuga oli täitmata kulukohustusi, millele vastavaid kulusid ei olnud veel tekkinud, kokku 12 miljonit eurot. Summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on 2015. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. Miljonites eurodes

3.2. Seotud osapooled

ELi Bêkou usaldusfondiga seotud osapool on Euroopa Arengufond. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi Bêkou usaldusfondi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

3.3. Sündmused pärast aruandekuupäeva

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud ELi Bêkou usaldusfondi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

4. FINANTSINSTRUMENTIDE KOHTA AVALIKUSTATAV TEAVE

4.1. VALUUTARISK

ELi Bêkou usaldusfondi valuutariskid aasta lõpu seisuga

31. detsember 2015. aasta seisuga finantsvarade ja finantskohustiste lõppsaldod ei sisaldanud olulisi summasid muus vääringus peale euro.

4.2. KREDIIDIRISK

Finantsvarad koosnevad rahast ja raha ekvivalentidest (52 miljonit eurot) ning nõuetest ja sissenõutavatest summadest (31. detsembri 2015. aasta seisuga 1,4 miljonit eurot).

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad ei ole tähtajaks tasumata ega vähenenud

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

Kogu summa (52 miljonit eurot) raha ja raha ekvivalente on kõrgeima ja kõrge kvaliteediga pankades.

4.3. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Kõik finantskohustused on kohustused rahastajate ees. Need makstakse välja ELi Bêkou usaldusfondi tegevuse lõpetamise käigus.

5. AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Aasta majandustulemus arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulemus kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

tuhandetes eurodes 2015 AASTA MAJANDUSTULEMUS — Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (9 455 ) Aruandeaastatel sissenõutud nõuded 45 595 Viitlaekumised (neto) 40 Kulud Eelmaksete netomõju (18 306 ) Kumuleerunud kulud (neto) 7 703 EELARVE TÄITMISE TULEMUS 25 577

EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED (13)

KONSOLIDEERITUD BILANSS

miljonites eurodes 31.12.2015 31.12.2014 PÕHIVARA Eelmaksed 520 472 520 472 KÄIBEVARA Eelmaksed 1 151 1 403 Nõuded 172 84 Raha ja raha ekvivalendid 556 436 1 879 1 923 VARAD KOKKU 2 399 2 395 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised (4) Kreditoorne võlgnevus (39) (40) (43) (40) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) KOHUSTUSED KOKKU (1 419 ) (1 463 ) NETOVARA 980 932 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 38 873 35 673 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus (36 994 ) (33 468 ) Aasta majandustulemus (3 152 ) (3 526 ) NETOVARA 980 932

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

miljonites eurodes 2015 2014 PÕHITEGEVUSTULUD 136 132 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud (3 182 ) (3 650 ) Halduskulud (114) (22) (3 296 ) (3 671 ) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) (3 160 ) (3 539 ) Finantstulud 8 13 Finantskulud (0) (0) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSTEGEVUSEST 8 13 AASTA MAJANDUSTULEMUS (3 152 ) (3 526 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes 2015 Aasta majandustulemus (3 152 ) PÕHITEGEVUS Liikmesriikide tavapärased osamaksud 3 232 Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine) 1 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 204 Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (89) Pikaajaliste kohustuste (suurenemine)/vähenemine 2 Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (211) Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 132 NETORAHAVOOD 120 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 120 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 436 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 556

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Fondikapital (A) Sissenõudmata vahendid (B) Sissenõutud fondikapital (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Muud reservid (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Kapitali muutumine — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Aasta majandustulemus — — — (3 526 ) — (3 526 ) SALDO SEISUGA 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitali muutumine 27 772 24 572 3 200 — — 3 200 Aasta majandustulemus — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO SEISUGA 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980

EAFi RAKENDAMISARUANNE

2015. AASTA RAKENDAMISARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Varasemad EAFid

— Raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

— 2015. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel.

— Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid.

Kümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008-2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest:

— 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

— 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

— 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6.

Kümnenda EAFi aegumisklausli (kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõiked 4 ja 5) kohaselt ei olnud kulukohustuste võtmine võimalik pärast 31. detsembrit 2013. Kulukohustustega sidumata vahendid kanti üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

- Üleminekurahastu

Nõukogus kokku tulnud liikmesriigid kirjutasid Euroopa Arengufondi loomise sisekokkuleppele alla 2013. aasta juunis ja see jõustus 1. märtsil 2015.

Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFI lõpulejõudmise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid, luues üleminekurahastu, millega tehakse kättesaadavaks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega tehtava koostöö vahendid ja toetuskulude vahendid.

Üleminekurahastu loomise otsus võeti vastu 12. detsembril 2013 (otsus 2013/759/EL) ja see jõustus 1. jaanuaril 2014. Üleminekurahastut rahastatakse järgmistest allikatest:

— kaheksandast ja üheksandast EAFist kuni 31. detsembrini 2013 vabastatud vahendid;

— 31. detsembri 2013. aasta seisuga sidumata kümnenda EAFi vahendid;

— 1. jaanuarist 2014 kuni 28. veebruarini 2015 vabastatud kümnenda ja varasemate EAFide vahendid.

11. EAFi jõustumise ajaks oli varasematest EAFidest vabastatud 1 630 miljonit eurot, mis oli võimalik anda üleminekurahastu kasutusse. Sellest summast eraldati 1 595 miljonit eurot üheteistkümnendale EAFile, mille raames peetakse selle üle arvestust, ning 4 miljonit eurot jäi üleminekurahastusse mittesihtotstarbeliste vahenditena ja tagastati algsesse tulemusreservi.

Üheteistkümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

— 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

— 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

— 1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a.

- Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2015

Enne üleminekurahastu jõustumist 1. jaanuaril 2014 paigutati üheksanda EAFi ja sellest varasemate EAFide vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi tulemusreservi. 1. jaanuari 2014. aasta seisuga kulukohustustega sidumata kümnenda EAFi vahendid (v.a Stabexi vahendid ja haldusassigneeringud) paigutati ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

2015. aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid.

Kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõike 4 ja nõukogu 12. detsembri 2013. aasta otsuse (2013/759/EL) kohaselt paigutati need vahendeid assigneeringutena üleminekurahastusse.

miljonites eurodes Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2013 938 2014. aastal kasutatavaks tehtud mittekasutatava tulemusreservi summa 661 Vähenemine (üleminekurahastusse ümberpaigutatud vahendid) (1 597 ) Seisuga 31.12.2014 üleminekurahastusse ümberpaigutamata mittekasutatav tulemusreserv 2

- Üheteistkümnenda EAFi Stabexi reserv

Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud/vabastatud vahendid ümber üheteistkümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse.

- Kümnenda EAFi kaasrahastamine

Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 204,6 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 184,9 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2015. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis:

miljonites eurodes Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud Kaasrahastamine – A-assigneeringud 186,1 166,8 Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid 13,4 13,4 Kaasrahastamine – halduskulud 5,1 4,7 204,6 184,9

Järgmistes tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega. Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes.

Tabel 1.1

KAHEKSAS EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) MEEDE ESIALGNE ASSIGNEERING VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL Lisad JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD AKV Lomé Liikmesriikide korrapärased toetused 12 967 (3 252 ) (4) 9 711 Pagulastele ettenähtud abi 120 (20) 100 Hädaabi (Lomé) 140 (4) 136 Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) 0 1 060 1 060 Intressitoetused 370 (291) 79 Riskikapital 1 000 16 1 016 Stabex 1 800 (1 077 ) 723 Struktuuriline kohandus 1 400 97 1 497 Sysmin 575 (474) 101 Sihtprogrammid kokku 7 562 (2 595 ) (4) (4) 4 963 Intressitulu kasutamine 0 35 35 Cotonou Liikmesriikide korrapärased toetused 0 654 654 Riikide A-assigneeringud 0 418 418 Riikide B-assigneeringud 0 237 237 Intressid ja muud tulud 0 0 0 AKV RIIGID KOKKU 12 967 (2 598 ) (4) 10 365 Ü M T Lomé Liikmesriikide korrapärased toetused 163 (115) (2) 47 Intressitoetused 9 (8) 1 Riskikapital 30 (24) 6 Stabex 6 (5) 1 Sysmin 3 (1) 2 Sihtprogrammid kokku 115 (78) (2) (4) 36 ÜMT KOKKU 163 (115) (2) 47 KAHEKSAS EAF KOKKU 13 130 (2 713 ) (6) 10 412

Tabel 1.2

ÜHEKSAS EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2015

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

(miljonites eurodes) MEEDE ESIALGNE ASSIGNEERING VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2015 VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2015. AASTAL Lisad JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD AKV Lomé Liikmesriikide korrapärased toetused 0 700 (11) 689 Ümberpaigutused kuuendast EAFist (Lomé) 0 20 (0) (5) 20 Ümberpaigutused seitsmendast EAFist (Lomé) 0 679 (11) (5) 668 Cotonou Liikmesriikide korrapärased toetused 8 919 5 820 (93) 14 646 Riikide A-assigneeringud 5 318 3 428 (30) (5) 8 716 Riikide B-assigneeringud 2 108 (876) (4) (5) 1 227 CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee 164 (10) 154 Rakenduskulud 125 53 (1) (6)+ (7) 177 Intressid ja muud tulud 0 63 (0) 63 Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud 300 2 363 (34) (5) 2 629 Rahutagamisvahend 0 362 (1) (5) 360 Piirkondlikud assigneeringud 904 (83) (22) (5) 799 Kongo Vabariigi eritoetus 0 105 105 Lõuna-Sudaani eritoetus 0 267 (7) 267 Sudaani eritoetus 0 110 (6) 110 Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse 0 39 39 AKV RIIGID KOKKU 8 919 6 520 (104) 15 334 ÜMT Lomé Liikmesriikide korrapärase