KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1. Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja auditit 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi (põllumajandus) kohta. See hõlmab põllumajandusturgude korraldamiseks ja toetamiseks ning põllumajandustootjatele otsese sissetulekutoetuse maksmiseks tehtavaid kulutusi. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) (1). 2005. aasta kogukulud olid 48 466 miljonit eurot (2004. aastal 43 579 miljonit eurot) (täpsemalt vt diagrammid 5.1 ja 5.2 ).

5.2. EÜ asutamislepingu alusel kannab Euroopa Komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel (EAGGF tagatisrahastu). See tähendab, et lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad, eraettevõtted, kauplejad, ühendused või avalik-õiguslikud üksused) teevad makseid liikmesriikide poolt kinnitatud makseasutused. Komisjon haldab vahetult vähem kui 1 % kulutustest.

5.3. Liikmesriikide deklareeritud kulutused peavad läbima mitu kontrollisüsteemi: a) põllumajandustootjate taotluste nõuetekohasuse kontroll ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) (4) kohaselt; b) sektoripõhine, nt oliiviõlisektori või maaelu arendamise valdkonna kontroll; c) põllumajanduskaupade subsideeritud ekspordi füüsiline kontroll (5); d) äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (6); e) kontrollimis- ja heakskiitmismenetlus, mille käigus raamatupidamise aastaaruannete täielikkuse ja õigsuse kontrollimisel (finantsotsus) hõlmatakse kõik deklareeritud kulutused ning mitmeaastase menetluse raames kontrollitakse kulutuste seaduslikkust ja korrektsust (vastavusotsused).

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

5.4. Saamaks kinnitust ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, auditeeris kontrollikoda põhilisi järelevalve- ja kontrollisüsteeme (vt punkt 5.3) ja testis EL-15 riikide 25 makseasutuse (mis vastutasid kokku 66 % ÜPP kulutuste eest) kulutustest koostatud juhuslikku maksevalimit (vt tabel 5.1 ) ning 20 makset, mis sooritati ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) (7) alusel uutes liikmesriikides.

Tabel 5.1 – Makseasutused 2005. aastal deklareeritud kulutuste järgi Nr Liikmesriik Makseasutus Deklareeritud summa milj. eurodes (8) Osakaal kogu-summast Märkustega tõend Otsusest välja jäetud (9) 1 Prantsusmaa ONIC 4 535,37 9,36 × 2 Itaalia AGEA 3 832,32 7,91 × × 3 Ühendkuningriik RPA 2 952,11 6,09 4 Kreeka OPEKEPE 2 756,08 5,69 5 Prantsusmaa OFIVAL 2 401,35 4,95 6 Hispaania Andalucia 1 817,00 3,75 7 Iirimaa DAF 1 805,72 3,72 8 Taani EU-direktoratet 1 223,61 2,52 9 Poola ARiMR 1 193,04 2,46 10 Austria AMA 1 192,37 2,46 11 Prantsusmaa ONIOL 967,48 2,00 12 Hispaania Castilla-León 956,40 1,97 13 Rootsi SJV 954,42 1,97 14 Soome MMM 901,48 1,86 15 Hispaania Castilla-La Mancha 882,45 1,82 16 Saksamaa Niedersachsen 881,09 1,82 17 Portugal INGA 801,25 1,65 18 Ungari ARDA 553,72 1,14 × 19 Belgia BIRB 525,63 1,08 20 Saksamaa Nordrhein-Westfalen LWK 524,04 1,08 21 Tšehhi Vabariik SAIF 424,82 0,88 22 Holland Dienst Regelingen 375,61 0,77 23 Hispaania Cataluña 368,39 0,76 24 Saksamaa BLE 307,41 0,63 25 Ühendkuningriik NAWAD 297,38 0,61 26 Prantsusmaa ONIFLHOR 276,03 0,57 × 27 Belgia Région Wallonne 256,67 0,53 × 28 Leedu NMA 235,90 0,49 29 Slovakkia APA 205,56 0,42 × 30 Poola ARR 166,46 0,34 31 Holland PT 74,33 0,15 DAS 2005 läbinud Vahesumma (10) 34 645,52 71,47 32 Saksamaa Bayern Landwirtschaft 1 176,61 2,43 × 33 Prantsusmaa CNASEA 813,81 1,68 × 34 Ühendkuningriik SERAD 644,32 1,33 35 Hispaania Extremadura 633,95 1,31 36 Itaalia AVEPA 560,02 1,16 37 Hispaania Aragón 535,47 1,10 38 Saksamaa Baden-Württemberg 474,29 0,98 × 39 Itaalia AGREA 444,56 0,92 40 Itaalia Region Lombardie 436,96 0,90 41 Saksamaa Mecklenburg-Vorpommern 429,65 0,89 42 Holland PZ 416,27 0,86 43 Saksamaa Brandenburg 412,50 0,85 44 Saksamaa Sachsen-Anhalt 404,81 0,84 45 Hispaania FEGA 389,87 0,80 46 Saksamaa Schleswig-Holstein 382,16 0,79 47 Saksamaa Hamburg-Jonas 374,01 0,77 48 Prantsusmaa FIRS 355,04 0,73 49 Saksamaa Sachsen 345,39 0,71 50 Prantsusmaa ONILAIT 329,50 0,68 51 Ühendkuningriik DARD 323,06 0,67 × 52 Holland HPA 291,47 0,60 53 Saksamaa Thüringen 291,31 0,60 54 Prantsusmaa ONIVINS 270,71 0,56 55 Belgia ABKL 252,20 0,52 56 Itaalia ENR 248,50 0,51 57 Saksamaa Hessen 242,77 0,50 58 Itaalia ARTEA 204,07 0,42 59 Saksamaa Rheinland-Pfalz 194,53 0,40 60 Hispaania Valencia 173,04 0,36 61 Hispaania Galicia 151,41 0,31 62 Prantsusmaa ODEADOM 129,73 0,27 × 63 Hispaania Navarra 128,59 0,27 64 Hispaania Canarias 121,23 0,25 65 Hispaania Murcia 108,91 0,22 × 66 Sloveenia AAMRD 106,65 0,22 67 Itaalia SAISA 99,10 0,20 68 Läti RSS 98,86 0,20 69 Portugal IFADAP 91,52 0,19 × × 70 Hispaania Asturias 81,25 0,17 71 Eesti PRIA 67,32 0,14 72 Hispaania País Vasco 61,34 0,13 73 Hispaania Madrid 57,94 0,12 74 Holland PVE 52,83 0,11 75 Holland DLG 46,07 0,10 76 Luksemburg Ministère de l'Agriculture 45,07 0,09 × × 77 Hispaania La Rioja 43,77 0,09 78 Austria ZA Salzburg 43,31 0,09 79 Hispaania Cantabria 39,45 0,08 × 80 Küpros CAPO 38,61 0,08 81 Hispaania Baleares 32,51 0,07 82 Saksamaa Bayern Umwelt 26,60 0,05 × × 83 Itaalia ARBEA 25,78 0,05 × 84 Saksamaa Saarland 21,57 0,04 85 Ühendkuningriik FC 13,45 0,03 86 Prantsusmaa OFIMER 8,98 0,02 87 Itaalia FINPIEMONTE 8,72 0,02 88 Saksamaa Hamburg 7,41 0,02 89 Malta MRAE 7,33 0,02 × 90 Ühendkuningriik CCW 4,58 0,01 91 Saksamaa Nordrhein-Westfalen LfEJ 4,35 0,01 92 Saksamaa Bremen 2,28 0,00 93 Hispaania FROM 1,91 0,00 × 94 Iirimaa DCMNR 1,45 0,00 95 Prantsusmaa SDE 0,22 0,00 Vahesumma 13 830,96 28,53 KOKKU 48 476,48 100,00 Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2005. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

5.5. IACS on pindalatoetuste, loomapidamistoetuste ja uue ühtse pindalatoetuse kava põhiline haldus- ja kontrollivahend. See koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist ja põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ning loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemidest.

5.6. Kontrollikoda analüüsis IACSi kontrollistatistikat kõigi liikmesriikide puhul ja auditeeris selle rakendamist paljudes vanades liikmesriikides ning viies (11) uues liikmesriigis nendest kaheksast, kes on otsustanud SAPSi kasutada, ja kahes uues liikmesriigis, (12) kes on valinud traditsioonilised otsetoetuskavad (vt 5.2 . ja 5.3. lisa ).

Pindalatoetus

5.7. Kontrollikoda analüüsis 2004. aasta pindaladeklaratsioonide IACSi kontrolli tulemusi liikmesriikides (maksed, mis sooritati 2005) (vt tabel 5.2 ). Kõigi liikmesriikide peale kokku sisaldas vigu 40 % kontrollitud taotlustest. See veamäär vastab 2,1 %-le makseasutuste poolt kontrollitud pindalast. EL-15 osas on viimatinimetatud protsendimäär suurenenud 2003. aasta 1,8 %-lt 2,2 %-le 2004. aastal, ületades seega komisjoni tasandil kehtestatud 2 % olulisuse künnise (13). Uutes liikmesriikides oli see määr madalam: 2004. aastal 2,0 %. Vead, mille makseasutused avastavad oma kontrolli käigus, kontrollides vähemalt 5 % saadud taotlustest, parandatakse enne põllumajandustootjale väljamakse tegemist. IACSi rahuldaval tasemel rakendanud 14 liikmesriigi puhul leiti pisteliste kontrollide tulemusel vigade määraks 1,95 %. 5.7. Komisjon ei ole fikseerinud 2 % olulisusnivood, mida võiks pidada kulutuste puhul vastuvõetavaks veamääraks. Aasta tegevusaruande reservatsioonide peamine alus, millele kontrollikoda ilmselt viitab, on oluliste puuduste ilmnemine haldus- ja kontrollisüsteemides. 2 % künnist (väljendatuna tegevuspõhise eelarvestamise meetmele kohaldatud finantstingimustes ning välistamata muid konkreetseid künniseid) kasutatakse ainult oluliste puuduste puhul, mida ei hüvitata finantskorrektsiooni meetmetega. Komisjon on seisukohal, et pisteliste kontrollide tulemused pakuvad makstud nõuetes tekkida võiva tõenäolise vea põhjendatud hinnangut, nagu väidetakse kontrollikoja 2004. aasta aruandes.

Tabel 5.2 – Pindalatoetused, söödamaad ja teised põllukultuurid – IACSi 2004. a kohapealsete kontrollide ja kaugseire tulemused, seotud 2005. a rahuldatud taotlustega Liikmesriigid Esitatud taotlused Kontrollitud taotlused Vigadega taotlused Arv Pindala (ha) Keskmine suurus (ha) Arv % Pindala (ha) % Keskmine suurus (ha) Arv % Pindala (ha) % Belgia 39 821 1 000 289,72 25 3 815 9,6 133 656,40 13,4 35 1 584 41,5 1 273,33 1,0 Taani 47 391 2 329 078,35 49 2 506 5,3 136 454,12 5,9 54 852 34,0 1 185,91 0,9 Saksamaa 298 771 14 050 886,00 47 17 798 6,0 1 093 602,00 7,8 61 7 873 44,2 6 278,00 0,6 Kreeka 318 947 3 995 969,16 13 39 169 12,3 1 018 459,45 25,5 26 9 379 23,9 25 872,12 2,5 Hispaania 420 001 17 456 253,40 42 44 212 10,5 1 895 096,68 10,9 43 18 793 42,5 61 788,13 3,3 Prantsusmaa 401 827 23 977 233,71 60 27 365 6,8 1 975 055,48 8,2 72 12 212 44,6 11 231,17 0,6 Iirimaa 130 508 4 727 823,77 36 8 892 6,8 363 336,38 7,7 41 1 441 16,2 1 468,96 0,4 Itaalia 599 095 7 219 935,24 12 42 540 7,1 819 002,00 11,3 19 20 212 47,5 51 457,19 6,3 Luksemburg 1 935 121 623,00 63 113 5,8 7 200,00 5,9 64 118 104,4 251,66 3,5 Holland 44 996 657 563,25 15 3 154 7,0 50 283,43 7,6 16 1 160 36,8 2 450,47 4,9 Austria 137 677 2 538 918,68 18 8 649 6,3 184 400,41 7,3 21 5 115 59,1 4 169,18 2,3 Portugal 130 854 1 825 638,94 14 7 641 5,8 431 406,95 23,6 56 5 904 77,3 22 391,65 5,2 Soome 67 090 2 086 152,39 31 4 290 6,4 160 238,86 7,7 37 2 088 48,7 1 105,08 0,7 Rootsi 59 058 2 763 403,94 47 3 793 6,4 206 888,21 7,5 55 2 429 64,0 6 550,03 3,2 Ühendkuningriik 131 410 14 101 732,67 107 7 091 5,4 907 565,00 6,4 128 4 335 61,1 6 898,37 0,8 2004 kokku, EL–15 2 829 381 98 852 502,22 35 221 028 7,8 9 382 645,37 9,5 42 93 495 42,3 204 371,25 2,2 2003 kokku (14) 2 840 153 98 843 983,00 35 230 170 8,1 11 309 077,00 11,4 49 97 729 42,5 199 740,00 1,8 2002 kokku 2 894 917 97 955 796,00 34 248 572 8,6 11 656 029,00 11,9 47 94 717 38,1 198 079,00 1,7 2001 kokku 2 935 273 98 275 675,00 33 299 716 10,2 11 638 423,00 11,8 39 105 099 35,1 240 786,00 2,1 Tšehhi Vabariik 18 759 3 529 134,84 188 1 344 7,2 454 565,96 12,9 338 831 61,8 3 765,64 0,8 Eesti 18 954 818 453,31 43 1 068 5,6 259 394,41 31,7 243 548 51,3 1 855,02 0,7 Küpros 39 025 173 372,00 4 1 992 5,1 33 691,00 19,4 17 1 770 88,9 5 400,00 16,0 Läti 69 847 1 338 352,28 19 5 220 7,5 366 043,87 27,4 70 2 667 51,1 11 539,71 3,2 Leedu 238 068 2 550 554,55 11 17 413 7,3 352 572,07 13,8 20 7 418 42,6 6 603,17 1,9 Ungari 208 809 5 002 586,57 24 11 205 5,4 549 871,90 11,0 49 1 763 15,7 9 442,44 1,7 Malta 4 981 5 152,14 1 1 011 20,3 1 940,72 37,7 2 481 47,6 201,36 10,4 Poola 1 400 401 13 689 068,96 10 78 618 5,6 1 235 809,26 9,0 16 23 061 29,3 21 207,68 1,7 Sloveenia 77 049 166 113,00 2 5 093 6,6 16 725,25 10,1 3 5 232 102,7 8 944,87 53,5 Slovakkia 12 399 1 831 840,09 148 1 704 13,7 528 587,61 28,9 310 1 042 61,2 8 133,01 1,5 2004 kokku, EL–10 2 088 292 29 104 627,74 14 124 668 6,0 3 799 202 13,1 30 44 813 35,9 77 092,90 2,0 KOKKU 4 917 673 127 957 129,96 26 345 696 7,0 13 181 847,42 10,3 38 138 308 40,0 281 464,15 2,1 NB1: Kaugseires kasutatakse IACSi rakenduste kontrollimiseks satelliitfotosid või aerofotosid. NB2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega. Allikas: liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

5.8. Kohapealsete kontrollide puhul sisaldavad maatükid, mida kontrollitud taotlustes ei leidu, (15) (vt diagramm 5.3 ) nii juhuslikult kui riskianalüüsi põhjal valitud taotluste kontrollitulemusi. Nagu eelmistel aastatel, oli ka nüüd teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul – mis on ootustele vastupidine. Kuigi komisjon lahendas selle probleemi määruse (EÜ) nr 118/2004 (16) vastuvõtmisega, ei avaldu tulemused enne 2006. aastat. 5.8. Komisjoni auditid on näidanud, et teatavad liikmesriigid on registreerinud kaugseirekontrolle kui juhuslikke, ehkki põllumajandustootjad on valitud tsoonis riski alusel. Seetõttu on pilt statistikast moonutatud. Kahte liiki valikust tuleneva erinevuse puhul näitab komisjoni analüüs pärast väärast aruandlusest tulenevate valeandmete väljasõelumiseks näitas, et ainult Taanis ja vähemal määral Iirimaal olid juhusliku valiku tulemused riskipõhise valiku omadest suuremad (arvesse ei ole võetud Kreekat).

5.9. Nagu eelmisel aastal, osutus ka nüüd, et umbes 40 % kontrollikoja poolt testitud maksetest sisaldas pindalade enamdeklareerimist võrreldes maatükkide mõõdetud suurusega. Umbes ühe kolmandiku maksete puhul oli tegemist suhteliselt väikeste mõõtmisvigadega ning vähestel juhtudel ka suuremate vigadega. 5.9. Juhtumid on jõudnud komisjonini hiljuti, mistõttu ei ole komisjonil veel võimalik neid leide kommenteerida.

5.10. Kontrollikoja leiud Kreekas näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist: 5.10.

a) kontrollide tase on madal ja leiud on kas halvasti dokumenteeritud või hoopis dokumenteerimata, aruandlus tulemuste kohta pole usaldusväärne ega põhine alati vahetul kontrollil; b) mõningate Kreeka kohalike asutuste poolt maatükkide mõõtmiseks kasutatav tehnika põhjustab suurema tehnilise hälbe kui lubatud maksimum (5 %). Sellise toimimisviisi finantsmõju ei ole võimalik kvantifitseerida; a) ja b) 2005. aastal jätkas komisjon laiendatud auditikava ja muude järelevalvemeetmete võtmist Kreeka suhtes. 13 kontrollkäigu hulgas tehti 8 kontrollkäiku ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) või sellega seotud meetmete raames. Puuduste avastamisel võetakse järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu. Kreeka ametiasutused on komisjoni algatusel koostanud puuduste kõrvaldamisele suunatud tegevuskava, et tagada IACSi põhiosiste täiustamine ja tulemuslik kasutamine. Nimetatud tegevuskava hõlmab kontrollikoja osutatud puudusi. Komisjon jälgib pidevalt kava õiget rakendamist.

c) põllumajandustootjate liidud kontrollivad kõigi andmete sisestamist arvutisüsteemi. Süsteemis olevad andmed ei ole turvatud ning põllumajandustootjate liidud saavad neid enne makse tegemist igal ajal muuta, mida nad ka teevad. Arvutisüsteem ei registreeri, millal ja miks algandmeid muudetakse. Paljud neist muudatustest on eeskirjadega vastuolus, kuid neid ei saa täpselt kvantifitseerida; c) Komisjon on korduvalt kritiseerinud põllumajandustootjate liitude rolli nõudemenetluses ning nõudnud 2004. aasta juunis ametlikult, et ametiasutused rakendaks uue menetluse. Kreeka ametiasutused on kaasanud selle 2006. aastal oma rakendamise tegevuskavasse. Kontrollikoja tähelepanek on tõene ainult kuni 2004. taotlemisaasta lõpuni (2005. majandusaasta). Alates 2005. taotlemisaastast on Kreeka ametiasutused võtnud kasutusele kontrolljälje, mis võimaldab jälgida kõiki algsete andmete muutmisi.

d) endiselt avastas kontrollikoda pindalade enamdeklareerimist põllumajandustootjate taotlustes.

5.11. Pindala, millele toetust taotletakse ja millele põllumajandustootja toetust saab, võib olla kontrolli käigus mõõdetust suurem või väiksem, kui see jääb teatava tehnilise hälbe piiresse. Sloveenias aga kohaldati pindala enamdeklareerimise korral 4 % hälvet valesti, põhjustades enammakseid. 5.11. Komisjoni talitused tuvastasid selle punkti juba oma 2005. aasta märtsi järelpärimises ning teavitasid sellest liikmesriike kirja teel sama aasta septembris. See punkt ja muud leiud kuuluvad raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse alla.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) uutes liikmesriikides

5.12. IACSi põhielemendiks on maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS), mis sisaldab kogu põllumajandusmaa registrit. Seitsmest uuest liikmesriigist, mida kontrollikoda kohapeal kontrollis, olid neli otsustanud kasutada maatükkide identifitseerimise süsteemis võrdlusmaatükkidena (17) tootmisühikuid. Ülejäänud kolm olid võrdlusmaatüki määratlenud katastriüksusena.

5.13. Kontrollikoja audit näitas, et ühtset pindalatoetuse kava (SAPS) kohaldavate ja võrdlusmaatükkidena tootmisblokke kasutavate auditeeritud liikmesriikide hulgas sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteem üksnes Tšehhi Vabariigis põllumajanduslike maatükkide abikõlblikkuse andmeid. Teistes liikmesriikides sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteem ainult võrdlusmaatükkide abikõlblikkuse andmeid. Need liikmesriigid aga ei nõudnud taotlusele selliste andmete ja dokumentide lisamist, mis võimaldaksid iga põllumajandusliku maatüki asukoha määrata ja maatükki mõõta, (18) mistõttu ei olnud ametiasutustele kättesaadav teave piisav tagamaks iga põllumajandusliku maatüki usaldusväärset identifitseerimist. Niisugune eeskirjade eiramine mõjutas kontrollide tõhusust ning vigade avastamise ja ennetamise suutlikkust. 5.13. Kuni põllumajanduslikult kasutatavad maatükid jäävad võrdlusmaatüki või ühiku piiresse ega ületa võrdlusmaatüki kogu abikõlbikku pindala, on põllumajandusliku maatüki abikõlblikkus põhimõtteliselt tõestatud. Komisjon viis aastatel 2004–2005 igas liikmesriigis läbi kohapealseid auditeid ning, ehkki tuvastas mõnes maatükkide identifitseerimise süsteemis (LPIS) puudujääke, jäi ta nende rakendamise tasemega esimestel aastatel üldiselt rahule. Kuid ristkontrollimise toimimine sõltub põllumajanduslike maatükkide identifitseerimiseks süsteemi salvestatud andmete kvaliteedist, mistõttu komisjon on audititega seoses rõhutanud vajadust üksuse suurust vähendada ning visandanud viisid, kuidas seda saavutada. Viimaste teabevahetuste järgi on ilmne, et tänu neile soovitustele toimumas on olulised parandused.

5.14. Selle tulemusena jäävad põllumajanduslike maatükkide enam- ja/või topeltdeklareerimised avastamata, kui taotlustes ei ole ületatud võrdlusmaatüki suurust. Kui üks põllumajandustootja mõne maatüki osas taotlust ei esita või taotleb toetust vaid osale maatükist, võib see kompenseerida teise põllumajandustootja topelt- või enamdeklareerimise, mistõttu tegelikku enam- ja/või topeltdeklareerimist ühe võrdlusmaatüki piires ei ole võimalik täpselt välja selgitada. Seega toetuse vähendamist ja karistusi kas ei kohaldata või on need ebapiisavad (19) Näiteks Ungaris ja Slovakkias viis see omavoliliste vähendamiste ja sanktsioonideni juhtudel, kui võrdlusmaatüki suurus taotlustes oli ületatud, kuid vastutust enamdeklareerimise eest ei olnud võimalik omistada ühelegi konkreetsele põllumajandustootjale. Üheski külastatud liikmesriigis ei kehtinud kohustust vaadata üle tootmisühiku kõik maatükid, mille kohta olid taotlused esitatud. 5.14. Kontrollikoja kirjeldatud riskid on loomupärased füüsiliste üksuste põhistele LPISdele nii vanades kui ka uutes liikmesriikides ning neid tuleb ohjata üksuse suuruse piiramise teel. Visandkaartide või muu graafilise materjali kasutamine vähendab ohte veelgi, kuid kahtluste korral on soovitatava tava kohaselt vaja üle vaadata kõik üksuse maatükid. Komisjon on seisukohal, et füüsilistel üksustel põhinevad LPISid on õige kohaldamise korral kõige sobivam vahend, mis võimaldab piire koheselt tuvastada (üldjuhul lihtsamalt kui katastripõhiste LPISide puhul).

5.15. Kohapealse kontrolli käigus on võimalik enam- ja vähemdeklareeritud maatükid omavahel tasakaalustada, kui katastrijärgset pindala pole ületatud. Poolas kasutati teistel maatükkidel leitud pindala puudujääkide tasakaalustamiseks mõõdetud pindala, mis oli suurem kui katastrijärgset maatüki pindala. Selle vea finantsmõju ei ole võimalik kvantifitseerida. 5.15. Komisjon on selle probleemi tuvastanud ning tegeleb sellega. a) Komisjon kavatseb sellega tegeleda kahepoolsetel kohtumistel liikmesriikidega. b) Sellega hakatakse tegelema komisjoni talituste järelpärimiste ajal.

5.16. Muid probleeme leiti järgmistes riikides: a) Ungaris: kontrollitulemusi ei võetud SAPSi maksete arvutamisel arvesse või ei tehtud seda õigesti (20); b) Poolas: siseriiklikke lisamakseid (21) tehti rangematel tingimustel kui SAPSi makseid. Kui siseriiklikud kriteeriumid polnud täidetud, vähendati SAPSi makseid analoogselt siseriiklike maksetega, kuigi SAPSi kriteeriumid olid täidetud. See ei ole kooskõlas ELi õigusaktidega. Peale selle võimaldatakse halduslikul ristkontrollimisel teatud hälvet, kui on leitud erinevusi taotlustes märgitud pindala ja maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlbliku pindala vahel; see aga on lubatud ainult kohapeal kontrollitud maatükkide puhul.

5.17. Viies liikmesriigis (22) ei viidud läbi või ei dokumenteeritud kohaldatavate riskitegurite hindamist 2004. aasta taotlusperioodi osas ega kasutatud 2005. aasta taotlusperioodi osas (seoses 2006. eelarveaastaga). 5.17. Üldise statistika ja selle kasutamise parandamise kava raames on komisjoni talitused alates 2005. aastast oma kohtumistel liikmesriikidega soovitanud neil viia läbi riskitegurite hindamine.

5.18. Kui liikmesriigis maksmisele kuuluva toetuse kogusumma ületas riigi finantsraamistiku, tuli SAPSi kohaselt vastavalt proportsionaalselt vähendada toetust hektari kohta. Liikmesriigid pidid teavitama komisjoni vähendamise määrast 30. novembriks 2004. Tšehhi ametivõimud ei suutnud põhjendada taotlustega hõlmatud kogupindalale vastavat arvu, mida kasutati toetuse vähenduse arvutamiseks ja mis oli vastavalt 1,63 %. Ungari ja Leedu ei teinud lõplikku vähenduskoefitsienti teatavaks ettenähtud tähtajaks. 5.18–5.19. Komisjon tegeleb kontrollikoja tähelepanekutega.

5.19. Vastavalt eeskirjadele tuli SAPSi toetus välja maksta ühekorraga, ajavahemikus 16. oktoobrist 2004 kuni 30. aprillini 2005. Ungari tegi kaks makset. Sellisel toimimisviisil puudub õiguslik alus.

5.20. 20st kontrollikoja poolt juhuslikult valitud SAPSi tehingust koosnevast valimist leiti viis enammakset, kusjuures veamäär oli märkimisväärselt suur. Neist neli olid tingitud taotlejate enamdeklareeringutest ja viies sisaldus taotluse muudatuses, mis oli tehtud pärast ettenähtud tähtaega. 5.20. Komisjon vaatab kontrollikoja audiitorite leiud üle.

Loomapidamistoetused

5.21. Komisjoni statistika loomapidamistoetuste kohta näitab loomade arvu, kelle osas põllumajandustootjad on esitanud toetusetaotlused, kuid kontrollijad on tuvastanud, et neid ei eksisteeri või nad pole abikõlblikud. Suurima toetuskava, ammlehmatoetuse (vt tabel 5.3 ja diagramm 5.4 ) suhtes kontrollisid liikmesriigid 14,9 % toetuse saamiseks esitatud loomadest ning leidsid, et 1,8 % neist ei eksisteeri või on abikõlbmatud. Liikmesriigiti see veiste arvu vea protsendimäär üldiselt veidi varieerub. Itaalias, Maltal ja Sloveenias on see siiski väga kõrge (ammlehmatoetuse osas Itaalias 11,4 % ja Sloveenias 48,2 % ning veiseliha eritoetuse osas Maltal 11,8 %, Itaalias 21,8 % ja Sloveenias 56,2 %). 5.21. Kuigi saab nõustuda, et Itaalia statistika näitab suhteliselt suurt vähenduste osatähtsust, on põllumajandustootjate osatähtsus võrreldes 2004. aastaga silmanähtavalt vähenenud, mis viitab, et probleemid keskenduvad vähemale arvule põllumajandustootjatele. Seda küsimust arutatakse Itaalia ametiasutustega, et tuvastada paremini selle kõrge osatähtsuse põhjused. Malta ja Sloveenia kontrollimine paljastas, et nende statistika ei ole usaldusväärne ning komisjon nõudis neilt parandatud statistikat.

Tabel 5.3 – Ammlehmade toetuste IACSi kontrollid – 2004. a läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemused seoses 2005. a rahuldatud taotlustega Liikmesriik Kontrollitud taotlused Kontrollitud taotlused, mis lükati osaliselt tagasi Kontrollitud taotlused, mis lükati täielikult tagasi Kontrollitud loomad Kontrollitud loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti Esitatud taotluste koguarv Arv % Arv % Arv % Taotlustega hõlmatud loomade koguarv Arv % Arv % Belgia 14 886 707 4,7 6 0,8 3 0,4 395 197 30 885 7,8 58 0,2 Taani 8 650 1 047 12,1 5 0,5 3 0,3 109 355 25 066 22,9 18 0,1 Saksamaa 32 899 3 508 10,7 227 6,5 81 2,3 641 781 87 995 13,7 1 125 1,3 Kreeka 10 849 3 728 34,4 201 5,4 22 0,6 209 825 125 424 59,8 1 179 0,9 Hispaania 59 800 5 195 8,7 293 5,6 44 0,8 1 758 858 311 213 17,7 4 188 1,3 Prantsusmaa 117 249 13 958 11,9 1 024 7,3 217 1,6 4 214 721 548 148 13,0 2 181 0,4 Iirimaa 61 840 4 698 7,6 421 9,0 19 0,4 1 104 521 132 916 12,0 603 0,5 Itaalia 55 850 8 443 15,1 212 2,5 288 3,4 763 119 122 665 16,1 13 954 11,4 Luksemburg 491 62 12,6 4 6,5 0 0,0 23 288 4 959 21,3 12 0,2 Holland 4 549 648 14,2 16 2,5 30 4,6 73 105 10 015 13,7 141 1,4 Austria 92 616 6 563 7,1 408 6,2 79 1,2 403 022 69 724 17,3 876 1,3 Portugal 24 849 2 792 11,2 91 3,3 41 1,5 364 386 59 322 16,3 345 0,6 Soome 1 666 225 13,5 29 12,9 4 1,8 41 499 6 714 16,2 126 1,9 Rootsi 9 809 590 6,0 2 0,3 1 0,2 152 363 10 661 7,0 8 0,1 Ühendkuningriik 43 778 5 457 12,5 410 7,5 33 0,6 1 709 788 235 665 13,8 1 499 0,6 EL-15 kokku 539 781 57 621 10,7 3 349 5,8 865 1,5 11 964 828 1 781 372 14,9 26 313 1,5 Malta 0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0 0 0,0 0 0,0 Sloveenia 27 813 2 832 10,2 825 29,1 45 1,6 98 537 13 556 13,8 6 534 48,2 EL-2 kokku 27 813 2 832 10,2 825 29,1 45 1,6 98 537 13 556 13,8 6 534 48,2 2004 kokku – EL-17 567 594 60 453 10,7 4 174 6,9 910 1,5 12 063 365 1 794 928 14,9 32 847 1,8 2004 kokku – EL-15 539 781 57 621 10,7 3 349 5,8 865 1,5 11 964 828 1 781 372 14,9 26 313 1,5 2003 kokku – EL-15 (23) 522 146 66 340 12,7 4 596 6,9 1 683 2,5 11 998 677 2 060 855 17,2 25 052 1,2 2002 kokku – EL-15 539 093 78 087 14,5 6 056 7,8 2 933 3,8 11 934 249 2 230 816 18,7 45 408 2,0 NB 1: Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade arvu ja abikõlblikuks määratletud loomade arvu vaheline erinevus on üle 20 % või kui erinevus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest. NB 2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega. Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

5.22. Lamba- ja kitsetoetuste osas on enamdeklareeritud loomade osakaal kahanenud 2003. aasta 8,2 %-lt 6,3 %-le. Itaalia ja Sloveenia teatasid lamba- ja kitsetoetuste osas oluliselt suuremast veamäärast (vastavalt 10 % ja 24,1 %) kui teised liikmesriigid (1,2 %). Kontrollikoda leidis probleeme Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Hollandis ja Ühendkuningriigis. Tõuraamatuid ei peetud korralikult. Neile raamatutele ei saa toetuda ei loomapidamisaja nõuete täitmise kinnitamisel ega taotluses toodud ja kontrollimisel leitud lammaste arvu kõrvutamisel. 5.22. Itaalia ja Sloveenia leidude kohta leiate lisateavet vastusest punktile 5.20. Komisjoni 2005. aasta kontrollkäikude käigus Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Madalmaades ja muudes liikmesriikides tuvastati puudusi tõuraamatute pidamises põllumajandustootjate poolt ning neid leide võetakse arvesse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses.

5.23. Maltal arvutati veise- ja lambatoetustele kohaldatavaid toetusevähendusi ja trahve järjekindlalt valesti. 5.23. Sellega tegeletakse edasi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus pärast kontrollikoja leidude üksikasjade kättesaamist.

5.24. Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika. Enammaksete risk on suurem loomade sagedase liikumise ja loomapidamise toetuskavade keerukate tingimuste tõttu. Kokkuvõttes ei andnud kontrollikoja omapoolne testimine tõendeid, mis oleksid IACSi statistikast märkimisväärselt erinenud.

Oliiviõli

5.25. Kontrollikoda vaatas läbi üheksa oliiviõli tootmistoetuse makset Hispaanias, Kreekas ja Itaalias (24) – need liikmesriigid deklareerisid toetusi umbes 2 000 miljoni euro ulatuses. Kõik tehingud sisaldasid kas enammakset ja/või üht või mitut vormiviga ning Itaalias olid kaks kontrollitud juhtumit eeskirjade vastased. Tulemused osutavad, et tõsiseid puudusi on tootmistoetuskava kontrollimises ja ka üldisemalt oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) usaldatavuses. Seda aerofotode süsteemi kasutatakse oliivipuudega maatükkide olemasolu kontrollimiseks. 5.25. Koos õlipressimisettevõtete kontrollidega on oliivikasvatuse geoinfosüsteem oliiviõli tootmistoetuse kontrollimise süsteemi üks element. See on kohustuslik alles alates 2003/2004. turustusaastast. 2003. aastast raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames tehtud komisjoni auditite käigus tuvastati kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriikides samalaadseid puudujääke, mis olid seotud oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) uuendamisega, sanktsioonide kohaldamisega tehastele ning oliivikasvatuse GISi kasutamisega saagikuse kontrollimiseks või regulatiivsanktsioonide kohaldamiseks tootjatele, kes deklareerivad tegelikkusest suurema arvu oliivipuid. Liikmesriike on sellest teavitatud ning raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine toimub parajasti. Kui peaks kinnitust leidma risk EAGGFile, kohaldatakse finantskorrektsioone.

5.26. Geoinfosüsteem oleks pidanud täielikult toimima alates turundusaastast 2003/2004. Algselt vastutas GISi valmimise kinnitamise eest komisjon, kuid ta muutis määrust nii, et süsteemi valmimisest pidid teatama liikmesriigid. Vaatamata sellele, et nad valmimist kinnitasid, leidis kontrollikoda, et kõigis liikmesriikides viitab suutmatus ajakohastada geoinfosüsteemi andmeid (tähtnumbriline andmebaas, oliivipuude tegelik arv, uusistutused ja tootmispotentsiaal) sellele, et GISi ei saa ikka veel täielikult toimivaks lugeda. Sellel on märkimisväärne mõju, sest oliivikasvatuse geoinfosüsteem ühendatakse IACSiga ja seda hakatakse kasutama toetusõiguste arvutamise ja uue ühtse toetuskava (25) haldamise ja kontrollimise alusena (oliivikasvatajatele hakatakse toetust maksma pindala järgi). 5.26. Oliivikasvatuse GISi puudujäägid on teada ka komisjonile, kes jagab kontrollikoja muret reformi elluviimise pärast. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus on liikmesriikidele soovitusi jagatud. Kui uute kavade järgsed kulutused on tehtud, hinnatakse riski EAGGFile ning see võib anda põhjust finantskorrektsioonideks.

5.27. Igal aastal fikseerib komisjon tootmisühiku keskmise saagise ja liikmesriigid peavad seda toetuse saamiseks järgima. Komisjonil on keeruline tõendada, kas liikmesriigid kasutavad neid keskmiseid määrasid nõuetekohaselt, et kontrollida deklareeritud toodangu abikõlblikkust ega tee eeskirjadele mittevastavaid makseid (vt Itaalia näidet punkt 5.25). 5.27. Vastavus keskmisele saagikusele ei ole abikõlblikkuse kriteerium, selle eesmärk on kontrollida tegelikku oliiviõli tootmist. Kui tootmine üle keskmise saagikuse ei ole õigustatud, võidakse põllumajandustootja sellest abi osast ilma jätta. Oma auditite käigus on komisjon palunud liikmesriikidel tõestada oma saagikuskontrollide tulemuslikkust ning on kohaldanud Itaaliale muu hulgas kontrolli puudumise pärast finantskorrektsioone. Hispaanias ja Kreekas on komisjon kritiseerinud: — vaid ühel kriteeriumil põhinevat lähenemisviisi, mida ei toeta ükski põhjalik analüüs, — selle lähenemisviisi ilmset tulemusetust, sest enamik kontrollialust tootmist loeti lõpuks abikõlblikuks.

Maaelu arendamine

EL-15

5.28. EAGGF tagatisrahastu kulutused maaelu arendamisele moodustasid 2005. aastal 6 311 miljonit eurot (13 % ÜPP kulutustest). See hõlmab kulutusi põllumajanduse keskkonnatoetuste kavadele, tasandustoetusele vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, metsandusele, investeeringutele, noorte ja pensionile minevate põllumajandustootjate toetamisele.

5.29. Maaelu arendamise toetuste saamise õigus oleneb enamikul juhtudel sellest, kas abisaaja järgib võetud (tihti keerukaid) kohustusi, näiteks head põllumajandustava, ja see arvutatakse kasutatud hektarite arvu alusel. Kontrollikoja audit tuvastas suure veamäära, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist. 5.29. Komisjon vaatab kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid üksikasjalikult läbi, kui on saabunud liikmesriikide vastused.

Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend uutele liikmesriikidele

5.30. Uutes liikmesriikides on kasutusel maaelu arendamise erirežiim (26) mille kaudu toetatakse niinimetatud “kaasnevaid meetmeid”, (27) ning mõned maaelu arendamise erimeetmed (28) (maksed moodustasid 2005. aastal 1 069 miljonit eurot).

5.31. Kõige suurema majandusliku tähtsusega meede Poolas on vähemsoodsate piirkondade toetuskava, mille kaudu maksti 2005. aastal 225,8 miljonit eurot. Üks selle meetme abikõlblikkusnõudeid seisneb selles, et põllumajandustootjad peavad järgima head põllumajandustava. Poola maaelu arendamise programmis on selleks sätestatud mõõdikud, mille täitmist kontrollitakse kohapeal 5 % kontrollide raames. Nende kontrollide käigus leiti hulgaliselt mõõdikutele mittevastavusi; 3 281 põllumajandusettevõttes (9,6 % kontrollitud põllumajandusettevõtetest) esines üks või mitu rikkumist.

5.32. Vastavalt Poola seadustele saab põllumajandustootja esmakordsel rikkumisel ainult hoiatuse ja teda ei karistata. Nii oli see kõigi põllumajandustootjate puhul ja seega ei kohaldatud tagasinõudeid ega sanktsioone. See ei ole kooskõlas ELi õigusega: nõukogu määruses (29) sätestatud abikõlblikkusnõude rikkumise korral tuleks vähendada makstavaid summasid. Kokku puudutas see makseid 0,8 miljoni euro väärtuses. 5.32. Komisjon on sellest probleemist juba teadlik, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus on juba alanud ning see võib kaasa tuua finantskorrektsioone.

Eksporditoetused

5.33. ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad müüa ELi ületoodangut maailmaturgudel (30) 2005. aastal moodustasid eksporditoetused umbes 3 miljardit eurot ehk 7,5 % ÜPP kulutustest. Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist tagamaks, et see on õigesti kirjeldatud ja vastab taotletava eksporditoetuse tingimustele. Nad peavad kontrolle läbi viima ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast (asenduskontroll). Komisjon teostab järelevalvet nende kontrollide kvaliteedi ja arvu üle.

5.34. Arvestades ajaga, mis kulub kontrollimise ja heakskiitmise menetluste lõpetamiseks, ei ole komisjoni poolt 2004. aastal, (31) liikmesriikidesse tehtud auditite käigus leitud puuduste kohta veel finantskorrektsiooni rakendamise osas lõplikku otsust tehtud. 2005. aastal avastati eelhoiatamisega seotud probleeme Belgias. 5.34. Kaks järelpärimist (Poola, Leedu) on seni lõppenud ilma finantskorrektsioonideta. Ülejäänud tuvastatud puuduste kohta esitatud järelepärimiste (Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik) osas on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus juba alanud ning need võib kaasa tuua finantskorrektsioone.

5.35. Kontrollikoja auditis aastatel 2004–2006 11 liikmesriiki tehtud füüsiliste ja/või asenduskontrollide kohta esitati järgmised järeldused: 5.35.

a) põhinõuet, et eksportijaid ei tohi sellistest laadimispunktis tehtavatest kontrollidest kaudselt ette hoiatada, ei ole süstemaatiliselt täidetud (Belgia, Holland, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik); a) Komisjoni talitused on oma kohapealsete kontrollimiste käigus märkinud, et füüsiliste kontrollide ajastus võib muutuda liiga etteennustatavaks. Seetõttu meenutati kaubandusmehhanismide komitee 2005. aasta märtsi kohtumisel liikmesriikidele, et need peaksid varieerima eksportijate valdustes sooritatavate füüsiliste kontrollimiste aegu. 2005. aasta juunis arutati kaubandusmehhanismide komitees sellekohast dokumenti (D(2005) 12998). On arutatud, kuidas seda kohustuslikuks muuta.

b) tootmisel kasutatud koostisosade kontrollimisel esines märkimisväärseid puudusi I lisas loetlemata toodete puhul nagu küpsised, kondiitritooted, viski jne, mille eest makstakse eksporditoetust (Belgia, Itaalia (32) Prantsusmaa, (32) Saksamaa, Ühendkuningriik (32)); b) Komisjoni talitused vaatavad kontrollikoja leiud ja liikmesriikide vastused läbi ning võtavad kohased meetmed.

c) liiga palju füüsilisi kontrolle tehti saadetistele, mille toetusetaotlus jäi alla 200 euro (33). Eeskirjade kohaselt tuleb sellised tehingud kontrollitavate hulgast välja jätta, välja arvatud siis, kui nende eesmärk on pettuse või kuritarvitamise ärahoidmine; c) Komisjoni talitused kontrollivad seda aspekti tavalise osana oma auditite käigus toimuvatest füüsilistest kontrollimistest. Kuigi mõned liikmesriigid sooritavad ekspordikontrolle ka allapoole miinimumkünnist jäävate koguste puhul, ei ole komisjoni talitused leidnud mingeid tõendeid, et liikmesriigid teeksid seda vähendades künnist ületavate ekspordikontrollide minimaalselt nõutavat arvu.

d) EList väljumise kohas ei teostatud asenduskontrolli märkimisväärse hulga saadetiste puhul, millele oli paigaldatud tollitõkend ehkki need ei olnud laadimispunktis füüsilist kontrolli läbinud (34). Eelkõige lubasid volitatud eksportijatel endil tollitõkendeid paigaldada Taani (35) ja Holland; d) Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et asenduskontrolli ei tehta, kui ekspordiriigi tolliasutus on transpordivahendi plomminud. Kuid komisjon rõhutas 2002. aasta märtsis kaubandusmehhanismide komitees, et volitatud kaupleja plomm ei saa asendada tolliasutuse oma. Komisjoni talitused uurivad kontrollikoja ettepanekut jätta asenduskontrollide alt välja ainult füüsiliselt kontrollitud kaubasaadetised. Komisjon vaatab läbi kontrollikoja leiud Taani ja Madalmaade kohta, vastab neile liikmesriikidele ning jätkab vajaduse korral uurimist.

e) kuivõrd tolliametnike füüsiline kohalolek EList väljumise kohtades asuvates kaupade tollikontrolli alla võtmise tolliasutustes on Ühendkuningriigis ja teatavates Prantsusmaa sadamates asendatud arvutipõhise inventeerimissüsteemiga, ei kontrollita enam, ega tollitõkendeid pole lahti murtud ega eemaldatud, kuigi selline kontroll on vajalik. e) Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõikes 2 ei nõuta tolliplommide 100 % kontrollimist. Komisjon on seisukohal, et tollipoolsest süstemaatilisest plommikontrollist sadamasse sisenemisel on kasu, kuid selle võib ka ära jätta, kui tolliteenistusel on olemas muudest allikatest pärinev piisav teave ja kindlus.

5.36. Kontrollikoda järeldas, et nendes valdkondades on vaja teha olulisi parendusi, enne kui võib olla kindel, et eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise kontrolli süsteem toimib rahuldavalt. Peale selle ei saa kontrollikoda kinnitada, et EAGGF tagatisrahastu 2005. majandusaasta osas teostati piisaval arvul kontrolle ja et ka nende teostamine on kontrollitud ning vajadusel viidud sisse korrektsioonid, sest vastav teave tehakse komisjonile kättesaadavaks alles pärast 30. aprilli 2006. 5.36. Komisjon on seisukohal, et füüsiliste ja asenduskontrollimiste süsteem toimib juba piisavalt hästi, et anda alustehingutele piisav kinnitus. Kuid et süsteemi veelgi paremaks muuta, kavatseb komisjon muuta füüsilisi kontrollimisi reguleerivaid õigusakte, et muuta kontrollimiste toimumine vähem etteennustatavaks ning vähendada asendamise ohtu. Komisjon uurib kontrollikoja tuvastatud puudusi ja liikmesriikide vastuseid ning võtab vajadusel sobivad meetmed.

Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll

5.37. Liikmesriigid on rea ÜPP toetuste, sealhulgas eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatöötlemise toetuste ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul kohustatud (36) viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade tagasinõudmiseks.

5.38. Komisjonipoolse seire näol on tegemist järelevalve ja koordineeriva rolliga, mis peab tagama, et liikmesriikide riskianalüüs ja kontrolliprogrammid on asjakohased. Lisaks hõlmab see ka liikmesriikide poolt esitatavate asjakohaste aruannete ja muude dokumentide analüüsi ning liikmesriikidesse võidakse teha ka visiite, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal. Kontrollikoda leidis, et 2005. aastal komisjon: 5.38.

a) tegi edusamme esitatud dokumentide järelevalves ja analüüsis, kuid ei suuda endiselt anda täielikku ja võrreldavat teavet kontrollitud tehingute ning rikkumiste avastatud ja tagasi nõutud väärtuse kohta. Ta muutis eeskirju, et parandada maksejärgsete kontrollide tulemuste aruandlust, kuid nende muudatuste mõju pole veel teada; a) Komisjon tervitab kontrollikoja antud tunnustust jõupingutustele, mis on tehtud selleks, et parandada liikmesriikide aruandlust maksejärgsete kontrollimiste kohta, samuti jõupingutustele, mis on tehtud selleks, et parandada esitatud dokumentide läbivaatamist ja analüüsi. Komisjoni arvates saab ta juba praegu piisavat teavet kontrollitavate tehingute ja tuvastatud mittevastavuste kohta. Aruandlust on määruse nr 40/2006 kasutuselevõtuga veelgi parandatud. Määrus võimaldab hinnata mittevastavuste võimalikku taset kõigi kulukategooriate lõikes.

b) korraldas määruse rakendamise kontrollimiseks taas erilähetused kolme liikmesriiki. Nende lähetuste käigus ei hõlmatud kas kõiki riske või siis piisavat arvu liikmesriikide kontrolle, mis oleks võimaldanud hinnata määruse täitmist ja teostatud kontrollide kvaliteeti. Tehti veel kolm auditit, mille abil hinnati uute liikmesriikide valmisolekut määruse kohaldamiseks, ning 19 vastavusauditit, mis osana tööst sisaldasid vähemalt ühe maksejärgse kontrolli hindamist. Nende vastavusauditite juures ei ole veel järgitud uuritavate kontrollide standardset metoodikat ja aruandevormi, mis vähendab võrreldavust ja takistab mõtestatud analüüsi; b) Komisjon on seisukohal, et 2005. aastal läbi vaadatud maksejärgsete kontrollimiste arv oli piisav ja auditite eesmärkidele vastav. 2006. aastal on komisjon sooritanud määruse nr 4045/89 kohaselt juba kolm kontrollkäiku maksejärgsete kontrollimiste asjus Itaalias, Taanis ja Madalmaades. 2006. aasta augustiks on kavandatud täiendavaid kontrollkäike. Vastavust hindavad üksused jätkasid 2006. aastal osana oma konkreetseid sektoriga seotud küsimusi hõlmavast kontrollkäikudest määruse nr 4045/89 kohaldamise kontrollimist.

c) alustas menetlust kavandatud, kuid läbi viimata kontrollide mahu hindamiseks teatud liikmesriikides (nendele juhiti tähelepanu kontrollikoja eelmistes aruannetes). Esialgsed tulemused kinnitavad nelja liikmesriigi suutmatust viia läbi minimaalselt nõutav arv maksejärgseid kontrolle, kuid seni pole võetud meetmeid olukorra parandamiseks; c) Komisjon on mahajäämuse ulatust tegelikult juba hinnanud. Parandusmeetmeid on alustatud kontrollkäikudest kahte kõige suurema mahajäämusega liikmesriiki. Kahelt kõnealuselt liikmesriigilt on nõutud tegevuskava koostamist mahajäämuse kõrvaldamiseks. Need tegevuskavad peavad sisaldama lõpetamata kontrollimiste arvu ja olemasolevate vahendite selget arvestust ning kindlaid tähtaegu. Tegevuskavad tuleb esitada komisjonile, kes hakkab nende täitmist hoolikalt jälgima.

d) ei suuda täielikult mõõta määruse rakendamise edu või ebaedu, pidades silmas nõuetele mittevastavate maksete avastamist ja tagasinõudmist (37) (38). d) Komisjon on seisukohal, et suudab mõõta määruse edukust võimalike nõuetele mittevastavate maksete tuvastamisel.

5.39. Oma 2003. aasta töö järelkontrolli korras külastas kontrollikoda taas seitset liikmesriiki, et hinnata tehtud edusamme. Kuigi kontrollikoda leidis järelkontrollimisel, et läbivaadatud kontrollide üldine kvaliteet oli paranenud, püsisid endiselt puudused kontrollide käigus avastatud ebakorrektsete maksete tagasinõudmisel ning kavandatud maksejärgseid kontrolle ei suudetud õigeaegselt läbi viia. Kahes liikmesriigis ei suudetud endiselt läbi viia miinimumarvu kontrolle. 5.39. Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele. Nõuetele mittevastavate maksete tagasinõudmine ei ole maksejärgsete kontrollimiste läbiviijate vaid makseasutuste ülesanne. Komisjon on algatanud parandusmeetme kontrollimiste pideva hilinemise suhtes kahes liikmesriigis, nagu on kirjeldatud vastuses punktile 5.38 c).

5.40. Määruse kohaselt teostatakse 2005. aasta tehingute maksejärgsed kontrollid ajavahemikus juulist 2006 – juulini 2007. Need kontrollid võivad hõlmata ka muid kui üksnes 2005. aasta tehinguid. Aruanne tulemuste kohta esitatakse komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Komisjon vaatab need läbi ja võib teha otsuse kulude väljaarvamiseks. Seetõttu ei saa kontrollikoda anda kinnitust EAGGFi 2005. aasta tehingute osas. 5.40. Komisjon on seisukohal, et piisava kindluse võivad anda maksejärgsed kontrollimised, sest kontrollisüsteem kui selline toimib. Lisaks antakse määruses nr 4045/89 võimalus luua terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteemi sees järelkontrolli süsteem, nagu on kirjeldatud vastuses punktile 5.59. See on makse-eelsete kontrollimiste (mis tagab enamiku meetmete jaoks juba piisava kindluse) täiendav kontrollitase.

5.41. Kontrollikoja leiud komisjonis ja liikmesriikides näitavad, et kuigi maksejärgsete kontrollide süsteemi täiustatakse, piirab eelmistel aastatel teatud liikmesriikides tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnituse saamist asjaolu, et nendes liikmesriikides on kontrollid teostamata. 5.41. Kuigi komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele, on ta seisukohal, et on võimalik saada kindlus sooritatavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. Määruses nr 4045/89 antakse võimalus luua järelkontrolli süsteem, mis on tegelikult makse-eelsete kontrollimiste täiendus.

Komisjonipoolne raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

5.42. Põllumajandusvaldkonna jagatud halduse piisava kontrolli tagamisel omistab komisjon suurt tähtsust auditeerimisele, millega tegelevad raamatupidamise kontrollimise osakonnad ja mille tulemusena komisjon võtab vastu finants- ning vastavusotsused.

5.43. Komisjoni poolt igal aastal tehtav finantsotsus tugineb sertifitseerimisasutuste tööle ja järeldusotsustele. Need järeldusotsused sisaldavad avaldust selle kohta, kas raamatupidamisarvestus on tõene, täielik ja täpne ning kas makseasutused on võimelised tagama maksete ühenduse eeskirjadele vastavuse kontrollimise. Komisjoni iga-aastane kontrollimis- ja heakskiitmisotsus käsitleb vaid raamatupidamisarvestust ja sellest on juttu 1. peatükis. Ühenduse eeskirjadele mittevastavate kulutuste väljaarvamise otsus tehakse hiljem (vt vastavusotsused). Senikaua loetakse kulutused esialgseteks (vt ka käesoleva aruande punktid 1.57 ja 1.64–1.66). 5.43. Vaatamata raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessile on komisjon seisukohal, et kulud ei pea olema oma olemuselt ajutised.

Sertifitseerimisasutused

5.44. Sertifitseerimisasutuste aruanded võivad tuua päevavalgele probleeme makseasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemides, kuid ei anna kindlust põllumajandustootjatele ja kauplejatele tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, (39) sest sertifitseerimisasutused ei kontrolli tavaliselt ELi toetuse taotlusi kohapeal. Nagu on märgitud kontrollikoja arvamuses ühtse auditimudeli kohta, aitaks selline suurem katvus saavutada tugevama ja arusaadavama vastutusahela ÜPP kulutuste osas. See tagaks komisjonile suurema kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. 5.44. Komisjon on seisukohal, et terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda üksikasjalikult kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, juba võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi veelgi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks. Selleks nõutakse uues aruandlusjuhises, et sertifitseerimisasutused pööraksid kohapealsetel kontrollimistel suuremat tähelepanu makseasutuste haldussuutlikkusele. Nad peavad saama kindluse, kas kehtiv (kohapealsete kontrollimiste) süsteem on toiminud rahuldavalt. Selleks tuleb põhjalikult läbi vaadata sellised elemendid nagu kontrollimise statistika täpsus, juhised ja juhendid, inimressursid, kontrollijate väljaõpe ja pädevus, kokkulepped volitatud asutustega, kehtiva süsteemi jälgimine ja järelevalve makseasutuse poolt, sanktsioonide rakendamine jne.

5.45. Seoses makseasutuste sisekontrollisüsteemidega näitas kontrollikoja poolt läbiviidud 31 makseasutuse (40) aruannete analüüs, et enamik sertifitseerimisasutuste leitud suuremaid puudusi olid seotud maksekontrollide ja -menetlustega, raamatupidamisega (sh võlgnikega) ja ülesannete delegeerimisega; (41) neljas makseasutuses leiti neli või enam suurt puudust, mis olid seotud erinevate sertifitseerimiskriteeriumidega (42) Komisjon tugineb sertifitseerimisasutuste tööle, vaadates läbi nende aruanded ja järeldusotsused, kuid ei hinda nende tööd süstemaatiliselt kohapeal (43). 5.45. Nõukogu uues määruses (EÜ) nr 885/2006 on jälgivatele makseasutustele esitatavaid nõudeid oluliselt karmistatud, kohustades liikmesriike hoidma oma makseasutused pideva järelevalve all ning looma süsteemi teabe vahetamiseks võimalike rikkumisjuhtumite kohta. Selliste juhtude lahendamiseks tuleb kehtestada kindel menetluskord, millega nähakse muu hulgas ette kohustus kindlaksmääratud tähtajaks koostada tuvastatud puuduste kõrvaldamise kava. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohast raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrollimise menetlust tuleks kohaldada nende makseasutuste kulude suhtes, mille akrediteeringu on liikmesriik säilitanud, kuigi nad ei ole puuduste kõrvaldamise kava ettenähtud tähtajaks rakendanud. Ehkki sertifitseerimisasutuste töö süstemaatiline läbivaatamine oli 2005. aasta lõpuks sisse seatud, on komisjon pärast raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse sisseseadmist 1996. aastal külastanud sertifitseerimisasutusi ja kontrollinud nende tööd. Riskianalüüsil põhinev 2006. aasta kontrollkäikude kava sisaldab 5 sertifitseerimisasutuse külastust. Kontrollkäigud on suunatud neile asutustele, kus on tuvastatud teatavaid probleeme. Lisaks tuleb külastada 7 makseasutust.

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

5.46. Vastavusotsuste eesmärk on arvata ühenduse rahastamisest välja kulutused, mille puhul komisjon on leidnud, et need ei ole ühenduse eeskirjadega kooskõlas. Kehtivad menetlused ei ole kavandatud selle eesmärgi saavutamise tagamiseks lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad ja kauplejad) tehtavate maksete tasandil. Need otsused on enamasti kontrollisüsteemide puuduste kindlasummalised korrektsioonid, mitte aga hinnangud konkreetsete, nõuetele mittevastavate maksete mõju kohta. Seega on ebatõenäoline, et nõuetele mittevastavad maksed saadakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu tagasi. Lõplikele abisaajatele tehtavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta usaldusväärse teabe saamiseks peaks peadirektoraat tegema järgnevat: a) kas tegema vastavad korraldused võimaldamaks sertifitseerimisasutustel laiendada oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ja kinnitada nende õigsust; b) või laskma oma personalil sobiva valimivõtmise meetodi abil kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil. Vastavalt kontrollikoja arvamusele ühtse auditi kohta peaks komisjon võimaluse korral arvesse võtma juba olemasolevaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme, nagu näiteks IACS. 5.46 ja 5.47. Nagu kontrollikoda õigesti märgib, on vastavuse kontrolli eesmärk välistada ühenduse eeskirjade vastaselt tehtud kulude ühendusepoolset rahastamist, kaitstes sellega ühenduse eelarvet kulude eest, mida sealt ei tuleks tasuda. Seevastu ei ole see mehhanism, mille abil nõuda tagasi eeskirju eirates sooritatud makseid nende saajatelt, sest see on ühise juhtimise põhimõtte kohaselt liikmesriikide ainuvastutus, nagu on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõikes 1 selgesti sätestatud. Komisjon on seisukohal, et selle määratluse alusel on vastavuse kontrolli eesmärk saavutatud kehtiva lähenemisviisi puhul, milleks on liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide auditeerimine ning puudujääkide korral finantskorrektsioonide rakendamine, mis juhul, kui EAGGFi kahju ei ole võimalik summaliselt määrata, võivad olla kindla suurusega. Sellise lähenemisviisi tulemuslikkust ja tõhusust on tunnistanud ka kontrollikoda ise käesoleva aruande punktis 6.35. Lisaks rõhutab kontrollikoda punktis 6.35 ise, et finantskorrektsioonid on oluline vahend liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide täiustamiseks ning sellega eeskirju eirates sooritatavate maksete vältimiseks või nende tuvastamiseks ja lõppsaajatelt tagasi nõudmiseks. Vastavuse kontroll aitab seega kaudselt kaasa tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele lõppsaaja tasandil. Teatavates kuluvaldkondades on eeskirjade eiramise taset juba hinnatud. Näiteks pindalatoetuste puhul on hinnanguline vigade määr liikmesriikide poolt läbiviidud umbes 47 000 pistelise kontrollimise alusel 1,95 %. See moodustab väga suure ja esindusliku valimi. Kooskõlas ühekordse audiitorkontrolli meetodiga ei tundu rentaabel, kui komisjon peaks valima kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks eraldi valimi. Rentaablim on, kui komisjon usaldab makseasutuste poolt tehtud tööd ning keskendab oma audititöö liikmesriikides kasutusel olevate kulude kontrollimise süsteemide kontrollimisele. Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks (vt vastust punktile 5.44). Finantskorrektsiooni koorem suunatakse kas riigieelarvele või lõppsaajale sõltuvalt korrektsiooni põhjusest.

5.47. Finantskorrektsioonid ei ole abisaajatelt maksete sissenõudmise vahendiks, see kuulub liikmesriikide vastutusalasse. Nimetatud korrektsioonide maksumus jääb liikmesriikide kanda ega mõjuta enamikul juhtudel otseselt toetusesaajaid (põllumajandussaaduste tootjad ja nendega kauplejad).

5.48. Vastavusotsused tehakse tavaliselt mitme kuluaasta kohta ja mõneaastase viivitusega. Seega on 2005. aastal vastu võetud vastavusotsustes tehtud korrektsioonid seotud ÜPP maksetega, mille lõplikud abisaajad said juba aastaid enne 2005. aastat. 2005. aasta suhtes tehakse otsus väljaarvatavate kulutuste kohta alles järgmistel aastatel. 2005. aasta lõpuks ei olnud vastavuse kontrollimine lõpule viidud ühegi aasta kohta pärast aastat 1998. 5.48. Komisjon sooviks vanad asjad lõpetada ning kõige pikaajalisemad lõpetamata juhtumid vaadati 2006. aasta põllumajanduskulude auditi töökava koostamisel hoolikalt üle. Olukord 2006. aasta juunis on selline, et 97 % 2001. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 94 % 2002. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. 1999. ja 2000. aasta viimased lõpetamata finantskorrektsioonid moodustavad hinnanguliselt vastavalt 41 ja 126 miljonit eurot. 2003. ja 2004. aastal tehtud auditite lõpetamismäärad on vastavalt 83 % ja 84 %. 2001.–2005. finantsaasta korrektsioonid, mis tuleb otsustada tulevastes vastavusotsustes, on selgesti eristatud 2005. aasta tegevusaruandes. See teave on kajastatud ka komisjoni raamatupidamissüsteemis tingimusliku varana. Kuid vastavuse kontrollimise protsessi mitmeaastane olemus, millele kontrollikoda viitas, ei mõjuta sellest protsessist saadavat kinnitust 2005. majandusaasta kohta. Et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, ei paku nad ainult teavet auditeeritavate kulude kohta, vaid kaudselt ka kõnealuste süsteemidega hõlmatud tulevikukulude kohta.

Komisjoni raamatupidamise kontrollimise osakondade audit

5.49. Kontrollikoda viis 2005. aastal läbi komisjoni raamatupidamise kontrollimise osakondade auditi, mis hõlmas personalijaotust ning 2004. ja 2005. aastal teostatud vastavusauditite valimi hindamist (44).

5.50. Audit tõi esile järgmised peamised puudused: 5.50.

a) komisjon ei suutnud tõendada, et arvestab mitmesuguste auditeeritavate meetmete jaoks personali eraldades süstemaatiliselt oma keskse riskianalüüsiga; a) Vastavusauditi (v.a otsesed kulud) osas peegeldab praegune jaotus kolmeks erinevaks üksuseks ühise põllumajanduspoliitika peamisi abimeetmete kategooriaid: traditsioonilised turumehhanismid, otsesed sissetulekutoetused ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames ja maaelu arendamise meetmed. Personali määramine erinevatesse üksustesse toimub arvestusega, et kõigis kolmes peamises ühise põllumajanduspoliitika abimeetmete valdkonnas saaks teha vastavusauditeid. Direktoraadi tsentraalne riskianalüüs on esmajoones vahend auditeeritavate abimeetmete valimiseks. Peale selle on jaotusprotsessis vaja arvestada paljusid muid tegureid, mis kuuluvad spetsiaalse riskianalüüsi alla, nagu näiteks määruse nr 4045/89 kohased auditid, raamatupidamisaruannete atesteerimine, SAPARDi akrediteerimine, haldus- ja järelevalvemeetmed ning personali kvalifikatsioon ja olemasolu. Selle tulemusena on juba mitut aastat pidevalt paigutatud ressursse ümber töörühmade ja üksuste vahel ning hinnatud personali piisavust.

b) kuue uuritud vastavusauditi puhul ei käsitletud kõiki asjaomaseid riske ja põhikontrolle ning sellist toimimisviisi ei põhjendatud piisavalt; b) Komisjoni põllumajanduskulude valdkonna audititöö, mis hõlmas 2004. ja 2005. aastal vastavalt 177 ja 163 kontrollkäiku, põhineb olemasoleval inimressursil ja riskianalüüsil. Selle alusel valib vastutav direktoraat kontrollimiseks teatavad riskid ja peamised kontrollimehhanismid, mida loetakse kõnealuse päringu jaoks kõige kohasemaks. Selline ulatuse piiramine on täiesti tavaline ja tunnustatud audititava. Kolme kontrollikoja poolt tõstatatud juhtumi puhul kuuest oli ulatuse piiramine kontrollkäikude planeerimise memorandumis selgesti ette nähtud. Ülejäänud kolme juhtumi ulatust oli piiratud väljaspool audiitorite kontrolli olevate asjaolude tõttu.

c) viie uuritud auditi puhul ei kasutatud üksikasjalikke auditikavasid või nende kasutust ei tõendatud piisavalt. c) Komisjon on seisukohal, et tema audititegevus on üldjuhul hästi dokumenteeritud ning pakub piisavaid tõendeid läbiviidavate auditite kohta ja ainet järeldusteks. Kuid komisjon üritab alati oma auditidokumentatsiooni täiustada. Selles kontekstis viidatakse siseauditi soovituste rakendamisele 2005. aastal (vt järgmine punkt).

5.51. Liikmesriikide kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise kohta tehtavate järelduste võimalikkus ja vastavusaudititest saadav kindlus on nende leidude tõttu piiratud. Kontrollikoda kinnitab 2004. aastal valminud, komisjoni põllumajanduse valdkonna siseauditi suutlikkust hindava üksuse aruande järeldusi (45). Põllumajanduse peadirektorile edastatud lõpparuanne ei sisaldanud lahkarvamusi nimetatud järelduste osas. 5.51. Komisjon jääb veendumuse juurde, et vastavusauditid on üks olulistest põllumajanduskulude üldise juhtimis- ja kontrollisüsteemi elementidest, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud vastuses punktile 5.59, ning auditi kvaliteet on süsteemist tuleneva kindluse jaoks piisav. Kuid menetluste täiustamine ei ole pidev protsess ning siseauditi lõpparuende järelmeetmete aruanne, millele kontrollikoda viitab, kinnitab, et 2005. aastal on täheldatud olulist paranemist.

Järeldused ja soovitused

5.52. Nagu eelmistelgi aastatel, leidis kontrollikoda, et tervikuna vaadates ning kõiki olemasolevaid tõendite allikaid arvesse võttes mõjutas ÜPP kulutusi endiselt oluline vigade määr, mille avastamisel või ennetamisel pole järelevalve- ja kontrollisüsteemidest abi. ÜPP põhilisi kululiike mõjutavad erineva tasemega riskid ja puudused. 5.52. Komisjon on seisukohal, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi hallatavate ja kontrollitavate põllumajanduskulude osas on olukord rahuldav, kontrollikoja tuvastatud risk on seotud ühise põllumajanduspoliitika muude meetmetega. Praegu hõlmab ühtne haldus- ja kontrollisüsteem umbes 67 % EAGGF tagatisrahastu kuludest. 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja 2004. aasta reformid vähendavad üldist riski veelgi, sest need suurendavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kaetud kulusid aastaks 2013 89 %ni. Komisjon analüüsib (vajadusel koostöös asjaomaste liikmesriikidega) kontrollikoja leitud vigu, millest mõned võivad viia kontrollitud ja heakskiidetud raamatupidamisarvestuse finantskorrektsioonideni. Olemasolev süsteem võimaldab vea ohtu alustehingute seaduslikkuses ja korrektsuses tulemuslikult hallata. Kui süsteeme ei kohaldata õigesti, määrab komisjon raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kontekstis finantskorrektsioone. Seda näitavad ka kontrollikoja leiud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamises.

5.53. IACSi abil hallatavad ja kontrollitavad ÜPP kulutused moodustasid EL-15 riikides 25 500 miljonit eurot ja uutes liikmesriikides 1 400 miljonit eurot. Õigesti kohaldatuna on IACS tõhus kontrollisüsteem vigade või ebakorrektsete kulutuste riski vähendamiseks. Kreeka kohta seda aga öelda ei saa. Kontrollikoja poolt auditeeritud uutes liikmesriikides ei ole süsteemid veel usaldusväärsed: peamiselt on tegemist sellega, et maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) sisestatud teave koos abitaotlustes nõutava teabega osutus ebapiisavaks, et süstemaatiliselt tagada põllumajandusmaa maatükkide korrektne identifitseerimine. Nimetatud puudus mõjutab halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide tulemuslikkust ning mõõtmishälvet kohaldatakse valesti. 5.53. Komisjon ühineb kontrollikoja seisukohaga, et IACS on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks. Komisjon jätkas 2005. aastal oma laiendatud auditiprogrammi ja muid järelevalvemeetmeid Kreekas. Kreeka ametiasutused on koostanud komisjoni algatusel tegevuskava puuduste kõrvaldamiseks (vt vastust punktile 5.10). Komisjon võtab omaks mõned kontrollikoja tähelepanekud uute liikmesriikide LPISide kohta, kuid arvestades ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üldiselt edukat rakendamist, peab ta puudujääke suhteliselt väikesteks. Lisaks tegeletakse kontrollikoja avastatud kasvuraskustega põllumajanduskulutuste tavapäraste auditite käigus, mida on kohapealsete auditite raames toimunud 2004.–2005. aastal igas liikmesriigis vähemalt kord.

5.54. IACSi kontrollitulemustes käsitletakse põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid makseid ei ole piisavalt kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsust ei ole kinnitatud. Sertifitseerimisasutuste tööle ei saa tugineda, et saada kinnitust põllumajandustootjate ja kauplejate taotluste kohta, sest tavaliselt ei kontrollita ELi toetuse taotlusi kohapeal. 5.54. Komisjon on seisukohal, et tal on terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda üksikasjalikult kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, ja mis sisaldab eelkõige ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS), mis juba võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. Kuid et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi veelgi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd (vt vastust punktile 5.44).

5.55. Jätkuvad puudused oliiviõlisektori, maaelu arendamise ja eksporditoetuste kontrollimisel tähendavad, et asjaomaste maksetega on endiselt seotud ebaseaduslikkuse/ebakorrektsuse oht. Kontrollikoja omapoolsed testid näitasid, et see oht on reaalne. Eriti ilmne on see oliiviõli puhul, kus geoinfosüsteemi ebausaldatavus tekitab küsimuse, mille alusel maksta oliivikasvatajatele tulevasi ühtseid toetusmakseid. 5.55. Oliivikasvatuse GISi puudujäägid on teada ka komisjonile, kes jagab kontrollikoja muret reformi elluviimise pärast. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus on komisjon jaganud liikmesriikidele soovitusi. Kui uute kavade järgsed kulutused on tehtud, hinnatakse riski EAGGFile ning see võib anda põhjust finantskorrektsioonideks.

5.56. Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplikele abisaajatele tehtavate maksete tasandil ei võimalda. ÜPP rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal ei ole komisjonile teada ja tal ei ole selle kohta ka hinnangut (46). Seega pole ka selge, kas selliste süsteemide kaudu tagasi nõutud ebakorrektsete maksete osakaal on rahuldav. 5.56. Komisjon peab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemi tõhusaks ja tulemuslikuks vahendiks ühenduse eeskirjadele mittevastavate kulude ühenduse rahastamise alt välja jätmiseks. Seda on kinnitanud käesoleva aruande punktis 6.35 ka kontrollikoda. Komisjon leiab, et konkreetse aasta kõik finantskorrektsioonid koos lõplike abisaajate suhtes riigi tasandil kohaldatud sanktsioonidega annavad väärtusliku ülevaate ebakorrektsete maksete üldisest tasemest.

5.57. Komisjonil ei ole vastavusotsused valmis ühegi hilisema aasta kohta kui 1998. Kuivõrd 2005. aasta kohta tehakse need otsused edaspidi, on kulutused esialgsed ning ühenduse raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse. 5.57. Komisjon sooviks vanad asjad lõpetada ning kõige pikaajalisemad lõpetamata juhtumid vaadati 2006. aasta põllumajanduskulude auditi töökava koostamisel hoolikalt üle. Olukord 2006. aasta juunis on selline, et 97 % 2001. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 94 % 2002. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. 1999. ja 2000. aasta viimased lõpetamata finantskorrektsioonid moodustavad hinnanguliselt vastavalt 41 ja 126 miljonit eurot. 2003. ja 2004. aastal tehtud auditite lõpetamismäärad on vastavalt 83 % ja 84 %. 2001.–2005. finantsaasta korrektsioonid, mis tuleb otsustada tulevastes vastavusotsustes, on selgesti eristatud 2005. aasta tegevusaruandes. See teave on kajastatud ka komisjoni raamatupidamissüsteemis tingimusliku varana. Vaatamata asjaolule, et 2001. ja hilisemate aastate finantskorrektsioonimenetlused on alles pooleli, on komisjon seisukohal, et tal on juba piisavalt teavet, et olla põhjendatult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses (vt üksikasju vastusest punktile 5.59). Pealegi ei mõjuta vastavuse kontrollimise protsessi mitmeaastane olemus sellest protsessist saadavat kinnitust 2005. majandusaasta kohta. Et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, ei paku nad ainult teavet auditeeritavate kulude kohta, vaid kaudselt ka kõnealuste süsteemidega hõlmatud tulevikukulude kohta.

5.58. Komisjon peaks jätkama liikmesriikide vastavate ametiasutuste toetamist, tagamaks IACSi täieliku rakendamise Kreekas ja uutes liikmesriikides avastatud puuduste kõrvaldamise.

5.59. Komisjon peaks tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annaksid kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil, ning peaks püüdma tagada ebakorrektsete maksete tagasinõudmise. Ta peaks andma hinnangu ebakorrektsete maksete väärtuse kohta: a) kas võttes meetmeid, mille alusel saaksid sertifitseerimisasutused laiendada oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ning kinnitada nende õigsust; b) või lastes oma personalil asjakohase valimi koostamise meetodi alusel kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil. 5.59. Komisjon arvab, et tal on piisavalt teavet, et olla põhjendatult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses ning tagada ebakorrektsete maksete avastamine. Terviklik haldus- ja kontrollisüsteem on olemas ning toetub neljale tasandile: a) kohustuslik haldusstruktuur liikmesriigi tasandil, kes on koondatud makseasutuste ja kõrge taseme ametiasutuse ümber, mis on pädev makseasutuste tegevuslube välja andma ja tagasi võtma. Tegevusloa väljaandmise otsus põhineb üksikasjalikul läbivaatusel välise auditiorganisatsiooni poolt; b) üksikasjalikud kontrollivahendite ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, mida kasutatakse nende makseasutuste suhtes, millel on ühised põhijooned ja iga abirežiimi erisusi silmas pidades koostatud erieeskirjad; c) järelkontroll sertifitseeritud auditiasutuste ja eriosakondade kaudu (määruse nr 4045/89 kohaselt toimuvad kontrollimised); d) raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamise kontrollimine kui ka mitmeaastane vastavuse kontroll). Need neli tasandit moodustavad ammendav põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteemi, mis pakub komisjonile piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. Finantsiliselt kõige tähtsamate meetmete, eriti ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi eeskirjade eiramise taset saab hinnata juba praegu. Komisjon teeb tööd muude meetmete andmete kvaliteedi parandamiseks. Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks (vt vastust punktile 5.44).

5.60. Nagu eelmisel aastal märgitud, peaks komisjon muutma maksejärgsed kontrollid kasulikumaks vahendiks ÜPP eeskirjade vastaselt tehtud maksete kindlakstegemisel, tegeldes liikmesriikidelt nõutava teabe puudustega, eelkõige teavitades testitud tehingute ja avastatud eeskirjade eiramise juhtumite väärtusest eelarveridade kaupa. 5.60. Komisjon on juba võtnud meetmeid maksejärgsete kontrollimiste aruandluse täiustamiseks muutes õiguslikku raamistikku. Testitud tehingute väärtuse ja eeskirjade eiramisega eelarverea kohta seotud parandused on kaasatud määruse nr 4/2004 muudatustesse, mis viidi sisse 10. jaanuaril 2006. aastal avaldatud määrusega nr 40/2006.

5.61. Komisjon peaks uurima, miks IACSi pindalakontrollide puhul annavad juhusliku valimiga kontrollid jätkuvalt tulemuseks suurema veamäära kui riskianalüüsi põhjal koostatud valimiga kontrollid. 5.61. Komisjoni auditid on näidanud, et teatavad liikmesriigid on registreerinud kaugseirekontrolle kui juhuslikke, ehkki põllumajandustootjad on valitud tsoonis riski alusel. Seetõttu on pilt statistikast moonutatud. Kahte liiki valikust tuleneva erinevuse puhul näitab komisjoni analüüs pärast väärast aruandlusest tulenevate valeandmete väljasõelumiseks näitas, et ainult Taanis olid juhusliku valiku tulemused riskipõhise valiku omadest suuremad (arvesse ei ole võetud Kreekat). Seda tuleb kontrollida. Komisjon on juba võtnud meetmeid aruandluse täpsemaks muutmiseks (vt vastust punktile 5.8).

5.62. Komisjonil on soovitatav parandada kontrolli ÜPP kulutuste üle valdkondades, kus esineb endiselt olulisi puudusi. 5.62. Komisjon on võtnud kohustuseks tegeleda veel olemasolevate puudujääkidega, näiteks ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamine Kreekas. 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja Vahemeremaade toodete puhul 2004. aasta reformid vähendavad üldist riski veelgi, kuna need suurendavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kaetud kulusid aastaks 2013 89 %ni.

5.63. Vastavalt nõukogu taotlusele, (47) peaks komisjon eristama kulutusi, mis on kontrollitud (ja vajadusel korrigeeritud) ja mille kohta ta võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kontrollida (ja võib-olla hiljem korrigeerida) (vt ka käesoleva aruande punktid 1.57 ja 1.64–1.66). 5.63. Komisjon on arvamusel, et ei ole sobiv eristada (nagu kontrollikoda ette paneb) juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise protsessi mitmeaastast olemust oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses. Lisaks avalikustab komisjon oma aastaaruandes summad, mille tagasisaamist ta ootab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi käigus.

EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Maaelu arendamine: toetus vähemsoodsatele piirkondadele

5.64. Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta käsitles toetust vähemsoodsatele piirkondadele. Peamiste tähelepanekute ja soovitustega tegeldi 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendis, (48) kusjuures peatähelepanu pöörati järgmisele: a) komisjon peab esitama parlamendile selle meetme kohta täieliku hindamisaruande; b) komisjon peab kohandama ja ajakohastama määratluse “hea põllumajandustava” ja tagama, et liikmesriigid kohaldaksid seda tingimust ühtemoodi; c) komisjon peab praeguse vähemsoodsate piirkondade liigituse täies mahus ja põhjalikult üle vaatama.

5.65. Oma aruandes 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelauditi kohta (49) teatas komisjon, et ta koostab selle meetme kohta spetsiaalset hindamisuuringut ja et tulemused on kättesaadavad 2005. aasta lõpus. Selle hindamisuuringu läbiviimise leping kirjutati alla detsembris 2005 ja aruande valmimine on kavandatud 2006. aasta lõpuks ning avaldamine 2007. aasta alguseks.

5.66. Uus määrus, mis käsitleb toetust maaelu arendamisele ajavahemikus 2007–2013, (50) sisaldab vähemsoodsatele piirkondadele suunatud meetmeid, ning selle raames leidsid käsitlemist eelarve täitmist kinnitava asutuse kaks ülejäänud taotlust.

5.67. Abikõlblikkuskriteeriumina kaotatakse nõue, et vähemsoodsate piirkondade põllumajandustootjad peavad tasandustoetuste saamiseks rakendama head põllumajandustava. Selle asemel peavad sealsed põllumajandustootjad kogu oma ettevõtte ulatuses täitma keskkonna ja loomade heaoluga seotud kohustuslikke nõudeid, mis alates ÜPP 2003. aasta reformist on tuntud kui “ristvastavusnõuded”.

5.68. Piirkonnad, mis on abikõlblikud kategoorias “toetus ebasoodsate tingimustega piirkondade, välja arvatud mägialade põllumajandustootjatele”, määratletakse pinnaseviljakuse ja kliimatingimuste alusel, jättes välja seose sotsiaalmajanduslike kriteeriumidega. Mägialade (ja 62. laiuskraadist põhja pool paiknevatele) põllumajandustootjatele ebasoodsate looduslike tingimuste tõttu makstava toetuse põhimõtted jäeti samaks. 5.68. Järgmist programmiperioodi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt peab “ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muude kui mägipiirkondade põllumajandustootjatele” olema mõjutatud oluliste ebasoodsate looduslike tingimuste (eeskätt madala mullaviljakuse või halbade ilmastikutingimuste) ja eriliste ebasoodsate tingimuste poolt, kus maade hooldamist tuleks jätkata, et säilitada või parandada keskkonda, alal hoida paikkonda ning säilitada piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannajoont.

5.69. Peale ristvastavuse nõude on vähemsoodsate piirkondade meetme kõigi muude muudatuste jõustumine siiski 1. jaanuarini 2010 edasi lükatud ja selleks on vaja, et nõukogu võtaks vastu komisjoni ettepanekul põhineva määruse. Seega jäävad vähemalt aastani 2010 jõusse praegu kehtivad kriteeriumid nende piirkondade määratlemiseks, mis liigitatakse vähemsoodsate hulka. 5.69. Vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade määratluse mõttes sisaldas komisjoni ettepanek KOM(2004) 490 lõplik (tulevase maaelu arengu raamprogrammi kohta) ettepanekut liigitada ümber vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade “vahekategooria”. Siiski põrkus ettepanek tugevale vastupanule, eriti nõukogu poolt. Osana lõplikust kompromissist ettepaneku asjus, mis võeti vastu määrusena (EÜ) nr 1698/2005, lepiti kokku üritada enne ümberliigitamisotsuse langetamist küsimuse täiendavat süvaanalüüsi.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi korraldus Euroopa Liidus

5.70. Kontrollikoja eriaruandes nr 6/2004 uuriti veiste identifitseerimise süsteemi, mille eesmärgiks on kindlustada veiste ja vasikate jälgitavus ning mida kasutatakse abikõlblikkuse kontrollimiseks mitmesuguste veisetoetuste korral. Kontrollikoda leidis ühenduse õigusaktidega kehtestatud süsteemis puudusi. Eelkõige leiti, et veiste ühendusesisese liikumise jälgitavus ei olnud tagatud, sest õigusaktid ei näinud ette liikmesriikide andmebaaside teabe ühtlustamist ega vahetamist. 5.70–5.72. 2004. aastal võttis komisjon kasutusele TRACES-süsteemi, millega on võimalik jälgida loomade liikumisi ELi sees ja nende saabumist väljastpoolt. TRACES ühendab olemasolevad loomadega kauplemise jälgimise süsteemid ning lihtsustab neid. Alates 1. jaanuarist 2005 on see kõigile liikmesriikidele kohustuslik ning see on vastavuses liikmesriikide enamiku ettepanekute ja kontrollikoja soovitustega, mille kontrollikoda esitas sigade katkuga seotud eriaruandes 1/2000. Vastavalt nõukogu järeldusele kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 kohta on komisjon koos liikmesriikidega välja töötanud täiendavad suunised. 14. veebruaril 2005. aastal valmis komisjonil töödokument veiste andmebaaside võrdlusuuringutest, mille ilmumist liikmesriigid on tervitanud ning mida kasutatakse riiklike andmebaaside edasiarendamiseks. Lisaks esitas komisjon 26. jaanuaril 2005. aastal parlamendile ja nõukogule aruande veiste elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtmise võimalikkuse kohta (KOM(2005) 9). Aruandes käsitletakse õigusaktide ettepanekute erinevaid võimalusi, mida arutati 7. märtsil 2005. aastal nõukogu tasandil Põllumajanduse Erikomitees. Asjakohase õigusakti ettepaneku ettevalmistamisel kavatseb komisjon arvestada ka teabevahetuse võimalust riiklike andmebaaside vahel.

5.71. 2003. aasta eelarve täitmise kinnitamise menetluse raames taotles nõukogu (51) liikmesriikide andmebaaside suuremat ühtlustamist. Euroopa Parlament (52) kutsus komisjoni esitama õigusloomealase ettepaneku eesmärgiga tagada riikide andmebaaside ühilduvus ja anda juhiseid andmete vahetamise kohta.

5.72. Komisjon aktsepteeris kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 põhilisi leide. Ta nõustus (53) teabevahetuse korraldamise ettepanekuga ja koostas töödokumendi riikide andmebaaside võrdlusuuringute kohta. Komisjon jälgib olukorda, kuid ei ole esitanud seadusandlikku algatust.

5.73. Kontrollikoda kontrollis tapatoetuste kava rakendamist kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 järelauditi kontekstis. Tapatoetuste kava on üks neist toetuskavadest, mis tuginevad veiste identifitseerimise süsteemile (54) Toetust makstakse täiskasvanud veiste ja vasikate tapmise või EList eksportimise eest.

5.74. Toetuskava ülesehitus lihtsustab piisava kontrolli teostamist maksete üle nende loomade osas, kes tapetakse toetust maksvas liikmesriigis. Ent kontroll nende väheste loomade üle (kontrollitud piirkondades keskmiselt 1,2 %), kes tapetakse ühes ja kelle eest makstakse toetust teises liikmesriigis, ei ole sama range. Liikmesriikidevaheline teabeedastus selliste juhtude kohta on ebatäielik ega taga kõigi toetusekõlblikkuse kriteeriumide täitmise kontrollimist enne makset. Saksamaa ja Holland maksid mõnikord toetust ka juhul, kui enne makset ei saadud teistest liikmesriikidest kinnitust tapmise toimumise kohta. Kohapeal kontrollitud liikmesriikidest olid ainult Iirimaa ja Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaal tapetud loomade puhul) korraldanud automaatse teabevahetuse asjakohaste andmebaaside vahel. 5.74. Ühenduse eeskirjadega on ette nähtud tapatoetuse haldamise üldised põhimõtted loomade puhul, kellega on pärast ooteaega ühenduses kaubeldud (määruse (EÜ) nr 2342/1999 artikli 35 lõige 3). Looma tapnud liikmesriigi tapamaja peab välja andma tõendi, mis sisaldab toetuse saamiseks esitatavat teavet. Liikmesriigid abistavad üksteist, et tagada esitatud dokumentide autentsus ja andmete täpsus. Selleks edastab toetust maksev liikmesriik liikmesriigile, kus loom tapetakse, korrapäraselt ülevaate tapatõenditest, mis sellest liikmesriigist on saadud. Nende põhimõtete rakendamine kuulub liikmesriikide pädevusse. Alates 2005. aastast kohaldatava nõukogu määrusega (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud otsetoetuste kava rakendamisega muudeti toetuse kohaldamise tingimusi loomade puhul, kellega on ühenduses kaubeldud. Asjaolu, et 17 liikmesriiki otsustas kohaldada toodanguga sidumata ühtset toetuskava, säilitamata tapatoetust, vähendas tapaloomadega kauplemise kohta teabe edastamise tähtsust.

5.75. Tapatoetuste kava läbivaatus kontrollikoja poolt näitas, et eriaruandes välja toodud veiste identifitseerimise süsteemi puudused eksisteerivad endiselt, eelkõige liikmesriikide vahel kaubeldavate veiste osas. 5.75. Kui reformi elluviimisest tingitud olukord on stabiliseerunud, tuleb üle vaadata tapatoetuse kohaldamise tingimused ühenduse kaubavahetuses nii nende liikmesriikide vahel, kes kohaldavad toodanguga seotud tapatoetust, kui ka nende liikmesriikide vahel, kes toodanguga seotud toetust ei kohalda.

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED