[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 9.3.2011

KOM(2010) 731 lõplik/2

CORRIGENDUM:Annule et remplace le document COM(2010) 731 final du 13.12.2010Concerne : toutes les versions linguistiques

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

EURESi tegevusaruanne aastate 2006–2008 kohta, mille komisjon esitab kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 19 lõikega 3 „Euroopa ühtse tööturu poole: EURESi roll”

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

EURESi tegevusaruanne aastate 2006–2008 kohta, mille komisjon esitab kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikli 19 lõikega 3 „Euroopa ühtse tööturu poole: EURESi roll” (EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. EURESi strateegilised eesmärgid 3

2.1. EURESi tegevuse tulemused 3

2.2. EURESi tegevuse mõju 4

3. EURESi teenuste osutamise mehhanismid 4

3.1. EURES toetab põhiõigust, ilma et tal oleks selleks piisavalt rahalisi vahendeid 4

3.2. EURESi jõud on tugev inimressurss 4

3.3. EURESi personali koolitamine on võrgustiku professionaalsuse huvides hädavajalik 4

3.4. EURESi peavoolustamine riikide tööturuasutustes 4

3.5. EURESi piiriülesed partnerlused 4

4. EURESi teenused 4

4.1. EURES kui töövahendusmehhanism 4

5. Tulevikuväljakutsed ja -perspektiivid 4

1. SISSEJUHATUS

EURES (Euroopa tööturuasutuste süsteem) on end juba tõestanud üleeuroopaline võrgustik, mille eesmärk on edendada töötajate liikuvust. Sellesse kuuluvad Euroopa Komisjon ning Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide[1] pluss Šveitsi riiklikud tööturuasutused ja sotsiaalpartnerite organisatsioonid. Võrgustiku teenused on kõikide sellesse kuuluvate riikide kodanikele olnud kättesaadavad juba ligi 15 aastat. Selle aja jooksul on EURES aidanud kaasa tööjõu geograafilisele liikuvusele, aidates ületada vaba tööjõu, töökohtade, elu- ja töötingimuste ning haridus- ja koolitusvõimaluste kohta käiva info killustatusest tulenevaid probleeme.

Neljast põhivabadusest, mis on olnud ELi õigusega tagatud alates aastast 1957, peetakse liikumisvabadust sageli üheks olulisemaks, aga samas vähim kasutatud vabaduseks. Nii Lissaboni strateegia kui ka Euroopa tööhõivestrateegia, mis tõstsid tööhõive ühist huvi pakkuvate teemade hulka, nõuavad liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamist ja tööjõu liikuvuse suurendamist ELis. ELi turvalise paindlikkuse ühispõhimõtted on üldiseks raamistikuks nii praegustele kui ka tulevastele tööhõive- ja liikuvusstrateegiatele, keskendudes eelkõige ühelt töökohalt teisele ülemineku kergendamisele. Vastavalt teatisele „Uued oskused uute töökohtade jaoks”[2] tuleb liikuvust edendada ning inimeste oskused ja töövõimalused paremini ühitada, kaotades ELis takistused töötajate vaba liikumise teelt ning tagades läbipaistvama teabe tööturusuundumuste ja nõutavate oskuste kohta. Teatise selle kohta, kuidas ELi liikmesriikides lahendada tööjõupuudust rände abil, esitab komisjon aastal 2011 ning selles vaadeldakse, kas väljastpoolt ELi tulev ränne aitab lahendada ka teatavates tööturu sektorites valitsevat tööjõupuudust ning demograafilistest suundumustest tulenevaid probleeme.

Käesolevas aruandes antakse hinnang EURESi tulemustele ajavahemikul 2006–2008, võttes aluseks 2009. aastal läbi viidud EURESi võrgustiku välishindamise aruande järeldused. Aruanne koosneb neljast osast: 2. jagu käsitleb EURESi võrgustiku strateegilisi eesmärke, 3. jagu EURESi teenuste osutamise mehhanisme, 4. jagu võrgustiku teenuste osutamist ning 5. jaos vaadeldakse eelseisvaid väljakutseid.

2. EURESI STRATEEGILISED EESMÄRGID

Ajavahemikul 2006–2008 oli EURESi strateegilisteks eesmärkideks töötajate liikuvuse edendamine ja liikuvust takistavate asjaolude vähendamine, aidates kaasa üleeuroopalise tööturu väljaarendamisele, mis oleks avatud ja kättesaadav kõigile, tagades riikide- ja piirkondadevahelise ning piiriülese vabade töökohtade ja tööotsimisavalduste vahetuse ning tagades läbipaistvuse ja infovahetuse. Järgmises jaos vaadeldakse lähemalt, millised on olnud EURESi tegevuse tulemused ja mõju selle kasutajate jaoks.

2.1. EURESi tegevuse tulemused

EURES aitab välja arendada üleeuroopalist tööturgu, mis on kõigile avatud ja kättesaadav. Selle tagab tööturuteabe ning elu- ja töötingimusi puudutava teabe andmine ja töövahendusteenused EURESi nõustajate võrgustiku ja EURESi tööalase liikuvuse portaali kaudu.

Võrgustiku pakutavad teenused, olgu need vahendatud või mitte, peegeldavad klientide vajadusi. Vahendusteenust osutatakse nõustajate võrgustiku kaudu, mis pakub teavet tööandjatele, tööotsijatele ja töökoha vahetajatele ning hõlbustab töövahendust. Nõustajate võrgustik on kaheastmeline: siia kuuluvad kvalifitseeritud spetsialistid, kes tegutsevad üle kogu Euroopa info ja töökohtade vahendajatena, ning EURESi assistendid, kes toetavad kvalifitseeritud spetsialiste ja kellel on teenuse osutamisel samuti oluline roll. Vahendamata teenust osutatakse EURESi portaali kaudu.

Kliendid tutvuvad portaalis oleva infoga ja kasutavad seda otsuste tegemiseks. Tööotsijad ja töökohta vahetada soovivad isikud, kes töökohta otsides kontakteerusid EURESi nõustajaga, said tööpakkumise suurema tõenäosusega kui need, kes kasutasid lihtsalt tööalase liikuvuse portaali. EURESi nõustajate võrgustik lisab seega portaali osutatavatele teenustele väärtust.

Portaalis ja nõustajate võrgustiku kaudu osutatav teenus aitab kaasa vabade töökohtade vahetusele üle kogu Euroopa. Tõenditest ilmneb, et EURESi kasutavad nii tööandjad töötajate värbamisel kui ka inimesed töökohtadele kandideerimisel. Umbes 20% tööotsijaid ja töökoha vahetajaid on saanud töökoha EURESi kaudu ja peaaegu pooled neist on saanud töökoha, mis vastab nende oskuste tasemele[3].

Paljudes riikides aitab EURES saavutada riiklike tööturuasutuste eesmärke, aidates vähendada töötust ja soodustades töötajate liikuvust. Lisaks on tehtud jõupingutusi, et integreerida see riiklike tööturuasutuste põhiteenustesse. Ent EURESi peavoolustamine ei ole ühekordne ülesanne, vaid seda tuleb vaadelda kestva protsessina. EURESi peavoolustamist riiklikes tööturuasutustes on võimalik parandada. Alljärgnevas jaos on visandatud, kuidas EURES lisab töötajate liikuvuse edendamisele väärtust.

2.2. EURESi tegevuse mõju

EURESil on oma osa jätkuva majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide elluviimisel, sest ta aitab viia kokku tööotsijaid ja töökoha vahetajaid tööandjatega, andes infot ja nõu, juhendades ja vahendades inimestele vahetusi, et nad saaksid ELis oma vaba liikumise õigust kasutada.

Ajavahemikul 2006–2008 oli EURES vajalik nii Euroopa tööhõivestrateegia kui ka Lissaboni kestliku majanduskasvu ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks. Kuid esimesed selgesõnalised viited sellele ilmusid olulisematesse poliitilistesse tekstidesse alles aastal 2007 (tööalase liikuvuse tegevuskava ja teatis uute oskuste kohta uute töökohtade jaoks).

Pealegi on EURESil sotsiaal-majanduslik mõõde ja nii seostub ta Euroopa tööhõivestrateegia suunisega nr 19 kui mehhanism, mis pakub abi töö otsimisel ja töövahendust, et aidata kaasa tööturule integreerumisele[4]. Tänu oma vahendajarollile ja infole, mida ta kogub ja levitab elu- ja töötingimuste, sealhulgas ka sotsiaalkindlustuse, maksude ja kindlustuse kohta, aitab EURES inimestel ületada tegelikke ja võimalikke takistusi liikuvuse teelt.

Suunis nr 19 loob ka seose EURESi ja turvalise paindlikkuse tegevuskava vahel selle poolest, et aitab vähendada töökohtadevahelisi üleminekuperioode. EURES on vahend, mis aitab inimesi tööotsimisprotsessis. Seepärast võib väita, et ta aitab minimeerida töökohtadevahelisi üleminekuperioode.

3. EURESI TEENUSTE OSUTAMISE MEHHANISMID

Riikide kesk-, piirkondliku ja kohaliku tasandi tööturuasutused tagavad EURESi teenuste osutamise. EURESi piiriülestes partnerlustes osutatakse neid teenuseid käsi-käes partnerorganisatsioonidega, nagu ametiühingud, tööandjate organisatsioonid, kaubanduskojad jne. Praktikas on EURESi võrgu teenuste osutajaks EURESi nõustajad ja muud EURESi liikmesasutuse või partnerorganisatsiooni asjaomased töötajad. Järgmises jaos keskendutakse EURESile eraldatud inim- ja rahalistele ressurssidele, EURESi koolituspakkumisele ja EURESi peavoolustamisele riiklikes tööturuasutustes. Üks alapunkt on pühendatud ka piiriülestele partnerlustele.

3.1. EURES toetab põhiõigust, ilma et tal oleks selleks piisavalt rahalisi vahendeid

EL on aja jooksul pidevalt suurendanud investeeringuid EURESisse. 2007.–2008. aasta eelarve oli 21 miljonit eurot, mis oli peaaegu 4 miljonit suurem kui aastatel 2005–2006. Osa sellest kasvust tuleneb võrgustiku laienemisest Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisel aastal 2007.

Peaaegu kolmveerand komisjoni kogufinantseeringust EURESile eraldatakse liikmetele nende tegevuskavades märgitud tegevuste elluviimiseks. Ülejäänud rahalisi vahendeid kasutatakse EURESi tööalase liikuvuse portaali, ELi tasandi koolituse, EURESi kasutajatoe ja muude tugitoimingute jaoks, nagu teabevahetustugi, tõlketeenused ja kirjastamine.

Üldiselt on EURESi rahastamise struktuur olnud toimiv, aga sellel on ka puudusi. Toetuste kasutamise määr on ligikaudu 75%, mistõttu aastatel 2006–2008 jäi igal aastal kasutamata keskmiselt 25% liikmetele eraldatud saadaolevatest rahalistest vahenditest. Alakasutuses on oma osa sellistel teguritel nagu toetamata tegevused, kulutuste põhjendamise haldusnõuded ning vahendite tegeliku kättesaamise aeg.

EURESile eraldatud eelarve on suhteliselt väike, võrreldes tööhõive valdkonna kogu programmilise rahastusega nii ELi tasandil kui ka võrdluses liikmesriikide tööturuasutuste kogukuludega. EURESi liikmete eraldatud rahalised vahendid ületavad komisjoni eelarvest antavaid vahendeid rohkem kui kolmekordselt ja abikõlblikke kulusid neljakordselt. See tähendab, et EURESi liikmetelt saadavad rahalised vahendid on EURESi teenuste osutamisel hädavajalikud.

Kulukohustused ja maksed aastail 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 |

kulukohustused | 16 420 284,55 | 18 370 275,72 | 20 802 275,36 |

maksed | 11 636 119,76 | 14 546 709,36 | 14 738 651,59 |

3.2. EURESi jõud on tugev inimressurss

EURESi teenuste osutamiseks tööotsijatele, töökoha vahetajatele, töötutele ja tööandjatele on liikmesriikides kokku 851 nõustajast koosnev võrgustik. Riigiti on nõustajate arv erinev ning pooled kõikidest nõustajatest tegutsevad kuues riigis: Belgias, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Rootsis.

EURESi nõustajad on riiklike tööturuasutuste teenistujad, kes tegutsevad oma riikliku tööturuasutuse struktuuris kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil. Nad kulutavad keskmiselt 75% tööaega EURESiga seotud ülesannetele[5]. Aastal 2008 registreerisid nad üle miljoni (1 093 998) kontakti tööotsijate, töökoha vahetajate ja tööandjatega, mis annab iga nõustaja kohta keskmiseks üksikkontaktide arvuks 1286. 86% neist kontaktidest oli tööotsijate ja töökoha vahetajatega. Nõustajate ning registreeritud tööandjate ja tööotsijate arvu suhe on erinev, aga keskmiselt on iga nõustaja kohta 424 tööotsijat ja 20 tööandjat.

Tööotsingud on nõustajaga kontakteerumisel kõige levinum arutlusteema. Ajavahemikul 2006–2008 keskendus sellele küsimusele keskmiselt 41,2% kontakte. Teine levinum teema on üldteave EURESi kohta, mida arutati samal perioodil ligikaudu 17,1 protsendil juhtudest. Kolmas levinum teema on töölevärbamine, mida arutati samal perioodil 15,1 protsendil juhtudest.

Võrgustikku toetavad ka EURESi assistendid: üle poole liikmesriikidest peab tööl ka assistente, kelle ülesanne on toetada nõustajaid ja osutada EURESi teenuseid. EURESi teenuste osutamisega otseselt seotud inimeste võrk on seega palju laiem kui ainult nõustajate võrgustik.

Üldjoontes näib, et EURESi teenuste osutamiseks tööle võetud töötajate hulk on piisav, et täita tööotsijate, töökoha vahetajate ja tööandjate vajadusi, kuigi selleks, et EURES saaks edasi areneda ja hakata uusi teenuseid pakkuma, on vaja lisatööjõudu.

3.3. EURESi personali koolitamine on võrgustiku professionaalsuse huvides hädavajalik

EURESi koolitus koosneb kahest osast: riigisisesest ja Euroopa tasandi koolitusest. Riigisisene koolitus hõlmab tervet rida erinevaid tegevusi, sealhulgas eelkoolitust, mis on uutele nõustajatele eeltingimuseks, enne kui nad saavad osaleda Euroopa tasandi esmakoolituskursusel ja konverentsil.

Ajavahemikul 2006–2008 andis Euroopa tasandi koolitust eraettevõtja, kes korraldas igal aastal ligikaudu 20 individuaalset koolituskursust. Pakuti algajate ja edasijõudnute kursusi ning anti koolitust EURESi nõustajatele ja nende juhtidele. Erinevatele koolituskursustele värvati koolitajateks EURESi nõustajaid ja juhte, kes töötasid koos alltöövõtja meeskonnaga.

Pakutav koolitus on hädavajalik, tagamaks, et võrgustik on professionaalne ning toimib tõhusalt ja tulemuslikult. Üldjoontes on Euroopa tasandil korraldatav ja riigisisene koolitus teineteist täiendavad, kusjuures esimene keskendub teooriale ja viimane praktilistele küsimustele.

3.4. EURESi peavoolustamine riikide tööturuasutustes

EURESi suunistes on prioriteedina selgelt välja toodud vajadus kiirendada EURESi peavoolustamist riiklikes tööturuasutustes[6]. See on juba andnud tulemusi, millest nähtub, et enamik liikmeid on teinud edusamme. Liikmed on selgelt määratlenud, millised personaliressursid on eraldatud EURESi jaoks, järgitakse ja tunnustatakse EURESile kuluvat tööaega, EURESi töötajaid koolitatakse asutusesiseselt ning tõstetakse muude selle valdkonnaga kokku puutuvate töötajate teadlikkust. EURESi koolitust on saanud 75–100% nõustajatest ligikaudu pooltes liikmesriikides.

Riiklike tööturuasutuste teenustesse integreerudes aitab EURES saavutada nende tööturuasutuste eesmärke töötuse vähendamise ja liikuvuse edendamise alal. Vaatamata riiklike tööturuasutuste jõupingutustele EURESi peavoolustamisel ja integreerimisel on eri tööturuasutustes saavutatud erinevaid tulemusi.

3.5. EURESi piiriülesed partnerlused

EURESi võrgustikul on oluline osa piirialadel, kus EURESi nõustajad jagavad teavet ja nõu teises riigis töötajaile ning tööandjaile, kes soovivad töötajaid värvata teiselt poolt piiri. Teisel pool piiri tööl käijad vajavad abi info hankimisel kindlustuse, maksude, sotsiaalsüsteemi, hariduse, FIE-na töötamise jm kohta.

Tööotsingud olid kõige sagedamini piiriüleste nõustajatega arutatud probleem: ajavahemikul 2007–2008 keskendus sellele teemale keskmiselt 34,6% kontakte. Teine olulisem arutlusteema oli sotsiaalkindlustus ja maksustamine, mida arutati samal perioodil ligikaudu 24,8 protsendil juhtudest. Kolmas olulisem arutlusteema oli üldteave EURESi kohta, mida arutati samal perioodil ligikaudu 12,6 protsendil juhtudest.

Ajavahemikul 2006–2008 osales EURESi teenuste osutamisel kokku 22 EURESi piiriülest partnerlust, mis andsid olulise panuse EURESi tegevuse arendamisse. Enamik EURESi piiriüleseid partnerlusi asub Euroopa kesk-lääneosas, neist Saksamaal üheksa ja Prantsusmaal kuus[7]. Lisaks piiriüleste partnerluste tegevusele osalevad peaaegu kõik EURESi liikmed mõnes piiriülese tegevuse vormis väljaspool olemasolevaid partnerlusi.

EURESi piiriülesed partnerlused on loodud peamiselt seal, kus esineb niisugust pendelrännet. Viimastel aastatel on teisel pool piiri tööl käijate arv suurenenud. Ühe uuringu kohaselt oli aastail 2006–2007 EMPs ja Šveitsis ligikaudu 780 000 teisel pool piiri tööl käijat. EL-15 riikides suurenes nende arv aastate 1999/2000 ning 2006/2007 vahel 26%. Teisel pool piiri tööl käimist esineb kõige rohkem Euroopa kesk-lääneosas. Peamised töölkäimise sihtkohad on Šveits, Luksemburg, Saksamaa, Madalmaad, Austria ja Belgia. Need riigid võtavad vastu umbes kolmveerand kõikidest pendelrändajatest. Peamised lähteriigid on Prantsusmaa, Saksamaa ja Belgia, kust lähtub ligikaudu 60% kõikidest ELi välismaal tööl käijatest.

Piiriülesed partnerlused on teinud EURESi nähtavamaks ning pannud aluse mitmesugustele tegevustele, mille eesmärk on anda teavet piirialade tööotsijaile, töökoha vahetajaile, välismaal tööl käijatele ja tööandjatele.

4. EURESI TEENUSED

EURES abistab tööotsijaid, töökoha vahetajaid ja töötuid, aga ka tööandjaid, mitmesuguste teenuste kaudu, mida osutatakse EURESi tööalase liikuvuse portaali ja EURESi nõustajate võrgustiku kaudu. Nende hulka kuulub otsene töövahendusabi ja kaudne töövahendusabi, mille puhul antakse teavet tööturu olukorra ja elu- ja töötingimuste kohta teistes EMP riikides ja Šveitsis.

4.1. EURES kui töövahendusmehhanism

EURESi tööalase liikuvuse portaal on täitnud olulist osa teabe levitamisel töövõimaluste kohta tööotsijaile, töökoha vahetajaile, töötutele ning ka tööandjatele. Portaali kaudu on tööotsijatel, töökoha vahetajatel ja töötutel võimalik otsida töökohti ning avaldada oma CV, tööandjatel on aga võimalik teha otsinguid CV-des ja avaldada infot vabade töökohtade kohta.

Ülevaade registreeritud tööotsijatest EURESi portaalis riikide kaupa aastatel 2006–2008:

Riik | Tööotsijate arv | Riik | Tööotsijate arv |

Belgia | 9 671 | Madalmaad | 5 092 |

Tšehhi vabariik | 11 396 | Austria | 3 551 |

Taani | 2 379 | Poola | 25 040 |

Saksamaa | 21 185 | Portugal | 22 724 |

Eesti | 4 413 | Rumeenia | 18 090 |

Iirimaa | 3 854 | Sloveenia | 2 588 |

Kreeka | 6 091 | Slovakkia | 3 923 |

Hispaania | 50 923 | Soome | 4 123 |

Prantsusmaa | 16 524 | Rootsi | 4 966 |

Itaalia | 49 307 | Ühendkuningriik | 10 824 |

Läti | 5 767 | Norra | 2 497 |

Leedu | 4 526 | Šveits | 2 283 |

Ungari | 12 744 |

Portaali peavad kasulikuks mõlemad kasutajarühmad, kes hindavad võimalust tutvuda infoga või postitada infot vabade töökohtade kohta kogu EMP territooriumil. Kasutajate veebiküsitluse põhjal on tööotsijatele ja töökoha vahetajatele EURESi teenustest kõige kasulikum CV koostamise funktsioon. Tööandjatest, kes on postitanud tööpakkumiskuulutuse, pakkus 19% töökohta ühele või enamale kandidaadile ja peaaegu pooled neist kandidaatidest said töö, mis vastas nende oskuste tasemele. Peaaegu 70% tööotsijatest ja töökoha vahetajatest on kas kandideerinud huvi pakkuvatele vabadele töökohtadele või avaldanud portaalis oma CV. Seega on portaal muutnud töökohtade vahendamise kergemaks ning tööotsijad ja töökoha vahetajad on leidnud töökoha, tööandjad aga täitnud vaba töökoha. Seda võib veelgi parandada praegu väljatöötamisel oleva koostoime kaudu laialt kasutatava veebipõhise Europassi CV-ga.

Ent portaalil on mitu tahku, mida võib veelgi parandada, et suurendada EURESi kaudu toimuva töökohavahenduse tulemuslikkust. Siia hulka kuuluvad tehnilised aspektid, nagu näiteks teatavate funktsioonide täiustamine, aga ka sisestatava teabe liik ja kvaliteet. Ajakohastatud teabe esitamine ja portaalis postitatud vabade töökohtade kuulutuste kvaliteedi tagamine on EURESi liikmete ülesanne.

EURESi nõustajate inimvõrk annab lisandväärtust juba praegu portaalis kättesaadavale teabele, eriti tänu nõustajate teadmistele ja kogemustele sellistes küsimustes nagu maksud või kvalifikatsiooni tunnustamine. Mõned nõustajate võrgustiku pakutavad peamised eelised näikse olevat kasutajate abistamine portaalis navigeerimisel, eriti väheste IT-oskustega inimeste puhul, portaali hea tundmine ja otsimisprotsessi kiirendamine. Suur enamus kasutajaid leiab, et EURESi nõustajad on abivalmis ja osutavad kvaliteetset teenust. Siiski võiks nende tööd kergendada ka see, kui oleks tagatud portaali korralik toimimine, EURESi integreerimine riikide tööturuasutuste teenustesse ja intensiivsemad kontaktid tööandjatega.

Lisaks nõustajate võrgustikule ja tööalase liikuvuse portaalile toimub töövahenduse edendamiseks rida muid tegevusi. siia hulka kuuluvad töömessid ja muud värbamisüritused, infosessioonid ja nõupidamised, näiteks tööandjatega, ning reklaamiüritused. Töömessid ja värbamisüritused paistavad töövahenduse seisukohast olevat edukad. Ajavahemikul 2006-2008 leidis 248 üritusel aset rohkem kui 11 000 edukat töövahendust. Lisaks registreeriti EURESi võrgustikus samal ajavahemikul veel 15 000 saadud/täidetud töökohta.

5. TULEVIKUVÄLJAKUTSED JA -PERSPEKTIIVID

Eelseisvatel aastatel on EURESi peamiseks proovikiviks majanduskriisi põhjustatud kiired muutused Euroopa tööturul ja riikide tööturuasutuste üldine moderniseerimine. Nende muutustega toimetulekuks on vaja EURESi tugevamat arengut. EURES tuleb arendada tulemustele orienteeritud võrgustikuks, mis tõestaks oma lisandväärtust nii klientidele kui ka riikide tööturuasutustele. Monti aruandes on tõdetud, et EURESi võrgustik on olnud edukas[8]. Võrreldes muude komisjoni võrgustikega on EURES oluliselt rohkem keskendunud töövõimalustele ja on ühtlasi ainus, mis pakub konkreetset töövahendusteenust.

EURES peab säilitama oma tugeva rolli liikuvuse edendajana. See tähendab, et alles jäävad ka tema harilikud ülesanded teabe ja nõu andjana. Ent selleks, et täita EURESi klientide tegelikke vajadusi ja anda mõõdetavaid tulemusi, tuleb EURES seada olulisima vahendi rolli, mis aitab parandada tööotsijate ja vabade töökohtade kokkuviimist Euroopa kõikides osades, keskendudes töökohtade otsimisele ja pakkumisele kõikidele seaduslikult sellel territooriumil elavatele töötajatele ja tööotsijatele, kellel on õigus töötada teises ELi riigis. Nii saaks sellest Euroopa tööhõivestrateegia teenistuses olev instrument.

Riikide tööturuasutused peavad lõimima EURESi veelgi tihedamalt oma teenustepaketti ja kliendikontaktidesse ning kasutama EURESi nõustajate kogemusi, et Euroopa mõõdet veelgi tugevamalt kõikidesse asjaomastesse tegevustesse peavoolustada ja integreerida. Riikide tööturuasutused peaksid lõimima EURESi teenusepakkumise niihästi oma kohapeal pakutavatesse teenustesse kui ka oma kiirreageerimisskeemidesse, et aidata tööandjatel ja töötajatel muutustega toime tulla.

Tulevikus pakub EURES tööotsijatele, tööandjatele, töötajatele, praktikantidele ja kõrgkoolide lõpetajatele individualiseeritumat liikuvusabi. Parema tasakaalu saavutamine vabade töökohtade ja tööotsimisavalduste vahel peab saama EURESi peamiseks eesmärgiks. Liikuvus EMP ja Šveitsi territooriumil tuleb muuta atraktiivseks võimaluseks.

Et EURES nende ülesannetega toime tuleks, on juba käivitatud või hindamisel mitu algatust:

– Töötada välja standardne mitmekeelne kutsealade ja oskuste sõnaraamat, et suurendada vabu töökohti käsitleva teabe kvaliteeti ja läbipaistvust ning parandada tööotsijate profiilide ja vabade töökohtade kokkuviimist. Tulemuslik oskuste, töökohtade ja õpivõimaluste kokkuviimine Euroopa tööturul on võimalik üksnes siis, kui on olemas oskuste, pädevuste ja kutsealade ühtne mitmekeelne klassifikaator. Selle mitmekeelse sõnaraamatu pealkiri on Euroopa oskuste, pädevuste ja elukutsete klassifikaator (ESCO).

– Luua kasutajasõbralik ja läbipaistev on-line teenus „Match and Map”, mis pakub kodanikele kvalitatiivset teavet kutsealade, oskuste, õppimis- ja koolitusvõimaluste kohta üle kogu ELi. See funktsioon hakkab kuuluma EURESi alla ning seotakse ka Ploteuse ja Euraxessi portaalidega. See hakkab näitama kasutaja profiilile vastavate tööpakkumiste geograafilist asukohta, tagasisidet selle kohta, miks töökohad ja oskused omavahel ei sobi, ning teavet õppimisvõimaluste kohta.

– Luua „Euroopa tööturu monitor”, mis pakub perioodilist ajakohastatud teavet Euroopa tööturul valitsevate lühiajaliste suundumuste kohta. See parandab andmete kogumist, et paremini kindlaks teha ja ette näha tööjõu ülejääke ja puudust ning analüüsida tööjõu liikumist. See võimaldaks vastavate oskuste ja kvalifikatsiooniga töötajatel või tööotsijatel teada, kus neil on hea võimalus tööd saada.

– Moderniseerida EURESi tööalase liikuvuse portaal, lisades sellele rohkem interaktiivseid osi. Sellest peab saama Euroopa Liidu suurim tööhõive veebisait, kus on graafilisi esitlusi, link Europassi CV koostamise töövahendile ja kasutajasõbralikum CV otsingufunktsioon, sotsiaalvõrgu sektsioon tööotsijatele ja virtuaalne töömess. Uues portaalis saab olema ka sektsioon, mis on pühendatud spetsiaalselt koolilõpetajatele, et ületada lõhet akadeemiliste ja äriringkondade vahel ning toetada noorte töö leidmist.

– Samuti käib töö skeemi kallal, mille pealkiri on „Sinu esimene EURESi abil saadud töö”. See on mõeldud rahaliselt toetama noorte liikuvust kogu Euroopas tööturule sisenemise eesmärgil.

– Luua süstemaatilise koostöö mehhanismid teiste EL võrgustikega, leides koostoimet või sobivaid koos tegutsemise viise.

LISA EURESi 2006.-2008. aasta tegevusaruandele

Euroopa tööalase liikuvuse portaali kasutusstatistika

Tabel 1. EURESi tööportaali külastuste arv kuus aastail 2007-2008

Kuu | Külastajaid |

apr. ’07 | 746 434 |

mai ’07 | 807 962 |

juuni ’07 | 778 391 |

juuli ’07 | 825 436 |

aug. ’07 | 787 524 |

sept. ’07 | 862 158 |

okt. 07 | 974 595 |

nov. ’07 | 925 574 |

dets. ’07 | 835 674 |

jaan. ’08 | 1 382 187 |

veebr. ’08 | 1 360 996 |

märts ’08 | 1 575 820 |

apr. ’08 | 1 975 491 |

mai ’08 | 1 486 182 |

juuni ’08 | 1 305 630 |

juuli ’08 | 1 277 264 |

aug. ’08 | 1 227 002 |

sept. ’08 | 1 545 773 |

okt. ’08 | 1 619 020 |

nov. ’08 | 1 539 167 |

dets. ’08 | 1 206 529 |

Graafik 1. EURESi tööportaali külastuste arv kuus aastail 2007-2010

[pic]

Tabel 2. EURESi piiriüleste partnerluste arv, milles riik osaleb

Riik | EURESi partnerluste arv |

Belgia | 4 |

Tšehhi vabariik | 2 |

Taani | 2 |

Saksamaa | 9 |

Hispaania | 2 |

Prantsusmaa | 6 |

Itaalia | 3 |

Luksemburg | 2 |

Ungari | 1 |

Madalmaad | 4 |

Austria | 3 |

Poola | 1 |

Portugal | 1 |

Sloveenia | 1 |

Slovakkia | 2 |

Soome | 1 |

Rootsi | 2 |

Ühendkuningriik | 2 |

Šveits | 3 |

Liechtenstein | 1 |

[1] ELi liikmesriigid pluss Norra, Island ja Liechtenstein.

[2] KOM(2008) 868 lõplik

[3] Välishindajad küsitlesid tööotsijaid ja töökoha vahetajaid ning ka tööandjaid. Küsitlustest ilmneb, et vabade töökohtade andmebaas on lihtsustanud töövahendust. Näiteks on 6344 tööotsijat ja töökoha vahetajat (65,8% vastajaist) teatanud, et nad on kas kandideerinud huvi pakkuvale vabale töökohale või postitanud oma CV EURESis. 1283 inimest (20,2% tööotsijaist ja töökoha vahetajaist) märkisid, et on leidnud töökoha EURESi kaudu, ja peaaegu pooled neist (609) nimetasid, et saadud töökoht vastab nende oskuste tasemele.

[4] Euroopa tööhõivestrateegia osana viitab aastate 2008–2010 tööhõivesuunis nr 19 EURESi osale tööhõivepoliitika eesmärkide saavutamisel ning asetab EURESi turvalise paindlikkuse tegevuskava konteksti töökohtadevaheliste üleminekuperioodide ja tööleasumise mõttes.

[5] EURESi hartas (ELT C 106, 3.5.2003, lk 3) on öeldud, et EURESi nõustajad peavad tegelema vähemalt pool täistööajast EURESiga seotud ülesannete täitmisega, ülejäänud aja tegelevad nad oma riikliku tööturuasutuse ülesannetega.

[6] EURESi tegevus, mida viivad ellu liikmed ja partnerid, põhineb real kolmeks aastaks kehtestatud suunistel.

[7] Piiriüleste partnerluste arvu, milles riik osaleb, vaata käesoleva aruande lisast.

[8] M. Monti, „A New Strategy for the Single Market”, 9. mai 2010, lk 59.