Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Energia: naised kui võrdsed osalejad 21. sajandil“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/11)

Raportöör: Laure BATUT Kaasraportöör: Evangelia KEKELEKI

Täiskogu otsus 20.2.2020 Õiguslik alus kodukorra artikli 32 lõige 2 omaalgatuslik arvamus Vastutav sektsioon transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 23.7.2020 Vastuvõtmine täiskogus: 18.9.2020 Täiskogu istungjärk nr 554 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 208/4/2

1. Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab komisjonil kutsuda kõiki otsuseid tegevaid asutusi üles:

1.1. looma tingimused energiale juurdepääsuks kõikidele, vähendama energiaostuvõimetust ja koguma kvalitatiivseid ja soopõhiseid andmeid koos asjakohaste näitajatega;

1.2. tõhustama ja jõustama soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas olemasolevaid õigusakte nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil;

1.3. töötama välja soolisele võrdõiguslikkusele keskenduva poliitika energiasektoris, sest naiste anded on olulised („Women’s talents matter!“);

1.4. looma liikmesriikides ja Euroopa tasandil võrdsed koolitustingimused energiaga seotud erialadel – looma Euroopa STEM kolledži;

1.4.1. kutsuma liikmesriike üles töötama välja lastele mõeldud polütehnikume („Little Polytechnics Schools“), et tutvustada neile teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonda;

1.5. looma energiasektoris võrdsed tingimused tööturul osalemiseks:

1.5.1. esitama soopõhiselt liigendatud andmeid kõikides sektori osades, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas, ja energiaostuvõimetuse kohta; võtma arvesse naistele avanevaid võimalusi, kuid vältides seda, et energiaalane ja digiüleminek muutuksid naiste karjääri ja töötasu ohustavateks takistusteks;

1.5.2. kehtestama siduvad meetmed töötasu ja hüvitiste läbipaistvuse suurendamiseks, sest see on eeldus tegeliku töötasu võrdsuse saavutamiseks kogu valdkonna ulatuses;

1.5.3. kehtestama nõuded võrdsuse saavutamiseks äriühingute haldusnõukogudes;

1.6. arendama sotsiaalset dialoogi ja kollektiivlepingute sõlmimist kogu Euroopas, et saavutada võrdõiguslikkus energiasektori ettevõtetes;

1.7. muutma eeskujude näitel naiste endi suhtumist ja looma Euroopa tiimide võrgustiku;

1.8. muutma meeste suhtumist ja juhtimises kohaldatavaid põhimõtteid.

2. Sissejuhatus: energiasektor ja naised

2.1. Võrdõiguslikkus on ELi üks põhiväärtusi, põhiõigus ja Euroopa sotsiaalsete õiguste samba üks põhimõtetest. See kuulub ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulka. ELi toimimise lepingu artikkel 8 teeb sellest horisontaalse klausli, millega kaasatakse võrdõiguslikkuse mõõde kõikidesse poliitikavaldkondadesse.

2.2. komitee ei soovi dubleerida ega ümber sõnastada ning mille järeldusi ta toetab, nagu näiteks naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM) taotlusel Euroopa Parlamendi jaoks koostatud dokumendid Käesoleval 2020. aastal, Pekingi deklaratsiooni ( 1 ) 25. aastapäeval soovib liit kaotada ebavõrdsuse ilmingud ja edendada uue strateegia abil meeste ja naiste võrdõiguslikkust. Viimasel ajal on selle temaatikaga seoses koostatud mitmeid dokumente, midaning mille järeldusi ta toetab, nagu näiteks naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM) taotlusel Euroopa Parlamendi jaoks koostatud dokumendid ( 2 ) naiste rolli kohta energiasektoris toimuvas üleminekus, komisjoni hiljutine teatis soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta ajavahemikul 2020–2025 ( 3 ) (COM(2020) 152 final) ning Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) uuringud ( 4 )

2.3. Komisjon leiab järgmist: „Nii ettevõtluses, poliitikas kui ka ühiskonnas tervikuna saame saavutada oma täieliku potentsiaali ainult siis, kui kasutame ära kõigi andeid ja kogu olemasolevat mitmekesisust. Sooline võrdõiguslikkus aitab luua juurde töökohti ja suurendada tootlikkust – potentsiaal, millest tuleb digiülemineku ja rohelisele majandusele ülemineku ajal ning demograafiliste probleemide valguses kinni haarata.“ Selles lõigus on välja toodud kõik energiasektori sõlmküsimused: potentsiaal ja tootlikkus, tööhõive ning sellega seoses ka kvalifikatsioon, töö- ja eraelu tasakaal, sooline võrdõiguslikkus, demograafia, digiülemineku ja rohelisele majandusele üleminekuga seotud šokid.

2.4. Naiste tööhõive määr ELis oli enne koroonaviiruse kriisi tagajärgi kõrgem kui kunagi varem, kuid paljudel naistel on endiselt takistusi tööjõuturule juurdepääsul ja seal püsimisel. Küsimus „Kus on naised?“ hakkab muutuma tavapäraseks kõikides tegevusvaldkondades ja see kujutab endast edasiminekut võrreldes varasema perioodiga, kus küsiti sarkastiliselt: „Ah, mis naised?“ See aga ei tähenda, et sooline lõhe tööhõive valdkonnas oleks ületatud. Nagu paljudes teatavat tehnilist mõõdet hõlmavates sektorites, ei ole ka energiasektoris saavutatud võrdsust: Euroopas töötab selles sektoris keskmiselt vaid 22 % naisi. Üks selline näide on Horvaatia ELis oli enne koroonaviiruse kriisi tagajärgi kõrgem kui kunagi varem, kuid paljudel naistel on endiselt takistusi tööjõuturule juurdepääsul ja seal püsimisel. Küsimus „Kus on naised?“ hakkab muutuma tavapäraseks kõikides tegevusvaldkondades ja see kujutab endast edasiminekut võrreldes varasema perioodiga, kus küsiti sarkastiliselt: „Ah, mis naised?“ See aga ei tähenda, et sooline lõhe tööhõive valdkonnas oleks ületatud. Nagu paljudes teatavat tehnilist mõõdet hõlmavates sektorites, ei ole ka energiasektoris saavutatud võrdsust: Euroopas töötab selles sektoris keskmiselt vaid 22 % naisi. Üks selline näide on Horvaatia ( 5 ) . Taastuvenergiaga seotud andmed tuleks koguda samuti soopõhiselt liigendatuna.

2.5. Energeetika on väga mahukas majandusvaldkond , mis hõlmab toorainet, lõpptooteid ja teenuseid, sealhulgas kaevandusi, tootmist, turustamist, transporti ja jaotusvõrgustikku, diplomaatiat, füüsilist ja geopoliitilist turvalisust, tagades niiviisi kivisöe, puidu, nafta, gaasi, tuumakütuse, tuuleenergia, päikeseenergia, hüdroenergia jms kasutamise, et kindlustada kodanikele, tarbijatele ja ettevõtjatele juurdepääs elektrienergiale, soojusele ja sõltumatule transpordile. Selle valdkonna eripära on asjaolu, et see mõjutab oluliselt teisi majandussektoreid. Siin tuleb ära kasutada kõigi anded.

2.6. Mis puudutab soolist võrdõiguslikkust , siis on energiasektori puhul kõiki selle aspekte arvestades tegemist väga stereotüüpse sektoriga, kus mehed on domineerivas seisundis. See vähendab energiavaldkonnas nii avalikus kui ka erasektoris olulisel määral soolist tasakaalu, seejuures ei ole alati märgata tegelikku soovi soolise tasakaalu saavutamiseks kogu väärtusahela ulatuses , siis on energiasektori puhul kõiki selle aspekte arvestades tegemist väga stereotüüpse sektoriga, kus mehed on domineerivas seisundis. See vähendab energiavaldkonnas nii avalikus kui ka erasektoris olulisel määral soolist tasakaalu, seejuures ei ole alati märgata tegelikku soovi soolise tasakaalu saavutamiseks kogu väärtusahela ulatuses ( 6 )

2.7. Naiste arv juhtivatel töökohtadel on energiasektoris väga väike. Ajavahemikku alates 2012. aastast hõlmavast EIGE uuringust ilmnes, et Saksamaal, Hispaanias ja Rootsis ei olnud selle sektori 295 ettevõttest 64 % puhul tegevjuhtkonna hulgas mitte ühtegi naist. Olukord oli parem taastuvenergia- ja naftasektoris, samuti võis olukorraga veidi rohkem rahul olla Põhjamaades, kuid kõikides liikmesriikides täheldati, et energeetikaga seotud tehnoloogiavaldkondades ei ole juhtpositsioonil naisi. 2019. aastal oli sooline ebavõrdsus kõnealuses sektoris endiselt muret tekitav (51,9 indeksipunkti), on energiasektoris väga väike. Ajavahemikku alates 2012. aastast hõlmavast EIGE uuringust ilmnes, et Saksamaal, Hispaanias ja Rootsis ei olnud selle sektori 295 ettevõttest 64 % puhul tegevjuhtkonna hulgas mitte ühtegi naist. Olukord oli parem taastuvenergia- ja naftasektoris, samuti võis olukorraga veidi rohkem rahul olla Põhjamaades, kuid kõikides liikmesriikides täheldati, et energeetikaga seotud tehnoloogiavaldkondades ei ole juhtpositsioonil naisi. 2019. aastal oli sooline ebavõrdsus kõnealuses sektoris endiselt muret tekitav (51,9 indeksipunkti), ( 7 ) kuigi EIGE märgib, et peaaegu kõikides liikmesriikides on viimastel aastatel tehtud edusamme.

3. Üldised märkused: vajadus lõhet vähendada

3.1. Muudatuste kiirendamiseks tuleb samaaegselt tegutseda mitmes suunas ning kaotada mitmesugused lõhed, mis toimivad samaaegselt ja mõjutavad üksteist.

3.2. Lõhe energiale juurdepääsul

3.2.1. On teada, et energiasüsteemi ümberkorraldamine ei ole üksnes tehniline küsimus, vaid sellel on ka oluline sotsiaalne mõõde. Sellega seoses tuleb pöörata erilist tähelepanu energia kättesaadavusele kõigi jaoks. Euroopa Liidus on siiani kodumajapidamisi, kus on probleeme energiale juurdepääsuga ( 8 ) – selle põhjused võivad olla seotud asukohaga energiavõrkude suhtes või leibkondade vaesusega. Esmajärjekorras kannatavad seejuures nende leibkondade eest vastutavad naised, sageli kerkib nende ja nende laste ette keeruline valik: kas süüa või kütta („heat or eat“). Rakendatavad energeetikastrateegiad ei tegele leibkondades vastutuse jagunemise probleemiga, seetõttu tuleks kütteostuvõimetuse küsimust käsitleda soopõhiselt ( 9 ) . Energiale juurdepääsu puudumine jätab nad ühtlasi juurdepääsuta ka digivaldkonnale, mis muudab selliste leibkondade elu märgatavalt keerulisemaks ning eraldab nad sotsiaalsest keskkonnast, tööst, haridusest ja kultuurist. Seega lisandub energia kättesaadavuse probleemile ka digilõhe, mis võib vanuse tõttu veelgi süveneda. Seda probleemi tuleb uurida terviklikult ning arvesse tuleb võtta sellest enam ohustatud sooga seotud spetsiifilisi asjaolusid.

3.2.2. Kvalitatiivsete andmete kogumine energia kasutamise kohta leibkondades annaks täpsema ülevaate nende ostuvõimetusest, mille lahendamiseks on vaja üldise ulatusega lähenemist. Lisaks energia müügil kohaldatavatele sotsiaalsetele hindadele sõltuvad kütteostuvõimetuse lahendamise meetodid linnapoliitikast, eluasemepoliitikast ja juurdepääsust tööhõivele, palgatasemest ja lõpptarbijale energiat tarnivate ettevõtjate müügistrateegiatest. OECD uuringu kohaselt kuuluvad naised nende tarbijate hulka, keda puudutab kestlik areng. Arvestades nende ülesandeid kodus ja rolli kasvatuses ning teadlikkuse tõstmisel energia ratsionaalsest kasutamisest ja ringlussevõtust, on neil keskne tähtsus käitumisharjumuste muutmisel ( 10 )

3.3. Poliitiline lõhe

3.3.1. Euroopa energiapoliitika tugineb viiele üksteisega tihedalt seotud mõõtmele: — varustuskindlus; — täielikult integreeritud turg; — energiatõhusus, mis võimaldab vähendada nõudlust; — süsinikdioksiidiheite vähendamine majanduses; — teadusuuringud ja innovatsioon konkurentsivõime parandamiseks. Selle saavutamiseks on komisjon seadnud eesmärgiks: — muudatuste kiirendamise üleminekute turvaliseks muutmise teel; — liikuvuse edendamise; — töökohtade loomise edasiarendamise; — andmete kvaliteedi parandamise — ja kvalifikatsiooni parandamise.

3.3.2. Naiste positsiooni kui sellist ei ole kunagi eraldi vaadeldud. Samas on nad kõnealuses sektoris allutatud positsioonis ning kriisi korral koondatakse nad esimeses järjekorras, milles kriis ka ei seisneks. Poliitilist lõhet ei saa vähendada naiste kasuks võetavate erimeetmeteta, mis peavad hõlmama kõiki nimetatud tegevusvaldkondi, seda enam, et see kuulub ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulka kui sellist ei ole kunagi eraldi vaadeldud. Samas on nad kõnealuses sektoris allutatud positsioonis ning kriisi korral koondatakse nad esimeses järjekorras, milles kriis ka ei seisneks. Poliitilist lõhet ei saa vähendada naiste kasuks võetavate erimeetmeteta, mis peavad hõlmama kõiki nimetatud tegevusvaldkondi, seda enam, et see kuulub ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulka ( 11 )

3.3.3. meetod „defineeri, kavanda, tegutse, kontrolli“ (Define, Plan, Act, Check), mida on selgitatud EIGE väljaandes „Gender and energy“, Komitee rõhutab, et energiasektoris rakendatava poliitika puhul on algusest peale ekslikult jäetud arvesse võtmata soolist mõõdet. Komitee avaldab lootust, et„defineeri, kavanda, tegutse, kontrolli“ (Define, Plan, Act, Check), mida on selgitatud EIGE väljaandes „Gender and energy“, ( 12 ) leiab laialdast kajastamist ja muutub liikmesriikide valitsuste ning koolitusasutuste jaoks innustavaks vahendiks energeetikasektori ja selle ettevõtete juhtimisel.

3.3.4. kõikidesse energeetika valdkonna poliitika etappidesse . Pärast olukorra analüüsimist ja sidusrühmadega konsulteerimist ning eelarvestamise analüüsi tuleks rakendusetapis alustada teadlikkuse ja suutlikkuse ning seega ka oskuste suurendamisega; energeetika haridusmoodul „gender toolkit“ (mida rahastatakse seitsmenda raamprogrammi kaudu) tõi esile sooküsimuse tähtsuse energiasektoris ja selle, kuidas see küsimus võib mõjutada selle valdkonna teadusuuringuid Sarnaselt EIGEga leiab ka komitee, et soolist mõõdet saab hõlmata. Pärast olukorra analüüsimist ja sidusrühmadega konsulteerimist ning eelarvestamise analüüsi tuleks rakendusetapis alustada teadlikkuse ja suutlikkuse ning seega ka oskuste suurendamisega; energeetika haridusmoodul „gender toolkit“ (mida rahastatakse seitsmenda raamprogrammi kaudu) tõi esile sooküsimuse tähtsuse energiasektoris ja selle, kuidas see küsimus võib mõjutada selle valdkonna teadusuuringuid ( 13 ) ; lõpuks tuleb strateegiaid ja programme hinnata pärast nende rakendamist. Komitee tervitab soovi liikuda edasi suunas, mida komisjon on kinnitanud oma viimases teatises võrdõiguslikkuse kohta.

3.4. Lõhe tööturul

3.4.1. Tööhõive

3.4.1.1. naised ise asunud tegutsema , et end kuuldavaks teha. 2018. aastal avaldasid Hispaanias 57 energiasektori ühingut ühismanifesti Prantsusmaal tunneb EDF uhkust selle üle, et tema töötajatest 25 % ja haldusnõukogude liikmetest 27 % on naised. Samas näevad Prantsusmaa õigusaktid ette naiste 40 %-lise osakaalu. See ettevõte on samas käivitanud digikampaania, et leida ideid, mis võimaldaksid pidada arutelusid, suunata, veenda, soodustada ja „arendada tööstuses naiste hõivatuse suurendamist“ ( 14 ) Praeguses olukorras on sageli, et end kuuldavaks teha. 2018. aastal avaldasid Hispaanias 57 energiasektori ühingut ühismanifesti ( 15 ) „En Energia NO sin Mujeres“, milles rõhutati, et energeetika valdkonna ülemineku suurema kestlikkuse ja õigluse huvides tuleks avaliku sektori ekspertide hulka kaasata rohkem naisi. Euroopa Komisjon kinnitab veel kord: „Liidu ülesanne on edendada kõigis oma tegevusvaldkondades naiste ja meeste võrdõiguslikkust“, see on seega kõigi liikmesriikide ülesanne, sest ELi soolise võrdõiguslikkuse indeks on keskmiselt vaid 67,4 punkti 100st. Austrias on ka energia jaotusettevõtjad töötanud välja naistele suunatud programmid, sageli toimub see koostöös kõrgkoolide ja ülikoolidega ( 16 )

3.4.1.2. Tuumaenergia valdkonnas on naiste tõrjutust peetud teataval määral õigustatuks, „võttes arvesse asjaolu, et tegemist on teadus- ja tehnikavaldkonna erialadega, kus naiste osakaal on endiselt madal“. Naiste osakaal tuuma- ja alternatiivenergia ametis (CEA) suureneb visalt: 2018. aastal oli naisi 33,8 % töötajate koguarvust (2008. aastal 30 %); keskastme juhtidest moodustavad naised 30,3 % (sh 26,5 % teaduslikest töötajatest) ja 39,4 % muudest töötajatest.

3.4.1.3. nafta- ja gaasitööstuses on veel liiga madal. Naised moodustavad vaid 20 % töötajatest, 17 % keskastme juhtidest ja 1 % ettevõtete tippjuhtidest Naiste osalusmääron veel liiga madal. Naised moodustavad vaid 20 % töötajatest, 17 % keskastme juhtidest ja 1 % ettevõtete tippjuhtidest ( 17 ) . Neid on vähehaaval hakatud käsitama „kasutamata reservina“, samas võib sooline mitmekesistumine muutuda mingil ajal loovuse allikaks tehnilistel erialadel ning pakkuda lahendust põlvkondliku ja demograafilise lõhe ületamiseks. Raskesti kaduvatest stereotüüpidest tuleks tööhõive tasakaalustamise nimel loobuda. Selle nimel on vaja pingutada naistel endil, kes peavad esmalt hakkama aktiivsemalt õppima tehnilistel erialadel.

3.4.1.4. Energiasektoris töötavatel naistel, nagu teistelgi töötajatel, on erinevad seisundid. Ühtlasi on nende töötasu on meeste omast väiksem ja nende vallandamine hõlpsam; Euroopa Liidus on nad ebasoodsamas olukorras ka seetõttu, et ühiskonna korraldus tugineb sellele, et naise loovutavad oma aega kutsealaga mitteseotud sotsiaalsete ja emotsionaalsete ülesannete täitmiseks (laste ja vanurite eest hoolitsemine jne).

3.4.2. Kvalifikatsioon

3.4.2.1. Euroopa Liidus on siiani olemas territoriaalne tegur ja sotsiaalne surve, mis takistab tütarlastel omandada kõrgharidust. Lõuna-Euroopa maapiirkondades püsib teatavate elanikkonna kategooriate seas senini arusaam, et tüdrukute koht on kodus. Digitaalse kirjaoskuse puudumine hoiab neid lõplikult eemal energeetikaga seotud kutsealadest, mis tähendab ühiskonna jaoks üldist pädevuse vähenemist.

3.4.2.2. haridus ja kvalifikatsioon . EIGE andmetel püsib lisaks sellele ka mees- ja naisüliõpilaste horisontaalne segregatsioon. Poisid asuvad meelsamini õppima loodusteadusi; juhul kui tütarlapsed omandavadki loodusteaduste diplomi, ei tegutse nad juba mõni aasta pärast diplomi saamist enam tehnilistel kutsealadel. Nende saabumine ettevõttesse võib olla seotud probleemidega: „Kui inseneriõpingute ajal suhtuti minusse samamoodi nagu kõigisse teistesse, siis olukord muutus, kui asusin tööle. Elektrijaam ei olnud ehitatud arvestusega, et seal hakkavad kunagi tööle naised, seal puudus radioloogiline kaitseriietus ja riietusruumid naistele“, Kõige aluseks on. EIGE andmetel püsib lisaks sellele ka mees- ja naisüliõpilaste horisontaalne segregatsioon. Poisid asuvad meelsamini õppima loodusteadusi; juhul kui tütarlapsed omandavadki loodusteaduste diplomi, ei tegutse nad juba mõni aasta pärast diplomi saamist enam tehnilistel kutsealadel. Nende saabumine ettevõttesse võib olla seotud probleemidega: „Kui inseneriõpingute ajal suhtuti minusse samamoodi nagu kõigisse teistesse, siis olukord muutus, kui asusin tööle. Elektrijaam ei olnud ehitatud arvestusega, et seal hakkavad kunagi tööle naised, seal puudus radioloogiline kaitseriietus ja riietusruumid naistele“, ( 18 ) rääkis üks töötaja, kes alustas oma karjääri alguses tööd tuumaelektrijaamas. See kogemus on äärmiselt kõnekas. Kuigi Horvaatia naised omandasid 2017. aastal 60 % loodusteaduste magistrikraadidest ja 55 % doktorikraadidest, tundsid nad oma kutsealal energiasektoris ikkagi klaaslae mõju ning nende osakaal juhtstruktuurides jäi 13 ja 16 % vahele, börsil noteeritud ettevõtetes ulatus see osakaal 19 %ni.

3.4.2.3. Prantsusmaal insenerikoolides õppijatest on alla 30 % naisi ning soolist mitmekesisust on elektri- ja gaasitööstuse kutsealadel ( 19 ) keeruline saavutada. 2017. aastal oli selle sektori tehnilises harus naiste osakaal vaid 14 %, samas kui kaubanduses ja teenindussektori harudes on naised enamuses. Milline on naiste pakutav lisaväärtus? Kas nende tegevus on pelgalt sotsiaalne ja humanitaarne ning piirdub toimikute korrastamise ja kohvi keetmisega? Või on nende kutsumus olla tehniline spetsialist, insener, uurija? Naised vajavad reaalselt võrdseid võimalusi energiasektori kutsealadel tööleasumiseks ja oma võimete tunnustamist, et neil töökohtadel püsida ja oma karjäär üles ehitada. Hispaanias täheldati, et vaatamata naistele tööturu avamiseks võetud meetmetele ei soovi mõned naised end tehniliste sektoritega siduda ( 20 ) . Stereotüüpset suhtumist, mille kohaselt matemaatikat ja füüsikat tuleb eeskätt õpetada poistele, saab muuta naiste enesehinnangu muutmisega õpingute struktuuri, õpetajate suhtumise muutmise ja vanemate koolitamise kaudu alates juba hetkest, kui laps läheb kooli. Selle kohta on inspireerivaid näiteid: Poolas on põhikooliealistele lastele (tüdrukutele ja poistele) mõeldud projekt „Little Polytechnics for Children“, mille raames tutvustatakse neile tehnilisi õppeaineid, et vältida hirmu STEM-ainete ees.

3.5. Ametialane karjäär ja töötasu

3.5.1. Naistel ei ole tihtipeale lihtne leida neil nõudlikel kutsealadel rahuldavat tasakaalu perekonnaelu ja kutsealase tegevuse vahel. Eeskujude puudumise tõttu loobuvad nad mõnikord ise karjäärist. Neil on vaja toetajaid ja mentoreid, erakordseid naisi, kes näitavad neile teed ja kinnitavad nende eneseusku. Komitee on seisukohal, et selle valdkonna ettevõtete personalijuhtide koolitus peaks neid ette valmistama olema tundlik ja leidlik kõigi, nii naiste kui ka meeste töö ja karjääri juhtimise suhtes, nii et ametialased karjäärid, mida siiani käsitleti erakordsena, muutuksid tavapärasteks. Horvaatias asutasid naised 2019. aastal ülemaailmse koostöökogukonna „CIGRE“ eeskujul võrgustiku, et vastastikku toetada oma ametialase karjääri arendamist energeetikasektoris ( 21 ) . Komitee leiab, et sookvootide kehtestamine soolise võrdsuse saavutamiseks äriühingute juhtorganites on vajalik signaal.

3.5.2. Ametialase karjääri arendamisel STEM valdkonna (teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika) alusel energiasektoris on naised siiani silmitsi liiga paljude ettevõttesiseste takistustega, seda nii avalikus kui ka erasektoris. Komisjon nõuab, et kõik saaksid täieliku võrdõiguslikkuse alusel „vabalt otsustada, kuidas oma elu elada“. Sektoris, kus füüsiline jõud ei ole enam esmatähtis, kuid kus see on siiani jäänud võimekuse tunnuseks, tuleb komisjonil naiste jaoks kehtestada täiendavad vahendid. Võrdõiguslikkust peab olema võimalik hinnata karjäärivõimalustel põhinevate kvalitatiivsete näitajate abil ning sarnase kvalifikatsiooni ja teaduskraadi korral töötasu suuruse põhjal. Töötasu hõlmab põhitöötasu ja lisatasusid. Komitee toetab selles küsimuses täielikult rahvusvahelise võrdse töötasu koalitsiooni eesmärke ( 22 ) . Komitee soovitab kehtestada siduvad meetmed töötasu ja hüvitiste läbipaistvuse suurendamiseks, sest see on eeldus tegeliku töötasu võrdsuse saavutamiseks.

3.6. Sotsiaaldialoogi roll riikide ja Euroopa tasandil

Komitee on seisukohal, et sõlmitud kokkulepped tuleb lülitada tootmisharude ja ettevõtete haldamisse.

3.6.1. Kollektiivlepingud ja -kokkulepped

Energiasektoris on sotsiaaldialoogil esmatähtis roll naistele nõuetekohaste töötingimuste kujundamisel ja naiste tööohutuse ja tööhõivekindluse tagamisel. Prantsusmaal on elektri- ja gaasitööstuse ettevõtted neljaks aastaks sõlminud ametiühingutega tööstusharuülese lepingu, mis katab kõiki valdkondi, kus tuleb tegutseda kutsealase võrdõiguslikkuse saavutamiseks (23). Tuuma- ja alternatiivenergia komissariaat (CEA) on sõlminud ettevõtte tasandi lepingu. Kõikide liikmesriikide puhul tuleb pidada väga oluliseks, et kollektiivlepingud hõlmaksid selliseid sotsiaalpartnerite heakskiidetud meetmeid, et neid oleks võimalik täies ulatuses õiguslikult kohaldada.

3.6.2. Ettevõtte sotsiaalne vastutus, nn pehme õigus

Ettevõte Électricité de France sõlmis oma ametiühingutega 2018. aastal ettevõtte sotsiaalse vastutuse kokkuleppe, milles nähakse ette sooline mitmekesisus ettevõtte kõikidel tasanditel ning kohustutakse edutama naisjuhte võtmepositsioonidele. Selle aluseks on tehniliste kutsealade atraktiivsuse suurendamine noorte naiste seas ning kontserni naistele ja meestele võrdsete võimaluste tagamine kogu nende teenistuskäigu jooksul. Tegemist on positiivse kohustusega, kuid seda tuleb siiski käsitada pehme ehk mittesiduva õiguse meetmena. Eeskätt naised peavad olema pidevalt valvel, et tagada selle rakendamine ja kontrollida kooskõla õigusaktidega, seega püsib vajadus õigusliku reguleerimise järele.

4. Kas üleminek energeetika valdkonnas on naiste jaoks võimalus või oht?

4.1. süsinikuvaba majanduse suunas toob kaasa tootmise ülekandumise väiksematesse tootmisüksustesse ja lühemad tarneahelad ning muudab tasakaalu fossiilkütusel põhineva ja tuumaenergia ning taastuvenergia vahel. „Targad“ hooned, mis on suutelised energiat salvestama, tarkvõrgud jne võimaldavad mobiliseerida tehnika, kaasaegse infotehnoloogia ja tehisintellekti. COVID-19 pandeemia eelsel perioodil, mida iseloomustasid kõrged naftahinnad, kaldusid naiste juhitud ettevõtted investeerima taastuvenergiasse ning võtma arvesse keskkonnariske Edasiliikuminesuunas toob kaasa tootmise ülekandumise väiksematesse tootmisüksustesse ja lühemad tarneahelad ning muudab tasakaalu fossiilkütusel põhineva ja tuumaenergia ning taastuvenergia vahel. „Targad“ hooned, mis on suutelised energiat salvestama, tarkvõrgud jne võimaldavad mobiliseerida tehnika, kaasaegse infotehnoloogia ja tehisintellekti. COVID-19 pandeemia eelsel perioodil, mida iseloomustasid kõrged naftahinnad, kaldusid naiste juhitud ettevõtted investeerima taastuvenergiasse ning võtma arvesse keskkonnariske ( 24 ) . Nende tegevuse osakaal selles sektoris on tõusuteel, kuigi inseneriteaduste valdkonnas on see veel madal (IRENA andmete põhjal 28 %). Energiaturgude stabiilsuse vähenemine kriisist tuleneva süsinikuenergia väärtuse languse tõttu võib seda suundumust mõjutada.

4.2. Energeetikamaailm näeb neis uutes, mitte nii „rasketes“ tegevussuundades vajadust mitmekesisuse, uute pädevuste ning kogu ühiskonda tervikuna võimalikult hästi esindavate profiilide järele. Nagu teada, peab ühiskond üleminekud koos nende pakutavate võimalustega ning eriti töökohtade ja ümberkorraldustega seotud kuludega omaks võtma, seejuures on digiüleminek energeetika valdkonna ülemineku eelduseks ( 25 ) . Selleks on vaja naisi.

4.3. Neid ei ole selles sektoris veel palju. Taastuvenergia valdkonnas ei ole põhilised ametiprofiilid veel välja kujunenud. Komitee peab vajalikuks hoiatada kahe kiusatuse eest: 1) teistpidi ebavõrdsuse tekitamine, mille tulemusel taastuvenergia sektoris töötab rohkem naisi kui mehi; 2) energeetika valdkonna ülemineku ja digiülemineku kasutamine madala palga lõksude loomiseks ülemäära feminiseerunud sektoris ning karjäärilõksude loomiseks naistele, kes ei leia enam võimalust kujundada oma karjääri traditsioonilistes energeetikasektorites. Komitee kutsub veel kord üles hõlmama tootmisharu ja ettevõtte tasandi võrdõiguslikkust käsitlevad lepingud siduvasse lepinguõigusesse.

5. Erimärkused

5.1. Oma potentsiaali realiseerimine on vananevas ja teiste kommertsjõududega tihedalt konkureerivas Euroopa ühiskonnas ühtaegu individuaalne ja kollektiivne ülesanne. Mehed ja naised peavad ühendama oma väga erinevad pädevused senisest horisontaalsemas energeetilises kontekstis, mis kasutab platvorme ja võrgustikke. See muudab rakendatavaid juhtimisviise. Samas püsib digitaalne kirjaoskamatus ning tuleb teha pingutusi selle väljajuurimiseks kogu Euroopa Liidu ulatuses. Tänane töö toimub juba kehtestatud õiguste raames. See peab kiiresti tulemusi andma. Naiste anded on olulised!

5.2. Kus ennast realiseerida? „Naised võimaldavad laiendada olemasolevate oskuste kogumit“ ja „mitmekesisus on konkurentsivõime põhielement“ „Naised võimaldavad laiendada olemasolevate oskuste kogumit“ ja „mitmekesisus on konkurentsivõime põhielement“ ( 26 ) . Kas tehisintellekt või suurandmete kasutamine on soopõhiselt määratletud? See valdkond on laialdaselt avatud, kõik selle rakendusalad ei ole veel teada, tegemist on valdkonnaga, mis on Euroopa rahvusvahelise konkurentsivõime tagamiseks hädavajalik nii naiste kui ka meeste jaoks. Naistele tuleb pakkuda haridust, neid tuleb julgustada sellesse sektorisse investeerima ning nii koolis, kõrgkoolis kui ka töökohtadel tuleks tütarlaste hulgas propageerida energeetikaga seotud kutsealasid, kus neid vahendeid kasutatakse.

5.3. Anda naistele energiat ja võimalusi olla otsustajad. Nii väike- kui ka suurettevõtted nõuavad üha enam eetilist lähenemist. Ka sel puhul pöördutakse sageli naiste poole, kuna arenevad struktuurid, mis on suunatud pigem hajutatud energiatootmissüsteemide poole, kalduvad suurendama soolist võrdõiguslikkust otsuste langetamise mehhanismis. Võib täheldada, et naiste motivatsioon on meeste omast erinev ning et pehmed oskused võivad ettevõtte jaoks osutuda turuväärtuseks. Komitee leiab, et see äratundmine võib olla positiivne, kuid selle näol võib olla tegemist ka lõksuga, mille eesmärk on endise olukorra säilitamine. Naised peavad endiselt olema valvsad. Sooline võrdõiguslikkus on igal juhul õigus ning see peab väljenduma nende karjääris ja tasustamises, olenemata kriisiolukorrast või demograafilistest probleemidest.

5.4. Rajada Brugge eeskujul „Euroopa STEM kolledž“, kus rakendatakse muutuva suurusega sookvoote

Komitee innustab komisjoni asutama võimalikult kiiresti Brüsselis kõrgharidust pakkuva kooli – „Euroopa STEM kolledži“, (27) mis hõlmaks „energeetika“ õppeharu ja kus kooli avamisel rakendataks naisüliõpilaste kvooti 80 %, vähendades seda mõne aasta jooksul võrdse soopõhise vastuvõtuni. Komitee soovitab mitte oodata, kuni leidub järjekindel töörühm, nagu oli Brugge Euroopa Kolledži puhul rühm Madriaga-Churchill-Spaak-De Gasperi. Selle asemel soovitab ta esitada viivitamata Euroopa Liidu Nõukogule kooli asutamise ettepanek.

5.4.1. Sarnaselt Brugge kolledžiga teeksid liikmesriigid esialgse vastuvõetavate üliõpilaste valiku ja tagaksid üliõpilaste rahastamise stipendiumide kaudu. See ei takista nõukogu sellele tippkoolile tegevuseelarvet eraldamast. Seal pakutav haridus peaks olema peaaegu täiel määral suunatud STEM valdkonnaga seotud teadmiste ja oskusteabe omandamisele, see peab hõlmama rakenduslikke valdkondi ja vajaduse korral interdistsiplinaarseid kursusi, millest üks peab käsitlema energeetikat. Selline suunda näitav kolledž annaks ELis energeetikaga seotud erialadel „sooneutraalse“ tipptaseme kuvandi ja Euroopa lisaväärtuse kõigile riiklikele kõrgkoolidele ning võiks seega olla eeskujuks, olles oluline hoob energeetika valdkonna kutsealade feminiseerumiseks ning kõikide annete ärakasutamiseks.

5.4.2. Sarnaselt Euroopa Kolledžiga, mille õppekeskused asuvad Brugges ja Natolinis (Poola), peaks ka Euroopa STEM kolledž tegutsema mitmes kohas ELis, töötades ühe võrguna juba olemasolevate Euroopa struktuuridega, nagu teadusklastrid ja näiteks VVO „Euro-CASE“, ( 28 ) mis koondab 21 riigi riiklikke inseneriteaduste, rakendusteaduste ja tehnoloogiaakadeemiaid, või Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) InnoENergy, ( 29 ) mis osaleb programmis „Horisont 2020“ ja tegeleb innovatsiooni, ettevõtluse ja hariduse edendamisega energeetika valdkonna ülemineku ja kestliku energia valdkonnas, ühendades ülikoole, ettevõtjaid ja uurimisinstituute ( 30 ) kogu väärtusahela ulatuses.

5.4.3. Tasuta ja vabalt taaskasutatavaid andmeid hõlmava Euroopa Liidu avatud andmete portaali ( 31 ) näol on ELil võimas ja kadestusväärne töövahend sooliseks integratsiooniks ja tööstusettevõtetesse ja uurimiskeskustesse ülemineku võimaldamiseks. Kõik tippkoolid annavad väärtust piirkondadele, kus nad asuvad. Euroopa lisaväärtuse mõju on veelgi ulatuslikum.

5.5. „Energy Europe“ tiimide arendamine

Juba mitu ühingut (32) tegutseb selle nimel, et muuta noorte naiste hoiakuid ja tekitada neis soovi suunduda energeetikavaldkonna kutsealadele. Sektoris tegutsevad naisjuhid teevad koostööd ja korraldavad gümnaasiumiõpilastele ja üliõpilastele suunatud üritusi, et tutvustada oma kutseala ja energeetikavaldkonna erialasid. Poolas on saavutanud väga häid tulemusi projekt „Girl at the Polytechnic“ (33). Eesmärk oli julgustada naisi õppima keskastme tehnikakoolides ja murda levinud hoiakuid mitmesuguste ürituste, eeskätt neis koolides korraldatud avatud uste päevade abil. Komitee leiab, et sellist lähenemist tuleks kasutada süstemaatilisemalt, rakendades „Energy Europe“ tiimide vahendusel otsest õpilasvahetust. Euro kehtestamisel moodustati kõikides liikmesriikides komisjoni kohalike esinduste egiidi all vabatahtlike rühmad, kes selgitasid kodanikele muutusi, mida ühisraha kehtestamine kaasa toob.

5.5.1. Samamoodi võiksid „Energy Europe“ tiimid suhelda naisüliõpilastega ja selgitada neile uuringute korraldust, tehnoloogia, tarneahelate, üleeuroopaliste võrgustike toimimist, hindade kujunemist, reguleerimissüsteemide ja energiaturgude toimimist ning tutvustada töökohti, mida neil on võimalik neis valdkondades leida.

5.5.2. Meeskondade ülesanne oleks teavitada noori naisi koolis ja ülikoolis inseneri- ja tehnilisest karjäärist ning tekitada sellise karjääri suhtes entusiasmi. Meeskonnad peaksid koosnema naistest, kes võivad olla eeskujuks ja näidata, et see (stereotüüpselt „meeskond“) karjäär on tüdrukutele kättesaadav.

5.5.3. Kutseala tasemel saavad need tiimid levitada häid tavasid, edendada üleminekuvõimalusi ja vahetusi Euroopa Liidu teiste võrgustike ja ühingutega. See tegevus hõlmab ka mehi. Nemad saavad toimida eeskätt mentorite ja toetajatena. Naistel on aga suurem mõju eeskuju näitajatena. Mõeldav on luua Euroopa naiste võrgustik, mis oleks osa rahastatavast Euroopa projektist ja toimiks vahendajana suhetes Euroopa STEM kolledžiga.

5.6. Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil oleks vaja kiirendada juba käimasolevat arengut, suurendades naiste osalust, kuni energeetikasektorit reguleerivates asutustes saavutatakse võrdsus ( 34 )

Brüssel, 18. september 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) https://beijing20.unwomen.org/en/about.

(2) FEMM-komisjoni tellitud uuring (mai 2019) „Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU“, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

(3) COM(2020) 152 final, 5.3.2020, „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“.

(4) EIGE, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Vilnius, „Gender and Energy“.

(5) Horvaatia statistikaamet, energeetikasektor, v.a naftatööstus. https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

(6) ÜRO kestliku arengu eesmärgid 5, 7 ja 8; Joy Clancy, Twente Ülikool, „Give women a chance: engendering the energy supply chain“.

(7) EIGE, soolise võrdõiguslikkuse indeks

(8) ELT C 341, 21.11.2013, lk 21.

(9) EMSK arvamus TEN/707 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 93).

(10) Vt komitee teabearuanne, raportöör C. Quarez, juuli 2020.

(11) http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ECC.pdf.

(12) Vt punkt 10 (2016): Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy http://eurogender.eige.europa.eu.

(13) http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf.

(14) https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/.

(15) #EnEnergiaNoSinMujeres, manifest, millele on alla kirjutanud 57 Hispaania ühingut.

(16) Vt ÖGUT, Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche, Austria ministeeriumi tellimusel tehtud uuring, oktoober 2016.

(17) Istanbul, ülemaailmne naftakongress, 2017, uuringu teostas Boston consulting group (BCG).

(18) https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event.

(19) IEG: Elektri- ja gaasitööstus (Industries Électriques et Gazières).

(20) Algatus „Steel women“.

(21) https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering.

(22) https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (ELT C 110, 22.3.2019, lk 26, ELT C 262, 25.7.2018, lk 101).

(23) https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023.

(24) https://escholarship.org/.

(25) Autori märkus: need koroonaviirusest tingitud kriisi ajal kirjutatud read võivad osutuda pärast kriisi asjakohatuks.

(26) Cercle InterElles.

(27) Loodusteadused, tehnoloogia, inseneriteadused ja matemaatika (Science, technology, engineering and mathematics). Inglise keeles: „European College of STEM“: STEM: Sciences, Technologies, Engineering & Mathematics, prantsuse keeles STIM (Science, Technologie, Ingénierie et Mathématiques), vt Derdevet, „Energie, l’Europe en réseaux“, IEP–Pariis.

(28) Euro-CASE, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/

(29) EIT-InnoEnergy, innoenergy.com.

(30) Vt „Energie, l’Europe en réseaux“, M. Derdevet, dotsent, IEP-Pariis, ENEDISi peasekretär (2013–2019) ja juhtnõukogu liige.

(31) data.europa.eu: Euroopa Liidu avatud andmete portaal.

(32) The Énergies de femmes network at EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, led by Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: conference on L’IA a-t-elle un sexe? (Kas tehisintellektil on sugu?). [Kas tehisintellektil on sugu?].

(33) Programm algas 2007. aastal. Tütarlaste osakaal suurenes 30,6 %-lt 36 %-le. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

(34) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia“ (SOC/633), raportöör Giulia Barbucci, kaasraportöör Indre Vareikyté, juuli 2020 (ELT C 364, 28.10.2020, lk 77).