EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2011 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2012/C 315/01

SISUKORD

Raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Välisaudiitori aruanne

Raamatupidamise aastaaruanne ja selgitavad lisad

Bilanss seisuga 31. detsember 2011

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

Teave eelarveaasta 2011 eelarve kohta

Välisaudiitori kinnitav aruanne

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2011. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavale finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele, mida kohaldavad kõik institutsioonid, asutused ja ühisettevõtted.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 61.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti raamatupidamise aastaaruande üldist esituslaadi.

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE JA SELGITAVAD LISAD

Bilanss seisuga 31. detsember 2011

(eurodes) Punkt 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Põhivara Immateriaalne põhivara 3.1. 799 634 479 144 Materiaalne põhivara 3.2. 55 724 407 37 919 629 Pikaajalised nõuded 25 25 56 524 066 38 398 798 Käibevara Lühiajalised nõuded 3.3. 423 944 531 239 Raha ja selle ekvivalendid 3.4. 48 109 130 55 267 786 48 533 074 55 799 025 Varad kokku 105 057 140 94 197 823 Pikaaajalised kohustused Töötajate hüvitised 3.5. 53 664 443 53 317 385 Muud pikaajalised kohustused 3.6. 175 000 175 000 53 839 443 53 492 385 Lühiajalised kohustused Lühiajalised eraldised 3.7. 898 000 — Lühiajalised võlad 3.8. 10 858 973 7 660 558 11 756 973 7 660 558 Kohustused kokku 65 596 416 61 152 943 Netovarad 39 460 724 33 044 880 Akumuleeritud tulem / (-tulem) 33 044 880 –24 068 815 Eelarveaasta tulem 6 415 844 57 113 695 Netovarad 39 460 724 33 044 880

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

(eurodes) Punkt 2011 2010 Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1. 115 620 434 164 602 733 Haldustegevusest saadud tulud 4.2. 19 079 500 18 583 069 Muud tegevustulud 4.3. 38 707 14 279 Tegevustulud kokku 134 738 641 183 200 081 Personalikulud 4.5. –99 838 855 – 100 326 863 Põhivaraga seotud kulud 3.1. - 3.2. & 4.6. –2 894 307 –3 005 731 Muud halduskulud 4.7. –22 109 488 –23 109 833 Tegevuskulud 4.8. –52 733 –29 665 Tegevuskulud kokku – 124 895 383 – 126 472 092 Tegevustulem 9 843 258 56 727 989 Finantstulud 4.9. 380 229 53 017 Finantskulud 4.10. –20 025 –15 044 Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) 3.5. & 4.11. –3 787 618 347 733 Põhitegevuse väline tulem / (-tulem) –3 427 414 385 706 Eelarveaasta tulem 6 415 844 57 113 695

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

(eurodes) 2011 2010 Eelarveaasta tulem 6 415 844 57 113 695 Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised Kulum (immateriaalne põhivara) 244 685 215 031 Kulum (materiaalne põhivara) 2 646 567 2 780 834 Riskieraldiste kohustuste muutus 898 000 – 650 000 Pikaajaliste nõuete muutus — 500 Lühiajaliste nõuete muutus 99 583 441 676 ELi üksustelt saadaolevate summade muutus 7 712 –7 707 Kohustuste muutus 3 176 197 1 616 394 ELi üksustele võlgnetavate summade muutus 22 218 15 456 Rahavood põhitegevusest kokku 13 510 806 61 525 879 Rahavood investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (–) –21 019 575 –4 448 946 Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) 3 055 9 866 Rahavood investeerimistegevusest kokku –21 016 520 –4 439 080 Töötajate hüvitised – muutus 347 058 –3 346 479 Raha ja selle ekvivalentide muutus –7 158 656 53 740 320 Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta alguses 55 267 786 1 527 466 Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta lõpus 48 109 130 55 267 786

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

(eurodes) Netovarad 2011 2010 Saldo aasta alguse seisuga 33 044 880 –24 068 815 Eelarveaasta tulem 6 415 844 57 113 695 Saldo aasta lõpu seisuga 39 460 724 33 044 880

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd Euroopa Liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatava audititeenuse abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta.

Kontrollikoda edendab aruandluskohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse eesliinil.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja arvestuseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, sätetele, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

2.2. Raamatupidamisarvestuse põhimõtted

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, finantstulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Finantsmääruse artiklis nr 124 sätestatakse raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatavad järgmised raamatupidamisarvestuse põhimõtted:

— tegevuse jätkuvus;

— konservatiivsus;

— raamatupidamismeetodite järjepidevus;

— teabe võrreldavus;

— olulisus;

— brutopõhimõte;

— reaalsuse põhimõte;

— tekkepõhine raamatupidamisarvestus.

Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu arvestuseeskirjadega (EÜ arvestuseeskirjadega), mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori arvestusstandarditel (IPSAS). Arvestuseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.3. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsioonisiseselt loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab EÜ arvestuseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varale tehtud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja juhtkonna poolt ette nähtud tööseisundisse viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse vara bilansilises väärtuses arvesse või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Seadmed, masinad ja tööriistad 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisseseaded 4, 6, 8 aastat

2.6. Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ELi eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas EÜ arvestuseeskirjaga nr 12 „töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (ehk hetkel, mil liikmele pensioniõigused antakse). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste pidevat määramist, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

Kontrollikojal puuduvad praegu „pensionikavale eraldatud varad”, mis oleks mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.7. Eraldised

Riski ja kulude katteks tehakse eraldisi, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riski- ja kulueraldisi ei tehta tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Riski- ja kulueraldistena kajastatud summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval.

2.8. Kulude kajastamine

Vastavalt ELi arvestuseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuste hinnangulisele maksumusele. Kumuleerunud kulud arvutatakse üksikasjalike praktiliste suuniste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase pildi.

3. Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2011. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2011 Soetused Müük Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2011 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine 31. detsember 2011 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2011 Arvutitarkvara 1 091 061 189 323 — 1 280 384 – 856 602 423 782 Pooleliolev immateriaalne vara 0 375 852 — 375 852 375 852 Kokku 1 091 061 565 175 — 1 656 236 – 856 602 799 634

Järgmised summad kajastati kuludena:

(eurodes) 2011 Uuringutega seotud kulud 327 243 Kapitaliseerimata arenduskulud 1 014 685

Kaks eelloetletud summat kuuluvad „muude halduskulude” ja „personalikulude” alla.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2011. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2011 Soetused Müük Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2011 Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus 31. detsember 2011 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2011 Maa 776 630 1 — 776 631 — 776 631 Hooned 57 987 876 26 386 — 58 014 262 –30 233 863 27 780 399 Masinad ja seadmed 212 820 94 016 –4 920 301 916 – 151 996 149 920 Arvutiriistvara 4 028 286 309 161 –3 127 4 334 320 –3 593 196 741 124 Sisustus ja sõidukid 2 070 064 144 669 – 131 615 2 083 118 –1 323 270 759 848 Muud seadmed ja sisustus 1 877 977 8 753 –7 632 1 879 098 –1 802 950 76 148 Pooleliolev põhivara 5 568 922 19 871 415 — 25 440 337 — 25 440 337 Kokku 72 522 575 20 454 401 147 294 92 829 682 –37 105 275 55 724 407

„Pooleliolev vara” on vara, mis on tarnitud või osaliselt tarnitud, kuid mille kohta ei ole aasta lõpuks arveid esitatud; see hõlmab ka aasta lõpus pooleliolevaid suuri ehitusprojekte. Kui tarnitud vara on vastu võetud ja vastav arve kätte saadud, klassifitseeritakse vastavad varad ümber õigesse rubriiki.

31. detsembril 2011. aasta seisuga on pooleliolevat vara summas 25 440 337 eurot ja see vastab hoone K3 ehituse maksumusele (ehitustööd algasid 2010. aastal).

KÄIBEVARA

3.3. Lühiajalised nõuded

(eurodes) 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 4 222 27 286 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 127 949 131 388 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest 289 518 288 122 Viitlaekumised ELi üksustelt 0 74 476 Nõuded ELi üksuste vastu 2 255 9 967 Kokku 423 944 531 239

3.4. Raha ja selle ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Sularaha 1 000 1 000 Arvelduskonto 1 113 170 3 152 174 Usalduskonto 46 994 960 52 114 612 Kokku 48 109 130 55 267 786

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt punkt 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab nimetatud usaldusarvet vaid kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usaldusarvelt saab teha makseid vaid ehituse projektijuhtimist teostava konsortsiumi ühele pangaarvele. Seda pangaarvet kasutab projektijuht vaid ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks. 2011. aastal kanti usaldusarvele 8 694 225,90 eurot ja sellelt teeniti intressi summas 358 436,19 eurot.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Töötajate hüvitised

Pensionikohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamise ja vastavate kindlustusmatemaatiliste eelduste määratlemisel aitab sõltumatu pädev ekspert.

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma neilt maksete tulevase tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.6).

(eurodes) 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Brutosumma 66 526 128 65 315 919 Maksumäär (%) (1) 19,33 % 18,37 % Maksud 12 861 685 11 998 534 Pensionikohustuste netosumma 53 664 443 53 317 385 Pensionikohustuste netosumma muutus 347 058 –3 346 479

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitistega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on:

— üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist);

— vanaduspension;

— invaliidsuspension ja -toetus;

— toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist).

Pensionikohustused arvutatakse järgmiste abisaajate kategooriate jaoks:

— aktiivsed liikmed;

— üleminekutoetust saavad mitteaktiivsed liikmed;

— mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (edasi lükatud pension);

— pensionile jäänud liikmed;

— püsivalt töövõimetud;

— ajutiselt töövõimetud;

— lesed;

— orvud.

Pensionikohustuste hindamise käigus võetakse arvesse majanduslike ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Peamised eeldused on:

Kindlustusmatemaatiline eeldus 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Abielus meeste ja naiste keskmine vanuseerinevus 3 aastat 3 aastat Meeste abiellumise tõenäosus 89 % 84 % Naiste abiellumise tõenäosus 24 % 38 % Perekonnaseis Perekonnaseis hindamiskuupäeval Perekonnaseis hindamiskuupäeval Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient 0 % 0 % Eeldatav pensioniiga 65 aastat 65 aastat Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel 1,6 % 1,9 % Nominaalne diskontomäär 4,6 % 4,4 % Tegelik diskontomäär 3,0 % 2,5 % Üldine palgatõus 0 % 0 % Pensionide üldine ümberhindlusmäär 0 % 0 % Individuaalne palgatõus Puudub (v.a uued ametissemääramised) Puudub (v.a uued ametissemääramised) Tervete inimeste suremustabel 2008 ICSLT (2) 2008 ICSLT (2) Puuetega inimeste suremustabel Terve inimese suremustabeli näitaja + 3 aastat Terve inimese suremustabeli näitaja + 3 aastat

Järgmises tabelis esitatakse kokkuvõtlikult pensionikohustuste muutuste mõju rubriikide kaupa.

(eurodes) 2011 2010 Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta alguses 65 315 919 68 741 798 Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes 589 246 1 225 850 Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega 4 523 420 1 001 771 Pideva üldkogumi teenistuse kulud 3 857 619 4 369 423 Pideva üldkogumi intressikulud 2 950 635 2 923 684 Aasta jooksul makstud pension –4 143 682 –3 520 106 Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum 1 858 848 –2 771 230 Eelduste muutustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu –3 860 659 –5 653 500 Intressitulu –3 860 659 –5 653 500 Suremustabel 0 0 Üldine palgatõus 0 0 Muud muutused kindlustusmatemaatilistes eeldustes 0 0 Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum –41 798 Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta lõpus 66 526 128 65 315 919

3.6. Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu kohaselt maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.7. Lühiajalised eraldised

2012. aasta 11. jaanuaril otsustas komisjon kohtulikult vaidlustada nõukogu otsuse mitte heaks kiita ELi töötajate iga-aastast palgakohandust. Komisjoni otsusest tingituna tehti lühiajaline eraldis, mis moodustas 1,7 % palgamaksetest, millest on maha arvestatud maksud ja pensioneraldised.

3.8. Lühiajalised võlad

(eurodes) 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Lühiajalised võlakohustused 100 012 784 111 Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega 478 469 469 459 Viitvõlad – mitte ELi institutsioonid 9 704 499 5 484 673 Viitvõlad – ELi institutsioonid 519 671 888 211 Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile 56 322 34 104 Kokku 10 858 973 7 660 558

4. Tulemiaruande lisad

4.1. „Komisjoni poolt teistele asutustele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt: (eurodes) 2011 2010 Tulu valuutatehingutest 12 301 22 440 Tulu mittevaluutatehingutest 134 726 340 183 177 641 Tulud kokku 134 738 641 183 200 081

4.5. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad nüüd rubriiki „pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11).

4.6. „Põhivaraga seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed: — hoonete üürimine ja sellega seotud kulud, — IT ja telekommunikatsioon, — lähetuskulud, — puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Muud tegevuskulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev kahjum.

4.9. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

4.10. „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

4.11. Rubriiki „pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning ka aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust. (eurodes) 2011 2010 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas 347 058 –3 346 479 Välja makstud vanaduspensionid 2 506 455 2 146 438 Välja makstud toitjakaotuspensionid 373 724 380 799 Välja makstud üleminekutoetused 1 192 009 920 878 Välja makstud invaliidsuspensionid 71 494 71 991 Aasta jooksul makstud pensionide vahesumma 4 143 682 3 520 106 Paranduskoefitsient 121 472 153 662 Maksetelt arvestatud maksud – 824 594 – 675 022 Pensionikohustuste muutused kokku 3 787 618 – 347 733

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Reisibüroo 50 000 50 000 Hoone K1 renoveerimine 2 500 545 951 Hoone K3 projektijuhtimine 6 765 339 3 424 120 Ametisõidukite liisimine 60 000 60 000 Kindlustusettevõte — — Telekommunikatsioon 20 000 20 000 Kokku 6 897 839 4 100 071

5.2. Edaspidise rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2011 31. detsember 2010 Hoonete kasutusrent 6 336 852 7 840 772 IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent 862 449 884 379 Vahesumma 7 199 301 8 725 151 Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) – peale 2011. aasta viitvõlgade mahaarvamist 8 258 004 11 439 075 Kokku 15 457 305 20 164 226

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

Eelmise aastaga võrreldes on täitmata kulukohustused suurenenud ning selle põhjuseks on uue hoone K3 ehitus.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone aluse maa välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone K2) ehitamiseks. Teise lisahoone (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldustest tulenevalt 22. veebruaril 2008 sõlmima uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe laiendusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Seetõttu tuli hoones K1 teostada ehitustöid tervisekaitse- ja turvanõuete täitmiseks. Tööd on lõpetatud ning 2010. aastal saadi lõplik ametlik heakskiit. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seega kehtib ta kasutusluba (autorisation d’exploitation) kuni aastani 2018.

Hoone K3 ehitust alustati märtsis 2010. Esimene osamakse oli 55 miljonit, teine11 miljonit ja kolmas 7 miljonit eurot, mis tehti 2011. aastal. Osa kolmandast osamaksest kasutati ära 2011. aastal ning allesjäänud osa kirjendati täitmata kulukohustuste rubriiki (vt punkt 5.2).

Pärast avatud hankekonkurssi sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 edukaks osutunud konsortsiumiga hoone K3 ehituse projektijuhtimise teenuslepingu. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel viia läbi hankeid ja sõlmida lepinguid ehitusettevõtetega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt väljamaksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtetele välja maksta. Eespool nimetatu kontekstis võtab projektijuht ehitusfirmade vastu rahalised kohustused. Kontrollikoja ja projektijuhi vaheline leping eeldab omakorda piisavaid eelarvelisi vahendeid selleks, et katta projektijuhi kohustused ehitusfirmade vastu. Kontrollikoda on selle tagamiseks sõlminud usalduslepingu kohaliku pangaga ja seega saab kontrollikoda eelarvepädevate institutsioonide eraldatud rahalisi vahendeid kasutada. Samal ajal on liidu finantshuvid usalduslepinguga kaitstud.

5.4. Kohtuvaidlustest tulenevad võimalikud olulised kohustused

Puuduvad.

(1) Ümardatud.

(2) Rahvusvaheline riigiteenistujate suremustabel (ICSLT, International Civil Servants Life Table).