SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), lubatakse ettenägematule olukorrale reageerimiseks viimase võimalusena kasutada ettenägematute kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust. Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklil 6 põhinevas teatises 2020. aastal finantsraamistiku tehnilise kohandamise kohta on 2020. aastaks ettenägematute kulude varu absoluutsummaks kehtestatud 5 096,8 miljonit eurot.

Komisjon esitab täna paranduseelarve projekti nr 5/2020, et Süüria kriisile reageerimiseks jätkata pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamist Jordaanias, Liibanonis ja Türgis. Rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) all teeb komisjon kõnealuses paranduseelarve projektis ettepaneku eraldada kulukohustuste assigneeringutena 100 miljonit eurot, et toetada Jordaanias ja Liibanonis pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vastupanuvõimet, ning 485 miljonit eurot, et tagada Türgis pagulastele kiireloomulise humanitaarabi andmise jätkumine.

Olles põhjalikult analüüsinud võimalust jaotada rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) raames ümber märkimisväärseid summasid, jõudis komisjon järeldusele, et 2020. aastal ei jagu rohkem vahendeid, mida ümber paigutada. Selles rubriigis veel kasutada olev mittesihtotstarbeline varu (103,4 miljonit eurot) võimaldab rahastada üksnes 100 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid, millega toetada vastuvõtvate kogukondade vastupanuvõimet Jordaanias ja Liibanonis. Ent selle varu ülejäänud osast (3,4 miljonit eurot) ei piisa ligilähedaseltki Türgis pagulastele antava kiireloomulise humanitaarabi katmiseks.

Kuna mitmeaastase finantsraamistiku määruse ülejäänud kaks erivahendit (kulukohustuste koguvaru ja paindlikkusinstrument) on täielikult ammendatud, esitab komisjon ettepaneku võtta viimase võimalusena 2020. aasta ettenägematute kulude varust kasutusele 481,6 miljonit eurot, et tagada kulukohustuste ülemmäära ületavate Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve rubriigi 4 kuludega seotud kulukohustuste assigneeringute täielik rahastamine.

2.KASUTUSELEVÕTMISE PÕHJENDUS

2.1.SISSEJUHATUS

ELi-Türgi avalduse alusel kohustusid komisjon ja liikmesriigid andma Türgis asuvatele pagulastele kahe osamaksena aastatel 2016–2019 Türgi pagulasrahastu kaudu 6 miljardit eurot ELi abi. Selle rahastamise tegevuseelarve on täies ulatuses kulukohustustega seotud ja lepingute sõlmimine viiakse lõpule 2020. aasta jooksul. Väljamaksed ulatusid 2020. aasta aprilli lõpu seisuga 3,2 miljardi euroni.





Selleks et tagada rahastu jätkusuutlikkus ning see, et Türgi ametiasutused saavad rahastu kaudu rahastatavad algatused järk-järgult ja hallatud viisil üle võtta, on kavandatud teine osamakse suuruses 3 miljardit eurot. Türgi ametiasutused ei ole siiski veel võimelised jätkama ligikaudu 4 miljonile Türgis asuvale pagulasele keskmises ja pikas perspektiivis vajaliku toetuse andmist. 2019. aasta märtsis toimunud ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu istungil taotles Türgi pagulasrahastu vahendeid täiendavat ELi toetust. Ka mitu liikmesriiki on viimastel kuudel taotlenud Türgis pagulaste toetamise jätkamist. COVID-19 puhangu tõttu on Türgi majanduslik olukord järjest halvenenud ja haavatavad pagulased on kriisis ühed suurimad kannatajad.

Seda arvesse võttes ja selleks, et vältida kahe projekti lõpetamist, mis viiks tõsiste humanitaarsete ja poliitiliste tagajärgedeni, on vaja kiiresti tagada vajalikud vahendid, et rahastada kahe peamise ELi humanitaarabimeetme – hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) ja haridusliku otstarbega tingimuslike rahaülekannete (CCTE) – jätkumist.

Igakuiseid rahaülekandeid ligikaudu 1,7 miljonile pagulasele tegeva ESSNi raha saab eeldatavasti otsa hiljemalt 2021. aasta märtsis ja selle pikendamiseks 2021. aasta lõpuni on vaja 400 miljonit eurot.

CCTE annab raha pagulasperedele, kelle lapsed käivad töötamise asemel koolis. CCTE praegune leping lõpeb 2020. aasta septembris ja kiiresti on vaja 85 miljonit eurot, et programm saaks kesta veel ühe aasta kuni 2021. aasta detsembri lõpuni.

2.2.ETTENÄGEMATUTE KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS

Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägematute kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Komisjon analüüsis kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 14 võimalust jaotada rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) raames ümber märkimisväärseid summasid, kuid jõudis järeldusele, et 2020. aastaks ei ole rohkem vahendeid, mida ümber paigutada.

Kuna selles rubriigis veel kasutada olevast mittesihtotstarbelisest varust (3,4 miljonit eurot) ei piisa kulukohustuste assigneeringute kavandatava suurendamise rahastamiseks (ja kuna nii paindlikkusinstrument kui ka kulukohustuste koguvaru on 2020. aasta kohta juba täielikult ammendatud), on ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmine ainus ja viimane võimalus rubriigi 4 ülemmäära ületavate täiendavate kulude katmiseks, nagu on esildatud paranduseelarve projektis nr 5/2020.

2.3.ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2020. AASTAL

Komisjon teeb ettepaneku võtta Türgis pagulastele kiireloomulise humanitaarabi andmise jätkamisega seotud lisavajaduste katteks ettenägematute kulude varust kasutusele 481,6 miljonit eurot.