EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.10.2017 COM(2017) 613 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Kreeka taotlus – EGF/2017/003 GR/Attica retail)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.13. aprillil 2017 esitas Kreeka taotluse viitega EGF/2017/003 GR/Attica retail, et saada Kreeka NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) ja kümnes teises piirkonnas klassifikaatori NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris EGFist rahalist toetust seoses koondamistega. 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätete alusel, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2017/003 GR/Attica retail Liikmesriik Kreeka Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11) Kesk-Makedoonia (EL12) Lääne-Makedoonia (EL13) Tessaalia (EL14) Ípeiros (EL21) Lääne-Kreeka (EL23) Kesk-Kreeka (EL24) Peloponnesos (EL25) Atika (EL30) Lõuna-Egeus (EL42) Kreeta (EL43) Taotluse esitamise kuupäev 13. aprill 2017 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 13. aprill 2017 Tõlke saamine 12. mai 2017 Lisateabe nõudmise kuupäev 26. mai 2017 Nõutud teabe esitamistähtaja kahe nädala võrra pikendamise taotluse kuupäev 7. juuli 2017 Lisateabe esitamise tähtaeg 21. juuli 2017 Lisateabe tõlke saamine 16. august 2017 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 8. november 2017 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõige 2

Asjaomaste ettevõtjate arv 9 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) Vaatlusperiood (üheksa kuud) 19. aprill 2016 – 19. jaanuar 2017 Koondamiste koguarv 725 Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 725 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 725 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 4 720 250 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 195 000 Kogueelarve (eurodes) 4 915 250 EGFi toetus (60 %) (eurodes) 2 949 150 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Kreeka ametisasutused esitasid taotluse EGF/2017/003 GR/Attica retail 13. aprillil 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Kreeka ametiasutustelt lisateavet 26. mail 2017. Lisateave esitati kaheksa nädala jooksul, pärast seda, kui Kreeka ametiasutused olid nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel tähtaega kahe nädala võrra pikendanud. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 8. novembril 2017. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus esitati selle tõttu, et NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 725 töötajat. Üheksa ettevõtja koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi Kreeka piirkonnas Atika (EL30) ja kümnes teises piirkonnas.



Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε. 428 ΝΟΤΟΣ COM ΣΥΜΜΕΤΟΧΕΣ Α.Ε. 33 DIXONS SOUTH - EAST EUROPE SA 42 ΠΕΤ ΣΙΤΙ ΑΕΒΕ 23 ΗΛΕΚΤΡΟΛΟΓΙΚΑ ΕΛΛΑΣ 37 ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε. 28 ΑΤΗΝΗ ΧΟΝΤΟΣ Α.Ε.Ε 29 ΑΦΟΙ ΒΕΡΟΠΟΥΛΟΙ Α.Ε. 49 ΜΕΤΡΟ ΑΕΒΕ 56



Ettevõtjaid kokku: 9 Koondatuid kokku: 725 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 0 Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 725 Sekkumiskriteeriumid 6.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) koondati kokku 513 töötajat. 7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 19. aprillist 2016 kuni 19. jaanuarini 2017. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt: –269 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta; –456 koondatud töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast. Rahastamiskõlblikud toetusesaajad 9.Rahastamiskõlblikke toetusesaajaid on kokku 725. Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga 10.Tõendamaks määruses (EÜ) nr 546/2009 nimetatud seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitavad Kreeka ametiasutused, et riigi majandus on alates kriisi algusest 2008. aastal olnud sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka reaalne SKP 2008. aastast 2016. aastani vähenenud 26,2 protsenti, avaliku sektori tarbimine 22,8 protsenti ja erasektori tarbimine 24,4 protsenti, töötuse määr on aga suurenenud ligikaudu 14 protsendipunkti. Ehkki Kreeka majandus on hinnangute kohaselt taastumas ja prognoosid aastaks 2017 on mõne eespool nimetatud näitaja kohta positiivsed, on tööturg ka lähitulevikus endiselt raskustes. 11.Alates 2008. aastast on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks eri meetmeid, nt maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime parandamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad. 12.Väiksemate sissetulekute vahetu tagajärjena on vähenenud tarbimine, eelkõige toodete osas, mis ei ole esmatarbekaubad. 2009. aastast 2013. aastani vähenes Kreekas leibkondade tarbimine, kuigi EL-28 tasandil toimus aeglane taastumine. Pärast väikest taastumist 2014. aastal hakkas leibkondade tarbimine Kreekas 2015. aastal taas vähenema. 13.Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2016. aastal 21,2 % kreeklastest allpool vaesuspiiri. 14.IME-GSEVEE 2016. aasta jaanuaris avaldatud uuringus tunnistas üks kolmest leibkonnast, et sissetulekud on 2015. aastal eelmise aastaga võrreldes vähenenud, ning 94,2 % leibkondadest tunnistasid, et nende sissetulekud on alates kriisi algusest oluliselt vähenenud. 15.Aastatel 2009 kuni 2016 vähenes tarbijausalduse indeks drastiliselt: kui 2009. aastal oli see -46, siis 2012. aastal oli see -75, ning hoolimata selle taastumisest 2014.–2015. aastal (-49), on see indeks alates 2016. aastast oluliselt langenud: 2017. aasta veebruaris oli see -73,3. 16.Tänaseks on jaekaubandussektorilt EGF-ile laekunud veel seitse taotlust, mille alus on samuti ülemaailmne majandus- ja finantskriis. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 17.Kreeka ametiasutuste väitel olid koondamised tingitud eeskätt kahest järgmisest sündmusest: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärjeks oli ostujõu järsk langus; 2) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tõttu. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtetele antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud negatiivne. 18.Kuna Kreeka leibkondade ostujõud on alates 2008. aastast vähenenud, on vähenenud ka nõudlus esmatarbekaupade ja kestvuskaupade järele. Seetõttu vähenes 2008.–2015. aastal märkimisväärselt jaekaubanduse maht: kodumasinate osas 60 %, toiduainete jaemüüjate osas 30 % ning supermarketite osas 23 %. Infobank Hellastat SA hinnangul on oodata jätkuvat jaekaubanduse mahu vähenemist. 19.Jaekaubandusettevõtjatel on nendes tingimustes olnud suuri raskusi äritegevuse jätkamisega, kuna rahastamistingimused ja äritulemused halvenesid kriisi ajal märkimisväärselt. Jaekaubandussektori kogukäibe indeks on pidevalt langenud, vähenedes 2008.–2016. aastal rohkem kui 63 % (2008. aastal oli see 112,6, 2016. aastal 71,1). 20.Kreeka tarbijate sissetulekute pidev vähenemine muutis nende tarbimisharjumusi ja hoiakuid. Traditsiooniliste jaekaupluste tegevust on mõjutanud ka e-kaubanduse jätkuv kasv (2016. aasta novembris 18,3 %). Kõik see on mõjutanud ka niigi kõrget töötuse määra. Kreeka töötajate üldkonföderatsiooni (GSEE) tööinstituudi 2016. aasta aruande kohaselt on jaekaubandus-, tööstus- ja ehitussektori töökohtade arv 2008.–2015. aastal vähenenud 164 000 võrra. See moodustab 64,2 % vähenenud töökohtade koguarvust. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 21.Kuigi viimase nelja aasta jooksul on tööpuudus Kreekas tasapisi vähenenud, on töötuse määr siiski EL liikmesriikide hulgas kõrgeim (2016. aastal 23,6 %).

22.Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealuses 11 piirkonnas toimunud koondamised halvendavad tööpuudusest tingitud olukorda, mis on majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba niigi kehvas seisus. ELi liikmesriikide hulgas oli töötuse määr 2016. aastal kõige kõrgem just Kreekas. Maailmas on Kreeka antud näitaja osas viieteistkümnendal kohal. Töötuse määr Allikas: Eurostat ja ELSTAT. 23.Enamik koondamisi toimub Atika piirkonnas (70,7 %) ja teised koondamised toimusid ülejäänud 10 piirkonnas (29,3 %). 2016. aasta lõpu seisuga oli töötuse määr Atika piirkonnas 22,9 %, ülejäänud kümnes piirkonnas jäi töötuse määr 19,5 % (Egeuse piirkond) ja 26,8 % (Ípeirose ja Lääne-Makedoonia piirkonnad) vahele. Peale selle on piirkondades tööotsijate suure arvuga võrreldes vähe tööpakkumisi. 2016. aasta veebruari seisuga otsis ainuüksi Atika piirkonnas ametlikult tööd 306 749 töötut. 24.Jaekaubandusettevõtetes toimunud koondamised on niigi kriisi negatiivsete tagajärgedega maadlevaid piirkondi tõsiselt räsinud. Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus 25.Kreeka ametiasutused väidavad, et esitatud taotlust tuleks käsitleda EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga ja neil koondamistel on ulatuslik mõju tööhõivele ning kohalikule ja piirkondlikule majandusele. Artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud nõuded ei ole täies ulatuses täidetud, kuna keeruline on tõestada, et kaks NUTS 2. tasandi piirkonda, mille vahel on veepiir (EL42 ja EL43), külgnevad teiste asjaomaste piirkondadega ning et nad on osa ühisest kohalikust või piirkondlikust tööturust. 26.Veepiiriga piirkondade külgnevus artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses ei ole EGFi määruses määratletud. Seetõttu väidab Kreeka, et 20 töötajat, kes koondati ühele emaettevõttele (Electroniki Athinon SA) kuuluvatest poodidest, peaks käsitlema võrdselt ning nende suhtes tuleks kohaldada sama liiki meetmeid, mida kohaldatakse maismaapiirkondades koondatud töötajatele. 27.Lisaks on kahe veepiiriga piirkonna näol tegemist väikeste isoleeritud tööturgudega ning mõlemas piirkonnas on väga kõrge töötuse määr (Lõuna-Egeuse piirkonnas 19,5 % ja Kreetal 23,5 %). Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 28.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 725. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuserühma alusel järgmiselt: Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 408 (56,3 %) Naised: 317 (43,7 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 714 (98,5 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 11 (1,5 %) Vanuserühm: 15–24-aastased: 0 (0,0 %) 25–29-aastased: 26 (3,6 %) 30–54-aastased: 81 (11,2 %) 55–64-aastased: 438 (60,4 %) üle 64 aasta vanused: 180 (24,8 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 29.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Professionaalne nõustamine: Tegemist on kaasmeetmega, mida pakutakse kõikidele osalejatele, pöörates erilist tähelepanu eakamatele toetusesaajatele. Meetme käigus korraldab spetsialiseerunud nõustaja 25 individuaalset nõustamist, mis kestavad 45 minutit. Meede hõlmab järgmisi etappe: 1. Teave. Esimese, kõikidele toetusesaajatele suunatud meetme käigus antakse ülevaade projektist ning võimalustest, mida loob selles osalemisega nõustumine. 2. Toetusesaajate registreerimine ja vajaduste uurimine. Teabe andmine kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusvajaduste kohta. Kõikide osalejate isikliku profiili koostamine. 3. Isiklike ja tööalaste oskuste hindamine. Meetme eesmärk on aidata töötajatel saada ülevaade oma huvidele vastavatest oskustest, võimalustest ja piirangutest ning koostada realistlik karjäärikava. Protsessi tulemusena koostatakse personaalsete ja tööalaste oskuste hinnang, mis hõlmab osaleja oskusi, kvalifikatsioone ja koolitusvajadusi.

4. Isikliku ja tööalase arengu protsess. Meede hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsete oskuste valdkonnas; 2) tööotsingute toetamine ja tööotsimise meetodite tutvustamine, elulookirjelduste ja kaaskirjade koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad annavad ajakohast teavet tööturu olukorra kohta ning suunavad osaleja konkreetsete tööpakkumiste juurde; 4) esialgse individuaalse koondprojekti ja tegevuskava koostamine. 5. Individuaalse tegevuskava väljatöötamine ja koostamine. Nõustajad on töötajatele toeks ka koolituskavade ja personaalsete tööturule tagasipöördumise kavade elluviimisel. Ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele pakutakse üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist. 6. Jälgimine. Meetme abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete võtmise lõpetamist. –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele, eelkõige eakamatele toetusesaajatele nende vajadustele vastavaid kutseõppekursusi, mis haakuvad tööturu hetkevajadustega. Pakutakse kahte liiki koolitust: jätkuvad kutseõppeprogrammid ning erikoolitused või eriotstarbelised haridusprogrammid. Koolituskursusi võib täiendada ka praktikaga. –Ettevõtluse alustamise toetus. Ettevõtluse edendamiseks saavad oma ettevõtte asutavad töötajad asutamiskulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Eelduseks on see, et toetusesaaja jätkab oma ettevõtte tegevust vähemalt ühe aasta jooksul. –Tööotsimis- ja koolitustoetus. Professionaalse nõustamise meetmes osalemise kulude katmiseks eraldatakse toetusesaajale nõustajaga 45-minutilisel koolitussessioonil osalemise jaoks 40 eurot. Koolitusel osalemise toetus on 3,33 eurot tunnis. –Töökoha loomise toetus. Töölevõtmise stiimulina pakutakse tööandjatele toetust 650 eurot (bruto) inimese kohta kuue kuu vältel, eeldusel et EGFi toetusesaaja leping kehtib vähemalt kuus kuud pärast toetuse andmise lõppemist. 30.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 31.Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt peavad võtma. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet. Eelarveprognoos 32.Hinnangulised kogukulud on 4 915 250 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 720 250 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 195 000 eurot. 33.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 949 150 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes) Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Professionaalne nõustamine (Επαγγελματική συμβουλευτική) 725 1 250 906 250 Kutseõpe (Επαγγελματική Κατάρτιση) 680 1 500 1 020 000 Erikoolitus/-haridus (Εξειδικευμένη κατάρτιση / εκπαίδευση) 45 4 000 180 000 Ettevõtluse alustamise toetus (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης) 65 15 000 975 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 3 081 250 (65,28 %) Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt) Tööotsimistoetus (Επιδόματα αναζήτησης εργασίας) 725 1 000 725 000 Koolitustoetus (Επιδόματα κατάρτισης) 680 1 000 680 000 Töökoha loomise toetus (Επιδότηση θέσεων εργασίας) 60 3 900 234 000 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 1 639 000 (34,72 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 25 000 2. Haldamine – 90 000 3. Teavitamine ja reklaam – 55 000 4. Kontroll ja aruandlus – 25 000 Vahesumma (c): Protsent kogukuludest: – 195 000 (3,97 %) Kogukulud (a + b + c): – 4 915 250 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 2 949 150 34.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 35.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate, idufirmade ja selliste firmade puhul, mille töötavad on üle võtnud, ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 36.Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 13. juulil 2017. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 13. juulist 2017 kuni 13. juulini 2019. 37.Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 5. juunil 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 5. juunist 2017 kuni 13. jaanuarini 2020. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 38.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Kreeka majandus- ja arenguministeeriumi avalike investeeringute programm.

39.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 40.Kreeka ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud peasekretäri ja Kreeka töötajate üldkonföderatsiooni tööinstituudi (GSEE) esindajatega. 41.2017. aasta jaanuaris toimus tööhõiveministeeriumi peasekretäri juures kuus kohtumist: kolm kohtumist peasekretäri ja GSEE esindajatega ning kolm kohtumist peasekretäri ja koondatud töötajate koordineerimiskomiteega. Juhtimis- ja kontrollisüsteem 42.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Kreekas ka Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Korraldusasutuseks on tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi tööhõive ja sotsiaalmajanduse osakonna riikliku strateegilise raamistiku (NSRF) töörühm, auditeerimisasutuseks on EDEL (finantsauditite komitee) ning sertifitseerimisasutuseks kaasrahastatavate programmide sertifitseerimise ja kontrollimise eriteenistus. Asjaomase liikmesriigi kohustused 43.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühmas olevate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja nende eeldatavat maksumust, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 949 150 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid

47.Komisjon esitab EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 949 150 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Kreeka taotlus – EGF/2017/003 GR/Attica retail) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3)13. aprillil 2017 esitas Kreeka taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega, mis toimusid Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) 2. tasandi piirkondades, kuhu kuuluvad Atika (EL30), Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11), Kesk-Makedoonia (EL12), Lääne-Makedoonia (EL13), Tessaalia (EL14), Ípeiros (EL21), Lääne-Kreeka (EL23), Kesk-Kreeka (EL24), Peloponnesos (EL25), Lõuna-Egeus (EL42) ja Kreeta (EL43). Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4)Määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõike 2 alusel käsitatakse Kreeka esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju. (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 2 949 150 eurot. (6)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 949 150 eurot.