Ettepanek: Nõukogu määrus millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes /* KOM/2005/0598 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 24.11.2005 KOM(2005) 598 lõplik Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 110 - Ettepaneku eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on kindlaks määrata liikmesriikide 2006. aasta kalapüügivõimalused majanduslikult kõige tähtsamate Läänemere kalavarude suhtes. 120 - Üldine taust Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. Tähtis vahend nende eesmärkide saavutamiseks on iga-aastane lubatud kogupüüki (TAC), kvoote ja püügikoormuse piiranguid hõlmav kalapüügivõimaluste kinnitamine. Kuni käesoleva aastani määrati kalapüügivõimalusi ainult ühe nõukogu määrusega (TACi ja kvootide määrus). Lihtsuse ja selguse huvides on tehtud siiski ettepanek määrata 2006. aasta püügivõimalused kahe eraldi määrusega, millest üks hõlmab Läänemerd ja teine kõiki muid piirkondi. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) edastas teadusnõuanded Läänemere 2006. aasta püügivõimaluste kohta juunis. Septembris arutas ühendus teadusnõuannete alusel rahvusvahelise Läänemere kalanduskomisjoni (IBSFC) raames Vene Föderatsiooniga lubatud kogupüüki ja kvoote ning nendega seotud tingimusi. Soovitused lubatud kogupüügi kohta ning IBSFC poolt vastu võetud kogupüügi jaotus kahe osapoole vahel kajastavad arutelu tulemusi ning on vastavuses ühise kalanduspoliitikaga. Ühenduse 2004. aasta laienemise tagajärjel on IBSFCl tegelikkuses alles ainult kaks osapoolt – ühendus ja Venemaa. Ühendus on IBSFCst taandunud ning 2005. aasta lõpus lõpetab organisatsioon tegevuse. Seepärast ei ole IBSFC vastuvõetud soovitused pärast 2005. aastat enam ühendusele siduvad. Kuna ei ole mingit põhjust mitte järgida neid soovitusi, põhinevad käesolevas ettepanekus esitatud lubatud kogupüük ja kvoodid IBSFC soovitustel. Ettepanek hõlmab kolme valdkonda, mis on olulised Läänemere kalanduspiirkondade haldamisel 2006. aastal. Esimeses lisas sätestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid, teises lisas sätestatakse püügikoormuse piirangud ning kolmanda lisaga nähakse ette tehnilised ja kontrollimeetmed. - Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Püügivõimalused ja nende jaotus liikmesriikide vahel sätestatakse igal aastal määrustes. Kõige värskem on nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. Läänemere kalapüügi halduse seisukohast on samuti oluline nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks. - Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE - Konsulteerimine huvitatud isikutega Ettepaneku kõigi kolme põhielemendi osas konsulteeriti kalandussektori, Läänemere kalandusküsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ning asjaomaste liikmesriikidega. Lubatud kogupüügi ja kvootide küsimuses konsulteeriti kalandussektori ja valitsusväliste organisatsioonidega kalanduse peadirektoraadi 23. veebruaril korraldatud seminaril Brüsselis. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitas ettepaneku teadusliku põhjenduse ning kalanduse peadirektoraat selgitas oma 2006. aasta lubatud kogupüüki ja kvoote puudutavaid seisukohti. Üldiselt toetati kalanduse peadirektoraadi seisukohta, kuigi kalandussektor nõudis kilu puhul ICESi soovitusest veidi suuremat lubatud kogupüüki. Põhiliselt arutati kahe tursaliigi lubatud kogupüüki. Mõlema tursaliigi varu püütakse liiga intensiivselt ning eriti Läänemere idaosa varu ei kasutata säästvalt. ICES on soovitanud oluliselt vähendada mõlema kalavaru püüki, et tagada kalavaru taastumine bioloogiliselt ohutu tasemeni. Püügi vähendamine sellisel määral, mis oleks vajalik kalavaru taastamiseks ühe aasta jooksul, hävitaks kalandussektori majandusbaasi ning kahjustaks haldussüsteemi usaldatavust. Kalanduse peadirektoraat on seepärast soovitanud pikaajalist lähenemist, mille puhul püüki vähendatakse järk-järgult säästva tasemeni. Sektor toetas nii kõnealust lähenemist kui ka sellest tulenevat lubatud kogupüüki. Liikmesriikidega konsulteeriti IBSFC nõupidamisel septembris ning kõik liikmesriigid toetasid komisjoni soovitatud lubatud kogupüüki. Seoses püügikoormuse ja kontrollimeetmetega konsulteeriti kalandussektori, valitsusväliste organisatsioonide ja liikmesriikidega mitmel korral ning ettepanekus sisalduvad elemendid kajastavad eelkõige kalandussektori märkusi. - Ekspertarvamuse kogumine ja kasutamine Ühendus taotleb igal aastal ICESilt ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt (STECF) teadusnõuandeid tähtsate kalavarude kohta. Saadud nõuanded hõlmavad kogu Läänemere kalavaru, mille kohta esitatakse lubatud kogupüük. Esitatud lubatud kogupüük põhinevad nõuannetel, kuid ei järgi neid tingimata täht-tähelt. Kilu lubatud kogupüük on kavandatud suurem teadlaste soovitatud tasemest. ICESi soovituse kohaselt tuleks lubatud kogupüügi oluliselt vähendada. Kooskõlas üldise poliitikaga, mille eesmärk on vähendada püügivõimaluste kõikumisi aastate lõikes, ei ole kogupüüki vähendatud siiski nii palju, kui soovitas ICES. ICESi prognooside kohaselt on kalavaru heas seisus ning peab vastu kavandatud kogupüügile. Tursavarude puhul kajastab esitatud kogupüük pikaajalist strateegiat, mille puhul kogupüüki ja püügikoormust vähendatakse mitme aasta jooksul järkjärguliselt säästva tasemeni. Käesoleva ettepanekuga paralleelselt esitab komisjon ettepaneku Läänemere tursapüügi pikaajalise halduskava kohta. Selle kava peaeesmärk on püügikoormuse järkjärguline vähendamine pikas perspektiivis säästva tasemeni, mis tagab suure ja stabiilse saagi. Kavandatud kogupüük ei järgi seega ICESi püügisoovitusi, aga kajastab pikaajalise halduskava järkjärgulist strateegiat. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud Teadusorganisatsioonid, kellega on konsulteeritud, on Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). - Mõju hindamine Esitatud meetmete rakendamise korral suurenevad ühenduse laevade kalapüügivõimalused Läänemerel. Tursa ja mõne räimevaru püügivõimalused suurenevad ning ainult kilu puhul ootavad kalureid madalamad kvoodid. 2006. aastal peaks Läänemere kalasaakide esmane väärtus seega kasvama, eeldusel et hinnad ei muutu. Ettepanek ei kajasta mitte ainult lühiajalisi otsuseid, vaid on ka osa pikaajalisest strateegiast, mille puhul kalapüüki vähendatakse järk-järgult pikemas perspektiivis säästva tasemeni. Ettepaneku strateegia järgimine viiks seega keskmises või pikas perspektiivis väiksema püügikoormuseni, kuid stabiilsete või suurenevate kvootideni. Seega prognoositakse strateegia pikaajalise tulemusena väiksemat keskkonnamõju tänu vähenenud püügikoormusele, väiksemat laevade arvu ja/või väiksemat keskmist püügikoormust laeva kohta ning püsivat või kasvavat lossimismahtu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG - Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, eriti selle artikkel 20. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 5. LISATEAVE - Üksikasjalik selgitus Ettepanekuga määratakse kindlaks liikmesriikide 2006. aasta kalapüügivõimalused Läänemerest. Peale selle esitatakse ettepanekus 2006. aastal kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed. Lubatud kogupüük ja liikmesriikide vahel jaotatud kvoodid on toodud I lisas. Esitatud arvud kajastavad teadusnõuandeid ning IBSFC i nõupidamisel 2005. aasta septembris vastuvõetud soovitusi. Mõlema tursaliigi lubatud kogupüük ja kvoodid on tihedalt seotud püügikoormuse piirangutega, mis on sätestatud II lisas ning III lisa 5. punktis. Lubatud kogupüük on vastuvõetav ainult juhul, kui on vastu võetud II lisas esitatud tursapüügi ajalised piirangud ning vastavad III lisa punktis 5 esitatud kontrollimeetmed. III lisa tehnilised üleminekumeetmed (v.a punkt 8) käsitlevad olulisi meetmeid, mida praegu ei sisalda määrus tehniliste meetmete kohta Läänemerel (nõukogu määrus (EÜ) nr 88/98). Komisjon on esitanud ettepaneku uue tehnilisi meetmeid käsitleva määruse kohta, mis hõlmab kõiki neid meetmeid. Eeldatavasti võtab nõukogu ettepaneku vastu novembris. Sellisel juhul võib III lisa tehnilised sätted ettepanekust välja jätta. Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[1] eriti selle artiklit 20, võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüügi (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel,[2] eriti selle artiklit 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, pidades silmas kättesaadavaid teadusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. (2) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 kohaselt peab nõukogu kindlaks määrama kalapüügivõimaluste piirangud kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma kohta ning kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel. (3) Et tagada püügivõimaluste tõhus haldamine, tuleks kehtestada kalapüügi eritingimused. (4) Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord tuleb kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade juhtimine. (5) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 esitatakse olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted. (6) Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad kõnealuses artiklis kindlaksmääratud meetmed. (7) 29. juuni 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1434/98 (millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks)[3] artikliga 2 ei tagata räimepüügi piiramist kõnealusele liigile kehtestatud püügilimiidini. Seepärast on vaja võtta üleminekumeetmeid, et tagada sortimata lossimistel vajalik järelevalve ja räime loendamine. Selliste meetmete olemasolu korral ei ole vaja säilitada nimetatud määrusega kehtestatud sätteid. (8) Püügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele, eelkõige vastavalt järgmistele määrustele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87 (millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad)[4], komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83 (milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad)[5], nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem)[6], nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98 (millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks)[7], komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta)[8] ning nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 (kalalaevade omaduste määratlemise kohta)[9], nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 (Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta)[10]. (9) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2006. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi. (10) Elatusvahendite tagamiseks ühenduse kaluritele on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2006. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Reguleerimisala ja mõisted Artikkel 1 Sisu Käesoleva määrusega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mille kohaselt tohib neid püügivõimalusi kasutada. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade ja kolmandate riikide lipu all sõitvate ja seal registreeritud kalalaevade suhtes, mis püüavad kala Läänemerel. 2. Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad. Artikkel 3 Mõisted Lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid: a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91; b) Läänemeri – ICES rajoonid IIIb, IIIc ja IIId; c) Lubatud kogupüük (TAC) – igast kalavarust aastas lubatav püük; d) kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist. II PEATÜKKKalapüügivõimalused ja nendega seotud tingimused Artikkel 4 Püügipiirangud ja nende jaotamine Püügipiirangud, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning lisatingimused vastavalt määruse (EÜ) 847/96 artiklile 2 on toodud käesoleva määruse I lisas. Artikkel 5 Jaotamise erisätted 1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira: a) kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt; b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt; c) lisakoguste lossimist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt; d) koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ette nähtud korras; e) mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt. 2. Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 võib kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2007. aastasse kohaldada kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki (analüütiline TAC). Artikkel 6 Kalasaagi ja kaaspüügi lossimise tingimused 1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kindlaks määratud püügipiirangud, välja arvatud juhul, kui: a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, kellele on eraldatud kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, b) saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud; c) muud liigid kui räim ja kilu on segi teiste liikidega, saak on püütud traalidega, ankurdatud põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilm on väiksem kui 32 mm, ning saaki ei ole sorditud ei pardal ega lossimisel. 2. Kõik lossimised, välja arvatud püük lõike 1 punkti c kohaselt, arvestatakse kvoodist või ühenduse osast maha, kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud. 3. Kui liikmesriigile eraldatud räimekvoot on ammendatud, on selle liikmesriigi lipu all sõitvatel ühenduses registreeritud laevadel, kes püüavad asjakohase kvoodi alla kuuluvat liiki, keelatud lossida sortimata ja räime sisaldavat saaki. Artikkel 7 Sortimata lossitud saak 1. Liikmesriigid tagavad nõuetekohase proovivõtusüsteemi kasutamise, et tulemuslikult kontrollida sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa. 2. Sortimata kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes 1 osutatud proovivõtusüsteem. Artikkel 8 Räime lossimine tööstuslikuks otstarbeks Määrust (EÜ) nr 1434/98 ei kohaldata Läänemere suhtes. Artikkel 9 Püügikoormuse piirangud Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas. Artikkel 10 Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on esitatud III lisas. III PEATÜKKLõppsätted Artikkel 11 Teaduslikul eesmärgil püütud mereorganismide müük Teaduslikul eesmärgil artikli 2 lõike 2 kohaselt püütud mereorganisme võib müüa, ladustada, esitleda ja müügiks pakkuda tingimusel, et: a) I lisas sätestatud kalapüügivõimalused ei ole ammendunud või b) mereorganisme müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Artikkel 12 Andmeedastus Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, tuleb kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Lossimispiirangud ja nendega seotud tingimused, et kanda ühest aastast teise üle püügipiiranguid, mida kohaldatakse ühenduse laevade suhtes piirkondades, kus kehtivad püügipiirangud liikide ja piirkonna kaupa Järgnevates tabelites sätestatakse varude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti), nende jaotus liikmesriikide vahel ning kvootide haldamisega seotud tingimused ühest aastast teise ülekandmisel. Liik: | Räim | Piirkond: | Alarajoonid 30-31 | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Soome | 75 099 | Analüütiline TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Rootsi | 16 501 | EÜ | 91 600 | TAC | 91 600 | Liik: | Räim | Piirkond: | Alarajoonid 22-24 | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Taani | 6 658 | Analüütiline TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 26 207 | Soome | 3 | Poola | 6 181 | Rootsi | 8 451 | EÜ | 47 500 | TAC | 47 500 | Liik: | Räim | Piirkond: | Alarajoonid 25-27, 28.2, 29 ja 32 | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Taani | 2 548 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 676 | Eesti | 13 015 | Soome | 25 404 | Läti | 3 212 | Leedu | 3 382 | Poola | 28 861 | Rootsi | 38 744 | EÜ | 115 842 | TAC | 128 000 | Liik: | Räim | Piirkond: | Alarajoon 28.1 | Clupea harengus | HER/03D.RG | Eesti | 18 472 | Analüütiline TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Läti | 21 528 | EÜ | 40 000 | TAC | 40 000 | Liik: | Tursk | Piirkond: | Alarajoonid 25-32 (EÜ veed) | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Taani | 11 307 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 4 498 | Eesti | 1 102 | Soome | 865 | Läti | 4 204 | Leedu | 2 770 | Poola | 13 019 | Rootsi | 11 455 | EÜ | 45 339 | TAC | 49 220 | Liik: | Tursk | Piirkond: | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed) | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Taani | 12 395 | Analüütiline TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 6 061 | Eesti | 275 | Soome | 244 | Läti | 1 026 | Leedu | 665 | Poola | 3 317 | Rootsi | 4 417 | EÜ | 28 400 | TAC | 28 400 | Liik: | Atlandi merilest | Piirkond: | IIIbcd (EÜ veed) | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Taani | 2 697 | Preventiivne TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 300 | Rootsi | 203 | Poola | 565 | EÜ | 3 766 | TAC | Ei kohaldata | Liik: | Lõhe | Piirkond: | IIIbcd (EÜ veed), va alarajoon 32 | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Taani | 93 512 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 10 404 | (1) | Eesti | 9 504 | (1) | Soome | 116 603 | (1) | Läti | 59 478 | (1) | Leedu | 6 992 | (1) | Poola | 28 368 | (1) | Rootsi | 126 400 | (1) | EÜ | 451 260 | (1) | TAC | 460 000 | (1) | __________ | (1) Väljendatakse üksikkalade arvuna. | Liik: | Lõhe | Piirkond: | Alarajoon 32 | Salmo salar | SAL/3D32. | Eesti | 1 581 | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Soome | 13 838 | (1) | EÜ | 15 419 | (1) | TAC | 17 000 | (1) | _________ | (1) Väljendatakse üksikkalade arvuna. | Liik: | Kilu | Piirkond: | IIIbcd (EÜ veed) | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Taani | 41 512 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 26 299 | Eesti | 48 204 | Soome | 21 730 | Läti | 58 219 | Leedu | 21 060 | Poola | 123 552 | Rootsi | 80 250 | EÜ | 420 826 | TAC | 468 000 | II LISAPüügikoormuse piirangud 1. Kalastamine traalide, nootade või muude samalaadsete püünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, või põhjapüügivahenditega on keelatud: a) 15. märtsist kuni 14. maini alarajoonides 22-24 ja b) 15. juunist kuni 14. septembrini alarajoonides 25-32. 2. Kalastamine traalide, nootade või muude samalaadsete püünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, või seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, või põhjapüügivahenditega on keelatud iga laupäeva kella 23.00 universaalaja järgi kuni järgmise pühapäeva kella 23.00 universaalaja järgi: a) 1. jaanuarist kuni 14. märtsini ning 15. maist kuni 30. oktoobrini alarajoonides 22-24 ja b) 1. jaanuarist kuni 14. juunini alarajoonides 25-32. III LISATehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed 1. Kalapüügivahendid, mida on lubatud kasutada tursapüügil Läänemeres 1.1. Veetavad püünised 1.1.1. Võrkude konstruktsioon Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 IV lisast tuleb traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud võrgusilma suurusega vähemalt 105 mm varustada Bacoma tüüpi selektiivakna või T90 noodapära ja pikendustoruga, mille võrgusilmasuurus ja kirjeldus vastab 4. liites sätestatule. 1.1.2. Ühe võrgu reegel Kui kasutatakse traali, ankurdatud põhjanoota või samalaadset võrku Bacoma tüüpi selektiivakna või T90 noodapära ja pikendustoruga, ei tohi pardal hoida muud tüüpi püügivahendeid. 1.2. Nakkevõrgud 1.2.1 Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 IV lisast on nakkevõrkude väikseim silmasuurus 110 mm. 1.2.2. Nakkevõrkude üldpikkus võib olla kuni 12 km ühenduse laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit (kaasa arvatud). 1.2.3. Nakkevõrkude üldpikkus võib olla kuni 24 km ühenduse laevadel, mille kogupikkus on üle 12 meetri. 1.2.4. Nakkevõrkude veesoleku aeg on kuni 48 tundi alates võrkude esimesest vettelaskmisest kuni ajani, mil võrgud on täies ulatuses ühenduse laeva pardale tõmmatud. 2. Tursa kaaspüük Läänemerel 2.1. Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 artikli 3 lõikest 4 ei tohi pardal hoida alamõõdulist turska, välja arvatud punktis 2.2 sätestatud juhul. 2.2. Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 artikli 3 lõikest 5 võib räime ja kilu püüdmisel võrguga, mille silmasuurus on kuni 32 mm, tursa kaaspüük olla kuni 3% massist. Kõnealusest tursa kaaspüügist võib alamõõdulist turska pardale jätta kuni 5%. 2.3. Tursa kaaspüük ei tohi ületada 10% muude liikide kui räime ja kilu püügil muude kui punktis 1.1.2 nimetatud traalide ja ankurdatud põhjanootadega. 3. Läänemerest püütava tursa miinimumsuurus Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 III lisast on tursa miinimumsuurus 38 cm. 4. Püügipiirangud 4.1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on igasugune kalapüük keelatud: Piirkond 1 : – 55°45'N, 15°30'E – 55°45'N, 16°30'E – 55°00'N, 16°30'E – 55°00'N, 16°00'E – 55°15'N, 16°00'E – 55°15'N, 15°30'E – 55°45'N, 15°30'E Piirkond 2 : – 55°00'N, 19°14'E – 54°48'N, 19°20'E – 54°45'N, 19°19'E – 54°45'N, 18°55'E – 55°00'N, 19°14'E Piirkond 3 : – 56°13'N, 18°27'E – 56°13'N, 19°31'E – 55°59'N, 19°13'E – 56°03'N, 19°06'E – 56°00'N, 18°51'E – 55°47'N, 18°57'E – 55°30'N, 18°34'E – 56°13'N, 18°27'E 5. Jälgimine, kontroll ja järelevalve seoses tursavarude taastamisega Läänemeres 5.1. Tursapüügi luba Läänemerel 5.1.1. Erandina nõukogu 27. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted)[11] artikli 1 lõikest 2 peab ühenduse laevadel, mille kogupikkus on vähemalt 8 m ja mille pardal hoitakse või mis kasutavad mis tahes püügivahendit, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm, olema tursapüügi luba Läänemerel. 5.1.2. Liikmesriik võib punktis 5.1.1 osutatud tursapüügi loa välja anda ainult ühenduse kalalaevadele, mis omavad 2005. aastaks tursapüügi luba Läänemerel vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2005 (millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes)[12] III lisa punktile 6.2.1. Liikmesriik võib siiski välja anda tursapüügi loa ühenduse laevale, mis sõidab liikmesriigi lipu all ja on registreeritud ühenduses ning ei oma 2005. aastaks püügiluba, kui liikmesriik tagab, et Läänemerel ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides, mis tahes püügivahendiga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm. 5.1.3. Iga liikmesriik loob ja säilitab nimekirja laevadest, millel on Läänemerel tursapüügi luba, ning teeb nimekirja oma ametlikul kodulehel komisjonile ja Läänemere-äärsetele riikidele kättesaadavaks. 5.1.4. Selle ühenduse laeva kapten või tema volitatud esindaja, kellele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, hoiab selle loa koopiat kalalaeva pardal. 5.2. Püügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest teavitamine 5.2.1. Kui ühenduse laev, mille pardal on rohkem kui 50 kg turska, siseneb alarajoonidesse 22–24 või lahkub sealt, teavitab kapten või tema volitatud esindaja lipuliikmesriigi ametiasutusi lahkumise või sisenemise kuupäevast, kellaajast ja kohast ning kõigi pardal hoitavate kalaliikide eluskaalust. Uue püügiga ei või alustada enne, kui kogu tursasaak on lossitud. 5.2.2. Kui ühenduse laev, mille pardal on rohkem kui 50 kg turska, siseneb alarajoonidesse 25-32 või lahkub sealt, teavitab kapten või tema volitatud esindaja lipuliikmesriigi ametiasutusi lahkumise või sisenemise kuupäevast, kellaajast ja kohast ning kõigi pardal hoitavate kalaliikide eluskaalust. Uue püügiga ei või alustada enne, kui kogu tursasaak on lossitud. 5.2.3. Olenemata punktidest 5.2.1 ja 5.2.2, teevad püügipiirkondade piire ületava püügiga tegelevad laevad, mis ületavad 24-tunnise ajavahemiku jooksul 24. ja 25. alarajooni eraldavat piiri rohkem kui korra, püsides seejuures viie miili kaugusel ükskõik kummal pool alarajooni piiri, teatavaks vajalikud andmed kõnealuse 24-tunnise ajavahemiku jooksul toimunud esimesel piirkonda sisenemisel ja viimasel sealt väljumisel. 5.3. Püügipäevikud 5.3.1. Erandina nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem)[13] artikli 6 lõikest 4 peavad ühenduse laevade, mille kogupikkus on 8 meetrit või rohkem, kaptenid oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 6. 5.4. Lubatud kõikumine Erandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83 (millega sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad)[14] artikli 5 lõikest 2 on lubatud kõikumine ühenduse laeva pardal asuvate koguste ja püügipäevikusse kantud koguste vahel 8%. 5.5. Eelnev teatamine 5.5.1. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 7 lõikest 1 teavitab üle 300 kg (eluskaal) tursalastiga ühenduse laeva kapten või tema volitatud esindaja liikmesriigi pädevaid asutusi vähemalt kaks tundi enne iga selle liikmesriigi mis tahes lossimiskohta sisenemist järgmisest: a) lossimiskoha nimi; b) eeldatav lossimiskohta saabumise aeg. 5.5.2. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 7 lõikest 1 teavitab üle 300 kg (eluskaal) tursalastiga ühenduse laeva kapten või tema volitatud esindaja liikmesriigi pädevaid asutusi vähemalt üks tund enne iga selle liikmesriigi mis tahes lossimiskohta sisenemist iga liigi, mida on pardal üle 50 kg, eluskaalu. 5.5.3. Laevad, mille pardal on rohkem kui 300 kg turska, ei tohi alustada lossimisega enne, kui liikmesriik, kus lossitakse, on andnud loa. 5.6. Määratud sadamad 5.6.1. Kui laeva pardal on turska üle 750 kg (eluskaal), tuleb tursk lossida ainult kindlaksmääratud sadamates. 5.6.2. Iga liikmesriik määrab sadamad, kus võib lossida rohkem kui 750 kg Läänemere turska. 5.6.3. 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest koostab iga liikmesriik määratud sadamate loetelu, ajakohastab seda ja teeb selle oma ametlikul kodulehel komisjonile ja teistele Läänemere-äärsetele liikmesriikidele kättesaadavaks. Loetelu peab sisaldama kontaktandmeid, mis on vajalikud liikmesriigis lossimise puhul püügipäevikute ja lossimisdeklaratsioonide esitamiseks. 5.7. Kaalumine tursa esmakordsel lossimisel 5.7.1. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik tursakogused, mis on püütud Läänemerest ning mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast mujale transportimist kontrolöri juuresolekul kaaluda. 5.7.2. Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid. Kriteeriumid vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saadud tulemuste analüüsi. Kontrollikriteeriume arendatakse järk-järgult kuni saavutatakse 2. liites määratud sihtkriteeriumid. 5.8. Püügikoormuse andmed Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19a lõikest 1 kohaldatakse sama määruse artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k ühenduse laevade suhtes, mille kogupikkus on 8 meetrit või rohkem. 5.9. Laevaseiresüsteemi sõnumid 5.9.1. Liikmesriigid tagavad järgmiste komisjoni määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaste andmete salvestamise elektroonilisel kujul: a) iga sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; b) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. 5.9.2. Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Andmed selliste ristkontrollide kohta säilitatakse elektroonilisel kujul kolme aasta jooksul. 5.10. Läbisõidu või ümberlaadimise keeld 5.10.1. Läbisõit tursapüügiks suletud piirkondadest on keelatud, välja arvatud juhul, kui püügivahendid on kindlalt soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele. 5.10.2. Tursa ümberlaadimine on keelatud. 5.11. Läänemere tursa transport Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõikest 1 tuleb transpordi eesmärgil üle 50 kg Läänemere tursa lossimisel lisada sama määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioon, kui ühenduse laeva kogupikkus on vähemalt 8 m. 5.12. Ühine järelevalve ja inspektorite vahetus 5.12.1. Liikmesriigid teostavad ühiselt kontrolli ja järelevalvet ning kehtestavad sellel eesmärgil ühise töökorra. 5.12.2. Ühisesse kontrolli ja järelevalvesse kaasatud liikmesriigid tagavad, et iga osaleva liikmesriigi inspektoreid kutsutakse osalema vähemalt selles tegevuses. 5.12.3. Komisjoni inspektorid võivad osaleda nendes ühiskontrollides ja järelevalves. 5.12.4. Komisjon kutsub pädevate riiklike kontrolliasutuste nõupidamise kokku enne 31. jaanuari 2006, et kooskõlastada 2006. aasta ühiskontrolli ja järelevalve programmi. 5.13. Riiklikud kontrollimeetmete programmid 5.13.1. Asjaomased liikmesriigid koostavad Läänemere riikliku kontrollimeetmete programmi vastavalt 3. liitele. 5.13.2. Enne 31. jaanuari 2006 teevad asjaomased liikmesriigid komisjonile ja teistele Läänemere-äärsetele liikmesriikidele oma ametlikul kodulehel kättesaadavaks punktis 5.13.1 osutatud riikliku kontrollimeetmete programmi koos selle rakendamise ajakavaga. 5.13.3. Komisjon kutsub kokku kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee koosoleku, et hinnata riikide kontrollimeetmete programmide täitmist ja tulemusi seoses Läänemere tursavarudega. 6. Erisätted alarajooni 28.1 suhtes 6.1. Püügiluba 6.1.1. Kalastamiseks Liivi lahel peab laevadel olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt välja antud püügiluba. 6.1.2. Liikmesriigid tagavad, et punktis 6.1.1 nimetatud püügiloaga laevad on kantud nimekirja, milles esitatakse laeva nimi ja riiklik registreerimisnumber ning mille iga liikmesriik edastab komisjonile. Nimekirja kantud laevad peavad vastama järgmistele tingimustele: a) nimekirjas olevate laevade mootorite koguvõimsus (kW) ei tohi ületada liikmesriigi poolt aastatel 2000-2001 alarajoonis 28.1 ettenähtud mootorite koguvõimsust; (b) laeva mootorite võimsus ei tohi mingil juhul ületada 221 kilovatti (kW). 6.2. Laevade või mootorite asendamine 6.2.1. Iga punktis 6.1.2 osutatud nimekirjas oleva laeva võib asendada muu ühenduse laeva või laevadega, mis sõidavad kõnealuse liikmesriigi lipu all ning on registreeritud ühenduses, tingimusel et: a) asendamise tagajärjel ei suurene asjaomases liikmesriigis punkti 6.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus, ja b) ühegi asenduslaeva mootorite võimsus ei ületa mingil juhul 221 kW. 6.2.2. Iga punktis 6.1.2 osutatud nimekirjas oleva laeva mootori võib asendada tingimusel, et: a) mootori asendamise tagajärjel ei ületa laeva mootori võimsus mingil juhul 221 kW, ja b) asendusmootori võimsus ei ole nii suur, et asendamise tagajärjel suureneks kõnealuse liikmesriigi punkti 6.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus. III lisa 1. liide NOODAPÄRA ÜLEMISE SELEKTIIVAKNA MUDELI "BACOMA" SPETSIFIKATSIOONID Kirjeldus a) Selektiivakna identifitseerimine Selektiivaken on täisnurkne võrguosa noodapäras. Selektiivaknaid on ainult üks. b) Noodapära, võrgupikendus ja traali tagaosa i. Noodapära koosneb kahest mõlemal pool küljeõmblusega ühendatud võrdse suurusega paneelist. ii. Väikseim rombikujulise võrgusilma suurus on 105 mm. Niit on põimitud polüetüleenist, niidi maksimaalne jämedus on 6 mm, kui kasutatakse üheniidilist võrgumaterjali ning 4 mm, kui võrgumaterjal on kahekordsest niidist. iii. Keelatud on kasutada noodapärasid ja võrgupikendusi, mis on tehtud ühest võrgutükist ja millel on ainult üks õmblus. iv. Mis tahes võrgupikenduse mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu avatud rombikujuliste võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud, ei tohi olla ei suurem ega väiksem kui noodapära esiotsa ümbermõõdu suurim võrgusilmade arv (joonis 1). c. Selektiivakna asukoht i. Selektiivaken asetatakse noodapära ülemisse paneeli (joonis 2). ii. Selektiivaken lõpeb kõige rohkem nelja silma kaugusel gaitanist, kaasa arvatud käsitsi põimitud silmarida, millest gaitan on läbi aetud (joonis 3 või 4). d. Selektiivakna suurus i. Selektiivakna laius, väljendatud sõlmevahede arvuna, võrdub ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arvuga, mis on jagatud kahega. Vajaduse korral võib kuni 20% avatud rombikujulistest silmadest jääda ülemisse paneeli nii, et need jagunevad võrdselt selektiivakna mõlemale poolele (joonis 4). ii. Selektiivakna pikkus on vähemalt 3,5 meetrit. e. Selektiivakna võrk i. Silmaava suurus peab olema vähemalt 110 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega. ii. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. Võrk on ühekordsest sõlmedeta põimitud niidist või samalaadsete selektiivsete omadustega võrgumaterjalist. Sõlmedeta võrk on võrk, mille nelinurksete võrgusilmade nurgad moodustatakse võrgusilma kahe kõrvutise külje niitide põimimisel. iii. Ühekordse niidi jämedus on vähemalt 4,9 millimeetrit. f. Muud spetsifikatsioonid i. Paigaldusspetsifikatsioonid on esitatud joonistel 3 ja 4. ii. Sulgurtropi pikkus peab olema vähemalt: 1. 4 m noodapära puhul, mille ümbermõõt on 89–100 rombikujulist silma, mõõdetuna selektiivakna esiosas; 2. 3,5 m noodapära puhul, mille ümbermõõt on 75–88 rombikujulist silma, mõõdetuna selektiivakna esiosas, ja 3. 3 m noodapära puhul, mille ümbermõõt on väiksem kui 75 rombikujulist silma, mõõdetuna selektiivakna esiosas. iii. Tagaristpine ei lähe ümber „BACOMA" selektiivakna. See valmistatakse alla 20 mm läbimõõduga köiest ja selle pikkus on vähemalt 2 m. iv. Noodapära poi on ümmarguse kujuga ja selle suurim läbimõõt on 40 cm. See kinnitatakse poiköiega gaitani külge. v. Skväär ei kata BACOMA tüüpi selektiivakent. Ruudukujulise silmaga võrgutükkide parandamise tingimused. a) Kontrollimiseks on vaja kirjeldada BACOMA tüüpi ruudukujuliste silmadega selektiivakna vigastatud võrgutükkide parandamise eeskirju. i. Keelatud on kasutada selektiivakent, mille parandatud silmadega osa moodustab 10% või üle selle. ii. Vigastatud ruudukujulised võrgusilmad parandatakse vastavalt kirjeldatud meetodile. iii. Parandatud võrgusilm on silm, mida on parandamisega mõjustatud. b) BACOMA tüüpi selektiivakna parandusmeetod. [pic] Punch-Auk/Patch-Paik/Repaired net with double meshes-Parandatud võrk kahekordsete võrgusilmadega i. Puhastage augukoht, sulatades augu ümber võrgusilma niidiotsad kokku, et vältida niidi lahtikeerdumist. ii. Lugege üle parandatavad võrgusilmad. Valmistage ette paik, kasutades sõlmedeta põimitud ühekordset niiti, mis on parandatava võrguga samast materjalist, sama läbimõõdu ja tugevusega. iii. Paik peab olema igas suunas kahe võrgusilma võrra suurem puhastatud august, et võrk ulatuks vabalt üle augu servade. iv. Puhastage paik, sulatades kokku niidiotsad paiga ümber. v. Asetage paik augu peale vastavalt joonisele ja õmmelge see põimitud niidiga võrgu külge. vi. Oluline on kokku õmmelda võrgutükkide niitide ristumiskohad. vii. Paiga kinnitamiseks tuleb teha vähemalt kaks rida õmblusi. viii Pärast õmblemist näeb paigatud auk välja selline, nagu on näidatud joonisel. [pic] Joonis 1 Traalpüünis võib vastavalt kujule ja funktsioonile jaguneda kolmeks eri osaks. Traalikere on alati kokkutõmmatud osa, sageli 10 kuni 40 meetrit pikk. Võrgupikendus on kokku tõmbamata, tavaliselt valmistatud kas ühest või kahest 49,5 silma pikkusest võrguribast, mille pikkus laialitõmmatuna on 6–12 meetrit. Noodapära on samuti kokku tõmbamata osa, mis on sageli valmistatud kahekordsest niidist, mis muudab selle tugevale kulutamisele paremini vastupidavaks. Sulgurtropi alumist osa nimetatakse sulgurkotiks. Joonis 2 A Võrgupikendus B Noodapära C Selektiivaken, ruudukujuliste silmadega paneel 1 Ülemine paneel, maksimaalselt 50 avatud rombikujulist silma 2 Alumine paneel, maksimaalselt 50 avatud rombikujulist silma 3 Küljeõmblused 4 Ühendus- või õmbluskoht 5 Sulgurtropp 6 Tagaristpine 7 Gaitan 8 Selektiivakna kaugus gaitanist (joonised 3 ja 4) 9 Poiköis 10 Noodapära poi [pic] SELEKTIIVAKNA PAIGALDAMINE Joonis 3 A 110 mm ruudukujuliste silmadega paneel (25 sõlmevahet) B Ruudukujuliste silmadega paneeli ühendamine õmbluste külge C Ruudukujuliste silmadega paneeli ühendamine rombikujuliste silmadega võrgu külge, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed 2 sõlmevahet rombikujulistel silmadel / üks sõlmevahe ruudukujulisel silmal D 105 mm rombikujuliste silmadega võrk (maksimaalselt 50 avatud silma) E Selektiivakna kaugus gaitanist. Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 4 silma kaugusel gaitanist, kaasa arvatud käsitsi põimitud silmarida, millest gaitan on läbi aetud F Üks käsitsi põimitud gaitanisilmade rida [pic] SELEKTIIVAKNA PAIGALDAMINE Joonis 4 A 110 mm ruudukujuliste silmadega paneel (20 sõlmevahet) B Ruudukujuliste silmadega paneeli ühendamine õmbluste külge C Ruudukujuliste silmadega paneeli ühendamine rombikujuliste silmadega võrguga, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed, mis on 2 rombikujulist silma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta D 105 mm rombikujuliste silmadega võrk (maksimaalselt 50 avatud silma) E Selektiivakna kaugus gaitanist. Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 4 silma kaugusel gaitanist, kaasa arvatud käsitsi põimitud silmarida, millest gaitan on läbi aetud F Üks käsitsi põimitud gaitanisilmade rida G Maksimaalselt 10% silmadest jääb võrgu D mõlemale poolele [pic] II T90 TRAALI SPETSIFIKATSIOON a) Määratlus i. T90 traalid on traalid, põhjanoodad ja samalaadsed võrgud, millel on noodapära ja võrgupikendus, mis on valmistatud rombikujuliselt sõlmitud võrgulinast, mis on 90° pööratud, nii et võrguniidi jooksu põhisuund on paralleelne vedamissuunaga. ii. Standardse rombikujuliste võrgusilmadega võrgu (A) ning 90° pööratud võrgu (B) võrguniidi jooksu põhisuund on kujutatud allpool. [pic] A | B | b) Võrgusilma suurus ja selle mõõtmine Võrgusilm on vähemalt 110 mm. Erandina komisjoni 24.jaanuari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 129/2003 (millega sätestatakse kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse määramise üksikasjalikud eeskirjad)[15] artikli 5 lõikest 1 mõõdetakse noodapära ja võrgupikenduse võrgusilma suurust risti püügivahendi pikisuunaga. c. Niidi jämedus Noodapära ja võrgupikendus on valmistatud kuni 5 mm jämedusest üheniidilisest võrgumaterjalist või kuni 4 mm jämedusest kaheniidilisest võrgumaterjalist. See säte ei kehti gaitaniga noodapära viimase silmarea kohta. d. Ehitus iii. Pööratud võrgusilmadega noodapära ja selle võrgupikendus (T90) koosneb kahepoolse küljeõmblusega ühendatud kahest võrdsete mõõtmetega selektiivaknast, mille võrgusilmade arv on nii pikuti kui ka laiuti ühesugune ja mille võrgusilmade suund on kirjeldatud eespool. Mõlemad selektiivaknad koosnevad mittelibisevatest sõlmedest nii, et võrgusilmad on kogu kasutamise aja täielikult avatud. iv. Avatud võrgusilmade arv peab mis tahes ümbermõõdu korral olema ühesugune võrgupikenduse esiosast kuni noodapära tagumise osani. v. Noodapära või võrgupikenduse ja nooda koonusekujulise osa ühenduskohas peab noodapära või võrgupikenduse ümbermõõdu võrgusilmade arv olema 50% nooda koonusekujulise osa viimase rea võrgusilmade arvust. vi. Noodapära ja võrgupikendus on kujutatud allpool joonisel. e. Ümbermõõt Noodapära ja võrgupikenduse võrgusilmade arv mis tahes suunas, jättes välja liitekohad ja küljeõmblused, ei ole üle 50. f. Ühendusringid Nii noodapärast kui ka võrgupikendusest koosnevate selektiivakende esiservas paikneb põimitud poolvõrgusilmade rida. Noodapära selektiivakna tagumises servas paikneb täisrida põimitud võrgusilmi gaitani juhtimiseks. g. Noodapära pikkus Noodapära pikkus on vähemalt 50 võrgusilma. h. Sulgurtropp Sulgurtropi pikkus kohas, kus see on ühendatud noodapäraga, ei ole väiksem kui pinguletõmmatud võrgusilmade pikkus noodapära ümbermõõdus korrutatuna 0,6-ga. i. Noodapära poi Noodapära poi on kerakujuline ning selle diameeter on kuni 40 cm. Ta on kinnitatud gaitani külge poiköiega. Poiköie pikkus on vähemalt sügavuse ruutjuur korrutatud kahe ja poolega. [pic] Võrguniit: ühekordne 5 mm polüetüleenniit, ainult noodapäras kahekordne 4 mm võrguniit Kõik võrgusilmad on pööratud 90° Võrgu niidijooksu põhisuund on paralleelne traali pikiteljega Noodapära Võrgupikendus Kaks samamõõtmelist selektiivakent Lõige: kõik sõlmed Ümbermõõt on 50% traali koonusekujulise osaga piirnevate võrgusilmade arvust, kui traali tagumise serva ja võrgupikenduse silmasuurus on võrdne, või vastavalt I lisale III lisa 2. liide Riikide kontrolliprogrammide ühised eeskirjad Eesmärk 1. Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevale liitele. Strateegia 2. Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda turska. Tursa transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust. Prioriteedid 3. Erinevad kalapüügivahendite tüübid eelisjärjestatakse selle alusel, mil määral mõjutavad laevu püügikoormuse piirangud. Seetõttu sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid. Sihtkriteeriumid 4. Hiljemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikavu ühenduse laevade suhtes, arvestades järgmisi sihte. a) Sadamates kontrollimise tase Üldiselt kontrollitakse 20% kõikides lossimiskohtades lossitud tursakogustest. Teine võimalus on kontrollida sellise sagedusega, et kolme kuu jooksul kontrollitakse vähemalt üks kord sellist hulka laevu, mille lossitud tursakoguse osakaal on vähemalt 20%. Kontrollitud lossimiste koguarv peaks tagama 95% täpsuse, arvestades kogu hinnangulist lossitud tursakogust. b) Turustamise kontrolli tase Kontrollitakse 5% oksjonimüügiks pakutavast tursakogusest. c) Merel kontrollimise tase Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriumid on seotud tursavarude haldamise piirkonnas merel viibitud patrullipäevade arvuga, võimaluse korral kasutatakse eripiirkondade patrullipäevade jaoks eraldi kriteeriumi. d) Õhuseire tase Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikidele kättesaadavaid ressursse. III lisa 3. liide Riiklike kontrolliprogrammide sisu Riiklikes kontrolliprogrammides täpsustatakse muu hulgas järgmist. 1. KONTROLLIVAHENDID Inimressursid 1.1. Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja tsoonid. Tehnilised vahendid 1.2. Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja tsoonid. RAHALISED VAHENDID 1.3. Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve. 2. SADAMATE MÄÄRAMINE 2.1. Tursa lossimiseks määratud sadamate nimekiri III lisa punkti 5.6.2 kohaselt. 3. SISENEMISEST JA VÄLJUMISEST TEATAMINE 3.1. III lisa punkti 5.2 sätete järgimise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus. 4. LOSSIMIMISTE KONTROLL 4.1. III lisa punkti 5.5 sätete järgimise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus. 4.2. III lisa punktis 5.4 nimetatud suurima lubatud hälbe arvutamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus. 4.3. III lisa punkti 5.7 kohase lossitud koguse kaalumiseks rakendatud süsteemide kirjeldus. 4.4. III lisa punktis 5.7.2 osutatud, kontrolli erikriteeriumide koostamiseks kohaldatud süsteemide kirjeldus. 5. KONTROLLIPROTOKOLLID 5.1. Merel ja maal teostatud kontrolli protokollid seoses tursapüügiga. 5.2. Protokollid suhtlemiseks teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad tursaga seotud eriprogrammide eest. 5.3. Ühise järelevalve ja inspektorite vahetamise protokollid, sealhulgas liikmesriikide vetes töötavate inspektorite võimkonna ja volituste kirjeldus. [1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. [2] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3. [3] EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10. [4] EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9. [5] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2001 (EÜT L 268, 9.10.2001, lk 23). [6] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1). [7] EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 812/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 12). [8] ELT L 333, 20.12.2003, lk 17. [9] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11). [10] EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. [11] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7. [12] ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. [13] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. [14] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. [15] ELT L 22, 25.1.2003, lk 4.