SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

2. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluses teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes.

- Üldine taust

Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Ajutised meetmed on jõus ja need on kehtestatud komisjoni 27. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 627/2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes.

- Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

3. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

4. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhinnangut, kuid see sisaldab ammendavat nimekirja tingimustest, mida tuleb hinnata.

5. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

6. Kavandatud meetmete kokkuvõte

30. septembril 2010. aastal algatas Euroopa Komisjon teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude importi käsitleva dumpinguvastase menetluse.

Komisjon kehtestas kõnealuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu 27. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 627/2011.

Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel, mis on kinnitanud kahju tekitava dumpingu olemasolu, ning asjaolul, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus liidu üldiste huvidega. Kõik esialgsed järeldused leidsid üldiselt kinnitust. Väikese korrigeerimise tagajärjel muutusid veidi (vähem kui ühe protsendipunkti võrra) dumpingu- ja kahjumarginaal ning seega ka tollimaks.

Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 29. detsembril 2011.

- Õiguslik alus

Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata.

Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.

- Vahendi valik

Kavandatav õigusakt: määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

7. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

2011/0355 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

8. Määrusega (EL) nr 627/2011[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes.

9. Menetlus algatati kaebuse alusel (edaspidi „kaebus”), mille esitas 16. augustil 2010 Euroopa Liidu roostevabast terasest õmblusteta torude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee”) kahe liidu tootjate kontserni (edaspidi „kaebuse esitajad”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude kogutoodangust.

10. Tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 14, toimus dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikul 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. JÄRGNENUD MENETLUS

11. Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.

Individuaalne uurimine

12. Kolme individuaalse uurimise taotluse kohta tehti lõplik otsus, et neid ei ole võimalik rahuldada, sest see oleks muutnud uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 6, valis komisjon tüüpilise valimi, mis hõlmas uurimisperioodil 25 % Eurostati registreeritud koguimpordist ning üle 38 % koostööd teinud eksportijate ekspordi kogumahust. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 13, on kaks kolmest valimisse kuulunud eksportivast tootjast suured kontsernid. Kontsernide suurus osutus käesoleva uurimise jaoks eriti koormavaks nii uurimistöö kui ka analüüsi poolest. Kõnealustes tingimustes ei olnud võimalik teiste eksportivate tootjate individuaalset uurimist käsitlevaid taotlusi rahuldada.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

13. Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 15 kohaselt on vaatlusalune toode Hiinast pärit roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites), mis praegu kuuluvad CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

14. Kuna peale esialgsete järelduste teatavakstegemist vaatlusaluse toote kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 15–19.

2. Samasugune toode

15. Kuna märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 20.

D. DUMPING

1. Turumajanduslik kohtlemine

16. Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid mõned isikud mõned ajutise määruse põhjendustes 21–43 sätestatud turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevad järeldused.

17. Üks isik väitis, et komisjon ei teinud teatavaks ELi ja Hiina turu toorainete hindade vahet. Sellega seoses tuleb märkida, et nii turumajandusliku kohtlemise teatavakstegemise dokumentides kui ka ajutises määruses tuuakse välja ELi, USA ja Hiina turu toorainete nominaalhindade vahe. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, on see vahe keskmiselt ja sõltuvalt terase klassist ligikaudu 30 %. Kui käsitleda asjaomase võrdluse aluseks oleva teabe allikaid, siis komisjon kasutas koostööd tegevatelt ELi tootjatelt ja Hiina eksportivatelt tootjatelt saadud andmeid. Andmete kontrollimiseks võrreldi neid mõningate avalike andmetega[3].

18. Peale selle väideti veel, et komisjon ei võrrelnud Hiinasse imporditava rauamaagi hindu rahvusvahelise turu hindadega. Sellega seondub ka väide, et ei esitatud andmeid selle kohta, millist mõju avaldab rauamaak vaatlusaluse toote tootjate ostetud tooraine (valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid) kuludele. Rauamaagile viidati ajutise määruse põhjenduses 28 seoses konkurentsieelisega, analüüsides Hiinas valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide madalate hindade võimalikku seletust. Rauamaak ning ka nikkel ja kroom on roostevabast terasest valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide tootmise peamised kulutegurid. Kuna aga rauamaagi, nikli ja kroomi hinnad põhinevad üldiselt maailmaturu hindadel, võib nende mõju olla ELi ja Hiina valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide ning lõpuks ka roostevabast terasest torude hinnavahele vaid väga väike. Seepärast ei põhinenud järeldused, mille tõttu ei kohaldatud turumajandusliku kohtlemise taotluste 1. kriteeriumi, mitte rauamaagi hindadel, vaid vaatlusaluse toote tootmises otseselt kasutatud tooraine, st valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide hinnavahel. Arvestades nimetatud hinnavahet ning riigi tuvastatud sekkumist (ekspordimaks ja käibemaksu tagastamata jätmine), tehti järeldus, et ei ole näidatud, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldava 1. kriteeriumi tingimused oleksid täidetud.

19. Üks isik esitas mitmel korral ühe ja sama väite, mis käsitles turumajandusliku kohtlemise võimaldamise menetluse asjaolusid. Väide oli seotud liikmesriikide nõuandekomiteega konsulteerimisega, st nimetatud komiteele praeguse uurimise käigus edastatud teabega. Küsimust selgitati kahes isikule saadetud kirjas ning seda arutati mitmel korral ärakuulamise eest vastutava ametnikuga. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse artikli 19 lõike 5 kohaselt ei avalikustata vahetatavat teavet, mis on seotud konsulteerimisega liikmesriikide nõuandekomiteega, kui see ei ole algmääruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud. Sellest tulenevalt ei luba kehtivad sätted võimaldada isikutele juurdepääsu komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatud teabele.

20. Seesama isik esitas teatavaid väiteid, mis käsitlesid peamiselt tooraineturu moonutuste küsimust. Ta väitis, et Hiina siseturult ostetud roostevabast terasest valtstoorikud moodustasid vaid osa toorainest, mis uurimisperioodi ajal osteti. Sellega seoses märgitakse eeskätt, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ei kehtestata piirmäära selle kohta, kui suurt osa ostetud toorainest peavad moonutused mõjutama. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on sätestatud, et kulutused tähtsamatele sisenditele peavad kajastama oluliselt turuväärtusi. Veelgi tähtsam on aga asjaolu, et komisjon selgitas, et Hiina tooraineturu moonutused puudutasid peamisi tooraineid, mida kasutatakse roostevabast terasest õmblusteta torude, mitte ainult valtstoorikute tootmiseks. Roostevabast terasest õmblusteta torude tootmises kasutatavad peamised toorained on roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid, mis moodustavad vaatlusaluse toote tootmise kuludest üle 50 %. Need toorained kuuluvad ühe ja sama HS-koodi alla: 7218 10 (valuplokid ja muud roostevaba terase esmasvormid). Neile kõigile kehtib 15 % suurune ekspordimaks ning eksportimise korral ei tagastata nende eest 17 % suurusest käibemaksust mitte ühtegi osa. Seda arvestades tuvastati moonutused, mille tõttu otsustati, et turumajandusliku kohtlemise hindamise 1. kriteeriumi ei täitnud mitte ükski valimisse kuuluv Hiina eksportiv tootja. Asjaomase äriühingu puhul moodustavad vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud toorained, mis on ostetud Hiina siseturult, olulise osa – 30 % ostetud toorainest. Tuleb märkida, et suur osa toorainest imporditakse ka seotud äriühingutelt. Kui vaadata konkreetselt oste sõltumatutelt tarnijatelt, ilmneb, et siseturult on ostetud 56 %. Seega ei tõlgendatud vastupidi väidetule fakte valesti ei asjaomase turumajandusliku kohtlemise võimaldamise korral, suhtlemisel kõnealuse isikuga ega ka konsulteerimisel nõuandekomiteega, mida teavitati kõikidest esitatud vastuväidetest. Seega tuleb väide tagasi lükata.

21. Üks äriühing väitis, et otsus, mille alusel keeldutakse turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest, peaks olema individuaalne ja lähtuma äriühingust ning et käesoleval juhul kohaldasid institutsioonid erinevatele tootjatele üldisi, kogu riiki hõlmavaid järeldusi. Selle väitega ei saa nõustuda; institutsioonid on tõepoolest analüüsinud iga valimisse kuuluvat tootjat eraldi. On tõsi, et institutsioonid on kõigi kolme kohta jõudnud samale järeldusele, kuid see on tingitud asjaolust, et neist igaühe otsustusprotsessis on tegemist riigi sekkumisega, nagu on selgitatud ajutises määruses.

22. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse järeldus, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 21–43.

2. Normaalväärtus

a) Võrdlusriik

23. Üks isik väitis, et võrdlusriigina oleks tulnud kasutada Ameerika Ühendriike. Sellega seoses tuleb märkida, et põhjusi, miks otsustati mitte kasutada USAd võrdlusriigina, on selgitatud üksikasjalikult ajutise määruse põhjendustes 46–48. Kuna isik ei põhjendanud oma väidet ega esitanud täiendavaid põhjusi, mis oleks võinud muuta järeldusi USA kui võimaliku võrdlusriigi kohta, tuleb see väide tagasi lükata.

24. Samal ajal tuleb rõhutada, et komisjon tegi jätkuvalt jõupingutusi koostöö saavutamiseks asjakohase võrdlusriigiga. Peale jõupingutuste, millele on viidatud ajutise määruse põhjenduses 47, võttis komisjon ühendust Brasiilia, Kanada, Malaisia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea, Taiwani ja Ukraina tootjatega. Kokku võeti ühendust 46 äriühinguga, kuid koostööd ei saavutatud.

25. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse esialgne järeldus, et normaalväärtuse aluseks peaksid olema hinnad, mida liidus tegelikult maksti või makstakse samasuguse toote eest ja mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 51.

b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine

26. Ajutise määruse põhjendustes 49–51 esitatud selgituste kohaselt on normaalväärtuse aluseks hind, mida on liidus tegelikult makstud või makstakse samasuguse toote kõige sarnasema tootetüübi eest, millel oli sama läbimõõt, sama teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud), ning mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

27. Isikute märkusi, mis on seotud liidus tegelikult makstud või makstavate hindadega, ning ka neid, mis puudutavad kohandusi (nagu kaubandustase ja kvaliteedi tajumine), on käsitletud allpool põhjendustes 45–46.

28. Üks äriühing väitis, et normaalväärtust tuleks arvestada hinna järgi, millega imporditakse roostevabast terasest õõnestorusid EList USAsse või mille alusel impordivad neid ELi tootjad ELi. Väite kohta ei esitatud lisaselgitusi. Äriühing ei esitanud ühtegi põhjendust, miks niisugune arvestamine oleks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks parem kui meetod, mida kasutatakse ajutises määruses. Põhjendatud ei olnud eeskätt seda, miks oleks normaalväärtust sobivam arvestada õõnestorude hinna alusel ning mitte võtta aluseks liidu tootmisharu samasuguse toote hindu.

29. Peale selle ei põhjendatud, miks tuleks arvestada ELi eksporti USAsse. See võimalus näib olevat sobimatu eeskätt sellepärast, et kõik koostööd teinud USA tootjad sõltuvad impordi korral oma ELi emaettevõtetest, mida on juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 48. Peale selle muudaks USA suured töötlemiskulud, mida on esile toodud ka ajutise määruse põhjenduses 48 ja eeskätt mille tõttu loetakse USAd sobimatuks võrdlusriigiks, väljapakutud meetodi sobimatuks.

30. Mis puudutab eksporti USAst ELi, siis seda küsimust on käsitletud konkreetselt ajutise määruse põhjenduses 49. Leiti, et USA ekspordihindu mõjutaksid suured tootmiskulud ning niisuguse ekspordi maht on väga väike.

31. Sama äriühing tegi ettepaneku võtta normaalväärtuse arvestamise aluseks tegelikud hinnad, millega ELi toojad impordivad roostevabast terasest õõnestorusid. Kuid ELi tootja, kes impordib õõnestorusid Indiast ELi, millele on viidatud ka kaebuses, ei tee praeguse uurimise raames koostööd. Samuti ei impordi ükski valimisse kuuluv ELi tootja õõnestorusid mitte ühestki ELi mittekuuluvast riigist. Seepärast ei saa väljapakutud meetodit kasutada.

32. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 49–51 sätestatud normaalväärtuse kindlaksmääramine.

3. Ekspordihind

33. Üks isik kordas oma väidet, et õiglase võrdluse tagamiseks tuleks müügikuupäevaks lugeda tellimuse kuupäeva, mitte arve kuupäeva. Väites viidati algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Isikule selgitati 11. märtsi 2011. aasta kuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, et asjaomane säte käsitleb konkreetselt valuuta konverteerimist, st vahetuskurssi, mida kohaldatakse siis, kui hinnavõrdluseks on vaja valuutat konverteerida. Sellest tulenevalt käsitleb viide ostutellimuste kuupäevale valuuta konverteerimist ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse raames ega seostu käibe ja liitu suunatud ekspordimüügi mahuga uurimisperioodi ajal.

34. Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 52.

4. Võrdlus

35. Nagu märgitud eespool esitatud põhjenduses 20, on isikute märkusi, mis on seotud liidus tegelikult makstud või makstavate hindadega, ning ka neid, mis puudutavad kohandusi (nagu kaubandustase ja kvaliteedi tajumine), käsitletud allpool põhjendustes 45–46.

36. Üks isik vaidlustas ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlemise meetodi, mille aluseks on kolm konkreetset parameetrit (läbimõõt, teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud)). Isik väitis, et võrdlused oleksid pidanud olema üksikasjalikumad, st võtma arvesse ka muid parameetreid, eriti seina paksust, pikkust ja katseid.

37. Komisjoni talitused kogusid tõepoolest andmeid paljude parameetrite, sealhulgas pikkuse, seina paksuse ja katsete kohta.

38. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määratakse dumpingumarginaal harilikult kindlaks kõikide eksporditehingute kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel nende tehingute kaalutud keskmiste hindadega. Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt peavad dumpingu arvutamise aluseks olema „kõik ühendusse suunatud ekspordi tehingud”, kuid need peavad olema kooskõlas „asjakohaste õiglast võrdlust reguleerivate sätetega”. Äriühing viitas nn toote kontrollnumbrile ja selles sisalduvatele parameetritele. Sellega seoses tuleb märkida, et toote kontrollnumber on vahend, mida kasutatakse uurimises äriühingute esitatud suure hulga väga üksikasjalike andmete struktureerimiseks ja liigitamiseks. Selle abil saab põhjalikumalt analüüsida vaatlusaluse ja samasuguse toote erinevaid omadusi. Võrdluse aluseks olid õiglase võrdluse tagamiseks kõige asjakohasemad omadused.

39. Äriühingu väite järel selgitas komisjon kirjas, et toru seina paksus seostati proportsionaalselt toru kaaluga ning seega hõlmas võrdlus seda kaudselt. Muudel omadustel, nagu katsetamine, on võrdlusele väike mõju. Näiteks peaaegu kõigi vaatlusaluste toodetega tuleb teha standardseid katseid.

40. Tuleb rõhutada, et vastupidi isiku väidetele ei jätnud komisjon mitte mingisuguseid andmeid arvestamata. See on aga tavapärane, et toote kontrollnumbri teatavad parameetrid avaldavad vähem mõju ning et konkreetsed parameetrid on sobivamad kui teised õiglase võrdluse aluse seisukohalt. Ühtegi toru ei jäetud võrdlusest välja füüsilise erinevuse või mõne muu põhjuse tõttu ega loodud ühtegi uut tootetüüpi. Vastupidi – võrdluses arvestati kõiki müüdud torusid, vaatamata nende läbimõõdule või pikkusele.

41. Äriühing väitis veel, et komisjoni kasutatud käsitlusviis takistas tal esitamast taotlust füüsiliste omaduste kohandamise kohta. Väide põhineb taas asjaolul, et komisjon tegi võrdluse kolme ja mitte enama parameetri alusel, ning seda on käsitletud juba ülal põhjenduses 31 ja sellele järgnevates põhjendustes.

42. Seoses võrdluse teema menetlusliku küljega, mille seesama isik tõstatas, tuleb märkida, et äriühingul oli täielikult võimalik esitada märkusi tema juhtumi arvutuste kohta. Nende arvutuste kõik üksikasjad avalikustati ajutise määruse avaldamise päeval. Äriühing esitas võrdluses kasutatud parameetrite teema kohta märkused 11. juuli 2011. aasta kirjas, milles palus lisaselgitusi. Komisjoni talitused vastasid 19. juulil 2011. Äriühing kordas seejärel oma väiteid 29. juulil 2011. aastal saadetud kirjas. Äriühing ei nõustunud võrdlusalusega ja seega väitis korduvalt, et niisugused parameetrid nagu seina paksus, pikkus ja katsed mõjutavad hinda. Nagu eespool märgitud, tunnistab komisjon, et need parameetrid avaldavad hinnale teatavat mõju. Kuid tema seisukoha järgi oleks asjakohasem, kui arvutuste aluseks oleks kolm kõige olulisemat parameetrit, sest see tagab suurima võimaliku kattumise ning annab samal ajal võimaluse leida kõikide eksporditehingute seast kattuvad müügitehingud.

43. Äriühing väitis, et tal ei võimaldatud esitada taotlust kohandamise kohta. See väide tuleb tagasi lükata. Taotlusi oli võimalik esitada kogu menetluse ajal, eriti peale esialgsete järelduste teatavakstegemist, kui äriühing sai teada kõik arvutuste üksikasjad.

44. Üks isik väitis, et väiksema läbimõõduga torude tootmise kulude kohaldamine suurema läbimõõduga torude tootmise kuludele ei kajastanud tegelikke kulusid, sest suurema läbimõõduga torude tootmise kulud on oluliselt suuremad. Isik ei pakkunud aga välja muud võimalust ega põhjendanud oma väidet. Arvestades asjaolu, et muud meetodit välja ei pakutud, loetakse kasutatud meetodit kõige mõistlikumaks.

45. Üks äriühing väitis, et kohanduste arv (asjaolu, et komisjon kasutas kolme ja mitte enamat parameetrit, ning kvaliteedi tajumise ja kaubandustaseme kohandused) näitab, et ELi tootjate tooted ei ole imporditud Hiina toodetega võrreldavad. Sellega seoses märgitakse, et ainuüksi asjaolu, et institutsioonid teevad kohandusi, on mis tahes dumpinguhinna arvutamise lahutamatu osa. Need kohandused on ette nähtud algmääruses ning seega ei ole põhjust seada kahtluse alla vaatlusaluse ja samasuguse toote võrreldavust. Tegelikult näitab kõrge kattuvuse määr, et vaatlusalune ja samasugune toode on täielikult võrreldavad.

46. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54 esitatud järeldused.

5. Dumpingumarginaal

47. Üks isik väitis, et niklihinna suure kõikumise tõttu tuleks dumpingumarginaali arvutada kvartalipõhiselt. Sellega seoses tuleb märkida, et praegusel juhul ei võrrelda ekspordihinna ja normaalväärtuse puhul mitte hindu ja kulusid, vaid üksnes kaalutud keskmisi müügihindu (normaalväärtus kehtestati ELi tootmisharu müügihindade alusel). Niklihinna tõus tulenes pealegi hinnatõusust maailmaturul ega olnud seega üksnes Hiinaga piirduv nähtus. Niklihinna tõus mõjutas uurimisperioodist kõige rohkem kolme kuu pikkust ajavahemikku, samal ajal kui vaatlusaluse toote müük toimus kogu uurimisperioodi vältel. Sellist tooraine hinna muutumist tuleb pidada äritegevuse loomulikuks osaks. Niklihinna tõus peaks mõjutama ELi ja Hiina tootjaid võrdselt, sest nikli hind noteeritakse Londoni metallibörsil. Mis tahes erinevused tuleneksid tooraine hinna moonutustest Hiinas ning neid ei tuleks seetõttu arvutamises arvesse võtta. Seega tuleb väide tagasi lükata ning kohandada nõuetekohaselt Hiina aasta keskmiste ekspordihindade ja ELi aasta keskmiste hindade alusel tehtavat võrdlust, et lisada sellesse asjakohane kasumimarginaal. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

48. Üks Hiina tootja esitas põhjendatud väite, et kohanduste arvutus oli tema individuaalse dumpingu arvutamises ebatäpne. Komisjon nõustus selle väitega ja tegi uue arvutuse, mis andis tulemuseks dumpingumarginaali 83,7 %. Ülejäänud osas kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 55–61 järeldused. Läbivaadatud dumpingumarginaalid on järgmised:

Lõplikud dumpingumarginaalid |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,7 % |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,6 % |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 67,1 % |

I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine | 71,5 % |

Kõik teised äriühingud | 83,7 % |

E. KAHJU

1. Liidu tootmisharu

49. Liidu tootmisharu määratluse ja liidu tootjate valimi tüüpilisuse kohta ei ole peale esialgsete järelduste teatavakstegemist saadud uusi märkusi või väiteid. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 62 ja 63.

2. Liidu tarbimine

50. Liidu tarbimise kohta ei ole väiteid saadud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–66.

3. Import asjaomasest riigist

51. Dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja hinna kujunemise kohta ei ole huvitatud isikud väiteid esitanud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67–69.

Hinna allalöömine

52. Seoses Hiinast pärit impordi hinna allalöömise arvutamisega soovisid nii Hiina eksportivad tootjad kui ka liidu tootmisharu lisateavet arvutustes kohaldatud teatavate kohanduste (nagu impordijärgsed kulud, kaubandustase ja tootekvaliteedi tajumine) kindlaksmääramise meetodi kohta. Vastuseks nende taotlusele avalikustas komisjon kohanduste kindlaksmääramise viisi, kuid tagas samal ajal ka konfidentsiaalsuseeskirjadest kinnipidamise.

53. Pärast ühe Hiina tootja märkuste esitamist tehti hinna allalöömise arvutuses väike parandus, sest esialgses arvutuses hõlmas kaubataseme kohandus ka osa impordijärgsetest kuludest, mida oli samal ajal arvestatud ka eraldi, kõiki impordijärgseid kulusid käsitlevas kohanduses. Paranduse tagajärjel muutusid allalöömismarginaal ja kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta vt allpool esitatud põhjendusi 82 ja 83) võrreldes esialgse etapiga vähem kui ühe protsendipunkti võrra.

54. Ülejäänud osas ja muude märkuste puudumise tõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70 ja 71.

4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

55. Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid mõned Hiina eksportivad tootjad, et kahju analüüsist tuleks teatavad näitajad välja arvata. Nad tõid esile eeskätt seda, et tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid samal määral kui liidu tarbimine, ning väitsid, et seetõttu tuleks nimetatud tegurid jätta olulise kahju analüüsist välja. Sarnane väide esitati ka liidu müügi suhtes, mis vähenes väidetavalt samuti võrdsel määral tarbimise vähenemisega.

56. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt tuleks kahju analüüsis hinnata „kõiki asjakohaseid tootmisharu seisundit mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid”. Mis puudutab lisaks dumpinguhinnaga impordile mis tahes muude niisuguste tegurite mõju, mis võivad samuti tekitada kahju, siis neid on käsitletud peatükis „F. Põhjuslik seos”, eriti mis tahes muude tegurite mõju käsitleva punkti raames (vt allpool põhjendusi 59–69).

57. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72–89.

5. Järeldus kahju kohta

58. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90–92.

F. PÕHJUSLIK SEOS

1. Dumpinguhinnaga impordi ja majanduslanguse mõju

59. Mõned isikud kordasid oma esialgses etapis esitatud väiteid, et suurt osa liidu tootmisharu olulisest kahjust tuleks seostada muude teguritega kui dumpinguhinnaga import.

60. Sellega seoses väitsid mõned Hiina eksportivad tootjad peale esialgsete järelduste teatavakstegemist eeskätt seda, et müügimaht ja turuosa ei vähenenud oluliselt mitte Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi, vaid nõudluse languse tõttu majanduskriisi tagajärjel. Nad väitsid veel, et Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade võrreldav langus (vastavalt 9 % ja 8 %) vaatlusaluse perioodi ajal näitas samuti, et liidu tootmisharu hinnad kahanesid pelgalt turunõudluse vähenemise, mitte dumpinguhinnaga impordi mõju tõttu.

61. Esiteks tuleb märkida, et ajutise määruse põhjendustes 103–106 on nenditud, et majanduskriis ja sellest tulenenud nõudluse langus halvendasid liidu tootmisharu olukorda ja võisid seega süvendada liidu tootmisharule tekitatud kahju. See aga ei vähenda Hiina madala, dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju, sest nimetatud impordi osa liidu turul kasvas vaatlusaluse perioodi ajal märkimisväärselt.

62. Nagu ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi mõju väheneva nõudluse ajal palju kahjulikum kui kiire majanduskasvuga aastatel. Näib, et Hiina import on löönud liidu hindu alla pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi ajal. Peale selle oli uurimisperioodi ajal hinna allalöömise määr 21–32 % ning Hiina import moodustas liidu turuosast 18 %, millest tulenevalt kasvas see vaatlusalusel perioodil oluliselt, st 7,9 protsendipunkti võrra. Seega avaldas Hiina import ilmselgelt hinnasurvet, mis takistas liidu tootmisharul kehtestada kulusid katvaid hindu (rääkimata tulutoovatest hindadest), ning samal ajal ei olnud nimetatud impordi mahu ja turuosa suurenemise tõttu võimalik liidu tootmisharul püüda suurendada tootmismahtu ning parandada tootmisvõimsuse rakendamist ja müüki, eriti tarbekaupade suhtes, mida müüakse peamiselt turustajate kaudu.

63. Teiseks moonutaks käesoleval juhul üksnes valitud kahjunäitajate, nagu müügimaht ja turuosa, või ainult müügihinna põhjal järelduste tegemine analüüsi. Näiteks vähenesid müügimaht ja turuosa ning koos nendega muu hulgas oluliselt ka tulusus suurel määral just dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu. Kui käsitleda konkreetselt turuosa küsimust, siis liidu tootmisharu osa vähenes vaatlusaluse perioodi ajal Hiina impordi suurenemise arvelt 3,6 protsendipunkti. Viimaseks, arvestades taas hinna allalöömise määra ja Hiina impordi nii suhtelist kui ka absoluutset kasvu, ei saa järeldada, et liidu tootjate hindade alanemine ei ole seotud dumpinguhinnaga impordi hinnatasemega.

64. Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse tuvastatud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, arvestades, et Hiina import avaldas olulist survet nii liidu tootmisharu mahule kui ka hinnale.

65. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–96.

2. Muude tegurite mõju

66. Liitu suunatud muude kolmandate riikide impordi mõju kohta väitsid mõned Hiina eksportivad tootjad, et liidu tootmisharu turuosa kahanemisest 1,0–3,6 protsendipunkti suurust osa tuleks seostada Jaapanist ja Indiast pärit impordiga. Tegelikult kasvas Hiinast pärit impordi turuosa nii muudest riikidest pärit impordi kui ka liidu tootmisharu arvelt. Hiina turuosa kasvu 7,9 protsendipunkti võrra võib jagada järgmiselt: 3,6 protsendipunkti võrra suurenes see liidu tootmisharu ja 4,3 protsendipunkti võrra muudest riikidest pärit impordi turuosa arvelt.

67. Needsamad Hiina eksportivad tootjad märkisid, et mõningatest valitud kolmandatest riikidest – eriti Ukrainast, Indiast ja USAst – pärit impordi keskmised hinnad vähenesid samuti oluliselt ning see võis kahjustada liidu tootmisharu. Sellega seoses tuleb siiski märkida, et üldiselt tõusis vaatlusalusel perioodil tegelikult kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast, pärit impordi keskmine hind 34 % võrra. Nagu ajutise määruse põhjenduses 100 on märgitud, oli USAst pärit impordi hind vaatlusalusel perioodil tunduvalt kõrgem kui hinnad liidu turul. Samas põhjenduses on veel rõhutatud, et Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes, samal ajal kui USA ja India turuosa jäi üldiselt samaks. Sellele vaatamata ei saa nimetatud importi käsitlevate Eurostati andmete põhjal järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import oleks täitnud olulist osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises, ning seega ei muuda see dumpinguhinnaga Hiina impordi ja kahju vahelist kindlakstehtud põhjuslikku seost.

68. Kuna muud märkused ajutise määruse põhjendustes 97–102 esitatud järelduste kohta puuduvad, siis need järeldused kinnitatakse.

69. Kui käsitleda majanduslanguse mõju, siis põhjusi, miks majanduslangust ei saa pidada põhjusliku seose kõrvaldajaks, on analüüsitud eespool põhjendustes 52–58. Kuna ükski esitatud märkus ei osutanud vastupidisele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103–106 esitatud järeldused.

70. Kuna liidu tootmisharu eksporditegevuse suhtes muud märkused ajutise määruse põhjendustes 107–108 esitatud järelduste kohta puuduvad, siis need järeldused kinnitatakse.

71. Mitu Hiina eksportivat tootjat väitis, et liidu tootmisharu tulususe vähenemises täitis olulist osa ühiku tootmiskulu suurenemine 18 %, millele on osutatud ajutise määruse põhjenduses 109, mitte dumpinguhinnaga import, ning nõudis ühiku kulu suurenemise mõju üksikasjalikumat analüüsi.

72. Komisjon uuris seda küsimust ning jõudis järeldusele, et ühiku tootmiskulu suurenemist võib seostada nii tooraine kõrgemast hinnast tulenevate suuremate tootmiskuludega kui ka püsikuludega, nagu otsesed töötajate ja kulumiga seotud kulud, tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud, aga ka tootmise järsu langusega.

73. Arvestades, et tooraine hinna kõikumisi arvestatakse suurel määral liidu tootmisharu hinnakujundusmehhanismis – nn sulami lisamaksu mehhanismi järgi on hinnad otseselt seotud kõige tähtsamate toorainete, nagu nikli, molübdeeni ja kroomi noteeritud hindadega –, on selle mõju tulususele tõenäoliselt väike. Muud elemendid, mis käsitlevad ebapiisavat tootmist ja müügimahtu, avaldasid tulususele siiski otsest mõju. Kuna liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht oleksid dumpinguhinnaga impordi puudumisel olnud tunduvalt suuremad, ei saa järeldada, justkui ei põhjustaks mitte dumpinghinnaga import märkimisväärset kahju, vaid ühiku tootmiskulu suurenemine iseenesest, sest see on lahutamatult seotud dumpinguhinnaga impordi suurenenud mahuga.

74. Mõned Hiina eksportivad tootjad väitsid ka, et kuna liidu tootmisharu ei suutnud vaatamata vähenevale tarbimisele tootmist ümber korraldada, võis see aidata oluliselt kaasa tekkinud kahjule.

75. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et liidu tootmisharu ei pidanud tulema toime mitte ainult väheneva tarbimise mõju kui sellisega, vaid ka dumpinguhinnaga impordi mõjuga väheneva tarbimise perioodil. Sellele vaatamata näitas uurimine, et liidu tootmisharu i) säilitas oma tootmisvõimsuse ootuses, et kriis on ajutine ja majandus elavneb peagi, ning temalt ei saa oodata, et ta kohandaks tootmisvõimsust Hiinast pärit erakordselt madala, dumpinguhinnaga impordi mahu kasvu tõttu, ii) arendas pidevalt oma tootevalikut, keskendudes väärtuslikumatele eriotstarbelistele toodetele, mille puhul ei ole Hiinast tuleneva konkurentsi roll nii suur, ning iii) vähendas vaatlusalusel perioodil tööjõudu 8 % ja keskmist tööjõukulu töötaja kohta 2 % (kui neid vähendusi vaadata üksnes kriisi ajal, st alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini, oleksid need vastavalt 19 ja 11 protsendipunkti). Kõik need asjaolud näitavad, et liidu tootmisharu võttis aktiivselt meetmeid, kui püüdis reageerida tekkinud kahjust tulenevale halvale mõjule. Eespool nimetatud toimingutest aga ei piisanud selleks, et tasakaalustada väikese nõudluse perioodil dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju.

76. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 109 ja 110.

3. Järeldus põhjusliku seose kohta

77. Mitte ühegi huvitatud isikute esitatud väite põhjal ei ilmne, et peale Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi oleks muude tegurite mõju selline, mis kaotaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

78. Seetõttu kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused, mis on kokku võetud selle põhjendustes 111–113.

G. LIIDU HUVID

79. Pidades silmas isikute märkusi, jätkas komisjon liidu huve käsitlevat analüüsi.

1. Liidu tootmisharu huvid

80. Liidu tootmisharu huvide kohta rohkem märkusi ega teavet ei saadud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 116–120 esitatud järeldused.

2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

81. Kuna muud märkused selle punkti kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–123.

3. Kasutajate huvid

82. Peale esialgsete meetmete rakendamist esitas üks kasutajast äriühing märkuse liidu huvide kohta. Kasutaja väitis, et dumpinguvastased meetmed avaldavad äriühingule suurt mõju. Ta märkis, et roostevabast terasest torud on otsustava tähtsusega elemendiks mitme tootmisahela järgmise etapi toote, sealhulgas kasutaja toodetud toote (st soojusvahetite) jaoks, ning et teiseks probleemiks on tarnekindlus, kui arvestada viivitusi, mida äriühing on kogenud seoses liidu tootjate teatavate tarnetega.

83. Arvestades aga asjaolu, et nimetatud kasutaja ostab Hiinast roostevabast terasest torudest üksnes 5 %, näib võimalik mõju sellele äriühingule olevat nii kulude kui ka tarnekindluse poolest väike.

84. Kui käsitleda väidetavat mõju kuludele, siis äriühing ei esitanud väite tõestuseks tegelikke andmeid. Peale selle tuletatakse meelde, et nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 124 ja 125, leiti, et mõju ainsa koostööd tegeva kasutaja nii kogu äriühingu kui ka roostevabast terasest torusid kasutava üksuse kuludele on väike.

85. Seoses kasutaja viidatud tarnekindlusega tuleb meelde tuletada, et peale Hiina jätkab palju kolmandaid riike roostevabast terasest torude importimist liitu. Kuna liidu tootmisharu on ka edaspidi nimetatud toote tähtsaim tarnija, on nende püsimajäämine sisulise tähtsusega ka kasutaja sektori jaoks.

86. Ehkki esialgses etapis kaaluti ka seda, kas dumpinguvastased meetmed võivad avaldada suuremat mõju nendele kasutajatele, kes kasutavad oma tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks suures koguses Hiinast imporditud roostevabast terasest torusid (vt ajutise määruse põhjendus 126), siis kuna peale esialgsete järelduste teatavakstegemist põhjendatud väiteid ega uut teavet ei esitatud, võib järeldada, et oluline kasu, mida liidu tootmisharu saab dumpinguvastaste meetmete rakendamisest, näib kaaluvat üles niisugustele kasutajatele tõenäoliselt avalduva halva mõju. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 124–130 esitatud kasutajate huve käsitlevad järeldused.

4. Järeldus liidu huvide kohta

87. Eespool esitatut arvesse võttes tehakse lõplik järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamata jätmist. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 131 ja 132 esitatud järeldused.

H. LÕPLIKUD MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

88. Kaebuse esitajad väitsid, et esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % suurune sihtkasum on ülemäära väike, ning kordasid seisukohta, et kuna asjaomane tootmisharu on kapitalimahukas ning vajab pidevalt tehnilisi täiendusi ja uuendamist ning sellest tulenevalt ka investeeringuid, siis oleks 12 %lise taseme kehtestamine põhjendatud. Kaebuse esitajad väitsid, et niisugune tulususe tase on vajalik selleks, et saada kapitalilt piisavat kasumit ja et oleks võimalik teha nimetatud investeeringuid. Seda väidet ei põhjendatud aga veenvalt tegelike arvudega. Seetõttu järeldati, et esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % kasumimarginaal jääb kehtima.

89. Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramisega nenditi juba eespool põhjenduses 45, et väike parandus, mis käsitles hinna allalöömise arvutamist mõjutanud kaubandustaseme kohandamist, tehti ka kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamises.

90. Eespool nimetatud muudatuse tõttu muudeti veidi kahju kõrvaldamist võimaldavat taset. Seega on kahju kõrvaldamist võimaldav tase 48,3–71,9 %, nagu näidatud allpool esitatud tabelis:

Äriühing/äriühingud | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,9 % |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,3 % |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,6 % |

I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine | 56,9 % |

Kõik teised äriühingud | 71,9 % |

91. Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et majanduskriisi tekitatud kahju tõttu peaks kahjumarginaal põhinema hinna allalöömisel, mitte alla turuhinna müügil, sest seda meetodit on järgitud paljudes dumpinguvastastes menetlustes[4]. Kõikide juhtumite puhul, millele eksportiv tootja viitas, olid selleks tootmisharust või majandussektorist lähtuvad konkreetsed põhjused (nagu monopoli loomise oht, liidu tootmisharu võimsuse oluline suurenemine väljakujunenud turul, tootmisharu kasumi pikaajaline puudumine üleilmsel tasandil), mille tõttu oli selle konkreetse meetodi kohaldamine põhjendatud. Käesoleva uurimise puhul see nii ei ole, sest majanduskriis mõjutas üleilmset majandust kui niisugust ning seetõttu ei saa seda pidada roostevabast terasest õmblusteta torude tootmise haru jaoks eriomaseks.

2. Lõplikud meetmed

92. Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 vaatlusaluse toote kohta kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Kuna käesoleva juhtumi puhul on kahju kõrvaldamise tase madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamise tasemel.

93. Eespool kirjeldatule tuginedes on dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:

Äriühing/äriühingud | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,9 % |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,3 % |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,6 % |

I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine | 56,9 % |

Kõik teised äriühingud | 71,9 % |

94. Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

95. Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

96. Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

97. Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[5] koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

98. Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit roostevabast terasest õmblusteta torude suhtes. Nende järelduste lõpliku teatavakstegemise järel anti isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

99. Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati nõuetekohaselt läbi. Ükski märkustest ei muutnud uurimise järeldusi.

100. Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksu määra kohaldada nii koostööst hoiduvate eksportijate suhtes kui ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

101. Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu; seda artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.

3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

102. Arvestades kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset (käesoleva määrusega kehtestati lõplik tollimaks, mis on suurem kui ajutise määrusega kehtestatud esialgne tollimaks), leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

103. Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (TARICi koodid 7304 41 00 90, 7304 49 93 90, 7304 49 95 90, 7304 49 99 90 ja 7304 90 00 91) alla kuuluvate roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) impordi suhtes.

104. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing/äriühingud | Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr | TARICi lisakood |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,9 % | B120 |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,3 % | B118 |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,6 % | B119 |

I lisas loetletud äriühingud | 56,9 % |

Kõik teised äriühingud | 71,9 % | B999 |

105. Lõikes 2 nimetatud äriühingute puhul osutatud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

106. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla kuuluvate roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) impordi eest komisjoni määruse (EL) nr 627/2011 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

- ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;

- ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;

- ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,

siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 56,9 %.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

VALIMIVÄLISED KOOSTÖÖD TEGEVAD HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD

Nimi | TARICi lisakood |

Baofeng Steel Group, Co. Ltd., Lishui, | B 236 |

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Changzhou, | B 237 |

Huadi Steel Group, Co. Ltd., Wenzhou, | B 238 |

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes, Co. Ltd., Huzhou, | B 239 |

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture, Co. Ltd., Huzhou, | B 240 |

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Huzhou, | B 241 |

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Beijing, | B 242 |

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Jiangyin | B 243 |

Lixue Group, Co. Ltd., Ruian, | B 244 |

Shanghai Crystal Palace Pipe, Co. Ltd., Shanghai, | B 245 |

Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Shanghai, | B 246 |

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Shanghai, | B 247 |

Shanghai Tianbao Stainless Steel, Co. Ltd., Shanghai, | B 248 |

Shanghai Tianyang Steel Tube, Co. Ltd., Shanghai, | B 249 |

Wenzhou Xindeda Stainless Steel Material, Co. Ltd., Wenzhou, | B 250 |

Wenzhou Baorui Steel, Co. Ltd., Wenzhou, | B 251 |

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Jixing, | B 252 |

Zhejiang Easter Steel Pipe, Co. Ltd., Jiaxing, | B 253 |

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Wenzhou, | B 254 |

Zhejiang Guobang Steel, Co. Ltd., Lishui, | B 255 |

Zhejiang Hengyuan Steel, Co. Ltd., Lishui, | B 256 |

Zhejiang Jiashang Stainless Steel, Co. Ltd., Jiaxing City, | B 257 |

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture, Co. Ltd., Xiping Town, | B 258 |

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals, Co. Ltd., Huzhou, | B 259 |

Zhejiang Kanglong Steel, Co. Ltd., Lishui, | B 260 |

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture, Co. Ltd., Xiping Town, | B 261 |

Zhejiang Tianbao Industrial, Co. Ltd., Wenzhou, | B 262 |

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd., Lishui, | B 263 |

Zhejiang Yida Special Steel, Co. Ltd., Xiping Town. | B 264 |

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

1) faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

2) järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et (kogus) roostevabast terasest õmblusteta torusid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) poolt Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.

Kuupäev ja allkiri.”

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 169, 29.6.2011, lk 1.

[3] muu hulgas www.meps.co.uk.

[4] Komisjoni 27. septembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2376/94, millega kehtestatakse Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Singapurist ja Taist pärinevate värvitelerite impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, EÜT L 255, 1.10.1994, lk 50, komisjoni 11. jaanuari 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 129/91, millega kehtestatakse Hongkongist ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate väikeekraaniga värvitelerite impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, EÜT L 14, 19.1.1991, lk 31, komisjoni 21. juuni 1991. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Türgist pärinevate asbesttsementtorude importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega seoses pakutud kohustus ja lõpetatakse uurimine (91/392/EMÜ), EÜT L 209, 31.7.1991, lk 37, komisjoni 16. septembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2686/92, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, EÜT L 272, 17.9.1992, lk 13 ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1331/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes, ELT L 296, 15.11.2007, lk 1.

[5] Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, Büroo N105 04/092, 1049 Brüssel, Belgia.