Brüssel 11.1.2005

SEK(2005) 11 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et osalevad liikmesriigid, kes on võtnud kasutusele ühisraha, pidid esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 peab nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Kuna valitsemissektori puudujääk oli 2003. aastal 3,2% SKTst, otsustas nõukogu 2. juunil 2004. aastal, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2005. aastaks. Eelkõige soovitati, et 2005. aastaks võetaks peamiselt struktuurilisi meetmeid olukorra parandamiseks vähemalt poole protsendi ulatuses SKTst. 21. oktoobri 2004. aasta kohtumisel vaatas majandus- ja rahandusministrite nõukogu Madalamaade võetud meetmed läbi ja järeldas kooskõlas komisjoni hinnanguga, et antud etapil tundusid meetmed olevat piisavad ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks nõutavaks tähtajaks. Komisjon ja nõukogu jätkavad järelevalvet võetud meetmete üle. Ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamine on osa kõnealusest pidevast järelevalvest.

Madalmaad esitasid esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1999–2002 4. novembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 1. detsembril 1998. Ajakohastatud programmid esitati igal järgneval aastal, viimane 23. novembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta[2], potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud tasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:

- Madalmaad esitasid 2004. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2004–2007 23. novembril 2004 pärast seda, kui valitsus selle heaks kiitis. Ajakohastatud programmi mitmeaastased prognoosid tulenevad peamiselt 2005. aasta eelarvest, mis esitati parlamendile 21. septembril 2004[4]. Ajakohastatud programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. See hõlmab kõiki valdkondi ja selles esitatakse kõik nõutavad kohustuslikud muutujad ja praktiliselt kõik valikulised muutujad, v.a teatavad andmed potentsiaalse tootmismahu kohta.

- Ajakohastatud programmi makromajanduslik stsenaarium on võetud Madalmaade majanduspoliitika uuringute büroost. Ajakohastatud programmis eeldatakse järkjärgulist taastumist koos SKT 1,5% reaalkasvuga 2005. aastal, mis tõuseb alates 2006. aastast 2,5%ni. Aastateks 2004–2006 on peamiste muutujate prognoosid üsna sarnased komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosidega. Viimased kättesaadavad andmed toorainehindade, vahetuskursside ja kaubanduse mahu kohta näitavad siiski, et 2005. ja 2006. aasta ajakohastatud makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Eelkõige tunduvad soodsad olevat 2005. aasta majanduskasvu eeldused. 2007. aasta kasvueeldused tunduvad mõistlikud, pidades silmas prognoositud potentsiaalset kasvumäära ja eeldust, et negatiivne tootmismahu tühik väheneb majanduse taastumise ajal järkjärguliselt. Ajakohastatud programmi makromajanduslikust stsenaariumist tulenev kokkulepitud metoodika kohane potentsiaalne kasvumäär ja tootmismahu tühik tunduvad olevat mõistlikud. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

- Programmi eelarvestrateegia esmane eesmärk on viia valitsemissektori puudujääk 2005. aastaks alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Selleks hõlmab strateegia stabiliseerimismeetmete kava, mille raskuspunkt on 2004. ja 2005. aastal. 2005. aasta parandusmeetmed moodustavad kokku pool protsenti SKTst. Eelarve stabiliseerimise ja eeldatava järkjärgulise majanduse elavnemise koosmõjul prognoositakse ajakohastatud programmis valitsemissektori puudujäägi langemist 3%lt SKTst 2004. aastal 2,6%le SKTst 2005. aastal, 2,1%le SKTst 2006. aastal ja 1,9%le SKTst 2007. aastal. Tsükliliselt kohandatud puudujääk on eelduste kohaselt kogu perioodi jooksul madalam ja langeb 2004. aasta 1,6%lt SKTst 2005. aastaks 1,2%le SKTst. Tsükliliselt kohandatud tasakaal 2006. aastal eelduste kohaselt siiski rohkem ei parane ja pigem isegi halveneb 2007. aastal pisut, langedes 1,3%se puudujäägini SKTst. Eelarvestrateegia hõlmab reaalkulutuste ülemmäärasid kulude kasvu piiramiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pikaajalist eemärki kooskõlas eelmise ajakohastatud programmi strateegiaga. Riiklike investeeringute määr jääb eelduste kohaselt kogu hõlmatud perioodi jooksul samaks ja on pisut üle 3% SKTst võrreldes ELi 2004. aasta keskmisega 2,4% SKTst.

- Ajakohastatud programmi eelarveprognoosid tunduvad olevat mõistlikud ja arvutustega seotud ebamäärasus on enam-vähem tasakaalustatud. Puudujäägiprognooside mõningad riskid tulenevad makromajanduslike väljavaadetega seotud riskidest. Lisaks ei sisalda ajakohastatud programm valitsuse ja tööturu osapoolte vahel 5. novembril 2004 saavutatud kokkuleppega seotud eelarvekulusid, samuti võib tervishoiu ja pensioni alal rakendatavate reformidega seotud ebamäärasus viia puudujäägi suurenemiseni. Neid riske vähendavad siiski kõrge naftahinna positiivne mõju maagaasi müügituludele ja tõsiasi, et ajakohastatud programmi alusstsenaariumis kasutatud majandustegevuse maksukoormuse prognoosid on ettevaatlikud. Võttes arvesse eelarve-eesmärkide riske, tunduvad Madalmaad olevat õigel kursil, et parandada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks 2005. aastal. Ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks ettenähtud rahanduse stabiliseerimistee ei ole siiski piisavalt ambitsioonikas, sest see ei taga keskpika eesmärgi, tasakaalulähedase eelarveseisundi, saavutamist programmiperioodi jooksul. Lisaks ei tundu ajakohastatud programmi eelarvealased põhimõtted selleks ajavahemikuks (2006–2007) piisavad, et tagada varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, mis ületavad kontrollväärtuse 3% SKTst.

- Ajakohastatud programmis eeldatakse, et võla suhe jääb alla kontrollväärtuse 60% SKTsse ja kerkib pisut üle 56% tasemelt SKTsse 2004. aastal kuni pisut üle 58% SKTsse aastatel 2005–2007, kuid SKT nominaalkasvu suurenemine neutraliseerib püsiva puudujäägi võla suhet tõstva mõju. Ajakohastatud programmis eeldatakse, et varude muutuste kohandamine suurendab võlga pisut aastatel 2005–2007 pärast aastatel 2000–2003 erastamistuludest tulenevate varude muutuste kohandamist võla vähendamiseks; kohandamise määr oleks siiski suhteliselt vähene ja jääks alla poole protsendi SKTst. Need arvutused on üsna sarnased komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosile. Võla suhte riskid vastavad puudujäägi arvutustele ja tunduvad olevat enam-vähem mõistlikud.

- Ajakohastatud programmis on veidi muudetud valitsuse struktuurireformi kava, mis hõlmab laiaulatuslikku sotsiaalkindlustus-, pensioni- ja tervishoiusüsteemi muutmist, mille eesmärgiks on parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tõsta tööturul osalemist. Selles kirjeldatakse samuti halduskoormuse vähendamisest tulenevat positiivset mõju tööhõivele ja majandustegevusele. Üldiselt peaksid reformid aitama parandada Madalmaade rahanduse jätkusuutlikkust. Mitmes valdkonnas, näiteks tervishoiu- ja pensionireform, esineb kahtlusi selle kohta, kui tõhusalt suudavad ettepandud meetmed mõjutada majandussubjektide tegelikku käitumist ja kindlustada seega kavandatud eelarvekokkuhoidu. Tundub, et potentsiaalset kasvu tugevdavate struktuurireformide positiivne mõju eelarvele on märgatav pärast programmiga hõlmatud ajavahemiku lõppu, kuid mõningad lähiajal riigitulu suurendavad meetmed, näiteks maksu piirmäära suurendamine madala ja keskmise sissetuleku puhul, ei pruugi olla majanduse struktuuri parandamiseks optimaalsed.

- Madalmaad tunduvad olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Vaatamata sotsiaalkindlustus-, pensioni- ja tervishoiuvaldkonnas rakendatavatele reformidele on Madalamaade poliitika seotud mõningate jätkusuutlikkuse alaste riskidega. Programmis esitatud strateegia aluseks on peamiselt tööturul osalemise tõstmise ja vananeva elanikkonnaga seotud kulude piiramise meetmed. Vanaduspensionide osakaalu kavandatud suurenemist silmas pidades on edaspidised reformid vananemisega seotud kulude suundumuste muutmiseks ja tööturul osalemise määra tõstmiseks võtmeteguriks jätkusuutlikkuse tagamisel pikemas plaanis.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Kulude ülemmäärasid sisaldavast eelarveraamistikust peetakse kinni ja eelarve kohandamine ülemäärase puudujäägi parandamiseks on hästi edenenud. Põhipuudujäägi kavandatud vähenemine 2006. ja eriti 2007. aastal on siiski üsna aeglane ja tsükliliselt kohandatud tasakaal ei vähene vähemalt 0,5% SKTst igal aastal. Ei oodata, et ajakohastatud programmiga kaetud ajavahemiku jooksul saavutatakse tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund.

- Eespool toodud hinnangut silmas pidades soovitatakse Madalmaadel võtta vajalikud meetmed tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks ja säilitamiseks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP nov 2004 | 1¼ | 1½ | 2½ | 2½ |

KOM | 1.4 | 1.7 | 2.4 | puudub |

KOM okt 2003 | 1 | 2½ | 2½ | 2½ |

THHI inflatsioon (%) | LP nov 2004 | 1¼ | 1¼ | 1½ | 1½ |

KOM | 1.2 | 1.3 | 1.4 | puudub |

KOM okt 2003 | 1.5 | 1½ | 1½ | 1½ |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2004 | -3.0 | -2.6 | -2.1 | -1.9 |

KOM | -2.9 | -2.4 | -2.1 | puudub |

KOM okt 2003 | -2.3 | -1.6 | -0.9 | -0.6 |

Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 2004 | -0.1 | 0.3 | 0.7 | 0.8 |

KOM | 0.0 | ½ | 0.9 | puudub |

KOM okt 2003 | 0.6 | 1.2 | 1.8 | 2.1 |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20041 | -1.6 | -1.2 | -1.2 | -1.3 |

KOM | -1.4 | -1.0 | -1.0 | puudub |

KOM okt 20031 | -0.7 | -0.3 | -0.2 | -0.2 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP nov 2004 | 56.3 | 58.1 | 58.6 | 58.3 |

KOM | 55.7 | 58 | 58.4 | puudub |

KOM okt 2003 | 54. 5 | 53.7 | 53.0 | 52.2 |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. Ajakohastatud programmi prognoosi kasvumäärad on ümardatud lähima protsendi veerandosani. |

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Madalamaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [18. jaanuaril 2005] kontrollis nõukogu Madalamaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2004–2007. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 1%lt 2004. aastal 1,5%ni 2005. aastal ja keskmiselt 2,5%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. See stsenaarium tundub kajastavat soodsat kasvuprognoosi, pidades silmas hiljutisi suundumusi toorainehindades, vahetuskurssides ja asjaomastes kaubandusmahtudes. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

3. Nõukogu tegi 2. juunil 2004. aastal otsuse, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2005. aastaks. Programmi eelarvestrateegia esmane eesmärk kooskõlas käesoleva soovitusega on viia valitsemissektori puudujääk 2005. aastaks alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Selleks hõlmab programm stabiliseerimismeetmete kava, mille raskuspunkt on 2004. ja 2005. aastal. Eelarvestrateegia hõlmab reaalkulutuste ülemmäärasid kulude kasvu piiramiseks ja pikaajalist riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamise eemärki. Samas jätkuvad märkimisväärsed riiklikud investeeringud, mille tulemusel on keskmine riiklike investeeringute määr programmiperioodi jooksul pisut üle 3% SKTst võrreldes ELi 2004. aasta keskmisega 2,4% SKTst.

4. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Eelkõige neutraliseerivad makromajanduslikust stsenaariumist tulenevaid riske ja valitsuse ja tööturu osapoolte vahel 5. novembril 2004 saavutatud kokkuleppega seotud eelarvekulusid kõrge naftahinna positiivne mõju maagaasi müügituludele ja elavnenud majandustegevusest saadava maksumäära ettevaatlikud prognoosid. Seda riskianalüüsi arvestades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et viia puudujääk 2005.aastaks alla 3% SKTst, kuid ei tundu tagavat piisavat varu 3% puudujäägiläve rikkumise eest olukorras, kus järgnevatel aastatel on normaalsed makromajanduslikud kõikumised. Samuti ei tundu põhimõtted olevat piisavad stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi, tasakaalulähedase eelarveseisundi, saavutamiseks programmiperioodi jooksul.

5. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 56,3%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul kahe protsendi võrra.

6. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia kohaselt tunduvad Madalmaad olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Vanaduspensionide osakaalu kavandatud suurenemist ja tasakaalulähedase või ülejäägis oleva eelarveseisundi saavutamiseni viiva keskpika perioodi eelarve edasise stabiliseerimise puudumist silmas pidades, vähendaksid vananemisega seotud kuluste suundumusi muutvad ja tööturu osakaalu tõstvad reformid jätkusuutlikkuse riske pikemas plaanis.

7. Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Kulude ülemmäärasid sisaldavast eelarveraamistikust peetakse kinni ja eelarve kohandamine ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks on hästi edenenud. Põhipuudujäägi kavandatud vähenemine 2006. ja eelkõige 2007. aastal on siiski üsna aeglane ja tsükliliselt kohandatud tasakaal ei liigu keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on tasakaalulähedase eelarve saavutamine pärast 2005. aastat.

* * *

Eespool toodud hinnangut silmas pidades soovitatakse Madalmaadel tagada, et puudujääk viidaks 2005. aastaks alla 3% SKTst ja võtta vajalikke meetmeid tasakaalulähedase eelarve saavutamiseks peale seda.

Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi peamised prognoosid

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

SKT reaalkasv (%) THHI inflatsioon (%) Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst)1 Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | -0.9 2.2 -3.2 -0.3 -1.9 54.1 | 1¼ 1¼ -3.0 -0.1 -1.6 56.3 | 1½ 1¼ -2.6 0.3 -1.2 58.1 | 2½ 1½ -2.1 0.7 -1.2 58.6 | 2½ 1½ -1.9 0.8 -1.3 58.3 |

1 Komisjoni talituste arvutustes kohaldatakse programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat.

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juulil 2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Parlament võttis 2005. aasta eelarve vastu mitmete muudatustega, millel ei olnud tuntavat mõju põhilistele eelarvelistele koondnäitajatele.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.