Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2019/C 203/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„TELEMEA DE SIBIU“

ELi nr: PGI-RO-02473 – 6.6.2018

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Telemea de Sibiu“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rumeenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Telemea de Sibiu“ on poolkõva juust, mis on täielikult valmistatud värskelt lüpstud pastöriseerimata lambapiimast, viimast laabi abil ensümaatiliselt kalgendades. Juustu „Telemea de Sibiu“ müüakse nii toorjuustu kui ka valmitatud juustuna. Valmitatud „Telemea de Sibiu“ peab olema laagerdunud vähemalt 21 päeva.

Nii toorjuustul kui ka valmitatud juustul on järgmised füüsikalised omadused:

— kuju: kuubikukujulised tükid ruudu või ristkülikukujulise alumise küljega;

— kõrgus: 12–14 cm;

— kaal: 0,3–3 kg.

Keemilised omadused

Toorjuust „Telemea de Sibiu“ maksimaalne veesisaldus: 57 %; minimaalne rasvasisaldus kuivaines: 47 %; minimaalne valgusisaldus: 15 %; maksimaalne keedusoolasisaldus: 6 %;

valmitatud juust „Telemea de Sibiu“: maksimaalne veesisaldus: 55 %; minimaalne rasvasisaldus kuivaines: 50 %; minimaalne valgusisaldus: 15 %; maksimaalne keedusoolasisaldus: 8 %.

Organoleptilised omadused

Toorjuust „Telemea de Sibiu“

— Välimus: ühesuurused sileda pinnaga tükid ilma koorikuta; näha võivad olla juusturiide märgid;

— lõikepinna välimus: kena, ühtlase välimusega kompaktne tükk, millel võib esineda mehaanilisi konarusi ja hapendamisel tekkinud auke;

— konsistents: kompaktne ja tihe tükk, ühtlase konsistentsiga, mida on lihtne tükkideks murda, ilma et see laguneks;

— värvus: ühtlaselt valget värvi;

— maitse ja lõhn: meeldiv, mahlakas, pikantne, mõõdukalt soolane, õrn lambapiima lõhn koos muude tootele iseloomulike lõhnadega, nagu küps rohi ja hein.

Valmitatud juust „Telemea de Sibiu“

— Välimus: ühesuurused sileda pinnaga tükid ilma koorikuta; näha võivad olla juusturiide märgid;

— lõikepinna välimus: kena, ühtlase välimusega kompaktne tükk, millel võib esineda mehaanilisi konarusi ja hapendamisel tekkinud auke;

— konsistents: kompaktne ja tihe tükk, ühtlase konsistentsiga, mida on lihtne tükkideks murda, ilma et see laguneks;

— värvus: ühtlaselt valget värvi;

— maitse ja lõhn: intensiivne ja meeldiv, õrnalt pikantne, soolakas, siidise järelmaitse ja õrna lambapiimalõhnaga koos muude tootele iseloomulike lõhnadega, nagu küps rohi ja hein, samuti pisut domineeriv lambalõhn, mis ei varjuta teisi lõhnu.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Selle toote valmistamiseks kasutatav tooraine on värskelt lüpstud pastöriseerimata lambapiim loomadelt, kes kasvavad määratletud geograafilises piirkonnas. Loomi, kelle piima kasutatakse, karjatatakse sõltuvalt ilmast vähemalt 200–230 päeva rohumaadel (aprillist novembrini). Talvel, kui loomi ei ole võimalik karjamaale lasta, söövad loomad haljassööta ja määratletud piirkonnast pärinevat kääritamata heina.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nii loomade kasvatamine, piima tootmine kui ka toote „Telemea de Sibiu“ tootmine ja valmimine toimub määratletud geograafilises piirkonnas.

Toote „Telemea de Sibiu“ ettevalmistamise ja tootmise etapid on järgmised: tarnitud piima kvaliteeti ja kvantiteeti kontrollitakse (happesus, tihedus, rasvasisaldus), piim filtreeritakse, valmistatakse ette fermenteerimiseks ja seejärel fermenteeritakse; kalgend töödeldakse ja lõigatakse enne soolalahusega niisutamist ning laagerdamist tükkideks.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks määruste alusel nõutavatele elementidele on märgisel kirjas ka:

— toote nimetus: „Telemea de Sibiu“, selle järel sõnad „Indicație Geografică Protejată“ [kaitstud geograafiline tähis] või lühend „IGP“ [KGT] (tõlgitud selle riigi keelde/keeltesse, kus toodet turustatakse);

— tootja nimi ja aadress;

— kontrolli- ja sertifitseerimisasutuse logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus toodet „Telemea de Sibiu“ toodetakse ja kus see valmib, on haldusüksus nimega Sibiu maakond.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga tugineb juustu „Telemea de Sibiu“ eripäradele.

Geograafilise piirkonna, geoloogiliste, klimaatiliste ja hüdroloogiliste tingimuste ning pinnasubstraadi kooslus toote „Telemea de Sibiu“ tootmispiirkonnas on soodne mitmekesise taimestikuga looduslike rohumaade kujunemiseks ning see omakorda mõjutab otseselt kõnealuse juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteeti. See annab lõpptootele mitmed erilised omadused, mis muudavad toote eripäraseks.

Valdav osa maastikust asub 250 – 2 500 meetrit merepinnast kõrgemal.

Eriline loomapidamissüsteem, mille kohaselt karjatatakse loomi suur osa aastast looduslikel rohumaadel (sõltuvalt ilmast 200–230 päeva), tähendab seda, et loomad toituvad peamiselt tootmispiirkonna looduslikest taimeliikidest.

Kliima poolest asub juustu „Telemea de Sibiu“ tootmise piirkond mõõdukalt mandrilises kliimas.

Toote „Telemea de Sibiu“ eriline maitse on seotud teatavate ühenditega, nagu terpeenid ja seskviterpeenid, mida sisaldavad piisavas koguses ainult mõned taimeperekonnad, nagu kõrrelised, ristõielised, sarikalised ja korvõielised taimed ning muud lammaste karjatamisel nende tavapärasesse söödaratsiooni kuuluvad taimed. Kuna tegemist on väga tugevasti lõhnavate ja teatavates kindlates taimedes esinevate ühenditega, võimaldab nende olemasolu juustus kindlaks määrata piirkonna, kus loomi on karjatatud. Seega määrab looduslik mikrofloora ära juustu „Telemea de Sibiu“ organoleptilised omadused.

Erinevad tegurid, mis mõjutavad loomade pidamist ja söötmist, ning kohalikud töötlemismeetodid annavad piimale kui toorainele selle eripära ja mõjutavad seeläbi juustu „Telemea de Sibiu“ omadusi ning kvaliteeti võrreldes teiste sama kategooria toodetega, arvestades, et toote organoleptilised omadused määrab ära kasvukoha taimestik ja mikrofloora.

Toote „Telemea de Sibiu“ eripära tuleneb selle intensiivsest ja meeldivast, õrnalt pikantsest soolakast maitsest, millel on siidine järelmaitse, ning õrnast lambapiimalõhnast ja muudest tootele iseloomulikest lõhnadest, nagu küps rohi ja hein, samuti domineeriv lambalõhn, mis ei varjuta teisi lõhnu.

Toote „Telemea de Sibiu“ tootmise piirkonnas hinnatakse kõrgelt baci ametit (baci on juustu valmistamise eest vastutav karjane) ja see annab tunnistust kauaaegsest, ajalooliselt dokumenteeritud traditsioonist. Baci oskusteave on tähtis aspekt toote eripära juures, sest tootmine toimub käsitööna. On ülitähtis, et baci suudaks tuvastada piima kalgendumise õiget hetke, et seejärel saaks asuda kalgendi töötlemise juurde.

Sajandeid vana juustuvalmistamise traditsioon „Telemea de Sibiu“ tootmispiirkonnas on võimaldanud hoida tootmismeetodid aja jooksul puutumatu ja muutumatuna. Baci oskusteave on tähtis aspekt toote eripära juures, sest tootmine toimub käsitööna.

Toote „Telemea de Sibiu“ kvaliteeti mõjutab piima valmistamise ja fermenteerimise viis kohalikke meetodeid kasutades. Piim valatakse tünnidesse, kus seda kuumutatakse temperatuurini 28–30 °C, tehes samal ajal pidevalt käega ühesuunalisi ringikujulisi liigutusi, et piim tünni põhja kinni ei jääks. Kui piim on saavutanud temperatuuri 28–30 °C, lisatakse sellele sobiv kogus laapi ning siis segatakse piima ühesuunalisi ringikujulisi liigutusi tehes ja seejärel vastassuunalisi liigutusi tehes 1–2 minutit; seejärel lastakse sellel 45–60 minutit kalgendumiseks seista.

Kalgend eemaldatakse tünnist spetsiaalse kulbiga, mille nimi on telemea lusikas, kulbilaiuste ja 2–3 cm paksuste viiludena, mis asetatakse nõusse juusturiide peale üksteise kõrvale kalasoomuse mustris ning lõigatakse seejärel pikuti ja risti spetsiaalse ümara otsaga noaga võrdseteks 3–4 cm laiusteks ribadeks. Tükid lõigatakse aeglaste liigutustega. Kalgendi lõikamisel tuleb olla ettevaatlik, et see ei läheks katki ega laguneks vadakusse. Protseduuri korratakse veel kaks korda ning pärast seda pressitakse kalgendit 30–35 minutit selleks, et vadak eemaldada ja saavutada 12–14 cm kõrguste tükkide iseloomulik konsistents.

Terves tootmispiirkonnas korraldatakse igal aastal arvukalt festivale, pidusööke ja rahvaüritusi, kus pühitsetakse lambakasvatust ning juustu „Telemea de Sibiu“ valmistamist. Festivalide seas on muu hulgas festival Sus pe muntele din Jina, juustu ja brändi festival ning festival Bujorul de Munte. Juust „Telemea de Sibiu“ on neil üritustel esindatud piirkonna ühe tuntuima tootena.

Tootmispiirkond, traditsiooniliste töövahendite kasutamine, toote käsitsi valmistamine ja asjaolu, et see on valmistatud täielikult värskelt lüpstud, pastöriseerimata lambapiimast, kalgendi töötlemise viis ning asjaolu, et juustu valmitatakse ja hoitakse soolvees, annavad kõik selgelt tunnistust tootmismeetoditest, mida on aja jooksul puutumatu ja muutumatuna hoitud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/2018/telemea-de-sibiu/caiet-sarcini-telemea-de-sibiu-2018.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.