SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (edaspidi „õhukonventsioon“) täitevorganis võetav seisukoht otsuse suhtes, milles käsitletakse õhukonventsiooni protokolli (hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta, muudetud 2012. aastal) artikli 3bis ja VII lisa kavandatud muudatusi.

2.Ettepaneku taust

2.1.Õhukonventsioon ning selle protokoll hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta (muudetud 2012. aastal)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon (edaspidi „õhukonventsioon“), mis võeti vastu 1979. aastal, on kõige põhjalikum puhta õhu poliitikat käsitlev piirkondlik keskkonnalepe.

Õhukonventsiooni alusel lepiti 1999. aasta novembris kokku protokollis hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta (edaspidi „Göteborgi protokoll“). Sellel põhineb direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist ja millega tunnistati kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ siseriiklike ülemmäärade kohta. Göteborgi protokolli muudeti 2012. aastal. Muudetud versioon jõustus 7. oktoobril 2019.

Euroopa Liit on õhukonventsiooni ja Göteborgi protokolli (mida muudeti 2012. aastal) osaline. Kõik liikmesriigid on õhukonventsiooni osalised; Göteborgi protokolli osalised on 21 liikmesriiki ja 15 liikmesriiki on seni kiitnud heaks Göteborgi protokolli 2012. aasta muudatuse.

2.2.Täitevorgan

Täitevorgan on õhukonventsiooni juhtorgan, mis koosneb konventsiooniosaliste esindajatest. Vastavalt õhukonventsiooni artiklile 10 vaatab täitevorgan läbi õhukonventsiooni ja selle protokollide rakendamise ja arendamise.

Täitevorgan püüab oma otsused teha konsensuse alusel.

Göteborgi protokolli muudatused võetakse vastu täitevorgani istungil viibivate osaliste konsensuse alusel.

2.3.Juhtorgani kavandatav otsus

2019. aasta 9.–13. detsembril toimuval 39. istungil arutab täitevkogu USA ettepaneku kohaseid Göteborgi protokolli artikli 3bis ja VII lisa muudatusi (edaspidi „kavandatav akt“) ning võib need vastu võtta.

Kavandatava aktiga soovitakse pikendada Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikide võimalust kasutada teatavate kohustuste täitmisel paindlikku ajakava, et hõlbustada neil Göteborgi protokolli ratifitseerimist.

Kavandatavast aktist saab lepinguosalistele siduv akt:

– kooskõlas Göteborgi protokolli artikliga 13bis, mille kohaselt jõustuvad protokolli muudatused nende osaliste suhtes, kes on need heaks kiitnud, üheksakümnendal päeval pärast kuupäeva, mil kaks kolmandikku neist, kes olid osalised vastuvõtmise ajal, on andnud oma heakskiitmiskirja hoiulevõtjale;

– neile osalistele, kes on selle heaks kiitnud, on Göteborgi protokolli IV–XI lisa muudatuste suhtes ette nähtud teistsugune kord: need muudatused jõustuvad üks aasta pärast kuupäeva, mil otsus on teatavaks tehtud kõigile osalistele, välja arvatud nende osaliste suhtes, kes on teatanud hoiulevõtjale, et nad ei saa muudatust heaks kiita. Kui sellise teate on esitanud 16 või rohkem osalist, siis muudatus ei jõustu.

Kavandatud muudatused ei mõjuta tegelikult liikmesriikide kohustusi, sest asjaomased kohustused on juba liidu õigustiku osa ja liikmesriigid järgivad neid. Kavandatud muudatustega võimaldataks aga kolmandatest riikidest, eelkõige Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikidest osalistel kasutada paindlikkust, mille üle peeti juba läbirääkimisi ja mis lepiti kokku Göteborgi protokolli 2012. aasta muudatuse ajal, pikemat aega.