Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel allkirjastamise kohta /* COM/2012/0441 final - 2012/0214 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vastavalt nõukogu antud volitustele[1] pidas komisjon Euroopa Liidu nimel Mauritiuse Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli parafeerimise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 23. veebruaril 2012 uus kalandusalane partnerlusleping ja uus protokoll. Uus leping hõlmab kuueaastast ajavahemikku alates allkirjastamise kuupäevast ja pikeneb vaikimisi igaks järgnevaks kolmeaastaseks ajavahemikuks. Lepingu üldine eesmärk on tugevdada koostööd ELi ja Mauritiuse Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Mauritiuse kalapüügipiirkonnas. Protokoll hõlmab kolmeaastast (3) ajavahemikku. Uue protokolli kohaselt pakutakse kalapüügivõimalusi 86-le tuunipüügilaevale (41 tuunipüügiseinerit ja 45 õngejadalaeva). 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Liikmesriikidega konsulteeriti tehnilistel kohtumistel ja nõukogu kalandusküsimuste töörühma raames. Konsultatsioonidel arutati vajadust pidada läbirääkimisi Mauritiuse Vabariigiga kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli sõlmimise üle. Muu hulgas võttis komisjon aluseks välisekspertide poolt novembris 2011 lõpetatud hindamise tulemused. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmasid nõukogu poolt Euroopa Parlamendi nõusolekul tehtud otsust uue kalandusalase protokolli ja selle protokolli sõlmimise kohta ning nõukogu määrust kalapüügivõimaluste jaotamise kohta kõnealuse protokolli alusel. 4. MÕJU EELARVELE Uues protokollis sätestatud rahaline toetus kogu programmiperioodiks on 1 980 000 eurot. See summa jaguneb järgmiselt: a) 357 500 euro suurune summa aastas, mis vastab võrdlusalusele 5 500 tonni aastas, ja b) erisumma, mille suuruseks on 302 500 eurot aastas ja mis on määratud Mauritiuse kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks liidu poolt. Liidu eelarvest makstav iga-aastane rahaline toetus on seega 660 000 eurot. 2012/0214 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel allkirjastamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Liit on pidanud Mauritiusega läbirääkimisi, et sõlmida uus kalandusalane partnerlusleping ja selle uus protokoll, milles sätestatakse liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritiuse suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (2) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti kalandusalane partnerlusleping ja selle protokoll 23. veebruaril 2012. (3) Uus kalandusalane partnerlusleping ja selle uus protokoll tuleks allkirjastada ja need peaksid jõustuma pärast seda, kui nende ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamine on käesolevaga liidu poolt heaks kiidetud, tingimusel et leping sõlmitakse. Kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli tekstid on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu peasekretariaat annab lepingu läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täielikud volitused lepingu ja protokolli allkirjastamiseks, tingimusel et need sõlmitakse. Artikkel 3 Kalandusalane partnerlusleping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest vastavalt lepingu artiklile 17. Artikkel 4 Kalandusalase partnerluslepingu protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest vastavalt protokolli artiklile 15. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahel EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ja MAURITIUSE VABARIIK (edaspidi „Mauritius”), (edaspidi „lepinguosalised”), VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Mauritiuse vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada; VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada; VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni; TUNNUSTADES asjaolu, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kohaselt teostab Mauritius oma suveräänseid õigusi või tal on jurisdiktsioon lähtejoonest kuni 200 meremiilini ulatuvas vööndis; OTSUSTADES kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike organisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on; OLLES TEADLIKUD 1995. aasta Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest; OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine; OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime; OLLES OTSUSTANUD, et lepinguosalised alustavad sellise koostöö saavutamiseks Mauritiuse kalanduspoliitika elluviimiseks vajalikku dialoogi, millesse kaasatakse kodanikuühiskonna esindajad; SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse liidu laevade kalapüüki Mauritiuse vetes, ning liidu toetus vastutustundlikule kalapüügile kõnealustes vetes; OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada majanduslikku koostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste ettevõtjate vahelise koostöö edendamise kaudu, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „Mauritiuse ametiasutused” – Mauritiuse Vabariigi kalandusministeerium; (b) „liidu ametiasutused” – Euroopa Komisjon; (c) „kalalaev” – mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks vastavalt Mauritiuse õigusaktidele; (d) „liidu laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; (e) „ühiskomitee” – komitee, mis koosneb liidu ja Mauritiuse esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9; (f) „ümberlaadimine” – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamaalal ühelt kalapüügilaevalt teisele laevale; (g) „laevaomanik” – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv ja kontrolliv isik; (h) „AKV meremees” – mis tahes meremees, kes pärineb Cotonou lepinguga liitunud muust kui Euroopa riigist; (i) „FAO” – Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon. Artikkel 2 – Reguleerimisala Lepingu eesmärk on kehtestada eeskirjad ja tingimused, mille kohaselt ELis registreeritud ja ELi lipu all sõitvad kalalaevad (edaspidi „ELi laevad”) tohivad tegeleda tuunipüügiga Mauritiuse suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „Mauritiuse veed”) kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni sätete ning muude rahvusvahelise õiguse eeskirjade ja tavadega. Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, millega reguleeritakse: - kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Mauritiuse vetes vastutustundlikku kalapüüki, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, ning arendada Mauritiuse kalandussektorit; - kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Mauritiuse vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga; - ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust. Artikkel 3 – Käesoleva lepingu rakendamise põhimõtted ja põhieesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritiuse vetes FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevastike mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Lepinguosalised teevad koostööd Mauritiuse valitsuse kalanduspoliitika elluviimise tulemuste kontrollimiseks ja käesoleva lepingu alusel võetud meetmete, tegevuskavade ja tegevuste hindamiseks ning alustavad sel eesmärgil kalanduspoliitilist dialoogi. Hindamistulemusi analüüsib artikli 9 alusel moodustatav ühiskomitee. 3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda. 4. Liidu laevadel töötavate Mauritiuse meremeeste tööd reguleeritakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooniga, mida kohaldatakse asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. Mujalt kui Mauritiuselt pärit AKV meremehed töötavad liidu laevadel teiste meremeestega samadel tingimustel. 5. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne mis tahes otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Artikkel 4 – Teaduskoostöö 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul püüavad liit ja Mauritiuse ametiasutused jälgida kalavarude seisundi arengut Mauritiuse vetes. 2. Lepinguosalised kohustuvad teineteisega ühise teadusliku töörühma või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu konsulteerima, et tagada India ookeani elusressursside majandamine ja kaitse, samuti tegema asjakohast teaduskoostööd. 3. Lõikes 2 osutatud konsultatsioonide käigus peavad lepinguosalised teineteisega nõu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees ning võtavad ühiselt vastu kaitsemeetmed liidu laevade tegevust mõjutavate kalavarude säästvaks majandamiseks. Artikkel 5 – Liidu laevade juurdepääs Mauritiuse vete kalavarudele 1. Mauritius kohustub lubama liidu laevadel oma vetes kala püüda vastavalt käesolevale lepingule ning selle protokollile ja lisale. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub vastavalt Mauritiusel kehtivatele õigusaktidele. Mauritiuse ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kõnealustes õigusaktides tehtavatest muudatustest. 3. Mauritius kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada kalapüügi kontrollimist käsitlevate protokolli sätete tõhus rakendamine. Liidu laevad teevad kontrolli eest vastutavate Mauritiuse pädevate ametiasutustega koostööd. 4. Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, milles käsitletakse kalapüüki Mauritiuse vetes. Artikkel 6 - Kalapüügiload 1. Liidu laevad võivad Mauritiuse vetes kala püüda vaid juhul, kui neil on pardal käesoleva lepingu ja selle protokolli kohaselt väljaantud kalapüügiluba või selle koopia. 2. Laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas. Artikkel 7 – Rahaline toetus 1. Liit annab Mauritiusele rahalist toetust vastavalt käesoleva lepingu protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse järgmise kahe osateguri alusel: (a) liidu kalalaevade juurdepääs Mauritiuse vetele ja kalavarudele ning (b) liidu rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Mauritiuse vetes. 2. Eelneva lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Mauritiuse valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele. 3. Liidu antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja vastavalt protokollile, võttes arvesse käesoleva lepingu ja protokolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma võimalik muutmine järgmistel juhtudel: (a) erakorralised sündmused, mille korral ei ole tegemist loodusjõudude mõjuga, mis takistavad kalapüüki Mauritiuse vetes; (b) liidu laevadele antud püügivõimaluste vähendamine vastastikusel kokkuleppel, kui põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine; (c) liidu laevadele antud püügivõimaluste suurendamine vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel võimaldab; (d) Mauritiuse kalandussektori poliitika elluviimiseks antava rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; (e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 alusel; (f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel. Artikkel 8 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seonduvates sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks peavad nad üksteisega nõu. 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad vajaduse korral luua soodsaid tingimusi oma äriühingute sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Lepinguosalised kohustuvad koostama Mauritiuse ja liidu ettevõtjate tegevuskava, mille eesmärk on edendada kalade lossimist liidu laevadelt Mauritiusel. 5. Lepinguosalised kannustavad vajaduse korral asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas Mauritiuse ja liidu kehtivate õigusaktidega. Artikkel 9 – Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid: (a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist, koostab artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastasi tegevuskavasid ning hindab nende elluviimist; (b) tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; (c) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; (d) vaatab vajaduse korral läbi kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse suuruse; (e) täidab mis tahes muid ülesandeid, mille suhtes lepinguosalised vastastikku kokku lepivad. 2. Ühiskomitee võtab neid ülesandeid täites arvesse lepingu artiklis 4 osutatud teadusliku konsulteerimise tulemusi. 3. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Mauritiusel ja liidus ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks. Artikkel 10 – Lepingu geograafiline kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mauritiuse territooriumi suhtes. Artikkel 11 – Lepingu kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue (6) aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt kolme (3) aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teadet kooskõlas artikliga 12. Artikkel 12 – Lepingu lõpetamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib üks lepinguosalistest lõpetada loodusnähtustega mitteseotud eriliste asjaolude korral, mille kontrollimist ei saa lepinguosaliselt oodata ning mis takistavad kalapüüki Mauritiuse vetes. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada ka asjaomaste varude vähenemise või liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise tõttu või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu. 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingut lõpetada vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 3. Eelmises lõikes nimetatud teate saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel. 4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 13 – Lepingu peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teate saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele. Artikkel 14 – Protokoll ja lisa Protokoll, lisa ja liited on käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 15 – Siseriiklik õigus Liidu laevad teostavad Mauritiuse vetes kalapüüki kooskõlas Mauritiusel kehtivate õigusaktidega, kui lepingus või selle protokollis, lisas või liidetes ei ole teisiti ette nähtud. Artikkel 16 – Kehtetuks tunnistamine Käesoleva lepinguga tunnistatakse alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast kehtetuks ning asendatakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vaheline Mauritiuse rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 1. detsembril 1990. Artikkel 17 – Jõustumine Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised: pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas): a. kalapüügivõimalused antakse 41-le ookeani tuunipüügiseinerile ja b. 45-le pinnaõngejadalaevale. 2. Artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt. 3. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Mauritiuse vetes üksnes siis, kui neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 1 980 000 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab järgmist: a. 5 500 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 357 500 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Mauritiuse vetele ja b. 302 500 euro suurune aastane eritoetus Mauritiuse Vabariigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks. 3. Artikli 2 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 kohaselt. 4. Euroopa Liit maksab artikli 2 lõike 2 punktides a ja b kindlaksmääratud kogusumma (st 660 000 eurot aastas) välja igal aastal käesoleva protokolli kohaldamisaja jooksul. Esimesel kohaldamisaastal makstakse toetus 60 päeva jooksul pärast protokolli jõustumist ning igal järgneval aastal hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval. 5. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mauritiuse vetes 5 500 tonni suuruse tuunipüügikoguse aastas, suurendatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse summat 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summa (715 000 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mauritiuse vetes kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgneval aastal vastavalt lisas esitatud sätetele. 6. Mauritiusel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus. 7. Rahaline toetus kantakse Mauritiuse keskpangas avatud riigikassa pangakontole. Pangakonto numbri esitavad Mauritiuse ametiasutused. Artikkel 3 Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Mauritiuse vetes 1. Kohe kui käesolevat protokolli hakatakse kohaldama ja hiljemalt kolm kuud pärast kõnealust kuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Mauritius kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige: (a) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta; (b) vastutustundliku ja säästva kalapüügi järkjärguliseks juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Mauritiuse riiklikus kalandus- ja merenduspoliitikas ning muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või seda mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid; (c) kriteeriumeid ja menetlusi, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. 3. Vajaduse korral võib Mauritius eraldada igal aastal artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest. Artikkel 4 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Mauritiuse vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kala püüdvate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Mauritius kalavarude seisundit Mauritiuse vetes. 3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja soovitusi kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta ning vajaduse korral vastavaid majandamiskavasid. 4. Lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Mauritiuse kalavarude jätkusuutliku majandamise. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas IOTC soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis. 2. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. 3. Lepinguosalised teavitavad üksteist kirjalikult kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest. Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused 1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse. 2. Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Mauritiuse vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid. 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud. 4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivsed tulemusi, võib Mauritiuse Vabariigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt lisa sätetele. Artikkel 7 Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kala püüda Mauritiuse vetes ainult siis, kui neil on Mauritiuse poolt käesoleva protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba. Artikkel 8 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest, vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, tingimusel et Euroopa Liit on peatamise ajaks kõik saadaolevad summad täielikult tasunud, järgmistel juhtudel: a) kui kalapüüki Mauritiuse vetes takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; c) kui Euroopa Liit tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; Sellisel juhul tuleb kõikide ELi laevade kalapüük peatada. 2. Kui käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud konsulteerimise tulemusel leiab ühiskomitee, et kalanduspoliitika toetamise tulemused erinevad oluliselt eelarveprogrammiga ettenähtud nõuetest, on Euroopa Liidul õigus peatada kas täielikult või osaliselt artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud eritoetuse maksmine. 3. Rahalise toetuse maksmist ja kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad osapooled on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel: a) kui kalapüüki Mauritiuse vetes takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel; c) kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; d) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid; e) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; f) kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; g) kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. 2. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 3. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Mauritiuse vetes kohaldatakse Mauritiuse õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti. 2. Mauritiuse ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest või uutest õigusaktidest. Artikkel 11 Konfidentsiaalsus Lepinguosalised tagavad, et kõiki andmed seoses ELi laevade ja nende kalapüügitegevusega Mauritiuse vetes käsitletakse alati konfidentsiaalsetena. Kõnealuseid andmeid kasutatakse asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt eranditult lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, seire, kontrolli ja järelevalve puhul. Artikkel 12 Elektrooniline teabevahetus Lepingu kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Mauritius ja Euroopa Liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 13 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates protokolli jõustumisest, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest lõpetamisest. Artikkel 14 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes nimetatud teate saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel. Artikkel 15 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI MAURITIUSE VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED I PEATÜKK Üldsätted 1. Pädeva asutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Mauritiuse all järgmisi pädevaid ametiasutusi: – ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni vahendusel; – Mauritiuse puhul: kalandusministeerium. 2. Mauritiuse veed Protokolli ja selle lisade kõiki sätteid kohaldatakse üksnes Mauritiuse vetes, nagu on osutatud 2. liites. 3. Pangakonto Enne protokolli jõustumist edastab Mauritius ELile selle (nende) pangakonto(de) andmed, kuhu kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II PEATÜKK Tuunipüügiluba 1. Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus Lepingu artiklis 6 osutatud tuunipüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Mauritiusel ja on seotud Mauritiuse kalandusalaste õigusaktidega, on täidetud. 2. Kalapüügiloa taotlemine EL esitab Mauritiusele taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 25 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites esitatud vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega. Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või juhul, kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud: i. tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse; ii järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed: · kalalaeva omanik; · kalalaeva käitaja; iii. hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 x 10 cm; iv laeva merekõlblikkuse tunnistus; v. laeva registreerimistunnistus; vi. kalalaeva kontaktandmed (faks, e-mail jne). Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes loatasu ettemakse kinnitus. 3. Ettemakse Ettemakse summa on kehtestatud käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes täpsustatud aastase määra alusel. Ettemakse peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, randumislõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud. 4. Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri Pärast püügiloa taotluste kättesaamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamatult ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Mauritiuse pädev ametiasutus saadab kõnealuse nimekirja viivitamata ELile. EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Mauritius saata ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELi delegatsioonile Mauritiusel. 5. Kalapüügiloa väljastamine Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 20 päeva jooksul pärast pädevalt ametiasutuselt täieliku heakskiidu saamist. Kalapüügiloa koopia saadetakse viivitamata ELi delegatsioonile Mauritiusel. 6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Mauritiuse vetes kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja. 7. Kalapüügiloa kehtivusaeg Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada. Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana: i. protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; ii. seejärel iga täielikku kalendriaastat; iii. protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. Protokolli esimesel ja viimasel aastal arvutatakse ettemakse pro rata temporis põhimõttel. 8. Pardadokumendid Mauritiuse vetes või Mauritiuse sadamas olles peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid: (a) kalapüügiluba; (b) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud – laeva registreerimisnumber ja – laeva registreerimistunnistus; (c) kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites; (d) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega. (e) kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites; (f) Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta akti koopia. 9. Kalapüügiloa edasiandmine Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning seda ei tohi edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale või asenduslaevale antud uue kalapüügiloaga, maksmata selle eest uut ettemakset. Sellisel juhul tuleb IV peatükis osutatud tuunikülmutusseinerite ja pinnaõngejadalaevade kalapüügiloa tasude puhul arvestada kahe laeva kogupüüki Mauritiuse vetes. Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Mauritiusel asendamist vajava kalapüügiloa ja Mauritius annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivitamata pärast asendamist vajava kalapüügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval. Mauritius ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. III PEATÜKK Tehnilised meetmed Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses Mauritiuse vete, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes. Laevad peavad lähtuma Mauritiuse kalandusalastest õigusaktidest ja India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud kõikidest resolutsioonidest. IV PEATÜKK Püügiaruanded 1. Püügireisi mõiste Käesoleva lisa kohaldamisel käsitatakse ELi laeva püügireisi kestuse all järgmist: – kas ajavahemikku Mauritiuse vetesse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel või – ajavahemikku laeva Mauritiuse vetesse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mauritiusel. 2. Püügipäevik Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites. Püügipäevik peab vastama Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonile 08/04 õngejadalaevade kohta ja resolutsioonile 10/03 seinnoodalaevade kohta. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Mauritiuse vetes. Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 3. Püügiaruanded Kapten annab laeva püügist aru, esitades Mauritiusele püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev Mauritiuse vetes viibis. Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt: i. Mauritiuse sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mauritiuse kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mauritiuse inspekteerimisrühmale; ii. kui Mauritiuse vetest lahkutakse ilma eelnevalt Mauritiuse sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal seitsme (7) tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul viieteistkümne (15) tööpäeva jooksul pärast Mauritiuse vetest lahkumist; a. e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile või b. faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile või c. kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele. Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile ja laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest: i. Institut de recherche pour le développement (IRD); ii. Instituto Español de Oceanografía (IEO); iii. IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima); Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Mauritiuse vetesse tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne. Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Mauritius peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja võtta laevaomaniku suhtes mis tahes meetmeid kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Mauritius kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Mauritius teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest. 4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügiseineri ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. EL edastab lõpliku arvestuse Mauritiusele ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. Mauritiusel on õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse kohta vastuväide 30 tööpäeva jooksul alates edastamiskuupäevast. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Mauritius ei ole 30 tööpäeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks. Kui lõplik arvestus on suurem kui eespool osutatud ettemakse (II peatüki punkt 3), mis tasuti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Mauritiusele jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlasummaline ettemakse, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. V PEATÜKK Lossimine ja ümberlaadimine Ümberlaadimine merel on keelatud. Kõiki sadamas toimuvaid ümberlaadimisprotsesse jälgitakse Mauritiuse kalandusinspektorite juuresolekul. Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 72 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist teatama Mauritiusele järgmised andmed: a. lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris; b. lossimis- või ümberlaadimissadam; c. lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; d. iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); e. ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi. Vastuvõtvate laevade puhul teatab vastuvõtva laeva kapten hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise alustamist ja ümberlaadimise lõpetamisel Mauritiuse ametiasutustele tema laevale ümberlaaditava tuuni ja tuunilaadsete liikide kogused ning täidab ja esitab ümberlaadimisdeklaratsiooni 24 tunni jooksul Mauritiuse ametiasutustele. Ümberlaadimise teostamiseks peab olema eelnev luba, mille Mauritius on kaptenile või tema agendile väljastanud 24 tunni jooksul pärast eespool osutatud teatamist. Ümberlaadimine peab toimuma Mauritiuse selleks ettenähtud sadamas. Mauritiusel toimuva ümberlaadimise teostamiseks kindlaks määratud kalasadam on Port Louis (India Ookeani Tuunikomisjonile resolutsiooniga 10/11 teatatud PSME nõudmistele vastav sadam). Kui kõnealusteid sätteid ei täideta, rakendatakse Mauritiuse kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone. VI PEATÜKK Kontroll 1. Mauritiuse vetesse sisenemine ja sealt lahkumine Igast kalapüügiloaga ELi laeva Mauritiuse vetesse sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Mauritiust teavitada 24 tunni jooksul sisenemisest või lahkumisest. Sisenemist või lahkumist teavitamisel edastab laev eelkõige: i. kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; ii. iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii. iga kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Teade edastatakse lisa 4. liites esitatud vormil e-posti või selle puudumisel faksi teel Mauritiuse teatatud e-posti aadressile, telefoninumbrile või faksinumbrile. Mauritius saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate. Mauritius teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. Iga Mauritiuse vetes püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse kalapüügiloata kalalaevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta aktiga ettenähtud karistusi ja sanktsioone. Vetesse sisenemisel ja neist lahkumisel koostatavad püügiaruanded peavad olema laeva pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast. 2. Perioodilise püügi aruanded Kui ELi laev püüab kala Mauritiuse vetes, peab kalapüügiluba omava ELi laeva kapten teatama Mauritiuse ametiasutusele iga kolme (3) päeva järel Mauritiuse kalapüügipiirkonnas püütud kogused. Esimene püügideklaratsioon tuleb esitada kolm (3) päeva pärast Mauritiuse vetesse sisenemist. Esitades iga kolme (3) päeva järel oma perioodilise püügi aruanded, peab laev teatama eelkõige: i. kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel; ii. iga kolme (3) päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii. iga kolme (3) päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iv. toote esitusviisi; v. tuunipüügiseinerid: – edukate noodatõmmete arvu peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet, – edukate noodatõmmete arvu vaba püügi puhul pärast viimast aruannet, – ebaõnnestunud noodatõmmete arvu; vi. tuunipüügi õngejadalaevad: – noodatõmmete arvu pärast viimast aruannet, – pärast viimast aruannet vette lastud konksude arvu. Teavitatakse eelkõige elektrooniliselt või faksi teel Mauritiuse edastatud e-posti aadressile või telefoninumbrile kasutades selleks käesoleva lisa 5. liites esitatud vormi. Mauritius teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. Iga Mauritiuse vetes püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole esitanud oma kolmepäevast (3) perioodilist püügiaruannet, käsitatakse kalapüügiloata kalalaevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta aktiga ettenähtud karistusi ja sanktsioone. Perioodilist püügiaruannet tuleb hoida pardal vähemalt üks aasta (1), arvestatuna aruande esitamise kuupäevast. 3. Inspekteerimine merel Kalapüügiluba omavate ELi laevade inspekteerimist merel Mauritiuse vetes teostavad Mauritiuse laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. Enne pardale tulekut teavitavad Mauritiuse inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Volitatud inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral esitatakse rikkumisteate koopia VIII peatüki kohaselt ka ELile. 4. Lossimise ja ümberlaadimise puhul sadamas teostatav inspekteerimine Mauritiuse vetes püütud saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Mauritiuse sadamas teostavad Mauritiuse inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Mauritiuse inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile. Iga inspekteerimise lõpus koostavad inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Mauritiuse inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. VII PEATÜKK Satelliitseiresüsteem (VMS) 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC). Iga asukohateade peab sisaldama: a. laeva tunnusandmeid; b. laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; c. asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; d. laeva kiirust ja kurssi. Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus. Esimene Mauritiuse vetes registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mauritiuse vetest väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral Kapten peab tagama, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Rikkis satelliitseiresüsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Mauritiuse vetesse siseneda. Kui satelliitseiresüsteem läheb rikki siis, kui laev on Mauritiuse vetes juba kala püüdmas, parandatakse laeva satelliitseiresüsteem püügireisi lõpul või asendatakse see 15 päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Mauritiuse vetes kala püüda. Laevad, mis püüavad Mauritiuse vetes kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi ja Mauritiuse kalapüügiseirekeskusele elektrooniliselt või faksi teel vähemalt iga kahe tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. 3. Asukohateadete turvaline edastamine Mauritiusele Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Mauritiuse kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mauritius vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mauritiuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. Mauritiuse kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Mauritiuse vetest lahkumisest. 4. Teabevahetussüsteemi tõrked Mauritius tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Mauritiuse kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi. 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõestada rikkumist, võib Mauritius taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Mauritius peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Mauritiusele viivitamata asukohateate kasutades uut sagedust. Mauritiuse kalapüügiseirekeskus teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt viivitamata inspektsiooni lõppemisest. Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mauritius lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest. VIII PEATÜKK Rikkumised Protokolli sätete ja eeskirjade, elusressursside kaitse- ja majandamiseeskirjade või Mauritiuse õigusaktide järgimata jätmist võib karistada laeva kalapüügiloa peatamise, tühistamise või uuendamata jätmisega. 1. Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Mauritiuse vetes teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud (inspekteerimis)aruandes. Pardal toimuval inspekteerimisel ei piira inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise korral. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”. Mis tahes rikkumise puhul, mille on Mauritiuse vetes pannud toime kalapüügiluba omav ELi laev, saadetakse rikkumise määratlus ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatavad karistused vastavalt Mauritiuse kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teate koopia saadetakse laeva lipuriigile ja ELile 72 tunni jooksul. 2. Laeva kinnipidamine Kui rikkumist käsitlevate Mauritiuse õigusaktidega on vastavalt ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma teda tagasi Mauritiuse sadamasse. Mauritius teatab ELile 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teates esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui Mauritius on määranud uurimisega tegeleva ametniku ja on toimunud nõupidamine, mille Mauritius korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja. 3. Rikkumiskaristused – Kokkuleppemenetlus Rikkumise puhul kohaldatav karistus vastab Mauritiuse kehtivates õigusaktides sätestatule. Kui laevaomanik ei nõustu trahviga, teostatakse enne ametliku õigusalase menetluse alustamist Mauritiuse ametiasutuste ja ELi laeva vahel eelnev kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Mauritiuse osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Mauritius, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: a. täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud; b. summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. Mauritius teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. IX PEATÜKK Meremeeste töölevõtmine 1. Töölevõetavate meremeeste arv Kalandustegevuseks Mauritiuse vetes võtavad ELi kalalaevad tööle vähemalt kümme (10) Mauritiuse kvalifitseeritud meremeest. ELi laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Mauritiuse meremeeste töölevõtmiseks. Kui pardalevõtmist ei toimu, teeb laevaomanik ühekordse makse, mis vastab pardale võtmata meremehe töötasule kogu püügitegevuse jooksul Mauritiuse vetes. Kui püügitegevus kestab alla ühe kuu, peab laevaomanik maksma välja ühe kuu töötasule vastava summa. 2. Meremeeste lepingud Töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing koostöös Mauritiusega. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam. Lepingud tagavad meremeestele Mauritiusel kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse. Allakirjutanud saavad lepingu koopia. Mauritiuse meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste põhiõiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 3. Meremeeste töötasu Mauritiuse meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügiloa väljastamist ning laevaomaniku ja tema Mauritiuse agendi vastastikusel kokkuleppel. Töötasu ei tohi olla madalam Mauritiuse laevameeskondade omast ega ILO standarditest. 4. Meremeeste kohustused Meremees peab end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, loetakse meremehe tööleping kehtetuks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik mingit rahalist karistust ega tasuma mingit hüvitist. X PEATÜKK 1. Püügitegevuse vaatlemine Vaatlejate programm vastab India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud resolutsioonide sätetele. 2. Määratud laevad ja vaatlejad Mauritiuse ametiasutused koostavad nende laevade nimekirja, kelle pardale on määratud võtta vaatleja. Nimekirja ajakohastatakse ja see edastatakse Euroopa Komisjonile niipea, kui see on koostatud. Mauritiuse ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatlejate nimed hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva. Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku. 3. Vaatleja töötasu Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Mauritiuse pädev ametiasutus. 4. Pardalevõtmise tingimused Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mauritiuse ühisel kokkuleppel. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest. Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline turvalisus ja üldine heaolu. Vaatlejatele peab olema tagatud juurdepääs kõikidele kohustuste täitmiseks vajalikele vahenditele. Neil peab olema juurdepääs sidevahenditele ja pardal olevatele mis tahes dokumentidele, laeva püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule, töötlemispäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt nende töökohustustega. 5. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Kümme (10) päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Mauritiusele vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust. Kui vaatleja ei lahku laevalt Mauritiuse sadamas, kannab laevaomanik kõik majutus- ja söögikulud selle aja jooksul, mil vaatleja ootab lendu kojusõiduks. 6. Vaatleja ülesanded Kogu pardal viibimise ajal peab vaatleja: a. käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; b. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; c. arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. Vaatleja edastab laeva Mauritiuse vetes viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused ja mis tahes muud ametiasutuse nõutud andmed. 7. Vaatleja aruanne Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. Vaatleja esitab oma aruande Mauritiusele, kes edastab selle koopia ELile 15 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. ----------------------------------------------------------------- Käesoleva lisa liited 1. 1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm 2. 2. liide – Teabelehed 3. 3. liide – Püügipäevik 4. 4. liide – Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vorming 5. 5. liide – Püügiaruannete vormid 1. liide VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILOATAOTLUS Taotleja nimi: …………………………………………………………………………………… Taotleja aadress: ………………………………………………………………………….………... Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: ……………………………… Mauritiusel tegutseva agendi nimi ja aadress: …………...…………………………………………….… Laeva nimi: ……………………………………………..………………………………….……... Laeva tüüp: …………….……………………………………….……………………………... Registreerimisriik: ………………..………………………………………………………………. Sadam ja registreerimisnumber: ……………………………………………………………….. Kalalaeva pardatähis: …………………….……….……………………………………….. Raadiokutsung ja -sagedus: ………………………….……………..…………………………... Laeva faksinumber: …………………………………………………………….……………..… Laeva pikkus: ………………………………………………………………………………......... Laeva laius: …………………………………………………………………………..…….…..…. Masina tüüp ja võimsus: ……………………………………………………………………..…..…. Brutoregistertonnaaž: …………………………………………………………..…...................... Netoregistertonnaaž: ………………………………….…………….………….………….... Minimaalne laevapere suurus: ………………………………………………………………..… Püügiliik: …………………………………………………………………….….. Kalaliigid, mida kavatsetakse püüda: Taotletav kehtivusaeg: ……………………………………………………………….……….. Kinnitan eespool toodud andmete õigsust. Kuupäev: ………………………………. Allkiri: 2. liide TEABELEHT: TUUNIPÜÜGISEINERID JA PINNAÕNGEJADALAEVAD (1) Mauritiuse veed · Kaugemal kui 15 meremiili lähtejoonest, et mitte kahjustada väikesemahulist rannalähedast kalapüüki. (2) Lubatud püügivahend · Noot · Pinnaõngejada (3) Kaaspüük · Kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidega (4) Lubatud tonnaaž / tasud Kalapüügiloaga laevade arv || · Ookeani tuunipüügiseinerid: : 41 · Pinnaõngejadalaevad: 45 Iga-aastane loatasu ettemakse || · 3 710 eurot ookeani tuunipüügiseineri kohta 106 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest · 3 150 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž üle 100 tonni) kohta 90 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest · 1 750 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž alla 100 tonni) kohta 50 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest Täiendav loatasu || 35 eurot püütud tonni kohta (5) Mauritiuse meremehed · 10 meremeest või hüvitise maksmine (vt lisa IX peatükk) · 3. liide – Püügipäevik (IOTC vormid) 4. liide – Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vorming SATELLIITSEIRESÜSTEEMI SÕNUMITE EDASTAMINE ASUKOHATEADE Andmeelement || Kood || Kohustuslik/valikuline || Sisu Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust Adressaat || AD || K || Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood Saatja || FR || K || Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood Lipuriik || FS || V || Sõnumiga seotud andmed – lipuriik Teate liik || TM || K || Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp [ENT, POS, EXI] Raadiokutsung || RC || K || Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung Lepinguosalise siseviitenumber || IR || V || Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) Väline registreerimisnumber || XR || K || Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number Laiuskraad || LA || K || Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) Pikkuskraad || LO || K || Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WG–S84) Kurss || CO || K || Laeva suund 360° skaalal Kiirus || SP || K || Laeva kiirus kümnendiksõlmedes Kuupäev || DA || K || Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimiskuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) Teate lõpp || ER || K || Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu M – kohustuslik andmeelement O – vabatahtlik andmeelement Andmeedastuse struktuur on järgmine: 1. tähed peavad vastama ISO 8859.1 normile; 2. topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR märgivad sõnumi algust; 3. iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest; 4. (kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; 5. ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu: 6. vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel. 5. liide – Püügiaruanded Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE || ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL || NAVIRE / BARCO / VESSEL || PATRON / PATRON / MASTER || FEUILLE PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || || || HOJA / SHEET N° DATE FECHA DATE || POSITION (chaque calée ou midi) POSICION (cada lance o mediadia) POSITION (each set or midday) || CALEE LANCE SET || CAPTURE ESTIMEE ESTIMACION DE LA CAPTURA ESTIMATED CATCH || ASSOCIATION ASSOCIACION ASSOCIATION || COMMENTAIRES OBSERVATIONES COMMENTS || || COURANT CORRIENTE CURRENT || || || || 1 ALBACORE RABIL YELLOWFIN || 2 LISTAO LISTADO SKIPJACK || 3 PATUDO PATUDO BIGEYE || AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s) OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s) OTHER SPECIES give name(s) || REJETS préciser le/les nom(s) DESCARTES dar el/los nombre(s) DISCARDS give name(s) || || || || || || || Route/Recherche, problèmes divers, type d'épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, … Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, … Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, … || || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || SIGNATURE DATE FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad: 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Kolmandate isikute rahaline osalus 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek: nõukogu otsus uue kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[2] 11. - Merendus ja kalandus 11.03 - Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[3] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Vastavalt kahepoolsete kalandusalaste lepingute läbirääkimiste pidamiseks talle antud erakorralistele volitustele, on komisjon pidanud läbirääkimisi, sõlminud ja viinud ellu kalandusalaseid partnerluslepinguid, tagades partneritevahelise poliitilise dialoogi asjaomaste kolmandate riikide kalanduspoliitika valdkonnas. Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ning arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1[4] Aidata kooskõlas muude Euroopa poliitiliste strateegiatega kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega (kolmandad riigid) läbirääkimisi ja sõlmides kalandusvaldkonna partnerluslepinguid. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. ELi ning Mauritiuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli sõlmimine aitab säilitada ajavahemikus 2012–2015 Mauritiuse vetes Euroopa laevade kalapüügivõimaluste praeguse taseme, eelkõige tuunipüügilaevastiku puhul. Protokoll aitab säilitada lepingutega hõlmatud kalapüügipiirkondade järjepidevust India ookeanis. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud ühe- ja mitmeaastaste programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tegevuspõhise juhtimise raames kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmisi kontrollimeetmeid: – kalapüügivõimaluste aastase kasutamise taseme seire (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse); – üldise taseme kontekstis ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud muude kalandusalaste partnerluslepingutega võib mitmeaastase analüüsi raames kasutada järgmisi näitajaid: – tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; – ELi turu stabiliseerumise toetamine. Lisaks sellele on tehtud ettepanek kasutada järgmist seirenäitajat: – tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede kohtumiste hulk. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Uus protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku (2012–2015) alates protokolli jõustumisest. Protokolliga luuakse raamistik Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks ja võimaldatakse laevaomanikel taotleda kalapüügilubasid Mauritiuse vetes. Lisaks sellele on üks uue protokolli põhieesmärk tugevdada ELi ja Mauritiuse vahelist koostööd, täpsemalt edendada säästva ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist Mauritiuse vetes. Uue protokolliga eraldatud aastase rahalise toetuse summa on 660 000 eurot, millest 302 500 eurot on ette nähtud kalandussektori toetuseks. Uue protokolli põhiosised on järgmised. - Kalapüügivõimalused: kalapüügiloa saavad 41 tuunipüügiseinerit ja 45 pinnaõngejadalaeva, võrdlusalus on 5 500 tonni aastas. Kõnealuste kalapüügivõimaluste jaotamine huvitatud liikmesriikide vahel on nõukogu eraldiseisva määruse ettepaneku teema. - Laevaomanike ettemaksed ja tasud[5]: 35 eurot Mauritiuse vetes seinerite ja pinnaõngejadalaevade püütud tuunitonni kohta. Aastane ettemakse on 3 710 eurot tuunipüügiseineri kohta, 3 150 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaažiga üle 100 tonni) kohta ja 1 750 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaažiga alla 100 tonni) kohta. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga säästva püügi jätkumist. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Mauritius tõhusat koostööd ELiga sellistes piirkondlikes ühendustes nagu India Ookeani Tuunikomisjon ja India Ookeani Komisjon. Protokolliga ettenähtud vahendid võimaldavad Mauritiusel jätkata strateegilist planeerimist kalandusvaldkonna poliitikasuundade, eelkõige kalandusalase üldkava elluviimiseks ning tugevdada oma võimekust võitluses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga. Lisaks loob kalandusleping uusi töökohti nii EList kui ka Mauritiuselt pärit meremeestele. Peale selle aitab kalandusleping kaasa majandustegevusele Mauritiuse sadamas, sest Euroopa laevaomanikud kasutavad neid sadamaid oma laevade remontimiseks või lossimiseks. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praegust kalanduslepingut ja Mauritiuse vetes toimuva kalapüügitegevuse tingimusi hinnati põhjalikult. Sõltumatute konsultantide konsortsiumi kaasabil valmis hindamine novembris 2011 ning selle alusel käivitati uut kalandusalast partnerluslepingut ja selle protokolli käsitlevad läbirääkimised. Eelhindamises viidati mitmele punktile, mis kajastasid ELi huve: - kalandusleping Mauritiusega võib, arvestades Euroopa Liidu kalalaevastiku vajadusi, aidata toetada ELi tuunitööstuse elujõulisust India ookeanis; - protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Liidu kalalaevastikule ja sellega seotud tööstusharudele stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi. Mauritiuse huvidest protokolli raames tõi hinnang esile järgmised tegurid: – kalandusleping aitab tugevdada kalandussektori institutsioonilist suutlikkust, edendades teadusalast tegevust, seiret, kontrolli ja järelevalvet (SKJ), omades samas positiivset mõju ka väikesemahulise kalapüügi kujunemisele ja elujõulisusele; – kalanduslepingul on mõju ka riigi eelarve ja poliitika stabiliseerimisele. Lisaks püütud kalakoguste otsesele kaubanduslikele väärtusele asjaomaste laevade jaoks peaks lepingust tulenema ka muud kasu, mis on loetletud alljärgnevalt: - garanteeritud töökohtade hulk kalalaevadel; - tööhõivet suurendav mõju (töökohti tekib juurde sadamates, laevatehastes, teenuseid pakkuvates äriühingutes jne); - nende tööhõivevõimaluste loomine aladel, kus see muidu võimalikuks ei osutu; - panus kala ELi tarnimisse. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muudest rahvusvahelistest fondidest, sh Euroopa Arengufondist tulenevate rahastamisallikatega. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus X Protokoll/algatus hõlmab kolmeaastast ajavahemikku (tõenäoliselt 2012–2015) alates protokolli jõustumisest. Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2015 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[6] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[7] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused […] 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös Mauritiusel asuva kalandusnõunikuga ja Euroopa Liidu delegatsiooniga Mauritiusel) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja huvitatud liikmesriigid kohtuvad kolmanda riigiga, et teha kokkuvõte lepingu ja selle protokolli elluviimisest. Valdkondliku toetuse rakendamiseks on protokolliga ette nähtud, et kaks lepinguosalist annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase valdkondliku kava elluviimise tulemustele. Protokolliga on ette nähtud valdkondlikuks toetuseks määratud rahalise toetuse kohandamise võimalus juhul, kui hinnangust selgub, et rahastatavate eesmärkide elluviimine ei ole rahuldav. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: võimalus, et kalanduspoliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (puudulik kavandamine). 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Eelmises punktis osutatud ohtude vältimiseks on ette nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka punktis 2.1 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. ELi poolt käesoleva lepingu raames eraldatava rahalise toetuse kasutamine on ainuisikuliselt asjaomase kolmanda riigi vastutusel. Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis võimaldaks parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade suhtes kohaldatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Kõnealuse protokolli puhul on artikliga 2 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele Mauritiuse ametiasutuste osutatud finantsasutuses. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…..] || Liigendatud/liigendamata[8] || EFTA riigid[9] || Kandidaatriigid[10] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 2 || 11.0301 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11.010404 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped – halduskulud || Liigendatud Liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 2 || Loodusvarade kaitse ja majandamine Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta N[11] (2012) || Aasta N+1 (2013) || Aasta N+2 (2014) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || Eelarverida nr 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 0,660 || 0,660 || 0,660 || 1,980 Maksed || (2) || 0,660 || 0,660 || 0,660 || 1,980 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || Maksed || (2a) || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[12] || || || || Eelarverida nr 11.010404 || || (3) || 0,021 || 0,021 || 0,081 || 0,123  Tegevusassigneeringud KOKKU[13] || Kulukohustused || (4) || 0,660 || 0,660 || 0,660 || 1,980 Maksed || (5) || 0,660 || 0,660 || 0,660 || 1,980  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,021 || 0,021 || 0,081 || 0,123 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU kulud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,681 || 0,681 || 0,741 || 2,103 Maksed || =5+ 6 || 0,681 || 0,681 || 0,741 || 2,103 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N (2012) || Aasta N+1 (2013) || Aasta N+2 (2014) || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,064 || 0,064 || 0,064 || 0,192  Muud halduskulud[14] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,030 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,074 || 0,074 || 0,074 || 0,222 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,074 || 0,074 || 0,074 || 0,222 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[15] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,755 || 0,755 || 0,815 || 2,325 Maksed || 0,755 || 0,755 || 0,815 || 2,325 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N (2012) || Aasta N+1 (2013) || Aasta N+2 (2014) || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[16] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[17] || || || || || || || || || || || || || || || || Tuunikala väljapüük || võrdlustonn || 65 €/t || 5 500 t || 0,3575 || 5 500 t || 0,3575 || 5 500 t || 0,3575 || || || || || || || || || 16 500 t || 1.0725 Valdkondlik toetus || || 0,3025 || 1 || 0,3025 || 1 || 0,3025 || 1 || 0,3025 || || || || || || || || || || 0.9075 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 0,660 || || 0,660 || || 0,660 || || || || || || || || || || 1.980 ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 0,660 || || 0,660 || || 0,660 || || || || || || || || || || 1.980 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N[18] (2012) || Aasta N+1 (2013) || Aasta N+2 (2014) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || Personalikulud || 0,064 || 0,064 || 0,064 || 0,192 Muud halduskulud[19] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,030 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,074 || 0,074 || 0,074 || 0,222 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[20] || || || || Personalikulud || 0,016 || 0,016 || 0,016 || 0,048 Muud halduskulud[21] || 0,005 || 0,005 || 0,065 || 0,075 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,021 || 0,021 || 0,081 || 0,123 KOKKU || 0,095 || 0,095 || 0,155 || 0,345 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N (2012) || Aasta N+1 (2013) || Aasta N+2 (2014) || Aasta N+3 (2015) || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,051 || 0,051 || 0,051 || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || 0 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || 0 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[22] XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0 || 0 || 0 || 0 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || 0,013 || 0,013 || 0,013 || || XX 01 04 aa[23] || peakorteris[24] || || || || || delegatsioonides XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) 11 01 04 04 (lepingulised töötajad, valdkondliku toetuse rakendamise järelevalveatašee) || 0,016 || 0,016 || 0,016 || || KOKKU || 0,080 || 0,080 || 0,080 || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Töötajate hinnanguline arvestus Ametnikud ja ajutised töötajad || 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht (üksuse juhi abi + sekretär. üldise hinnangu kohaselt 0,4 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,4 inimest aastas x 127 000 eurot aastas = 50 800 eurot => 0,051 miljardit eurot Koosseisuvälised töötajad || 1 delegatsiooni (Mauritius) lepinguline töötaja, kes tegeleb Mauritiuse ametiasutuste edastatud /välja antud kalapüügilubade järelevalvega üldise hinnangu kohaselt 0,2 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,2 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 12 800 eurot => 0,013 miljardit eurot Rubriigi 5 välised töötajad || 1 lepinguline töötaja, kelleks on Mauritiusel asuva delegatsiooni kalandusatašee, kes teostab järelevalvet valdkondliku toetuse andmise üle. Üldise hinnangu kohaselt 0,25 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,25 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 16 000 eurot => 0,016 miljardit eurot Töötajate arvutamine aasta kohta kokku: 50 800 eurot + 12 800 eurot + 16 000 eurot = 79 600 eurot => 0,0796 miljonit eurot Ülesannete kirjeldus: - Läbirääkija abistamine kalanduslepingute ettevalmistamisel ja sõlmimisel: - osalemine kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine volinikule; - komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osalemine liikmesriikide kompromissläbirääkimistel lepingu lõpliku kuju osas. - Lepingute elluviimise järelevalve: - kalanduslepingute igapäevane järelevalve; - kulukohustuste ja rahalise toetuse maksete, samuti täiendava eritoetuse maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised aspektid; - määruse eelnõuprojektide ja nõukogu otsuste ettevalmistamine, samuti lepingu teksti redigeerimine; - vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. - Tehniline tugi: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine osalemiseks ühiskomitees. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimiste käigus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste kirjutamine Euroopa Parlamendis esitatavatele suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja koordineerimine: - koostöö tagamine teiste peadirektoraatidega lepingute läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevahelistele päringutele vastamine ja konsulteerimise korraldamine. - Hindamine: - mõjude hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Kolmandate isikute rahaline osalus – x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. […] – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[25]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele [1] Nõukogu otsus nr 15921/2011, 23.1 2012. [2] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [3] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [4] p.m.: aasta eelarverubriikides „tegevusaruanne” („activity statements”) on tegemist erieesmärgiga nr 2; vt viide http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2011/mare.pdf [5] Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. [6] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [9] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [10] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [11] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [12] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [13] Rahaline toetus hõlmab järgmist: 5 500 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 357 500 euro suurune aastane toetus ja b) Mauritiuse Vabariigile eraldatav kalandussektori arengupoliitika toetus kuni 302 500 eurot aastas. Juhul kui aastane väljapüük on üle 5 500 tonni, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tonni kohta. ELi makstav aastane kogusumma ei tohi siiski ületada 715 000 eurot aastas (vt protokolli artikli 2 lõige 4). [14] Kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [15] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [16] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [17] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid”. [18] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [19] Peakorteri töötajate teostatud kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [21] Delegatsiooni töötajate teostatud kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. aasta summa hõlmab vahendeid protokolli järelhindamiseks. [22] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid., [23] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [24] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [25] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.