Lühidalt öeldes näitab statistika, et soovitud dokumendid avalikustati esialgse taotluse peale kas täielikult või osaliselt peaaegu 81 %-l 8001 juhtumist ning kordustaotluse peale anti ulatuslikum või täielik juurdepääs 37,4 %-l 265 juhtumist. Need andmed kinnitavad lisaks Euroopa Komisjoni avatusele komisjoni võetud kohustust tagada oma üldise läbipaistvuspoliitika raames dokumentidele juurdepääsu õigus igas olukorras, sealhulgas 2020. aastat iseloomustanud enneolematu pandeemia ajal.

Seistes 2020. aastal silmitsi pandeemia põhjustatud katsumustega, püüdis komisjon kaitsta tõhusalt kodanike õigust tutvuda institutsioonide valduses olevate dokumentidega. Siinses aastaaruandes, mis on koostatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 lõikega 1, tuuakse välja komisjoni poliitika, meetmete ja praktika peamised suundumused, probleemid ja iseloomulikud jooned seoses juurdepääsuga dokumentidele. Samuti esitatakse Euroopa Ombudsmani järeldused selle kohta, kuidas Euroopa Komisjon on määrust rakendanud, ja Euroopa Liidu kohtute otsused.

See kodanike õigus tuleneb Euroopa halduskorralduse demokraatlikust, avatud ja sõltumatust olemusest. Selle õiguse põhimõtted on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 42 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3. Määrus (EÜ) nr 1049/2001 ja Euroopa Kohtu praktika kindlustavad nende põhimõtete täieliku järgimise ning on kesksel kohal selle tagamisel, et institutsioonide otsused tehakse nii avatult ja nii kodanike lähedal kui võimalik.

2020. aastal lisati komisjoni dokumentide registrisse 19 849 uut dokumenti (vt lisa tabel 1), mis kuuluvad kategooriasse C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC või SWD . See tähendab võrreldes 2019. aastaga ligikaudu 8,2 % suurust kasvu.

Projekti EASE eesmärk on luua ühtne, elektrooniline ja terviklik IT-lahendus komisjoni dokumentidele juurdepääsu taotluste esitamiseks ja menetlemiseks. Selle üldisem eesmärk on tuua ELi otsustusprotsess kodanikele lähemale. Projekt peaks jõudma arendusjärku 2021. aasta keskel. Süsteem koosneb kahest osast, nimelt

Samuti haldab see üksus kogu komisjonis kasutatavat dokumentidele juurdepääsu taotluste (nii esialgsete kui ka kordustaotluste) menetlemise IT-süsteemi GestDem. 2020. aastal arendas komisjon edasi oma tulevast süsteemi juurdepääsu taotluste menetlemiseks elektroonilise veebiportaali kaudu, milleks on EASE (Electronic AccesS to European Commission Documents (elektrooniline juurdepääs Euroopa Komisjoni dokumentidele)).

Peasekretariaadi läbipaistvuse, dokumendihalduse ja dokumentidele juurdepääsu üksuses on spetsiaalne töörühm, kes tegeleb kordustaotlustega, et tagada esialgsetele taotlustele antud vastuste sõltumatu halduskontroll. Peale selle pakub üksus tihedas koostöös õigustalitusega Euroopa Komisjoni kõigile peadirektoraatidele ja talitustele määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamisega seotud suuniseid, koolitust ja nõustamist, tagades määruse üksikasjalike kohaldamiseeskirjade koordineerimise ja ühetaolise rakendamise.

Euroopa Komisjon püüdis luua keskkonna, mis on vajalik COVID-19 vastaste vaktsiinide turvalise tootmisvõrgustiku ja tootmise optimeerimise toetamiseks. Selleks leppis komisjon kõigi Euroopa Liidu liikmesriikidega kokku, et sõlmib liikmesriikide eest ja nimel vaktsiinitootjatega eelostulepingud eesmärgiga hankida kõigile turvalistel tingimustel ja õiglase hinnaga vaktsiine võitluseks COVID-19 pandeemiaga liidu tasandil.

Kaubanduspoliitika mõjutab kõiki ELi kodanikke. Seepärast kuulab Euroopa Komisjon ära liidu kodanike arvamused, et ELi poliitika kajastaks täpselt kogu meie ühiskonna väärtusi ja huve. Nii on kaubanduspoliitika kujundamises osalenud ELi kodanikud, kes on andnud oma panuse läbirääkimiste eel, ajal ja järel.

Nagu allolevalt graafikult näha, oli 2020. aastal esitatud esialgsete taotluste arv 8 001 . See on tunduvalt, peaaegu 7,5 % suurem kui 2019. aastal .

Seega on mõlemad ettepanekud endiselt menetlemisel ning alus edasistele seadusandlust puudutavatele ja poliitilistele aruteludele. Sellegipoolest leiab komisjon, et määrus (EÜ) nr 1049/2001, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, on jätkuvalt asjakohane ja tõhus õigusraamistik, tagamaks üldsuse juurdepääs dokumentidele.

Nii avaldati komisjoni 2020. aasta tööprogrammi IV lisale vastav ettepanekute tagasivõtmise akt, mis sisaldab lõplikku tagasivõetud ettepanekute loetelu, 29. septembril 2020 ilma, et see oleks sisaldanud kaht määrusega (EÜ) nr 1049/2001 seotud ettepanekut.

Teise, 21. märtsil 2011 esitatud ettepaneku eesmärk oli muuta määrust (EÜ) nr 1049/2001 vastavalt Lissaboni lepingule, laiendades üldsuse õigust pääseda ligi kõigi institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele, et määrus oleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu uue artikli 15 lõikega 3. See ettepanek ei pidanud mõjutama pooleliolevat määruse (EÜ) nr 1049/2001 uuestisõnastamist komisjoni 2008. aasta ettepaneku põhjal, mis jäeti puutumata.

Kordustaotlusi, milles paluti komisjonil esialgne vastus, millega keelduti täielikult või osaliselt juurdepääsu andmisest, läbi vaadata, oli 2020. aastal 309 ehk 2019. aastaga võrreldes peaaegu 7,5 % vähem. See on esimene kord alates 2015. aastast, kui kordustaotluste arv vähenes.

Täheldada on Ühendkuningriigist pärit taotluste arvu järsku kahanemist. 2020. aastal pärines Ühendkuningriigist üksnes 0,5 % esialgsetest taotlustest, võrrelduna 7,8 % 2019, 9,2 % 2018 ja 15,2 % 2017. aastal) Neid näitajaid mõjutas selgelt asjaolu, et 31. jaanuaril 2020 Ühendkuningriik lahkus Euroopa Liidust pärast seda, kui EL ja Ühendkuningriik olid ratifitseerinud väljaastumislepingu .

Hoolimata sellest, et Euroopa Ombudsmani soovitused ei ole õiguslikult siduvad, peab komisjon neid väga kaalukaks, eriti dokumentidele juurdepääsu käsitlevate sätete rakendamise küsimuses. Komisjon astub kooskõlas määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud eeskirjade ja Euroopa Kohtu praktikaga samme, et viia oma tavad vastavusse Euroopa Ombudsmani soovitustega, ning tunneb rõõmu ombudsmaniga tehtava hea koostöö üle.

Ühes teises kohtuasjas leidis kohus, et puudub vajadus langetada otsus vaikimisi tehtud negatiivse otsuse vastu esitatud hagi kohta, mis seoses sõnaselge kinnitava otsuse vastuvõtmisega on kaotanud eesmärgi .

Euroopa Kohus kinnitas, et hageja, kelle dokumentidega tutvumise taotlus jäeti algul rahuldamata, võib taotleda, et tema ja asjaomase taotluse adressaadiks oleva institutsiooni vaheline vaidlus lahendataks, isegi kui tema taotlus pärast liidu kohtusse hagi esitamist rahuldati, üksnes juhul, kui ta suudab tõendada, et väidetav õigusvastasus tulevikus tõenäoliselt kordub väljaspool juhtumi eriomaseid asjaolusid .

Teises kohtuotsuses, mis tehti kohtuasjas Izba vs. komisjon, selgitas Euroopa Kohus, et hinnates hageja põhjendatud huvi menetlust jätkata, tuleb arvesse võtta seda, et vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel oli kohaldatud Euroopa Kohtu poolt juba tunnustatud üldise konfidentsiaalsuse eeldust, mis hõlmas rikkumismenetlusega seotud dokumente .

Euroopa Liidu kohtud on 2020. aastal eri kohtumenetluste käigus edasi arendanud niigi juba märkimisväärset ELi institutsioonide dokumentidele juurdepääsuga seotud kohtupraktikat. Lisandunud kohtupraktika kinnitas suuresti Euroopa Komisjoni tegevuse vastavust määrusele (EÜ) nr 1049/2001 ja on sellele ka edaspidi orientiiriks.

2020. aastal keskenduti Üldkohtu selgitustes materiaalõiguse normide kohta enamasti allpool nimetatud erandite kohaldamisele.

§Rahvusvaheliste suhete kaitsega seotud erand

Üldkohus sedastas seoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti a kolmandas taandes sätestatud erandi aluseks oleva rahvusvaheliste suhete põhimõttega, et see hõlmab rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste etapi kõrval ka rakendamisetappi ning et juhul, kui kolmanda riigi dokumendi avalikustamine kahjustaks huvi, millega kaitstakse rahvusvahelisi suhteid, on kolmanda riigi vastuseis avalikustamisele üks asjaolusid, mida tuleb kaitstava huvi hindamisel arvesse võtta .

§Ärihuvide kaitsega seotud erand

Üldkohus märkis, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud ärihuvide kaitse erandi kohaldamisel saab aluseks võtta eeskirja, mille kohaselt äriliselt tundlikku teavet, mis on vähemalt viis aastat vana, tuleb pidada vananenuks .

Sellegipoolest jääb asjaomase institutsiooni näidata, vajaduse korral pärast konsulteerimist ettevõtjaga kooskõlas määruse artikli 4 lõikega 4, et see teave sisaldab alati üht asjaomase ettevõtte ärilise positsiooni seisukohast olulistest elementidest . Tõendamiskohustus on siinkohal institutsioonil .

§Kohtumenetluste kaitsega seotud erand

Üldkohus rõhutas, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud erandiga on välistatud avalikustada teatud kindla kohtumenetluse eesmärgil koostatud dokumentide sisu. Need dokumendid hõlmavad kohtumenetluse käigus esitatud menetlusdokumente, institutsiooni sisedokumente, mis puudutavad poolelioleva kohtuasja menetlust, ning kohtuasja käsitlevat kirjavahetust asjaomase peadirektoraadi ja õigustalituse või advokaadibüroo vahel . See puudutab ka dokumente, mille avalikustamine võib kahjustada konkreetses kohtuvaidluses poolte võrdsuse põhimõtet, kuna dokumentidel on ajal, mil tehakse otsus nendega tutvumist mitte võimaldada, asjakohane seos kas liidu või liikmesriigi kohtus poolelioleva menetlusega, mille puhul on tõenäoline, et esitatakse eelotsusetaotlus .

§Kontrollimiste, uurimise ja audiitorkontrolli eesmärgi kaitsega seotud erand

Üldkohus leidis, et komisjoni struktureeritud ja ametlikku menetlust, mille eesmärk on koguda ja analüüsida teavet, et komisjon saaks võtta talle aluslepinguga ette nähtud ülesannete täitmisel seisukoha, tuleb käsitada uurimisena. See põhimõte võib hõlmata komisjoni tegevust, mille eesmärk on tuvastada asjaolud konkreetse olukorra hindamiseks .

Selleks et menetlus liigituks uurimiseks, ei pea seisukoht, mille komisjon oma ülesannete täitmisel võtab, olema otsus ELi toimimise lepingu artikli 288 neljanda lõigu tähenduses, vaid võib olla esitatud ka näiteks aruande või soovitusena .

Peale selle ei hõlma uurimise mõiste määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 tähenduses üksnes ELi institutsioonide uurimistegevust, vaid ka uurimisi, mida korraldavad liikmesriikide ametiasutused oma konkreetsete huvide kaitseks .

§Ülekaaluka avaliku huvi mõiste

Üldkohus kasutas võimalust juhtida tähelepanu sellele, millised piirid on ülekaaluka avaliku huvi mõistel määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 tähenduses.

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei oma erahuvid, sealhulgas hageja kaitseõiguse kasutamine kohtumenetluses, tähtsust selle kindlakstegemisel, kas on olemas ülekaalukas avalik huvi määruse (EÜ) nr 1049/2001 tähenduses .

Samamoodi ei piisa ülekaaluka avaliku huvi eeldamiseks üldistest kaalutlustest, mis on seotud hageja huviga saada konkurentsiõiguse eeskirjade rikkumise tõttu kantud kahju korvamiseks hüvitist . Sellegipoolest võib iga sellist hüvitist taotlev isik tõestada vajadust pääseda ligi komisjoni toimikus olevatele dokumentidele, et komisjon saaks iga juhtumi puhul eraldi kaaluda huve, mis õigustavad dokumentide avalikustamist ja dokumentide kaitsmist, võttes arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid .

§Üldine konfidentsiaalsuse eeldus

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võivad ELi institutsioonid tugineda taotletud dokumentide avalikustamata jätmise otsuse tegemisel teatavate dokumendikategooriate suhtes kohaldatavatele üldistele eeldustele .

Üldkohtu sõnul peab komisjon selleks, et kohaldada eeldust selliste taotletud dokumentide suhtes, mis kuuluvad EU Pilot menetlusse, määrama vaidlustatud otsuses kindlaks juurdepääsutaotlusega hõlmatud dokumendid ning seejärel liigitama need kategooriatesse või tuvastama nende kuulumise teatavasse konkreetsesse haldustoimikusse .

Üldkohus sedastas, et kui sellist tuvastamist ei ole toimunud, on konfidentsiaalsuse eeldus ümberlükkamatu ning kohus ei saa teostada oma kontrolli ja teha kindlaks, kas komisjon leidis põhjendatult, et taotletud dokumendid kuuluvad EU Pilot menetluse alla .