1.Sissejuhatus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta() on kehtestatud liikmesriikidele ühine raamistik võrreldavate indeksite koostamiseks ja komisjonile edastamiseks. Komisjon (Eurostat) avaldab oma veebisaidil() tööjõu tunnikulu indeksi kohta kord kvartalis pressiteate, mis sisaldab täielikke andmeid, mis on jaotatud majandustegevusalade ja tööjõukulu komponentide kaupa. Veebisaidil esitatakse ka kvartali- ja aastapõhine kasvumäär.

Juulis 2003 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1216/2003(), milles on üksikasjalikumalt sätestatud menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, kui nad saadavad oma indeksid komisjonile, ning samuti indeksitesse tehtavad hooajalised kohandused ja riiklike kvaliteediaruannete sisu. Märtsis 2007 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 224/2007(). Sellega muudeti määrust (EÜ) nr 1216/2003 ja laiendati tööjõukuluindeksi kohaldamisala nii, et see kataks klassifikaatori NACE Revision 1 jagudes L, M, N ja O nimetatud majandustegevusalasid. Laiendus tähendab, et kaetud on ka turuvälised teenused. Turuvälised teenused moodustavad suurima osa nendes jagudes nimetatud majandustegevusaladest ja nende dünaamika võib olla teistsugune kui turuteenustel. Augustis 2007 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 973/2007(). Sellega muudeti mitut määrust, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, sealhulgas tööjõukuluindeksit, eesmärgiga rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2.

Määruse (EÜ) nr 450/2003 artikli 13 kohaselt peab komisjon iga kahe aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Kui varasemates aruannetes analüüsiti tagasivaatega andmeridu, vaadeldakse käesolevas aruandes tööjõukuluindeksi andmete kvaliteeti vaatluskvartalite jooksul, mis ulatuvad 2014. aasta III kvartalist kuni 2016. aasta II kvartalini.

Määruse (EÜ) nr 1216/2003 I lisas on tööjõukuluindeksi kvaliteet määratletud järgmiste kriteeriumide kaudu: andmete asjakohasus, täpsus, andmeesituse õigeaegsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, järjepidevus ja täielikkus.

Eelmises aruandes() käsitleti kättesaadavuse ja selguse alal tehtud edusamme, mis hinnati rahuldavaks. Seepärast keskendutakse käesolevas aruandes asjakohasuse, täielikkuse, õigeaegsuse, täpsuse ja võrreldavuse alal toimunud paranemisele ja vaadeldakse tööjõukuluindeksi andmete ja rahvamajanduse arvepidamise omavahelist kooskõla.

Erilist tähelepanu pööratakse probleemile, et liikmesriigid ei esita andmeid selleks ette nähtud tähtaja jooksul ning kuidas see mõjutab avaldatud Euroopa koondandmete kvaliteeti.

2.Üldised edusammud pärast viimast aruannet

Seadusandlikust aspektist vaadatuna ei ole pärast viimase aruande avaldamist 2015. aastal mingeid muudatusi tehtud.

Käesoleval aruandeperioodil on Eurostat tegelenud liikmesriikidelt komisjonile saadetavatele andmetele ja metaandmetele (kvaliteediaruanded) esitatavate nõuete lihtsustamise ja ühtlustamisega. Statistiliste andmete ja metaandmete vahetuse standardi SDMX() (ülemaailmne tugietalon statistilise teabe vahetamiseks) kasutamine tööjõukuluindeksi andmete jaoks vajalike klassifikaatorite ja muutujate puhul on nüüd laienenud kõikidesse liikmesriikidesse. Eurostat on hakanud viima SDMX-andmestruktuuri definitsiooni vastavusse uue versiooniga, et oleks võimalik koguda rohkem vabatahtlikke muutujaid ja et ühtlustada tööjõukuluindeksi andmete kogumine muude statistikavaldkondadega. 12 liikmesriigis on viidud läbi ajakohastatud standardite rakendamise testid ja praegu töös olev ajakohastus on kavas rakendada pärast täiendavaid teste järgmises vaatluskvartalis (2016 III kv). Samuti toodangu poolel on edukalt katsetatud tööjõukuluindeksi andmete edastamist SDMX-vormingus Euroopa Keskpangale (EKP). Mõlemad algatused on statistika tegemise protsessi lihtsustanud.

Liikmesriikide esitatavad aruanded on migreeritud IT-vahendi European Statistical System Metadata Handler uude versiooni (v2.13), mis võimaldab igal liikmesriigil laadida oma kvaliteediaruanded ise üles ja ajakohastada osi, mis on eelmise aasta jooksul muutunud, ilma et oleks vaja neid aruandeid uuesti täiskujul esitada. Lisaks võimaldab see IT-vahend panna riiklikud kvaliteediaruanded üles Eurostati võrdlusandmebaasi ja teha need sel moel kõigile kasutajatele kättesaadavaks.

Üks jätkuvalt tähelepanu all olev valdkond on tööjõukuluindeksi kooskõla muu tööjõukulustatistikaga, eelkõige riiklike kvartaliaruannete andmetega (vt punkt 3.6). Seda on analüüsitud nii teoreetilisest kui ka empiirilisest vaatepunktist.

Mais 2015 korraldas Eurostat liikmesriikidega seminari, kus arutati tööjõustatistika kvaliteedi küsimusi. Anti hinnang sellistele teemadele nagu andmete kogumine (allikad ja valimivõtumeetodid), metoodikaküsimused, usutavus ja järjepidevus, statistikaprotsessid (tööpäevade arvu järgi korrigeerimine), kasutajate vajadused ja tulevased arengud ning lepiti kokku täiustamisettepanekud.

Tööturustatistika töörühma (LAMAS) nõupidamisel jaanuaris 2016 tutvustas Eurostat tööjõukuluindeksi andmete uue usutavuskontrolli tulemusi. LAMAS avaldas uutele kvaliteedikontrolli meetmetele täielikku toetust ja nõustus neid riikide tasandil rakendama nii palju kui võimalik. Riigid, kes ei kasuta hooajalise korrigeerimise kaudseid meetodeid (palga-/mittepalgalised kulud ja NACE koondandmed), leppisid LAMASi nõupidamisel oktoobris 2016 kokku, et see menetlus võetakse kasutusele kahe järgmise kvartali jooksul.

Ühtlasi on Eurostat hakanud pressiteates, mis anti esmakordselt välja aprillis 2016, avaldama tööjõu tunnikulude aastaseid hinnanguid NACE põhjal jaotatuna. Need hinnangud põhinevad nii tööjõukulude tasemel kui ka tööjõukuluindeksi trendidel ja need koostatakse kõigest kolm kuud pärast vaatlusperioodi lõppu. Need katavad kõik NACE jaod peale jao L „Kinnisvaraalane tegevus“.

Kui liikmesriigid on üles ehitanud tööjõukuluindeksi koostamiseks vajaliku infrastruktuuri ja seda ülal pidanud, siis Eurostat täiustab pidevalt andmete vastuvõtmise, kontrollimise, töötlemise, salvestamise ja levitamise süsteemi. Neid protsesse, mis hakkasid täielikult toimima 2005. aastal, vaadatakse pidevalt läbi ja ajakohastatakse.

3.Andmete kvaliteedi hindamine ja mõju Euroopa koondandmetele

3.1.Asjakohasus

Näitaja „Tööjõukulu muutus ühe töötatud tunni kohta“ on oluline lühikese ja keskpika perioodi majandusarengute analüüsimisel. Komisjon ja EKP kasutavad tööturu arengutest tingitud võimaliku inflatsioonisurve hindamiseks tööjõukuluindeksit ühe töötatud tunni kohta, mis näitab tööjõukulu lühiajalisi arenguid. See indeks tuleb arvutada iga liikmesriigi, kogu Euroopa Liidu (EL) ja euroala kohta võimalikult kiiresti pärast andmete kättesaamist. Samuti on tööjõukuluindeks tähtis sotsiaalpartnerite jaoks palgaläbirääkimiste pidamisel ja komisjoni jaoks tööjõukulude lühiajaliste arengute jälgimisel. Tööjõukuluindeks on üks Euroopa peamisi majandusnäitajaid().