Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2021/C 343/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Fleurie“

PDO-FR-A0930-AM02

Teate esitamise kuupäev: 7. juuni 2021

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõna „Rhône“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sõnad „on tagatud“ on asendatud sõnaga „toimub“.

Nende muudatuste tõttu on muudetud koonddokumendi 6. punkti.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

Lisatud on viide 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile ning ajakohastatud on kommuunide nimekirja. Lisatud on ka kuupäev, millal päritolunimetuse geograafilise piirkonna riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev komitee selle heaks kiitis. Muudatused on redaktsioonilised ja nendega ei muudeta päritolunimetuse geograafilise piirkonna ulatust. Need on vajalikud seoses teatud kommuunide või nende osade ühinemise või jagunemisega või kommuunide nime muudatustega.

Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud.

Koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“ on vastavalt muudetud.

3. Veini laagerdamist käsitlevad sätted

I peatüki IX jao 2. punktis on kuupäev „1. märts“ asendatud kuupäevaga „15. jaanuar“.

Veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks (saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsilt 15. jaanuarile), sest kliimamuutuste tõttu muutub varajane saagikoristus üha tavalisemaks ja see võimaldab veinivalmistamise varem lõpule viia.

Veini minimaalse laagerdamistähtaja muutmine varasemaks ei mõjuta veinide kvaliteeti, sest tänu piirkonna ilmastiku- ja mullastikutingimustele valmib viinamarjasort „Gamay N“ varakult ja vein on nauditav ka noore veinina.

Muudetud on koonddokumenti 5. punkti

4. Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX jao 5. punktis on kuupäev „15. märts“ asendatud kuupäevaga „1. jaanuar“.

Kuna veini minimaalset laagerdamistähtaega on tõstetud varasemaks, siis on varasemaks toodud ka tarbijale mõeldud veinide turule viimise kuupäeva – 15. märtsilt 1. veebruarile.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX osa 5. punkti alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Kuna minimaalset laagerdamisperioodi on lühendatud ja veinide turuleviimise kuupäeva on nihutatud varasemaks, peab veinide liikumine ettevõtjate vahel toimuma kiiremini, seepärast ei ole otstarbekas kehtestada kuupäeva, enne mida ei tohi veine transportida.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

Seetõttu on muudetud I peatüki IX jao 5. punkti pealkirja, jättes välja sõnad „toodete liikumine ja“.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Üleminekumeetmed

I peatüki IX jao 2. punkti alapunktis a on sõnade „kuni 2034. saagiaastani (kaasa arvatud)“ ette lisatud sõnad „hiljemalt“, et selgitada kõnealuse meetme tingimusi.

4. punkt on välja jäetud, sest erimeede on aegunud.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

— Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes jagudes asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikavad“ (plans de contrôle). See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

— Viited kontrolliasutusele: III peatüki II jagu: selles jaos esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Fleurie

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Lühikirjeldus

Tegemist on kuivade punaste vaiksete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

Veinil on kaunis lillakaspunane värvus, mis veini vananedes omandab granaatpunase varjundi. Lõhnabuketis on tunda õite ja punaste marjade lõhnanüansse, mis muutuvad veini vananedes vürtsikamaks. Maitse on intensiivne, kuid mitte pealetükkiv ja vähese happesusega. Kuna vein on kerge ja peen, peetakse seda sageli „Crus du Beaujolais“ veinide seast kõige naiselikumaks.

Üldised analüütilised omadused

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,17. Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistuse eritavad

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

— Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %.

— Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2. Viljelustavad

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

Viinapuude lõikamise eeskirjad:

— viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks;

— veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

— igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga;

— võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

Kastmine on keelatud.

– Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted:

— viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

— konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

— saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 61 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Rhône’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil (vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile): Fleurie

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Gamay N

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub „Beaujolais“ veinipiirkonna südames Beaujolais’ mägede idapiiril.

See hõlmab ainult Rhône’i departemangu Fleurie kommuuni, mis asub Lyonist põhja pool.

Künklikul maastikul on kõrgendikud (mille nõlvad on sageli üsna järsud) peaaegu eranditult kaetud viinamarjaistandustega. Taamal on kõrgemad tipud kaetud metsaga.

Viinamarjade kasvatamiseks ettenähtud piiritletud maatükkide aluskivim on porfüüriline roosa graniit, milles on vähesel määral vilgukivi (kohalikus kõnepruugis granite de Fleurie).

Piirkonnas on kaks erinevat geomorfoloogilist pinnamoodi:

— kommuunist kõrgemal, järskudel nõlvadel 300–450 meetri kõrgusel, kus aluskivim sageli pinnale ulatub, on muld väga liivane ja toitainevaene;

— kommuunist madalamal laskuvad laugemad nõlvad kuni 230 meetri kõrgusele Saône’i suunas ja aluskivimit katab nõlvadelt pärit purdmaterjal; mullakiht on sügavam ning mullas on savi, peent liiva ja muda.

Maastikku lõikuvad Roclaine’ niisutuskanal ja Presle’i oja, mis saavad alguse mägedest ja suubuvad Saône’i ning mõjutavad nõlvade avatust päikesele.

Kliima on nõrgalt ookeaniline, aasta keskmine temperatuur on ligikaudu 11 °C ja mõõdukas sademete hulk (keskmiselt 750 mm) jaotub aasta peale ühtlaselt. Geograafilises piirkonnas on tunda kontinentaalse (suvised äikesetormid, talvine jäätuv udu) ja vahemerelise kliima (suvekuumus, suurim sademete hulk sügisel ja kevadel) mõju. Läänetuulte eest kaitsevad piirkonda Beaujolais’ mäed ja geograafilist piirkonda varjab veel ka väike mäeahelik, mille nõlvad avanevad enamasti kagusse ning saavad soojust ja valgust juba esimestelt hommikustelt päikesekiirtelt. Kuna viinamarjaistandused asuvad nõlvade keskosas, pääsevad need suuremast osast kevadkülmadest ja Saône’i tasandiku hommikusest udust, saavad rohkelt päikesepaistet ja vabanevad vajaduse korral kiiresti liigsest sadeveest.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Fleurie on põline küla. Kuna piirkonnas leidub küllaldaselt vett, asusid inimesed siia elama juba iidsetel aegadel. Külad tekkisid eelkõige piirkonna lääneossa.

Viinapuude olemasolu Fleurie piirkonnas kinnitab juba 987. aastast pärit dokument. See on koostatud külast madalamal asunud ja otse Cluny kloostrile allunud Arpayé kloostri jaoks ning puudutab läbirääkimisi viinapuudega maatüki üle.

Viinamarjaistanduste kiire areng algas XV sajandi lõpus, ajal, mil Lyoni kõrgklass rikastus siidikaubanduse ja panganduse abil.

18. sajandil viisid Burgundia veinikaupmehed kõrgelt hinnatud „Fleurie“ veini Pariisi, sealt jõudis vein Põhja-Prantsusmaale ja Inglismaale. 20. sajandi alguses müüdi veini kogu Prantsusmaal ning see oli jõudnud ka välisturgudele – Šveitsi, Belgiasse ja Saksamaale.

Tänu Fleurie elanike aktiivsele tegevusele avas 1927. aastal uksed kooperatiivne veinikelder. Kohaliku veini käekäiku on tugevasti mõjutanud näitleja Marguerite Chabert, kelle perekond osales Fleurie kooperatiivse veinikeldri loomisel ning kes mõnda aega veinikeldrit juhatas.

Kontrollitud päritolunimetust „Fleurie“ tunnustati 1936. aastal. Veinide „Crus du Beaujolais“ hulgas on „Fleurie“ üks enim hinnatud ja eelkõige Šveitsi veinikaupmehed pakuvad selle eest head hinda.

Küla on ka tuntud turismisihtkoht. 2007. aastal avati umbes kolmkümne tootja koostöös veinikelder „La maison de Fleurie“.

Fleurie küla elanike identiteet on tugevasti seotud Jumalaema kujuga (la Madone) Fleurie kabelis, mis kõrgub üle viinamarjaistanduste. Aastate jooksul on sellest saanud kommuuni ja viinamarjaistanduste sümbol, mida kujutatakse enamikul märgistel ja reklaamplakatitel

Istanduste viinamarjast toodetakse ainult punast veini. Peamine viinamarjasort on „Gamay N“. Selleks et tagada viinapuude viljakus lõigatakse võrsed lühikeseks ja kujundatakse lehtrikujuliselt.

Istandused on enamasti pereettevõtted, mis pärandatakse ühelt põlvkonnalt teisele ning kus töötab samaaegselt mitu põlvkonda. Ühel ettevõttel on haritavat maad keskmiselt 9 hektarit. 2010. aastal oli Fleurie viinamarjaistanduste pindala ligikaudu 1 400 hektarit. Veini toodavad 180 tootjat, üks kooperatiivne veinikelder ja kümmekond veinikaupmeest.

8.3. Põhjuslikud seosed

Fleurie’s on viinamarju kasvatatud juba rohkem kui tuhat aastat. Istandused on aegade jooksul kujundanud eripärase maastiku, kus viinapuudel on oluline roll.

Viinamarjaistandused asuvad graniidist aluskivimiga mägises piirkonnas 200–450 meetri kõrgusel, mõnikord väga järskudel mäenõlvadel, kus päikesepaiste soodustab kompleksse lõhnabuketiga veinide tootmist.

Avatus Saône’i tasandiku suunas tagab päikesepaiste, mis soodustab taimedes klorofülli sünteesimist. Mõõdukas kõrgus ja istanduste paiknemine peamiselt kagunõlvadel, võimaldavad saavutada viinamarjade optimaalse ja korrapärase küpsemise

Graniidi murenemisel tekkinud liivmuld on toitainevaene ja laseb hästi vett läbi ning sobib mõõdukaks tootmiseks. Sort „Gamay N“ on mulla suhtes tundlik ja kasvab eriti hästi toitainevaeses mullas. Selle sordi viinamarjadest valmistatud vein on kerge ja peente tanniinidega.

Nendes erilistes geograafilistes tingimustes on tootjad põlvkondade jooksul arendanud meetodeid, et kasutada ära kõik sordi „Gamay N“ parimad omadused.

Tuginedes viinamarjakasvatajate oskusteabele lõigatakse viinapuude võrsed lühikeseks ja kujundatakse lehtrikujuliselt, viinapuud istutatakse väga tihedalt, järgitakse mullaerosiooni piiravaid viljelustavasid ja valitakse sobivad veinivalmistusmeetodid, et toota värvainerikast tooret, tagades samal ajal veinide peenuse, puuviljalisuse ja elegantsi.

Juba ammu enne seda, kui „Beaujolais nouveau“ veinid maailmas tuntuks said, hinnati „Fleurie“ veine kõrgelt ja neil oli hea maine. 18. sajandi alguses viisid Burgundia veinikaupmehed „Fleurie“ veini Pariisi. Mitmed autorid, sealhulgas Jullien, Guyot ja Danguy, kes 19. sajandil Prantsuse veine uurisid ja kirjeldasid, liigitasid „Fleurie“ veinid alati parimate hulka.

Šveitsi ja Inglismaa tarbijad, keda köidab nimetuse „Fleurie“ sarnasus prantsuse ja inglise keeles sõnaga „lill“ (fleur, flower), on aidanud kaasa veini maine kujunemisele kogu Euroopas. Veini heast mainest annab tunnistust ka iga-aastane näitus ja turg, mida korraldatakse Fleurie’s kõikide pühakute päevale järgneval laupäeval ja pühapäeval ning mis meelitab kokku palju rahvast.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Côte-d’Ori departemang: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

— Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Emeringes, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele)

— Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré

— Yonne’i departemang: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-163ce6ee-43f3-40c6-b350-36ff801081a0

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.