Tänaseks on 44st infrastruktuuri projektist ellu viidud 35, neli projekti on pooleli ja üks projekt on arutamisel.

Eraldatud on 2 267 574 462 eurot, millest 1 483 712 280 eurot oli 30. juuniks 2017 toetusesaajatele välja makstud. Väljamaksed tehakse üksnes juhul, kui toetusesaajad on lõpliku investeerimisotsuse kaudu võtnud selge kohustuse projekti rakendada.

Komisjon on otsustanud jätkata investorite rahalist toetamist seni, kuni on selge, et on võimalik teha lõplik investeerimisotsus.

Avamere tuuleenergia võrku ühendamisega tegelevad projektide täitjad on teinud olulisi edusamme, kuid ülejäänud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide puhul on projektide täitjad otsustanud projektide rahalise toetamise lõpetada.

Gaasi- ja elektritaristute olukord on nüüdseks järgmine: viis projekti edenevad kavakohaselt ja üks projekt on praegu arutamisel. Enamik projekte on lõpetatud ja nende täitjad peaksid esitama lõppmaksetaotluse käesoleva aasta lõpuks.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse energeetikakava iga osa puhul projektide rakendamise ja Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF) raames saavutatud edu. Käesolev aruanne on jätkuks 2016. aastal vastu võetud aruandele . Aruandes käsitletakse projektide rakendamist ajavahemikus 31. augustist 2016 kuni 30. juunini 2017 ja selle aja jooksul tehtud makseid.

Energiataristu ja innovatsioon, mis on Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (edaspidi „energeetikakava“) liikumapanevad jõud, on praegu sama olulised kui 2009. aastal, mil energeetikakava kehtestati.

Aberdeeni avamere tuulepargi projekti suhtes tehti 2016. aasta juulis positiivne investeerimisotsus. Nii avamere kui ka ranniku jaoks ehituslubade taotlemise etapis esinenud probleemid on projekti elluviimist pidurdanud ja praegu on ehitustööde hinnanguline algusaeg 2017. aasta neljas kvartal (kasutuselevõtmine jääks 2019. aasta keskpaika).

Üheksast projektist neli on lõpule viidud ja kahe projekti toetamine on ennetähtaegselt lõpetatud. Projektide jaoks on välja makstud 255 744 668 eurot (pärast sissenõudekorralduste summa mahaarvamist). Ülejäänud kolm projekti on veel töös.

Projekt „Nordbalt 1“ hõlmas ehitustöid 700 MW läbilaskevõimega kõrgepinge-alalisvooluühenduse veealuse kaabli kaudu Rootsi–Leedu elektriülekandesüsteemide vahelise ühenduse rajamiseks. Projekti eesmärk on veelgi vähendada Balti riikide eraldatust energia siseturust. Kõik tööd on lõpule viidud.

Alates energeetikakava rakendamise viimasest, 2016. aasta aruandest on elektri- ja gaasitaristu projektide rakendamisel saavutatud olulist edu.

Gaasisektoris on 32 projektist lõpule jõudnud 25 projekti. Kaks projekti püsivad ettenähtud ajakavas, üks projekt on arutamisel ja nelja projekti toetamine on lõpetatud. Kõik Kesk- ja Ida-Euroopa vastassuunalise gaasivoo ja võrkude ühendamise projektid on lõpule viidud, välja arvatud Rumeenia vastassuunalise gaasivoo projekt, mille toetamise komisjon lõpetas 2014. aasta septembris.

Ülejäänud kaks projekti, Kriegers Flak ja Cobra Cable, edenesid ootuspäraselt. Kriegers Flaki projekti puhul kiitis Euroopa Komisjon 2015. aasta septembris heaks toetuslepingu muutmise uue tehnilise lahenduse rahastamiseks. Toetusesaajad 50Hertz ja Energinet.dk on teinud lõpliku ehitusotsuse.

ELi hankemenetlus taristu põhivarustuse hankimiseks on lõpule jõudmas. Kavakohaselt on toetusesaajad sõlminud peaaegu kõik lepingud ja ehitustöödega on alustatud. Saksamaal ja Taanis edeneb lubade saamise protsess kavakohaselt. Kriegers Flaki ühendatud võrkude lahenduse avamereühendus on kavas võtta kasutusele 2018. aasta lõpuks.

Pärast detsembris 2015 lõpliku investeerimisotsuse tegemist edeneb Cobra Cable'i projekt tulemuste saavutamisel suuresti kavakohaselt, kui välja arvata kaks erandit, nimelt muundurite ja kaablite tootmine ning katsetamine. Seega on vaja lepingut 12 kuud pikendada, et tegevused saaks lõpule viidud ja tulemused üle antud lepingu kestuse jooksul. Võrkudevahelise ühenduse ehitus ja katsetamine on planeeritud 2018. aastasse, et see ühendus 2019. aastal käiku võtta. Pooleli on kõrgetasemeline uuring, mille eesmärk on tuvastada ja kirjeldada olulisi asjaolusid, millega projekteerimisel arvestada, et HVDC ühenduslüli oleks tulevikus valmis tööks mitme terminaliga võrgu osana.

3. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine

See energeetikakava allprogramm hõlmab ühe miljardi euro suurust toetust kuuele projektile, mille eesmärk on töötada välja süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise tervikmeetod.

Üks projekt viidi lõpule ja selle tulemusena on tööle rakendatud süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise katsejaamad. Kolme projekti toetamine on ennetähtaegselt lõpetatud, kuna projekti täitja otsustas investeeringu tegemata jätta, üks projekt lõppes ilma, et see oleks lõpule viidud, ja viimane projekt oli ROAD. Nende projektide jaoks on välja makstud 424 040 501 eurot.

Edusammud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektides

Pärast täiendavate rahastamisallikate leidmiseks, projekti ümberkorraldamiseks ja vähem kuluka säilitamiskoha kasutamiseks peetud arutelude edukat lõpuleviimist leppis komisjon projekti „ROAD“ täitjatega novembris 2016 kokku, et toetuslepingut pikendatakse kuni 31. detsembrini 2019. Ent juunis 2017 teatasid projekti täitjad komisjonile, et ühisettevõtte partnerid Engie ja Uniper otsustasid projekti rahalise toetamise lõpetada ning kinnitasid hiljem, et nad võtavad toetuslepingu taotluse tagasi. Seetõttu on alustatud toetuslepingu lõpetamise menetlust. Sellegipoolest valmistatakse praegu Rotterdami eestvedamisel ette uut projekti, mis võib edukaks osutumise korral vajada liidu muid vahendeid.

III. EUROOPA ENERGIATÕHUSUSE FOND (EEEF)

2010. aasta detsembris eraldati energeetikakava vahenditest 146,3 miljonit eurot säästva energia projektide rahastamisvahendile. See hõlmas 125 miljoni euro suurust panust Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF), mis loodi 2011. aasta juulis ja mille maht on nüüdseks kasvanud 265 miljoni euroni , samuti tehnilise abi toetusvahendit eelarvega 20 miljonit eurot ja teadlikkuse suurendamise tegevusteks eraldatud 1,3 miljonit eurot.

EEEF pakub individuaalselt kohandatud rahastamismehhanisme (nii võla- kui ka omakapitaliinstrumente) energiatõhususe, taastuvenergia ja keskkonnahoidliku linnatranspordiga seotud projektidele. Toetusesaajad on kohalikud ja piirkondlikud avaliku sektori asutused või neid esindavad eraettevõtjad.

Senised edusammud

2016. aastal lisandus fondi portfelli uus tehing. Ore Valley Housing Association (OVHA) on EEEFga saavutanud finantskokkuleppe 4,6 miljonit eurot maksva projekti elluviimiseks. Sellest summast rahastatakse tuuleturbiiniparkide arendamist Fifes (Šotimaal) ja uuenduslikku rahastamise skeemi, mille kaudu asendatakse OVHA kodudes 200 küttesüsteemi. See oli Ühendkuningriigis EEEFi esimene kogukonnapõhine tehing ja selleni jõuti EEEFi ja OVHA nelja-aastaste ühiste pingutuste tulemusena.

EEEF on alates selle loomisest 31. detsembril 2016 allkirjastanud lepingud 11 projekti rahastamiseks summas 121 miljonit eurot, mis on kaasa toonud 224 miljoni euro ulatuses lõppinvesteeringuid.

Tuginedes CO2-heite (ekvivalenttonnides) vähendamist ja primaarenergia säästu käsitleva EEEFi projektihindamise ja aruandluse raamistikule, on 2016. aasta lõpu seisuga hoitud investeeringute abil ära ligi 249 000 tonni CO2-heite õhkupaiskamine ja säästetud 308 802 MWh primaarenergiat.

Euroopa Komisjoni tehnilise abi vahend

2016. aastal ei eraldatud täiendavaid vahendeid projektiarendustegevuse rahastamiseks.

Komisjoni rahastatavast tehnilise abi vahendist on toetatud 16 projekti struktureerimist, milleks on eraldatud kokku 16 miljonit eurot (20 miljoni euro suurusest eelarvest). Vahendite eraldamata jätmisel võib olla mitu põhjust. Esiteks olid fondi käivitamisetapis kindlaks määratud esimesed projektid kaugemale arenenud / suurema küpsusastmega ega vajanud seetõttu tehnilist abi. Lisaks on tehnilise abi vahendi rakendamisel saadud kogemused näidanud, et energiatõhususe projektide rahastamisel võivad ilmneda mitmed probleemid, näiteks taotluste kvaliteet, mis on kehvem, kui EEEFi asutamise ajal eeldati (vaid mõni saadud tehnilise abi taotlustest oli esitamisvalmis), ning projektides pärast valitsuses toimunud poliitilisi muutusi tehtud muudatused või teostatavusuuringute esimese vooru tulemustel põhinevad vajalikud kohandused.