palub kõnealusel eesmärgil nõukogul komisjoni toetusel koostada konkreetsed juhised viisavabaks liiku-
miseks ja võtta toetusmeetmeid, mis on kavandatud suurema osa kodanike, eelkõige noorte inimeste reisi-misvõimaluste suurendamiseks; rõhutab liikuvuse tähtsust Serbia poliitilise ja majandusarengu jaoks, kunaliikuvus annab inimestele võimaluse saada vahetuid kogemusi EList ning aitab kaasa Serbia Euroopaga inte-greerumise protsessile; nõuab suuremat osalemist elukestvas õppes ja kultuurivahetusprogrammides; palubnõukogul kaaluda viisataotluste menetlemise ühise süsteemi loomist, et kergendada suurima koormusegakonsulaatide tööd ja tagada taotluste menetlemine mõistlike tähtaegade jooksul;
42. on seisukohal, et haridussüsteemi reform ei ole üksnes hädavajalik, vaid ka Serbia jaoks ainus noore-
mate põlvkondade jaoks praeguses demokratiseerimisprotsessis uue väärtuste süsteemi väljatöötamise viis;
43. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tegema kooskõlastatud pingutusi, et suurendada ELi
nähtavust Serbias ja nõuab tungivalt, et komisjon väldiks edasisi viivitusi personali, sealhulgas ühinemiseelse
abi rahastamisvahendi (IPA) vahendeid haldavate ekspertide värbamisel oma delegatsiooni büroosse;
44. kutsub väliskomisjoni ja selle inimõiguste allkomisjoni jätkama Vojvodina olukorra tähelepanelikku
jälgimist, järgides Euroopa Parlamendi eespool nimetatud raportis tehtud järeldusi oma uurimismissioonikohta Vojvodinasse;
45. kutsub Serbia ametiasutusi üles võtma kiiresti vastu restitutsiooniseadused, mis on kooskõlas teiste
riikide restitutsiooniseadustega ja milles sätestatakse riigi võlakirjade asemel sobivusel tegelike kulude hüvi-tamine;
46. kutsub uusi liikmesriike üles mängima Serbia liikumisel ELi suunas aktiivset rolli, võimaldades Serbial
saada kasu nende kogemustest seoses reformidega;
47. kutsub Serbia ametiasutusi üles jätkama ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja standardite alusel oma
õigusaktide ühtlustamist ning rakendama vastu võetud õigusakte;
48. tervitab Serbia osalemist teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis; kut-
sub nõukogu üles suurendama mestimise ja tehnilise abi programme, eelkõige neid, mis on suunatud noor-tele inimestele;
49. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teadmiseks komisjonile ning
liikmesriikide ja Serbia valitsustele ja parlamentidele.
P6_TA(2007)0483
ELi-Aafrika vahelised suhted
Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioon ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra
kohta (2007/2002(INI))
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse 3. ja 4. aprillil 2000 Kairos Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Euroopa Liidu egiidi all
toimunud Aafrika-Euroopa tippkohtumisel koostatud deklaratsiooni ja tegevuskava;
— võttes arvesse 7. juulil 2004. aastal Addis Abebas (Etioopia) toimunud Aafrika riigipeade ja valitsuste
kolmandal tippkohtumisel vastu võetud Aafrika Liidu komisjoni strateegilist kava aastateks 2004 –2007;16.10.2008 ET C 263 E/633 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
— võttes arvesse 15. mail 2007. aastal Brüsselis toimunud ELi-Aafrika ministrite 8. kolmikkohtumisel
heaks kiidetud „ELi ja Aafrika ühisstrateegia kava ”;
— võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kairost
Lissabonini –ELi-Aafrika strateegiline partnerlus ”(KOM(2007)0357);
— võttes arvesse komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi 27. juuni 2007. aasta ühisdokumenti „Lissabonist
järgmise tippkohtumiseni: kuidas tagada uue ELi-Aafrika strateegilise partnerluse edukus ”
(SEK(2007)0856);
— võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi 2005. aasta novembris vastu võetud strateegiakava aasta-
teks 2006 –2010 „Üks Aafrika, üks hääl ”;
— võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni töödokumenti ühise seisukoha kohta seoses Aafrika Liidu ja ELi
strateegiaga;
— võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal sõlmitud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi
mere ja Vaikse ookeani riikide rühma (AKV riigid) ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmes-riikide vahel (
1), mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis alla kirjutatud koostöölepingu
muutmislepinguga (2)(„Cotonou leping ”);
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006,
millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (3);
— võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Euroopa Liidu Aafrika strateegia: Euro-Aafrika pakt Aafrika
arengu kiirendamiseks ”(KOM(2005)0489);
— võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (4);
— võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 21. ja 22. novembri 2005. aasta järeldusi Euroopa Liidu
Aafrika strateegia kohta;
— võttes arvesse 2. detsembril 2005 Bamakos (Mali) toimunud Aafrika ja ELi ministrite viiendal kolmik-
kohtumisel tehtud järeldusi;
— võttes arvesse 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu
võetud dokumenti „EL ja Aafrika: teel strateegilise partnerluse suunas ”;
— võttes arvesse komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi 12. oktoobri 2006. aasta ühist eduaruannet üld-
asjade ja välissuhete nõukogule Euroopa Liidu Aafrika strateegia rakendamise kohta;
— võttes arvesse 26. kuni 28. märtsini 2007 Accras (Ghana) Aafrika Liidu komisjoni poolt korraldatud
Aafrika kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimise tulemusi ning järeldusi Aafrika Liidu jaELi Aafrika arengu ühisstrateegia kohta;
(1) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.
(2) ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.
(3) ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.
(4) ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 475.C 263 E/634 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
— võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa
Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus ”,
mis allkirjastati 20. detsembril 2005. aastal (1);
— võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) arenguprogrammi järjestikuseid inimarengu
aruandeid;
— võttes arvesse oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengu-
eesmärkide saavutamisel (2) ja 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta
–vahekokkuvõte (3);
— võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kiirendada edasiminekut millenniumi arengueesmärkide suunas –
Euroopa Liidu panus ”(KOM(2005)0132);
— võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aasta-
tuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatudkriteeriumid;
— võttes arvesse sekkumise ja riikliku suveräänsuse rahvusvahelise komisjoni 2001. aasta detsembri aru-
annet „Vastutus kaitsta ”;
— võttes arvesse 18. kuni 22. septembrini 2006 Maputos (Mosambiik) toimunud Aafrika Liidu tervis-
hoiuministrite konverentsi eriistungjärgul vastu võetud Maputo tegevuskava seksuaal- ja reproduktiivter-vishoiuga seonduvate õiguste Aafrika poliitikaraamistiku meetmete väljatöötamiseks ajavahe-mikuks 2007 –2010;
— võttes arvesse 2. kuni 4. maini 2006 Abujas (Nigeeria) toimunud HIVile ja AIDSile, tuberkuloosile ja
malaariale pühendatud eritippkohtumisel Aafrika Liidu liikmete poolt vastu võetud üleskutset tõhusta-tud tegevusele üldise ligipääsu tagamiseks HIVi ja AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga seotud teenusteleAafrikas;
— võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) II töörühma neljandat hindamisaruannet
pealkirjaga „Mõjud, kohandumine ja haavatavus ”;
— võttes arvesse 2005. aasta aastatuhande ökosüsteemi hindamise aruannet, milles käsitletakse planeedi
loodusvarade kasutamist ja mitmekesisuse hävitamist;
— võttes arvesse avaliku arutelu tulemusi ELi-Aafrika ühisstrateegia kohta, mille korraldas komisjoni ja
Aafrika Liidu komisjoni palvel Euroopa Arengupoliitika Juhtimise Keskus,
— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177 kuni 181;
— võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
— võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6 –0375/2007),
A. arvestades, et rahvusvaheline taust on pärast 2000. aastat palju edasi arenenud, esile on kerkinud selli-
sed globaalsed väljakutsed nagu turvalisus ja ränne, kliimamuutused ja kõrbestumine, avalike hüvedesäästev majandamine, võitlus vaesuse ja pandeemiatega, Aafrika Liidu loomine ja ELi laienemine;
(1) ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.
(2) ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 311.
(3) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0274.16.10.2008 ET C 263 E/635 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
B. arvestades, et 2. detsembril 2005. aastal Bamakos toimunud Aafrika ja ELi viiendal ministrite kolmik-
kohtumisel tervitas Aafrika pool 2005. aasta ELi Aafrika strateegiat ja mõlemad pooled leppisid kokku,et muudavad selle Aafrika-ELi ühisstrateegiaks, mis peegeldab nende elanike vajadusi ja püüdlusi, ningtöötavad välja tegevuskava selle rakendamiseks;
C. arvestades, et eespool nimetatud töödokumendis Aafrika Liidu ja ELi strateegia ühisseisukoha kohta,
märgib Aafrika Liidu täitevnõukogu, et peaks olema selge, et ühisstrateegia eesmärk ei saa olla olemas-
oleva ELi Aafrika strateegia heakskiitmine, vaid uue ühisstrateegia väljapakkumine, mis peegeldab
mõlema poole ühiseid püüdlusi;
D. arvestades seetõttu, et ühisstrateegia eesmärk peaks olema töötada välja ühine poliitiline seisukoht ja
praktiline lähenemisviis ELi ja Aafrika tulevaseks partnerluseks, mis põhineb vastastikusel austusel, ühis-tel huvidel ja väärtustel ning omavastutuse põhimõttel;
E. arvestades, et mõlema poole valmisolek ühise partnerluse uuesti määratlemiseks tundub lähtuvat kasva-
vast teadlikkusest, et Aafrika ja EL ei ole enam tingimata üksteise jaoks eelistatud partnerid;
F. arvestades, et eespool nimetatud ühist eduaruannet ELi-Aafrika strateegia rakendamise kohta ei koosta-
tud sõltumatu välishinnangu alusel;
G. arvestades, et Aafrika on maailma vaeseim kontinent ja ainuke, kus vaesus on viimase 25 aasta jooksul
kasvanud;
H. arvestades, et eespool nimetatud Kairo tegevuskava allkirjastajad taunivad talumatut asjaolu, et üle
poolte aafriklastest elab täielikus vaesuses, ja nõustuvad tõhustama võitlust vaesuse vastu; esmast vastu-tust vaesuse leevendamise eest kannab iga riik ise, kuid see ei vähenda rahvusvahelise mõõtme tähtsustvaesuse vastu võitlemisel;
I. arvestades, et 2006. aastal asutas Euroopa Parlament üleaafrikalise parlamendiga suhtlemiseks ajutise
delegatsiooni ja et 2007. aastal asutas üleaafrikaline parlament ajutise komisjoni suhtlemiseks EuroopaParlamendiga;
J. arvestades, et mõlema liidu parlamendid, mis mängivad põhirolli arenguprotsessis, peavad olema aktiiv-
selt kaasatud strateegiatesse ja tegevuskavadesse, mis mõjutavad nende esindatavat elanikkonda;
K. arvestades, et enamik Aafrika riike on AKV riikide rühma liikmed ja on alla kirjutanud Cotonou
lepingule;
L. arvestades, et Aafrika nõuab kindlalt, et teda käsitletaks ühtse tervikuna ja toetataks tema üleaafrikalises
integratsiooniprotsessis, mis hõlmab Põhja-Aafrikat, Sahara-tagust Aafrikat ja Lõuna-Aafrikat, ningarvestades, et Aafrika Liit on koostanud oma strateegilise programmi Aafrika arengu kohta;
M. arvestades, et ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel 2002. aastal Johannesburgis leppisid valitsu-
sed kokku, et hea valitsemistava aluseks peaks olema mõistlik keskkonna-, sotsiaal- ja majanduspoliitika,kõigi inimeste vajadustele vastavad demokraatlikud institutsioonid, inimõigused ja õigusriigi põhi-mõtted, korruptsiooni tõkestamise meetmed, sugupoolte võrdõiguslikkus ja soodne investeerimiskesk-kond;
N. arvestades, et on ülioluline võtta ühisstrateegia aluseks terviklik lähenemine inimõigustele, mis hõlmab
majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi;
O. arvestades, et Aafrika Liidu institutsioonid on üsna hiljuti loodud ning nad ei ole ELi institutsioonidega
samal tasemel integratsiooni, korralduse ja tõhususe osas;C 263 E/636 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
P. arvestades, et tõhusus ja vastastikune aruandlus nõuavad prognoositavaid ja pikaajalisi finantsressursse,
selgeid tähtaegu ja kohustuste mõlemapoolset täitmist;
Q. arvestades, et aruandlusliinid viivad liiga sageli riigisisese täitevvõimu juurest otse arengupartneriteni,
jättes seega kõrvale mistahes parlamentaarse heakskiidu (ja konsultatsioonid kodanikuühiskonna jakohalike asutustega) rahvusvahelistele lepingutele;
R. arvestades, et Aafrika ajalooline osa kliimamuutuse põhjustes on tähtsusetu, sellal kui kontinendina
kannatab ta selle tagajärgede all kõige raskemini (IPCC hinnangute kohaselt puutub 75 kuni 250 miljonitinimest Aafrikas 2020. aastaks kokku suureneva veepuudusega ning mõnedes riikides on samaks aas-taks oodata vihmast sõltuva põllumajandussaagi vähenemist 50 % võrra);
S. arvestades, et Aafrika loodusressursside ammendumine kujutab endast tõsist ohtu vaesuse vähendami-
sele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;
T. arvestades, et Aafrika osutab maailmale asjakohase hüvitiseta suures valikus ökosüsteemi teenuseid,
kaasa arvatud süsiniku sidumine vihmametsades,
Ühisstrateegia protsess, struktuur ja põhimõtted
Protsess ja struktuur
1. tervitab 15. mai 2007. aasta kolmikkohtumise suuniseid esimese ühise jõupingutusena ühisstrateegia
suunas;
2. taunib asjaolu, et eespool nimetatud 2005. aasta ELi Aafrika strateegia võeti vastu Aafrika Liidu insti-
tutsioonide ning Aafrika valitsuste ja parlamentidega üksikasjalikult konsulteerimata ning Euroopa ja Aafrikakodanikuühiskonda ja kohalikke asutusi kaasamata; märgib sellega seoses, et kõnealune strateegia dikteeribpõhiteemad, mida käsitletakse uues kavandatud ühisstrateegias, mis toob kaasa ohu, et jäetakse välja teisedAafrika säästva arengu jaoks olulised küsimused; loodab, et uus esitatud strateegia töötatakse välja pärastüksikasjalikku konsulteerimist Aafrika Liidu institutsioonidega;
3. avaldab kahetsust, et komisjoni ja nõukogu ning Aafrika Liidu komisjoni ja Aafrika Liidu täitevnõu-
kogu kehtestatud tähtajad ühisstrateegia loomiseks ja vastuvõtmiseks on toonud kaasa tõsiseid piiranguidprotsessi osas; võtab teadmiseks väljakutse tagada parlamentide täielik osalus, ja rõhutab, et valitsusvälisedosalejad ja kohalike asutused tuleb kiiresti ja täielikult kõnealusesse protsessi kaasata ning arvesse võttaühisstrateegia vastuvõtmise, ellurakendamise, järelevalve ja hindamise kõikides etappides, sest Lissaboni tipp-kohtumist tuleks käsitleda teetähisena pikemaajalises ja avatud protsessis;
4. tervitab komisjoni väidet, et Euroopa Parlament peab mängima protsessis olulist rolli, ja komisjoni
lubadust hoida Euroopa Parlamenti korrapäraselt kursis edusammudega, mis on tehtud ühisstrateegia ette-valmistamise osas, ning komisjoni julgustust Euroopa Parlamendile võtta osa aruteludest ja algatada meet-meid; märgib siiski, et läbirääkimiste ajakava on koostanud komisjon ja Aafrika Liidu komisjon, ja ootabseetõttu, et komisjon ja Aafrika Liidu komisjon tegutseksid aktiivselt Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise
parlamendi kaasamise nimel ühisstrateegia ettevalmistusprotsessi ja selle vastuvõtmis- ja rakendamis-
etappidesse;
Ühised põhimõtted ja visioon
5. nõustub Aafrika Liidu täitevnõukogu seisukoha avaldusega: „Aafrikal ja Euroopal on ühine visioon
arengu, rahu, julgeoleku ja jõukuse kohta, mis paigutab inimesed nende jõupingutuste keskmesse. Kõne-alusele seisukohale aitab kaasa vastastikusel austusel, ühishuvil ja ühisel eesmärgil põhinev partnerlus, miskohustab mõlemat piirkonda suurendama piirkondlikku integratsiooni majandus- ja sotsiaalse arengu vahen-dina. Samuti on neil ühine seisukoht demokraatia, hea valitsemistava ja inimõiguste kui universaalsete väär-tuste edendamise osas, et soodustada arengut ja tugevdada koostööd kontekstis, mis austab kahe mandrisolidaarsust ja jagamatust ”;16.10.2008 ET C 263 E/637 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
6. juhib tähelepanu, et humanitaarabi on üks rahvusvahelise kogukonna jaoks kättesaadav vahend ohtu
sattunud elanikkonna kaitsmise toetamisel ja rõhutab, et EL ei soovi jätta rahvusvahelise humanitaarõiguserikkumistele reageerimata; nõuab üksikasjalikku poliitilist arutelu liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahelseoses õigusega –et mitte öelda kohustusega –sekkuda rahvusvahelise humanitaarõiguse ja/või inimõiguste
tõsiste rikkumiste korral, võttes samuti arvesse sekkumise ja riikliku suveräänsuse rahvusvahelise komisjonieespool mainitud raporti „Vastutus kaitsta ”järeldusi ja soovitusi;
7. õhutab, et kõnealune ühised põhimõtted ja visioon peaksid samuti hõlmama õigusriigi põhimõtete
austamist, samuti osalusdemokraatiat, pluralismi ja põhivabadusi, mis kõik kiideti heaks eespool mainitudKairo deklaratsioonis;
8. tervitab eesmärke, mis on loetletud eespool nimetatud 15. mai 2007. aasta kolmikkohtumise suunis-
tes: i) ELi-Aafrika poliitiline partnerlus, ii) rahu, julgeoleku, säästva arengu, inimõiguste ning piirkondliku jamandri integratsiooni jätkuv edendamine Aafrikas aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, iii) üle-maailmsete väljakutsete ühine käsitlemine ning iv) „inimkeskne partnerlus ”; nõuab tungivalt, et eespool
nimetatud eesmärgid kajastaksid tõeselt aafriklaste väljendatud prioriteete ja juhib tähelepanu, et areng onsellele vaatamata strateegia põhieesmärk;
9. palub komisjonil selgitada, kuidas uus strateegia kajastub riikide strateegiadokumentides ning riikide ja
piirkondade sihtprogrammides Cotonou lepingu raames ning kuidas mõjutavad kõnealuseid strateegiadoku-mente ja näidisprogramme 2007. aasta detsembris koostatavast uuest ühisstrateegiast lähtuvad võimalikuduued elemendid;
10. avaldab kahetsust, et komisjoni ja nõukogu panus strateegiasse ei toeta ühte peamistest Aafrika osa-
poole palvetest, nimelt käsitleda Aafrikat ühtse tervikuna; märgib sellega seoses, et poliitilise dialoogi ja
läbirääkimiste tasandil tuleks kohaldada „kontinendilt kontinendile ”lähenemisviisi, siiski takistamata diferent-
seeritud lähenemist poliitika rakendamise tasandil; palub ELi institustioonidel kohandada arengukoostöövahendid Aafrika Liidu uue poliitilise nõudmisega ja toetada kontinendi tasandil täies ulatuses Aafrika polii-tilise ja majandusliku integratsiooni protsessi;
11. palub ELi institutsioonidel luua uue ühisstrateegia rahastamiseks ja ellurakendamise toetuseks
Euroopa Arengufondi, arengukoostöö temaatiliste vahendite ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluserahastamisvahendi fondide alusel uue kavandatava ja prognoositava üleaafrikalise finantsraamistiku;
12. avaldab kahetsust asjaolu üle, et ühisstrateegia ei viita eespool nimetatud Aafrika Liidu komisjoni
strateegilisele kavale aastateks 2004 –2007, ning nõuab tungivalt, et komisjoni pakutavad meetmed oleksid
suunatud Aafrika Liidu institutsioonide toetamisele poliitilises, rahalises, logistilises, tehnilises ja inimressurs-side plaanis ning Aafrika Liidu institutsioonide poolt välja töötatud algatuste ja prioriteetide toetamisele, selleasemel et teha ettepanekuid uute doonorriikide juhitud algatuste ja paralleelstruktuuride kohta;
13. kinnitab, et vastutust on vaja mõlemalt osapoolelt nii panuse, dialoogi kui ka vastastikuse aruandluse
näol; sellega seoses nõuab, et ühisstrateegias tuleb samuti võtta arvesse asjaolu, et partnerid on võrdsedõiguste ja kohustuste osas, kuid mitte integratsioonitaseme, kättesaadavuse ega nende rahalise, tehnilise jainimressursialase arengu osas, ning et strateegiat tuleb rakendada realistlikult, mistõttu on vaja määratledapartnerluse ja omavastustuse mõisteid kõnealuse tegelikkuse kontekstis;
Struktuur: neli prioriteetset meetmete valdkonda
14. nõuab, et õiglane ja säästev areng ja vaesuse kaotamine peavad olema ühine kohustus ja ELi ja
esmatähtis Aafrika koostööalane eesmärk ja olema aluseks mis tahes poliitikale, ning rõhutab aastatuhandearengueesmärkide keskset rolli, mis annab ülemaailmsel tasandil kokkulepitud raamistiku kõnealuse ees-märgi jaoks;C 263 E/638 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
15. on seisukohal, et ühisstrateegia peab rõhutama ka naiste, noorte ja kodanikuühiskonna organisatsioo-
nide rolli Aafrika arenguprotsessides;
16. palub komisjonil tagada sidusus kõnealuse uue strateegia ja Euroopa teiste poliitikavaldkondade, eriti
kaubandus-, keskkonna-, rände- ja põllumajanduspoliitika vahel, mis võivad avaldada ELi ja Aafrika uuelestrateegilisele partnerlusele kahjulikku mõju; rõhtuab, et ELi ja Aafrika poliitilises dialoogis tuleks kõne-aluseid küsimusi käsitleda;
Rahu ja julgeolek
17. toetab kõikehõlmavat lähenemisviisi konfliktidele ja konfliktiolukordadele, mis põhineb „Vastutus
kaitsta ”kontseptsioonil ja sisaldab konfliktide ärahoidmist, lahendamist, juhtimist ja rekonstrueerimist;
18. on veendunud, et rahu on äärmiselt oluline esimese sammuna poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse
arengu suunas ning et säästev ja õiglane majandusareng on püsiva rahu oluline eeltingimus;
19. on seisukohal, et konfliktide ennetamine on ka püsiva rahu oluline eeltingimus ja nõuab Aafrika
Liidu ja ELi ühisstrateegiat, mis käsitleks konfliktide struktuurilisi põhjusi, kehtestades säästva arengu polii-tika Aafrika elanikkonna põhivajaduste rahuldamiseks ja töötuse ning sotsiaalse ja majandusliku ebaõiglusegavõitlemiseks;
20. tuletab meelde, et nõrkade riikide olukorda tuleb käsitleda püsiva rahu ja julgeoleku saavutamiseks
konfliktitundliku lähenemisviisi alusel, mis võtab arvesse inimeste turvalisuse edendamist, käsitleb konflikti
poliitilist ja majanduslikku aspekti ning ebavõrdsuse ja diskrimineerimise allikaid; nõuab ELi poliitikavald-
kondade suuremat sidusust, näiteks relvakaubanduse kontrollimise kehtivate kohustuste rakendamise kaudu,aga samuti ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ajakohastamise kaudu õiguslikult siduvaks ühise välis- ja julge-olekupoliitika ühiseks seisukohaks ning väike- ja kergrelvade ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastuvõitlemise ELi strateegia rakendamise kiirendamise kaudu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on konflikteennetada, selle asemel et neid lahendada; kutsub üles andma rahvusvahelist abi eesmärgiga luua geograafiliselalusel piirkondlikud järelevalvekeskused, mis suudavad avastada rahvustevaheliste, religioonidevaheliste võikeeltevaheliste pingete süvenemise ning hoiatada rahvusvahelist kogukonda olukordadest Aafrikas, mis või-vad muutuda vägivaldseks;
21. palub komisjonil ja selle delegatsioonidel olla eriti tähelepanelik ja hoiatada rahvusvahelist üldsust
õigeaegselt mandril valitseva olukorra eest, mis puudutab etnilisi ja usulisi pingeid;
22. on seisukohal, et olemasolevat ELi relvaekspordi toimimisjuhendit on vaja karmistada, et tõkestada
väike- ja kergrelvade levikut, mis võimaldavad jätkata veriseid konflikte paljudes lõunas asuvates riikides; onseisukohal, et ühisstrateegia toetab relvakaubanduse vastu võitlemist;
23. tunnistab, et nõrkadele riikidele avaldab kliimamuutus täiendavat negatiivset mõju; rõhutab ELi ja
Aafrika kliimamuutuste ja energiavaldkonna partnerluste raames vajadust töötada välja kõikehõlmav lähene-mine kliimamuutusega kohanemiseks seoses selle mõjudega turvalisusele, kaasa arvatud tõhusam katast-roofide ennetamine ja parem juhtimine ning konfliktide ennetamine;
24. nõustub, et Aafrika rahutagamisvahendit tuleb tugevdada, ja julgustab teisi tsiviilmehhanisme toetama
seda suurema, paindliku ja püsiva rahastamise abil; rõhutab, et arengupoliitika on üks peamistest vahenditestkäsitlemaks ebakindluse algpõhjuseid, kuid et seda ei tohi liigitada julgeolekupoliitika alla; juhib sellegaseoses tähelepanu, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee kehtestatud ametlikuarenguabi abikõlblikkuse kriteeriumid on praegu liiga laiaulatuslikud, et hoida ära teatud tüüpi vahenditeeraldamist vajadusteks, mis ei ole rangelt seotud vaesuse vastu võitlemise ja tegeliku abi andmisega, ja rõhu-tab, et Euroopa Arengufond ei ole piisav allikas Aafrika rahutagamisvahendi täiendamiseks tulevikus;16.10.2008 ET C 263 E/639 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
25. rõhutab jätkusuutliku demokraatia, sealhulgas hea valitsemistava ja demokraatlike valimiste tähtsust,
mis peavad hõlmama parlamentaarse suutlikkuse suurendamise toetamist, julgustades eriti EuroopaParlamendi, üleaafrikalise parlamendi ja Aafrika piirkondlike parlamentide vahelist koostööd, ja kodaniku-ühiskonna korralduse toetamist ning kohalike asutuste kaasamist poliitilisse dialoogi, edendades esmajooneskoostööd ja otsekontakte Aafrika ja Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;
26. nõuab selles kontekstis nii ELi kui ka Aafrika Liidu ja Aafrika teiste piirkondlike asutuste valimiste
vaatlemise alase tegevuse tõhustamist ning rõhutab edasise koostöö vajadust valimiste vaatlusmissioonidevahel;
27. rõhutab relvajõudude demokraatliku kontrolli tähtsust; palub selles kontekstis ELilt jõupingutuste
tugevdamist julgeolekusektori reformi valdkonnas, nimelt julgeolekusektori reformi käsitlevate komisjoni ja
nõukogu aruteludokumentide täieliku rakendamise kaudu;
28. nõuab ühisstrateegiasse sätete lisamist karistamatuse käsitlemiseks; nõuab sellega seoses Aafrika
õigus- ja kohtusüsteemide ning nende demokraatlike järelevalvemehhanismide tugevdamist kooskõlas inim-õigustega, et neil oleks võimalik mõista kohut tõsiste kuritegude täideviijate üle Aafrikas kohapeal; juhibtähelepanu rahvusvahelise kohtualluvuse loomisele järgnenud märkimisväärsetele edusammudele;
29. palub kõiki Aafrikas rahu ja turvalisuse kindlustamisega tegelevaid osapooli võtta vastu soolise
aspekti ja suurendada seoses konfliktide lahendamise olukordadega naiste esindatust kõikidel otsustamis-tasanditel, sealhulgas kõikidel rahu tagamise tsiviil- ja sõjalistel missioonidel; nõuab tungivalt, et ÜROliikmesriigid rakendaksid täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr S/RES/1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta;
30. julgustab ÜRO konfliktiallikate määratluse välja töötamist, et tõhusamalt võidelda sõjamajandusega;31. nõuab konfliktitundlikkuse süvalaiendamist ühisstrateegia kõikidesse eesmärkides: mitte ainult rahu ja
turvalisuse küsimustes, vaid ka kaubanduse, loodusressursside haldamise, kliimamuutuse ja teistes põhilistes
arenguküsimustes;
32. nõuab, et ühisstrateegiasse lisataks kohustus leppida kokku rahvusvahelise tegevuse osas seoses konf-
liktide ajendiks oleva loodusvarade salakaubaveoga, sealhulgas määratlus konfliktiallikate koosseisu kohta;nõuab kõnealusele küsimusele mitmepoolse lähenemise väljatöötamiseks ekspertgrupi määramist;
Juhtimine, kaasa arvatud inimõigused ja õigusriigi põhimõtted, ja vastastikune aruandlus
33. tuletab meelde, et juhtimiskontseptsiooni, samuti selle hindamiseks kasutatavaid näitajaid, ei saa keh-
testada välisosalejad, vaid see tuleb välja töötada partnerluse raames kohalike osalejatega ning see peabpõhinema ühistel väärtustel ja rahvusvaheliselt tunnustatud standarditel;
34. rõhutab hea valitsemistava ja demokraatlike valimiste tähtsust; nõuab suuremat toetust parlamendi-
liikmete ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekust arendavatele tegevustele, pidades silmas eelarve-
kontrolli tagamist ja korruptsiooni vastu võitlemist;
35. kinnitab oma toetust AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 2005. aasta aprillis toimunud 9. istung-
järgul väljendatud palvele, mille kohaselt tuleks Euroopa Arengufondi assigneeringuid kasutada asjakohasesproportsioonis parlamendiliikmete ning poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete juhtide poliitiliseks hari-miseks ja koolitamiseks, et tugevdada jätkusuutlikult hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtteid, demokraat-likke struktuure, valitsuse ja opositsiooni vahelist koostoimimist vabadel valimistel põhinevates pluralistlikesdemokraatiates; on arvamusel, et kõnealuseid rahalisi vahendeid tuleb kasutada haldusjuhtimiskolled žite raja-
miseks ning parlamendiliikmete, kohalike asutuste ja erakondades ning ühendustes vastutusrikastel ameti-kohtadel olevate inimeste poliitiliseks harimiseks;C 263 E/640 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
36. nõustub, et juhtimise tugevdamine on Aafrika riikides esmatähtis; märgib siiski, et juhtimist on vaja
parandada mõlemal poolel –Euroopa poolel eriti juhtimist ja aruandlust seoses arenguabi kohustustega ning
paremat toetuseandjate koordineerimist, et võtta suuremal määral arvesse nn abi suhtes vaeslapse ossa jää-nud riike; rõhutab, et riikide ja kontinentide parlamentidel, valitsusvälistel osalejatel ja kohalikel asutustel onselles valdkonnas oluline osa;
37. tervitab ELi ja Aafrika Liidu inimõiguste alase dialoogi algatamist 2007. aasta septembris ja loodab, et
aja jooksul areneb see tõhusaks platvormiks, milleks käsitletakse eri riikide pakilisi küsimusi, ning mis annabsamal ajal ELi ja Aafrika partneritele võimaluse teha kindlaks ühist huvi pakkuvad valdkonnad ja koos-kõlastada oma tegevus ÜRO Inimõiguste Nõukogu ja ÜRO teiste organisatsioonidega;
38. kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule, et Euroopa Parlament peaks saama korrapäraselt
kokkuvõtteid ELi inimõiguste dialoogide ja kolmandate riikidega konsulteerimise tulemuste kohta, keskendu-des eelkõige ELi ja Aafrika Liidu inimõiguste dialoogile;
39. rõhutab Euroopa Parlamendi ja Aafrika parlamentide vaheliste organisatsioonide osa –näiteks
AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee ja Euromedi parlamentaarne ühisassamblee –rahu ja turvalisuse,
hea valitsemistava ja demokraatia edendamisel ning tõhusa platvormina koostöö valdkonnas ja ühist mõjuomavate küsimustega tegelemisel;
40. nõuab alalise juhtimisalase dialoogi loomist ELi ja Aafrika vahel ning dialoogiplatvormi loomist eri-
nevatel tasanditel, et dialoog ei oleks häiritud lahkarvamuste või poliitiliste kriiside korral;
41. rõhutab, et valitsusvälised organisatsioonid on iseseisvad arengupoliitikas osalejad, kes annavad olu-
lise panuse sellistes valdkondades nagu juhtimine, rahu ja konfliktide lahendamine, sotsiaalteenuste osuta-mine, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, vaesuse leevendamine ja teadmiste siire; rõhutab, et ELi jaAafrika partnerluse raames tuleks poliitika kujundamise ja rakendamise protsessides ning arengukava koos-tamisel järgida valitsusväliste organisatsioonidega konsulteerimise põhimõtet;
42. nõuab olemasolevate Aafrika algatuste suuremat toetamist, näiteks Aafrika riikide vastastikuse järele-
valve mehhanism, mis on Aafrika juhtide seni kõige tõsisem jõupingutus juhtimise parandamiseks kontinen-dil, ja erinevad Aafrika Liidu poolt vastuvõetud õigusaktid, mis suurendavad Aafrika kohandumist protsessis;
43. väljendab tõsist muret selle üle, et komisjoni poolt igale AKV riigile välja töötatud juhtimisprofiilid,
millest juhindutakse arenguabi programmide koostamisel seoses 2 700 000 000 euro väärtuses olevatetäiendavate rahaliste vahenditega kümnendast Euroopa Arengufondi raames, on ette valmistatud ilma iga-suguse osaluselemendita; märgib, et abi saavate maade kõlblikkust täiendavate rahaliste vahendite saamiseks
on hinnatud kriteeriumide alusel, mis on seotud selliste küsimustega nagu ränne, kaubanduse liberaliseeri-
mine ja terrorismivastane võitlus, nii et ainult üks kriteerium on seotud otseselt aastatuhande arengu-eesmärkidega; väljendab kohkumist selle üle, et komisjoni profiilid võivad õõnestada Aafrika riikide vastasti-kuse järelevalve protsessi aluseid ja et komisjon teeb ettepaneku juhtimisfoorumi asutamiseks väljaspoolAafrika riikide vastastikuse järelevalve protsessi alles pärast täiendavate rahaliste vahendite programmidekoostamist ja „et hõlbustada üleaafrikalise valitsemisstruktuuri ja poliitika koordineerimise tõhusamat toeta-
mist ( …), otsib EL uusi võimalusi, kuidas suunata ühenduse ja liikmesriikide vahendeid ”; palub komisjonil
konsulteerida ja teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu seoses järelmeetmete ja kõnealuste vahenditekasutamisega, tagamaks, et need on eraldatud juhtimisalgatustele, Aafrika Liidu juhtimiskava ja Aafrikariikide vastastikuse järelevalve protsessi toetamiseks;
44. rõhutab, et vastastikune aruandlus tähendab samuti, et EL peab võitlema sidususe puudumise vastu
erinevates ELi koostöölepingutes ja finantsvahendites ning ühtlustamise puudumise vastu erinevate ELi osa-lejate (liikmesriigid, komisjon ja selle erinevad teenistused) vahel, ning et ELi institutsioonid peaksid omahinnangutes andma selgesõnaliselt aru sise-ja välispoliitika sidususe alal tehtud edusammudest;16.10.2008 ET C 263 E/641 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
45. rõhutab, et eespool nimetatud suhete osana peaksid nii ELi kui ka Aafrika partnerid rahvusvaheliste
arengu- ja investeerimispoliitikate ja tegevuse raames tunnistama oma kohustusi seoses inimõiguste austa-mise, kaitse ja täitmisega;
46. nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu jätkaksid tööd arengupoliitika sidususega, mis on seotud
arengut muude ELi poliitikavaldkondade, näiteks kaubanduse, põllumajanduse, kalanduse, rände ( „ajude ära-
vool”), relvakaubandusega jne;
47. rõhutab parlamentaarse kontrolli tähtsust geograafiliste strateegiadokumentide üle; tervitab seetõttu
nõukogu otsust edastada AKV riikide strateegiadokumentide projektid AKV-ELi parlamentaarsele ühis-assambleele teadmiseks, kuid juhib tähelepanu, et see on kõigest esimene samm ja et parlamendid peavadsaama täieliku kontrolli kõnealuste programmdokumentide üle;
48. juhib tähelepanu sellele, et ELi ja Aafrika vaheline tugevdatud partnerlus peab kaasa tooma Aafrika
rolli muutumise toetamise maailma tasemel ja kujundama Euroopa-Aafrika liite sellistes küsimustes nagukliimamuutus ja kõrbestumine, kaubandus, rahvusvahelise arengustruktuuri, sealhulgas rahvusvahelistefinantsasutuste juhtimine;
49. märgib, et ELi ja Aafrika vahelise partnerluse kõikide aspektide vahel peab olema sidusus ja et ener-
giapartnerluse eesmärgid tuleb välja töötada kooskõlas demokraatliku valitsemistava alase partnerluse ningrahu ja julgeoleku alaste partnerluste eesmärkidega;
50. nõuab tungivalt, et komisjon ja Aafrika Liidu komisjon kasutaks Aafrika Liidu abiprogrammi, et
lihtsustada Aafrika parlamentide, kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate juurdepääsu poliitilisele dialoo-gile Aafrika Liidus, ja eraldaks osa 55 000 000 eurost konkreetselt üleaafrikalise parlamendi tugevdamisele;
51. nõustub üleaafrikalise parlamendiga, et tungivalt on vaja tugevdada Aafrika kohtu ning Aafrika inim-
õiguste ja rahvaste õiguste komisjoni rolli ning suutlikkust, kaasa arvatud finantsautonoomiat, ja suurendada
Aafrika Liidu liikmesriikide arvu, kes on ratifitseerinud protokolli kohtu asutamise kohta, ja seada ees-
märgiks isikute ja valitsusväliste organisatsioonide vahetu juurdepääs kohtule, ning palub komisjonil jaAafrika Liidu komisjonil esitada ettepanekud, mis võiksid aidata selle olulise vajaduse täitmise tagamisel;
52. rõhutab tungivat vajadust inimõiguste süvalaiendamise järele kõikides Aafrika Liidu organites, et
tagada inimõiguste rikkumisega tegelemise kõikide võimaluste täielik ärakasutamine;
53. nõuab kooskõlastatud tegevuse lisamist ühisstrateegiasse rahu ja rahvusvahelise õiguse tugevdamise
ning rahvusvahelise kuritegevuse tõkestamise valdkondades kooskõlas rahvusvahelise õigusega, märkides, etEL ja liikmesriigid seavad eesmärgiks jagada Aafrika riikidega oma kogemusi vajalike õiguslike kohandustevastuvõtmisel, mida on vaja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga liitumiseks ning osutavadseetõttu tehnilist abi ja teevad tihedat koostööd eesmärgiga viia õigusaktidesse ja konstitutsioonidesse sisseparandused, mida on vaja Rooma statuudiga liitumiseks ja selle rakendamiseks;
54. rõhutab, et kohaliku ja riigi tasandi juhtimise tugevdamiseks kavandatud partnerlused peavad sisal-
dama võimekuse loomist kliimamuutusega seonduvate küsimuste arvesse võtmiseks riiklikes otsustamisprot-
sessides, osaluse tugevdamist rahvusvahelistes kliimaläbirääkimistes ja mitmepoolsetes institutsioonides ning
riskiohje ja katastroofide ennetamise strateegiate parandamist;
Majanduskasv, kaubandus ja piirkondlik integratsioon
55. rõhutab, et arenguabi on vajalik, kuid ebapiisav tingimus vaesuse vastu võitlemiseks ning et üksnes
õiglane ja jätkusuutlik majanduskasv saab anda riigile võimaluse liikuda üles mööda arenguredelit ja sellekodanikele väljuda järk-järgult vaesusest –tingimusel, et kõnealust majanduskasvu kombineeritakse õige
riikliku ja rahvusvahelise sotsiaal- ja keskkonnapoliitikaga;C 263 E/642 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
56. on veendunud, et ELi-Aafrika ühisstrateegia peaks põhinema säästva arengu poliitikal, mis võtab
arvesse Aafrika elanike tõelisi vajadusi eesmärgiga tagada väiketalunikele rahuldav sissetulek, suurendadakohalikku tootmist, tagada toiduainetega kindlustatus ja elatis maapiirkondades, luua Aafrikas vaesusegavõitlemiseks sise- ja piirkondlikud turud;
57. on seisukohal, et ühisstrateegia peaks arvesse võtma kliimamuutuse laastavat mõju Aafrika riikidele ja
palub Aafrika Liidul ja ELil seetõttu seada kliimamuutus selles esikohale;
58. tunnistab välismaiste riiklike ja erainvesteeringute potentsiaali arengu toetamisel; nõuab, et ühis-
strateegia sisaldaks abi ja suutlikkuse suurendamise meetmeid, et võimaldada Aafrika riikidel luua atraktiivsetinvesteerimiskliimat;
59. taunib, et –kuigi vaesuse vähendamine ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine 2015. aastaks
jäävad õigustatult esmatähtsaks –puuduvad eespool nimetatud 15. mai 2007. aasta kolmikkohtumise suu-
nistes konkreetsed ettepanekud majanduskasvu edendamiseks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ningvälismaiste otseinvesteeringute edendamise, tõhusamate omandiõiguste ja halduskulude vähendamise kaudu;
60. nõuab tungivalt, et EL veenduks, et laenuorganisatsioonid, nagu Euroopa Investeerimispank (EIP) ja
ettevõtluse arenduskeskus, abistavad väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid Aafrikas ja järgivad
Maailmapanga 2004. aasta kaevandustööstust käsitlevas ülevaates kehtestatud põhimõtteid seoses hea valit-semistavaga loodusvarade kasutamisel; on arvamusel, et mitteametlikule sektorile tuleks pöörata rohkemtähelepanu ja et mikrorahastamise tava tuleks laiendada ja edendada eesmärgiga muuta see ka naiste mõju-võimu suurendamise ja sotsiaalse integratsiooni vahendiks;
61. rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine on üks majanduskasvu ning poliitilise ja sotsiaalse arengu
kõige tõhusamatest stiimulitest; on seisukohal, et see on vältimatu vaesuse vähendamisel ja oluline säästvaarengu katalüsaator kogu maailmas;
62. juhib tähelepanu, et majanduskoostöö lepingute koostamisel ja nende üle läbirääkimiste pidamisel
tuleks neid käsitleda nii arengulepingute kui ka kaubanduslepingutena, mis tähendab, et need peavad põhi-nema AKV piirkondi soodustava asümmeetria põhimõtetel, toetama AKV piirkondlikku integratsiooni, asja-kohase ja usaldusväärse raamistiku loomist kaubanduse ja investeeringute edendamiseks AKV piirkondadesning piirkondlike turgude loomist ja konsolideerimist enne turu avamist ELile; palub seega komisjonil lükatavajaduse korral turgude avamist edasi seni kuni konkreetsed arengutasemed on saavutatud ning leida lahen-dusi, jätkates samas läbirääkimisi;
63. tunnistab, et majanduskoostöö lepingud võivad muutuda oluliseks vahendiks Aafrika kaubanduse ja
piirkondliku integratsiooni jaoks, ja ainult tingimusel, et nende sisu on täielikus kooskõlas arengupoliitikaeesmärkidega, kuid seda üksnes tingimusel, et need on arengusõbralikud, lubades vajaduse korral erandeid ja
pikki üleminekuperioode, et omamaised tootjad ja tööstused saaksid kohaneda uue turuolukorraga;
64. on veendunud, et ühisstrateegia peaks julgustama dialoogi majanduskoostöö lepingute ja Põhja-
Aafrika kaubanduslepingu sidususe uurimiseks, et neid oleks võimalik muuta Aafrika kontinendi integrat-siooni loomise elementideks;
65. nõuab diferentseeritud ja mitmekesistamisel põhinevat lähenemisviisi, mis toetaks olemasolevaid pari-
maid tavasid, mis tagavad arengumaades rahuldavad töötingimused, näiteks rahvusvaheline õiglase kauban-duse liikumine, ja piirkondlikke majandusühendusi Aafrikas ja võimaldaks üleaafrikalisel integratsioonil jär-gida oma rütmi ja tegevuskava; rõhutab, et olulise tähtsusega on lõunas asuvate riikide omavaheliste kau-bandussuhete tugevdamine, piirkondliku integratsiooni edendamine ning Aafrikast ja väljastpoolt Aafrikattulevate investeeringute suurema mahu säilitamine; rõhutab ka sellega seoses vajadust suurendada tehnilisttoetust Aafrika suutlikkuse tõstmiseks toodetavate kaupade ja osutatavate teenuste sortimendi laiendamiseeesmärgil;16.10.2008 ET C 263 E/643 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
66. nõuab kindlalt, et piirkondlikud majandusühendused oleksid Aafrika integratsiooniprotsessi üleaafri-
kalise turu loomise tugisambad, ning need ei peaks ainult olema vahetult seotud Euroopaga; ning nõuabkindlalt, et majanduskoostöö lepingud ei tohiks kõigutada Aafrika enda piirkondliku integratsiooni tegevus-kava, vaid need peaksid olema ka lõuna –lõuna suunal toimuva integratsiooni ja kaubanduse vahendid;
nõuab seetõttu ELilt Aafrika enda integratsiooniprotsessi austamist, nagu on kindlaksmääratud 1991. aasta juunis vastu võetud Aafrika Majandusühenduse asutamislepingus (Abuja leping), mil-les sätestatakse Aafrika Majandusühenduse loomine järkjärgulise protsessi kaudu, mis saavutatakse Aafrikapraeguste ja tulevaste piirkondlike majandusühenduste kooskõlastamise, harmoniseerimise ja üha suuremaintegreerimise kaudu;
67. märgib, et vaesust esineb Aafrikas põhiliselt maapiirkondades –üle 70 % Aafrika kõige vaesematest
elanikest sõltuvad elatise ja toidu osas põllumajandustööstusest –ja sellele vaatamata põllumajandusele antav
abi väheneb; tervitab seetõttu kõiki täiendavaid algatusi Aafrika põllumajandussektori suutlikkuse tõstmiseks,näiteks seemnevarude toetamise ja põllukultuuride mitmekesistamise uuringute kaudu; ja nõuab kohalikulisandväärtusega toodete eksporti, et saavutada kooskõla algatusega „Kõik peale relvade ”;
68. tuletab meelde hea valitsemistava ja läbipaistvuse olulisust loodusvarade kasutamisel arenguks; rõhu-
tab, et loodusvarade sektor saab muutuda säästva arengu tõukejõuks ainult juhul, kui selle negatiivsed sot-siaalsed ja keskkonda puudutavad mõjud minimeeritakse ja sellest saadavad tulud ja kulud jagatakse elanik-konna seas õiglaselt; palub kõikidel ELi, Aafrika ja teistel partneritel, näiteks Hiinal, kahekordistada kõne-alustel eesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi; palub Aafrika riikidel tagada, et sissetulekuidkasutatakse ka nende majanduse mitmekesistamiseks ja majandustegevuse arendamiseks tootmisahela kõrge-mal, mitte ainult loodusvarade kaevandamise tasandil;
69. tervitab komisjoni algatust ELi ja Aafrika energiapartnerluse loomiseks, tunnistades, et asjakohaselt
rakendatud säästvatest energiaallikatest saadud sissetulekut on võimalik kasutada majanduskasvu ja arengumootorina; rõhutab, et partnerlus peaks esmajoones keskenduma taskukohase energiaga varustamisele vae-suse vähendamiseks, põhinedes pigem tõhususel ja taastuvatel energiaallikatel kui energiavarustuse tagamiselEuroopale;
70. rõhutab, et pikaajalise majanduskasvu ja arengu saavutamine eeldab ulatuslikku strateegiat Aafrika
loodusvarade jätkuva hävitamise peatamiseks; rõhutab eriti tungivat vajadust lõpetada metsade jätkuv hävi-tamine ja kõrvaldada metsade laastamist julgustavad stiimulid; palub ELil selles kontekstis võtta ELi heit-kogustega kauplemise süsteemis kasutusele troopikametsade ja maakasutuse nn süsinikukrediidid ja stimu-leerida hävitatud ökosüsteemide taastamist;
Inimestesse investeerimine
71. märgib, et mis tahes partnerluses on Aafrika prioriteediks keskendumine oma kodanike sotsiaal-
majanduslikule arengule;
72. tuletab meelde, et arengueesmärgid jäävad saavutamata, kui ei austata soolist võrdõiguslikkust ja
naiste õigusi; märgib, et EL on oma kõige olulisemates poliitikadokumentides korranud pühendumist sooli-sele võrdõiguslikkusele ja Aafrika Liit on võtnud selles valdkonnas kaugeleulatuvaid kohustusi, mis peaksidmoodustama partnerluse aluse; rõhutab, et ühisstrateegia peaks kaasa aitama soolise võrdõiguslikkuse süva-laiendamisele ning spetsiifiliste ja konkreetsete tegevuste rakendamisele naiste mõjuvõimu suurendamise ees-märgil;
73. tuletab meelde, et tervis on üks olulisemaid majandusarengu käivitajaid ning et laste suremuse määr
on eriti ilmekas vaesuse näitaja; rõhutab seetõttu, et on tähtis kaitsta lapsi haiguste eest ning eelkõige nendehaiguste eest, mida saab ennetada uute ja liiga vähe kasutatavate vaktsiinidega;
74. rõhutab, et on oluline kaitsta tüdrukuid ja tõsta teadlikkust varajase abielu, vägistamise, seksuaalse
väärkohtlemise kohta koolides ja tüdrukute kaitsetusest HIV/AIDSi ees;C 263 E/644 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
75. rõhutab, et praegune rahvusvaheline pühendumine haridusele ja tervishoiule kõikide vajaduste puhul
tuleb selgelt integreerida ühisstrateegiasse; märgib, et tervishoid ja haridus peaksid olema vaeseid toetavatekõikide arengustrateegiate keskmes ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata teenuste kättesaadavusele, eel-kõige naiste, laste, haavatavate elanikkonnarühmade ja puuetega isikute seisukohalt;
76. on seisukohal, et nõrgad tervishoiusüsteemid, kaasa arvatud inimressursside kriis, on peamine takistus
aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tervishoiu valdkonnas, ja rõhutab, et tervishoiusüsteemidetugevdamine peaks olema ühisstrateegia oluline osa, hõlmates tähtsa rolli tunnustamist, mida mitteriiklikudtervishoiuteenuste osutajad, näiteks kogukonnapõhised organisatsioonid, täidavad tervishoiuteenuste osuta-mise toetamisel, eriti raskesti ligipääsetavates piirkondades ja kõige ebasoodsamas olukorras oleva ja haava-tavama elanikkonna seas;
77. märgib, et 63 % kõikidest maailmas HIViga nakatunud inimestest elab Aafrikas ja et mitmes Aafrika
riigis langeb keskmine eluiga AIDSi pandeemia tagajärjel dramaatiliselt; rõhutab seetõttu, et ühisstrateegiassetuleks lisada üldine juurdepääs HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga seotud teenustele Aafrikas, eriti üldinejuurdepääs ennetus-, ravi-, hooldus- ja tugiteenustele, sest kõnealuste haiguste mõju Aafrika majanduslikuleja sotsiaalsele arengule on äärmiselt ulatuslik;
78. rõhutab, et naised ja tüdrukud on eriti kaitsetud sugulisel teel levivate haiguste, kaasa arvatud HIV/
AIDS, ja rasedusega seotud tüsistuste ees, mille tagajärjeks on suur emade ja vastsündinute suremus; nõuabseetõttu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuga seonduvate õiguste lisamist ühisstrateegiasse kooskõlas eespoolnimetatud Maputo tegevuskavaga seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuga seonduvate õiguste Aafrika poliitika-raamistiku meetmete väljatöötamiseks ajavahemikuks 2007 –2010;
79. märgib, et meditsiinitoodete võltsimine Aafrikas (mis puudutab peamiselt surmaga lõppevaid haigusi,
nagu malaaria, tuberkuloos ja HIV/AIDS) on suurenev nuhtlus, mis ähvardab miljonite inimeste elusid; jul-gustab ELi ja asjaomaseid riike tegutsema (eriti võtma õiguslikke ja karistusmeetmeid) selle nuhtlusegavõitlemiseks;
80. rõhutab, et eriti tuleks tähelepanu pöörata haavatavatele elanikkonnarühmadele, näiteks riigisiseselt
ümberasustatud isikutele ja pagulastele; rõhutab seetõttu, et tervishoiuteenused, kaasa arvatud teenused seo-ses reproduktiivtervishoiu ja tarnetega, peaksid olema tagatud ka humanitaarkriiside ajal;
81. rõhutab, kui oluline on suurendada toetust Aafrika arengu uuele partnerlusele (NEPAD), mis on
Aafrika peamine algatus seoses säästva arenguga;
82. nõuab kindlalt, et põllumajandus ja toiduainetega kindlustatus peaksid olema ühisstrateegia jaoks
ülimalt olulised, ning rõhutab, et ELi poliitikavaldkonnad, sealhulgas abirahade poliitika, ei tohi kahjustadaAafrika põllumajandussektorit ja toiduainetega kindlustatust; nõuab seetõttu, et strateegia toetaks Aafrikapõllumajandussektori konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamist ka Doha arenguvooru kontekstis;nõuab lisaks tungivalt, et EL pakuks rahalist toetust Aafrika Liidu ja NEPADi poolt vastuvõetud Aafrikapõllumajanduse igakülgse arendamise programmile;
83. rõhutab seoses murettekitava ja süveneva kõrbestumise ilminguga ka vajadust toetada säästvaid põl-
lumajandusmeetodeid; tuletab sellega seoses meelde, et selleks et majanduskasvul oleks vaesust vähendav
toime, peab see olema laiapõhjaline, suunatud väiketalunikele ja tooma kaasa tõhustatud töövõimalused;
84. nõuab kindlalt, et kõrbestumise küsimus ja vee kättesaadavus kõikide jaoks peaksid olema ühis-
strateegias äärmiselt olulisel kohal; väljendab erilist muret seoses kõrbestumise mitmesuguste negatiivsetemõjudega muu hulgas toiduainetega kindlustatusele, rändele, pagulastele ja riigisiseselt ümberasustatudisikutele;
85. juhib tähelepanu, et Aafrika on kontinent, mis kliimamuutuse mõju all eeldatavasti kõige rohkem
kannatab, nõuab seetõttu tungivalt, et EL, Aafrika Liit ja nende liikmesriigid, samuti investorid ja ärisektortunnistaksid oma vastutust kliimamuutuse eest, ning kutsub neid üles töötama olukorra muutmiseks väljakeskkonnasõbraliku arengustrateegia, sealhulgas finantsraamistiku keskkonnaga kohanemise jaoks; palub ELil16.10.2008 ET C 263 E/645 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
samuti pakkuda rahalist toetust Aafrika ministrite keskkonnaalase konverentsi (AMCEN) poolt 2006. aastal
Brazzavilles (Congo) vastu võetud ja Aafrika Liidu kaheksandal tippkohtumisel Addis Abebas (Etioopia)2007. aasta jaanuaris heaks kiidetud NEPADi keskkonnainitsiatiivi tegevuskavale ja selle tegutsemisotsustele;
86. tervitab komisjoni algatust ELi ja Aafrika kliimamuutuste partnerluse ja ülemaailmse kliimamuutuste
liidu loomiseks; rõhutab selles kontekstis, et EL peab eraldama olulises mahus rahalisi vahendeid kohane-mismeetmete võtmiseks Aafrika riikides; rõhutab samuti, et kohanemist ei tohiks käsitleda ainuüksi humani-taarküsimusena; rõhutab, et ohtude vähendamise ja „ilmastikukindluse ”meetmed tuleb integreerida kõike-
hõlmavasse arengustrateegiasse, sealhulgas vaesuse vähendamise strateegia dokumentidesse ja riikidestrateegiadokumentidesse;
87. nõuab, et ühisstrateegias käsitletaks rände algpõhjuseid ja pöörataks erilist tähelepanu ümberasujate
õigustele ja integratsioonile ning ajude äravoolu küsimusele eriti tervishoiusektoris, esitades praktilisi lahen-
dusi edukaks ringrändeks; rõhutab, et rände piiramist ELi ei tohiks kaaluda ei abi saamise tingimusena ega
arengustrateegiana;
88. on seisukohal, et kultuur on kultuuridevahelise dialoogi ja religioonidevahelise mõistmise, rahvusliku
ja usulise identiteedi, tugeva sotsiaalse baasi ja rahvastevahelise solidaarsuse kindla aluse võtmeteguriks ninget seetõttu tuleb säästva arengu tegevuskavasse lisada kultuur;
89. on seisukohal, et kuna paljudes Aafrika riikides on võlg endiselt raske koormus, mis takistab arengu-
alaseid jõupingutusi, tuleks võla vähendamist kaaluda igal üksikjuhul eraldi ning selle tingimuseks peaksolema juhtimise ja majanduspoliitika tugevdamine, võlahaldus ja eriti selle tagamine, et muud laenuandjadsüstemaatiliselt võlgu ei pikendaks;
90. tunnistab eelarveabi kasulikkust ja tähtsust, mis võimaldab eelkõige parandada põhilisi sotsiaal-
teenuseid, aidates samal ajal tugevdada Aafrika riikide struktuuri; nõuab siiski ettevaatust abi väljamaksmiseleelarvetoetuse kujul; nõuab, et eelarvetoetust käsitletaks iga riigi puhul eraldi, olenevalt selle konkreetsestolukorrast, ning et see ei sobi nõrkadele riikidele või konfliktipiirkonna riikidele; nõuab näitajate kehtesta-mist inim- ja sotsiaalse arengu, soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarve koostamise ning hariduse jatervishoiu jaoks; julgustab sellega seoses komisjoni edasi arendama kavandatud aastatuhande arengu-eesmärkide lepingut koos eelarvetoetuse kavandatud abisaajatega; nõuab, et eelarvetoetusega peab kaasnema
parlamentide, riiklike kontrollikodade, kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna suutlikkuse tugevdamine
protsessi kontrollimiseks, et vältida põhiliste sotsiaalteenuste alarahastamist; teeb ettepaneku, et eelarvetoetusei tohiks asendada toetust teatud põhilistele arengusektoritele, nagu haridus ja tervishoid või sektoritele,mida ähvardab abisaajariigi valitsustest tulenev marginaliseerimise oht;
91. rõhutab, et säästev areng on võimalik ainult juhul, kui see tähendab arengut kõikide jaoks, kaasa
arvatud naised ja vähemused ja haavatavad elanikkonnarühmad;
92. rõhutab, kui tähtis on ELi toetus strateegiatele, mille eesmärgiks on naiste mõjuvõimu suurendamine,
kaasa arvatud toetus mikrolaenude kaudu, ning seksuaal- ja reproduktiivtervise programmidele, mis on HIV/AIDSiga võitlemisel äärmiselt olulised;
Rakendamine ja järelevalve
93. nõuab komisjonilt ja nõukogu peasekretariaadilt, et kõik edasised eduaruanded ELi-Aafrika strateegia
rakendamise kohta saadetaks ka Euroopa Parlamendile; nõuab samuti teavet täiendavate rahaliste vahenditeväljamaksmise ja rakendamise kohta summas 2,7 miljardit eurot kümnendast Euroopa Arengufondist, miseraldati komisjoni poolt iga AKV riigi jaoks välja töötatud juhtimisalgatuste jaoks;C 263 E/646 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
94. nõuab, et komisjon näitaks, kuidas on üheksandat Euroopa Arengufondi kasutatud ja ümber jagatud,
et seda oleks võimalik rakendada ELi-Aafrika strateegia jaoks; nõuab kõnealuse strateegia sõltumatut hinda-mist; palub komisjonil teha ettepaneku ühise mehhanismi kohta uue ühisstrateegia rakendamiseks ja hinda-miseks nii tehnilisel kui poliitilisel alusel, kaasa arvatud kõik EÜ arenguabi rahalised vahendid kõikideltasanditel;
95. tervitab ELi ja Aafrika Liidu kavatsust koostada tegevuskava ühisstrateegia esimeseks perioodiks; juhib
tähelepanu, et tegevuskava peab sisaldama konkreetset rahastamist ja mõõdetavaid näitajaid kõikidel raken-damise tasanditel (kohalik, riiklik, piirkondlik ja kontinendi tasand) ja kõikide oluliste rahandusalase koostöövahendite lõikes, mis muudavad järelevalve lihtsamaks ja läbipaistvamaks; rõhutab, et parlamentaarne, koha-like asutuste ja kodanikuühiskonna järelevalve peab olema osa ametlikust järelevalveprotsessist;
96. palub komisjonil tagada, et järelevalve raamistik sisaldaks Aafrika Liidu ja ELi kehtivate kohustuste
järelevalvet, näiteks aastatuhande arengueesmärkide, eespool nimetatud Cotonou lepingu, eespool nimetatudAbuja üleskutse tõhustatud tegevusele, inimõiguste ülddeklaratsiooni järelevalvet;
97. nõuab, et ühisstrateegiasse lisataks selgesõnaline kommunikatsioonistrateegia, et tõsta üldsuse teadlik-
kust selle kohta, mida teevad valitsused, ja luua tagasisideahel, tagamaks, et valitsused on kontaktis omavalijate vajadustega seoses kõnealuste poliitikavaldkondadega;
98. julgustab ühisstrateegia osana asjakohase rahastamise ja poliitilise sõltumatuse garantiide kaudu polii-
tilise ruumi loomist tegelikuks ja tõhusaks inimestevaheliseks dialoogiks ja luua mehhanismid, mille kaudu
kodanikuühiskond ja valitsusvälised osalejad saavad anda panuse valitsuste otsustusprotsessidesse ja teha
asutused inimeste ees vastutavaks;
99. kutsub komisjoni üles näitama, kuidas ta kavatseb rahastada uut strateegiat ja oma tegevusprog-
rammi; märgib, et kümnes Euroopa Arengufond, Lõuna-Aafrika geograafiline programm ja arengukoostöörahastamisvahendi temaatilised programmid ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendon ainukesed suured fondid, mida on võimalik ühisstrateegia rakendamiseks kasutada; nõuab komisjonilt
tungivalt sidususe tagamist kõnealuste koostöövahendite ja ühisstrateegia rakendamisel; palub komisjonil
teavitada Euroopa Parlamenti ja üleaafrikalist parlamenti protsessi kõikides etappides (planeerimine, kind-laksmääramine, heakskiitmine, rahastamise rakendamine ja hindamine);
100. nõuab, et esimene tegevuskava sisaldaks konkreetset finantsraamistikku üleaafrikalistele institut-
sioonidele, üleaafrikalisel tasandil rakendatavatele tegevustele ja uutele partnerlustele (Lissaboni algatused);
nõuab samuti, et riiklikke, piirkondlikke ja ülemandrilisi parlamente peetaks selgelt abisaajateks;
101. tervitab asjaolu, et nõukogu on moodustanud huvitatud liikmesriikide ekspertidest ajutise töö-
rühma, et kooskõlastada liikmesriikide seisukohad ühisstrateegias käsitletavates küsimustes, ja kutsub komis-joni ja nõukogu üles andma Euroopa Parlamendile kõnealuse töörühma tegevusest korrapäraselt aru;
102. kinnitab, et oluliste juhtimisinstitutsioonidena peavad nii üleaafrikaline parlament kui ka Euroopa
Parlament olema kesksed osalejad ühisstrateegia järelmeetmetes ja et osalema peavad ka kohalikud asutusedja valitsusvälised osalejad, näiteks Aafrika Liidu majandus-, sotsiaal- ja kultuurinõukogus (ECOSOCC) ja selleELi vastava organisatsioonina Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees osalejad;
103. on seetõttu kindlalt otsustanud koos üleaafrikalise parlamendiga jälgida lähemalt ühisstrateegia ja
tegevuskavade rakendamist; nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise parlamendi ühise parlamen-didelegatsiooni loomist foorumina demokraatlikuks aruteluks küsimuste üle, mis mõjutavad suhteid ELi jaAafrika rahvaste vahel;16.10.2008 ET C 263 E/647 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007
104. on kindlalt otsustanud tagada koos üleaafrikaliste organisatsioonidega sidususe arengukoostöö polii-
tika ja ELi teiste poliitikavaldkondade vahel, mis mõjutavad Aafrika arenguriike;
105. on arvamusel, et arenguabi pakettide parlamentaarne kontroll ja heakskiit peab olema vahendite
väljamaksmise tingimuseks;
106. tsustab koos üleaafrikalise parlamendiga korraldada ühise parlamendi tasandil kohtumise, mis
eelneks 2007. aasta detsembriks kavandatud ELi ja Aafrika tippkohtumisele Lissabonis;
*
**
107. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide
valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu komisjonile, Aafrika Liidu täitevnõukogule, üleaafrikalisele parla-
mendile, AKV ministrite nõukogule ja AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele.
P6_TA(2007)0484
Rahvusvaheline leping kassettlahingumoona keelustamiseks
Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioon kassettlahingumoona ülemaailmse
keelustamise lepingu suunas liikumise kohta
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone teatud tüüpi tavalõhkemoona (maamiinid ja kassettlahingu-
moon, vaesustatud uraani sisaldav laskemoon, fosformürsud, sõjast mahajäänud lõhkemata lõhkekehad),mida kasutavad nii riigid kui ka valitsusvälised rühmitused, kahjuliku mõju kohta;
— võttes eelkõige arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni bioloogiliste ja toksiinrelvade kee-
lustamise konventsiooni (BTWC), kassettpommide ning tavarelvade kohta (
1), milles paluti ELi institut-
sioonidel toetada algatust koostada kassettlahingumoona ülemaailmseks keelustamiseks terviklik jatõhus konventsioon;
— võttes arvesse ÜRO teatavate tavarelvade konventsiooni (CCW) 28. novembri 2003. aasta V protokolli
sõjast mahajäänud lõhkekehade kohta ja tundes heameelt selle jõustumise üle 12. novembril 2006;
— võttes arvesse Oslo deklaratsiooni, mille 22. –23. veebruaril 2007 võtsid vastu riikide rühm, Ühinenud
Rahvaste Organisatsioon, Punase Risti Rahvusvaheline Komitee, kassettlahingumoona koalitsioon jateised humanitaarorganisatsioonid, kes leppisid kokku, et 2008. aastaks sõlmitakse õiguslikult siduvrahvusvaheline õigusakt, millega keelatakse tsiviilisikutele vastuvõetamatut kahju tekitava kassettlahingu-moona kasutamine, tootmine, üleandmine ja varumine ( „Oslo protsess ”);
— võttes arvesse CCW projekti läbirääkimiste mandaati kassettlahingumoona osas, mille Saksamaa esitas
ELi nimel CCW valitsusekspertide rühmale;
(1) ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 327.C 263 E/648 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 25. oktoober 2007