SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumisel (edaspidi „osaliste kohtumine“) liidu nimel võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, mille kohaselt riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe V lisa (raudteetaristu ekspordikrediitide sektorilepe) kohaldamisala laiendatakse nii, et see hõlmaks köissõidukeid ja trollibusse.

2.Ettepaneku taust

2.1.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe

Tegemist on Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Korea, Norra, Šveitsi, Austraalia ja Uus-Meremaa vahelise suulise kokkuleppega, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatavate ekspordikrediitide nõuetekohasele kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed võimalused (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte soodsaimatel finantseerimistingimustel) ja püütakse kõrvaldada riiklikult toetatavate ekspordikrediitidega seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe, mis jõustus 1978. aasta aprillis, on sõlmitud määramata ajaks, ja see ei ole OECD õigusakt,kuigi OECD sekretariaat aitab seda hallata.

Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse uusi tehnilisi ja poliitilisi arengusuundi, mis mõjutavad ekspordikrediiti eri valdkondades. Kokkuleppe suunised on inkorporeeritud liidu õigusaktidesse ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011. Ajakohastamised inkorporeeritakse korrapäraselt ELi õigusesse delegeeritud õigusaktide kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 2.

2.2.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumine

Komisjon esindab liitu osaliste kohtumisel, kus kõik kokkuleppesse tehtavaid muudatusi käsitlevad otsused võetakse vastu üheksa osalise vahel saavutatud konsensuse alusel. Liidu seisukohad valmistatakse ette, konsulteerides nõukogu ekspordikrediidi töörühmas esindatud liikmesriikidega.

Kokkuleppe artiklis 67 on sätestatud, et osalised vaatavad korrapäraselt läbi kokkuleppe toimimise. Läbivaatamise ajal uurivad osalised muu hulgas teatamismenetlusi, eristatud diskontomäärade süsteemi rakendamist ja toimimist, seotud abi käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, tingimuste kohandamist, varasemaid kohustusi ja kokkuleppeosaliste ringi laiendamise võimalusi.

2.3.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kohtumise kavandatud akt

Osalised arutasid 16. novembril 2017 toimunud 136. ja 137. kohtumise raames liidu ettepanekut laiendada raudteetaristu ekspordikrediidi kohaldamisala nii, et see hõlmaks köissõidukeid ja trollibusse. Osaliste 137. kohtumisel paluti liidul esitada täiendavat teavet finantskaalutluste kohta, mis põhjendaksid vajadust laiendada raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala nii, et see hõlmaks eespool nimetatut taristuid, ning ELi esindajad esitasid kõnealuse teabe kokkuleppeosaliste 138. kohtumisel 14. ja 15. märtsil 2018. Kohtumise ajal ei esitanud ükski kokkuleppeosaline kohaldamisala laiendamise kohta vastuväiteid.

Osalised peaksid 2018. aasta 14. novembriga alanud nädalaks kavandatud 140. kohtumisel vastu võtma otsuse, mille on koostanud sekretariaat liidu ettepaneku põhjal (edaspidi „kavandatud akt“).

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Praegu hõlmab raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala vaid raudteetaristuprojekte. Samas leidub eelkõige linnapiirkondades ka teisi transpordisüsteeme, mis ei põhine raudteetaristul, kuid mis moodustavad ühistranspordisüsteemi lahutamatu osa. Selliste raudteega mitteseotud ühistranspordisüsteemide hulka kuuluvad näiteks köissõidukid ja trollibussid, mis pakuvad eelkõige tärkava turumajandusega riikides asuvate suurlinnade transporditaristute seisukohalt üha suuremat huvi. Ehkki raudteetaristu ekspordikrediitide tingimused oleksid selliste projektide laadi arvestades kõige sobivamad, ei ole kõnealust vahendit nende projektide puhul praegu võimalik kasutada. Kohaldamisala laiendamisest peaksid kasu saama ELis asjaomase taristu tootmisega tegelevad äriühingud, kes saavad edaspidi pakkuda oma klientidele paremaid tingimusi.

Köissõidukite ja trollibussidega seotud projektide ehitusmaksumus on üldjuhul suurem kui raudteetaristu ekspordikrediitide üldine lepinguline miinimumväärus (10 miljonit SDRi) ja asjaomaste taristute kasutusiga on tavaliselt pikem kui 20 aastat. Seega sarnanevad kõnealused projektid raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisalasse kuuluvate muude raudteetaristuprojektidega, mille suhtes kohaldatakse pikemaid tagasimaksetähtaegu.

Köissõidukite ja trollibussidega seotud projektide tellijaks on eelkõige avaliku sektori asutused, kelle juurdepääs finantsvahendite kommertsturule on sageli piiratud. Raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala laiendamine köissõidukitele ja trollibussidele võimaldaks kohaldada asjaomaste projektide suhtes raudteetaristu ekspordikrediitide konkreetsetele tingimustele vastavat riiklikult toetatavat ekspordikrediiti ja pikemaid tagasimaksetähtaegu, mis hõlbustaksid kõnealuste projektide rakendamist.

Seetõttu soovitatakse, et EL toetaks raudteetaristu ekspordikrediitide kohaldamisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka köissõidukeid ja trollibusse.

4.Õiguslik alus