Eespool kirjeldatut arvesse võttes tuleks ühtlasi meelde tuletada, et Schengeni piirieeskirjade artikli 26 kohaldamine kujutab endast meedet, millega tagada Schengeni ala üldine toimimine. See ei ole mõeldud ühegi liikmesriigi karistamiseks ega ühegi liikmesriigi Schengeni alalt väljajätmiseks.

Ükskõik milline komisjoni ettepanek, mis tehakse Schengeni piirieeskirjade artikli 26 kohaselt, kujutaks endast vaid ettepanekut kehtestada piirikontroll neis sisepiirilõikudes, kus selline kontroll on avalikule korrale ja sisejulgeolekule avalduvate tõsiste ohtudega toimetuleku seisukohast vajalik ja proportsionaalne. Soovituslik piirikontroll oleks ka ajutine ja see kehtestataks võimalikult lühikeseks ajaks, mil sellise ohuga on vaja tegeleda. Nagu on tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde“ käsitlevas komisjoni teatises täiendavalt selgitatud, peaks juhul, kui üldine olukord lubab, eesmärk olema kogu Schengeni ala sisepiirikontrollide lõpetamine kuus kuud pärast nendega alustamist, st 2016. aasta novembri keskpaigas.

Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde“ käsitlevas komisjoni teatises selgitati eespool kirjeldatud menetlust ja seni võetud meetmeid. Kui rändesurve ja välispiirikontrolli puhul kindlaks tehtud olulised puudused jätkuvad ka pärast 12. maid, oleks komisjonil seega vaja esitada nõukogule Schengeni piirieeskirjade artikli 26 lõike 2 kohane ettepanek, milles soovitatakse vastu võtta ühtne liidu lähenemisviis sisepiirikontrolli küsimustes seniks, kuni välispiirikontrolli struktuurseid puudusi on vähendatud või kuni need on kõrvaldatud. Komisjon on enda kinnitusel selleks valmis ja tegutseks vajaduse korral viivitusteta.

Nõukogu soovitus sisaldas 49 soovitust järgmistes küsimustes: registreerimismenetlus, piiride valvamine, riskianalüüsid, rahvusvaheline koostöö, personal ja koolitus, piirikontrollimenetlused ning taristu ja seadmed. Üldisemal tasandil soovitas nõukogu Kreekal võtta ühtlasi sobivaid meetmeid eesmärgiga tagada, et Kreeka välispiiri kontroll toimuks kooskõlas Schengeni acquis’ga ja viidaks sellega vastavusse ega seaks ohtu Schengeni ala toimimist.

Nõukogu tunnistas, et äärmiselt oluline on tagada tuvastamis- ja registreerimismenetluste nõuetekohane toimimine ja sobivad vastuvõtutingimused, võttes arvesse täiendavat teisest rännet muudesse liikmesriikidesse, mis seab ohtu kogu Schengeni ala toimimise ning on sundinud mitut liikmesriiki taastama ajutiselt sisepiirikontrolli. Seetõttu viitas nõukogu asjaolule, et kõik kindlakstehtud puudused tuleb kõrvaldada võimalikult kiiresti, ning tõi sellele vastavalt välja ka prioriteedid, millele tuleks konkreetsete soovituste rakendamisel keskenduda.

Mis puudutab Kreeka ametiasutuste esitatud tegevuskava asjakohasust soovitatud meetmete sisu, ajakava ja rahastamise seisukohalt, vajab komisjon mitme meetme puhul lisateavet ja/või -selgitusi, et nõuetekohaselt hinnata ja kontrollida soovitatud meetmete rakendamist ja õigeaegsete järelmeetmete võtmist. Selline teave on vajalik ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu igakülgseks teavitamiseks kooskõlas määruse artikli 16 lõikega 6.

Käesoleva teatise punktis 3 esitatakse ülevaade parandusmeetmetest, mille sisu kohta vajab komisjon lisateavet või -selgitusi.

Eri meetmete võtmise üldise ajakava, rahastamise ja nendega seotud vastutuskorra kohta esitatakse alljärgnev hinnang.

Ajakava

Mitme meetme puhul ei peeta piisavaks seda, et need on märgitud pooleliolevaks. Kõikide soovitatud meetmete rakendamiseks peaksid järelevalve eesmärgil olema ette nähtud täpsed ajakavad, eeskätt selliste meetmete puhul, mis on seotud seadmete ostmise (12. ja 38. meede), erisüsteemide väljatöötamise (1.–9. meede, seoses uue sisserändeandmete kaardistamise süsteemi loomisega ka 12., 15., 35. ja 48. meede), taristu acquis’ga vastavusse viimise (36. meede) ning kavandatava koolitustegevusega (19., 20. ja 29. meede).

Vastutuskord

Kreeka ametiasutuste esitatud tegevuskavas puudub teave selle kohta, millised ametiasutused vastutavad teatavate meetmete rakendamise ja selle protsessi üle järelevalve tegemise eest. Täpsustada tuleks seda, millised ametiasutused vastutavad tegevuskava elluviimise eest tervikuna ja ka eraldi meetmete rakendamise eest, ning meetmete rakendamisega seotud võimalikke riigi tasandi järelkontrollimehhanisme.

Rahastamine

Kuigi Kreeka ametiasutuste esitatud tegevuskava ei sisalda konkreetset kõikehõlmavat rahastamiskava, osutatakse selles asjaolule, et mitut põhimeedet rahastatakse või kavatsetakse rahastada Sisejulgeolekufondi toetusest, kasutades selleks nii Kreeka programmi kui ka erakorralist abi. Kreeka peab tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et ELi rahastamisvahenditest, eeskätt Sisejulgeolekufondi raames kohaldatavast riiklikust programmist saadud märkimisväärses summas rahastamisvahendeid kasutatakse õigel ajal ning tõhusal ja paindlikul viisil. Seetõttu tuleb programmis ja selle juhtimisstruktuuris kiiremas korras teha täiendavaid parandusi, et selle rakendamine vastaks täielikult olemasolevatele vajadustele.

Kooskõlas Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahendi loomist käsitleva määruse artikliga 12 on komisjon alates nõukogu soovituse vastuvõtmisest olnud pidevas kontaktis Kreeka ametiasutustega, et selgitada üheskoos välja kõige sobivamad viisid kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks ja asjaomaste meetmete rahastamiseks.

On äärmiselt oluline, et Kreeka ametiasutused asuksid viivitamata ja täies ulatuses rakendama Sisejulgeolekufondi raames kohaldatavat Kreeka riiklikku programmi. Juba on tehtud kaks eelmakset, mis moodustasid kokku umbes 25 miljonit eurot (2015. aasta septembris ja 2016. aasta veebruaris). Sellel on vahetu mõju nõukogu soovituse elluviimisele, kuna osa meetmeid on otseselt ette nähtud kindlakstehtud vajaduste täitmiseks. Selge näide selle kohta on integreeritud mereseire süsteemi väljatöötamine, mida käsitatakse Kreeka rannikuvalve peamise rahastamisprioriteedina (riikliku eesmärgi nr 1 (EUROSUR) raames). Kreekalt varem saadud teabe kohaselt läheks see projekt maksma umbes 60 miljonit eurot, millest 75 % kaasrahastataks Sisejulgeolekufondi riiklikust programmist.

Seetõttu soovitatakse Kreekal võtta vahendid kasutusse võimalikult kiiresti, et 2016. ja 2017. aastal saaks suurem osa summadest eraldatud eelkõige erieesmärgi nr 2 (piirid) ja nr 3 (piiridega seotud tegevustoetus) alusel, kiirendades eeskätt merepiiri valveseadmetesse tehtavaid märkimisväärseid investeeringuid, mis algselt olid kavandatud 2018. aastaks.

Võttes arvesse, et teatavad riikliku programmiga ette nähtud meetmed ei ole nii kiireloomulised, peaks Kreeka ühtlasi kaaluma riikliku programmi konkreetsete meetmete prioriteetsuse ümberhindamist, sealhulgas riikliku programmi ametliku läbivaatamise abil. Prioriteetide ümberhindamise eesmärk peaks olema suunata rohkem vahendeid sellistesse meetmetesse, mis on ette nähtud kõige kiireloomulisemate vajaduste täitmiseks, tagades, et kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks nõutavad meetmed võetakse õigel ajal ning tõhusal ja asjakohasel viisil.

Sisejulgeolekufondi riikliku programmi vahendite võimalikult kiire kasutusse võtmise ja prioriteetide ümberhindamise tulemusel ei peaks Kreeka nii sageli (või üldse mitte) taotlema erakorralist abi, võttes arvesse kõiki riske, mida kõnealune lähenemisviis selle ebakindlust ja pikaajalise kavandamise puudumist silmas pidades põhjustab. Selline lähenemisviis ei ole jätkusuutlik. Uus lähenemisviis aitab tagada ka rahastatavate meetmete täieliku vastastikuse täiendavuse ja järjepidevuse ning vältida topeltrahastamist ja rahastamispuudujääki.

Teatavate meetmete Sisejulgeolekufondi vahenditest rahastamise teemaga on tihedalt seotud küsimus, kuidas teised pooled saaksid Kreekat parandusmeetmete võtmisel toetada. Tunnistades, et Kreekal välispiiri kaitsmisel tekkinud raskused mõjutavad Euroopa Liitu tervikuna, märkis komisjon oma teatises „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde““, et teised liikmesriigid, ELi asutused ja komisjon ise peaksid Kreekat nõukogu ja komisjoni soovituste rakendamisel toetama . Sel põhjusel sätestati teatises, et Kreeka peaks koos oma tegevuskavaga esitama selge vajaduste hinnangu, et liikmesriigid, ELi asutused ja komisjon saaksid talle pakkuda õigeaegset ja asjakohaselt suunatud tuge. Kuigi Kreeka esitas tagasisaatmisega seotud vajaduste hinnangu ELi ja Türgi vahel 18. märtsil 2016 sõlmitud kokkuleppe kontekstis, palub komisjon Kreeka ametiasutustel edastada lisaks üksikasjaliku ja tervikliku vajaduste hinnangu, mis hõlmab kõiki nõukogu ja komisjoni soovitustes osutatud valdkondi.

3. Üksikasjalik hinnang

Alljärgnevalt kirjeldatud parandusmeetmete kohta vajab komisjon Kreeka ametiasutuste esitatud tegevuskava asjakohasuse hindamiseks lisateavet ja/või -selgitusi.

3.1. Registreerimismenetlus