1.Sissejuhatus

Viimastel aastatel on järsult suurenenud Euroopa Liitu saabuvate lapsrändajate arv, kellest paljud on saatjata. 2015. ja 2016. aastal olid ligikaudu 30 % Euroopa Liidu varjupaigataotlejatest lapsed. Viimase kuue aasta jooksul on lastest varjupaigataotlejate koguarv kuuekordselt suurenenud .

Statistika taga peituvad konkreetsed lapsed, kes kogevad mitmesuguseid rändega seotud sündmusi, millest paljud on traumaatilised. Lapsrändajad on eriti haavatavad nende vanuse, kodust kaugel viibimise ja sageli oma vanematest või hooldajatest eraldatuse tõttu. Seetõttu vajavad nad konkreetset ja sobilikku kaitset.

Riskiolukorras on nii rändavad tüdrukud kui ka poisid ja nad langevad sageli äärmusliku vägivalla, ärakasutamise, inimkaubanduse, füüsilise ja psühholoogilise ahistamise ning seksuaalse kuritarvitamise ohvriks enne ja/või pärast ELi territooriumile saabumist. On oht, et nad tõrjutakse ühiskonnast ja hakkavad tegelema kuritegevusega või radikaliseeruvad. Lapsed võivad kaduma minna või oma perekondadest lahku sattuda. Tüdrukute puhul esineb eriti suur sundabielude risk, kui perekonnad satuvad raskesse olukorda või soovivad neid kaitsta edasise seksuaalvägivalla eest. Riskid suurenevad, kui lapsed reisivad saatjata või peavad jagama ülerahvastatud rajatisi nendele võõraste täiskasvanutega.

Laste kaitse seisneb eelkõige Euroopa väärtuste kaitsmises ning inimõiguste, väärikuse ja solidaarsuse austamises. See seisneb ka Euroopa Liidu õiguse täitmise tagamises ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja lapse õigusi käsitleva rahvusvahelise inimõigustealase õiguse austamises. Seetõttu on esmatähtis kaitsta kõiki lapsrändajaid kõigis rände etappides, olenemata nende seisundist.

Euroopa Liit koos liikmesriikidega on selles valdkonnas tegutsenud mitme aasta jooksul. ELi olemasolevad poliitikameetmed ja õigusaktid annavad lapsrändajate õiguste kaitseks kindla raamistiku, mis hõlmab kõiki aspekte, sealhulgas vastuvõtutingimusi, nende taotluste menetlemist ja integratsiooni. Saatjata alaealisi käsitlev tegevuskava (2010–2014) on olnud määrava tähtsusega, et suurendada teadlikkust saatjata lapsrändajate kaitse vajadustest ja et edendada kaitsemeetmeid. Viimati on lapsrändajate kaitset käsitletud Euroopa rände tegevuskavas ja teatises selle rakendamise olukorra kohta. Komisjoni soovituses „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ on antud suuniseid selle kohta, kuidas vähendada laste vaesust ja parandada nende heaolu, kasutades üld- ja sihipäraseid meetmeid . Selle tulemusena on liikmesriikides kogutud lapsrändajate kaitse kohta palju teadmisi ja häid tavasid.

Hoolimata neist headest tavadest ja liikmesriikides tehtud edusammudest on saabuvate lapsrändajate arvu hiljutine äkiline suurenemine seadnud riiklikud süsteemid ja haldusasutused surve alla ning toonud esile lüngad ja vajakajäämised lapsrändajate kõigi kategooriate kaitse valdkonnas. Iga-aastase lapse õiguste foorumi lapsrändajate kaitset käsitleval kümnendal kohtumisel, mille komisjon korraldas 28.–30. novembril 2016, vabaühenduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide sihtotstarbelistel ümarlaua kohtumistel toimunud arutelude käigus ja 26.–27. jaanuaril 2017 toimunud konverentsil „Lost in Migration“ (rändes kadunud) on rõhutatud vajadust võtta sihipäraseid meetmeid, et kaitsta paremini lapsrändajaid. Euroopa Nõukogu rände- ja pagulasküsimuste peasekretäri eriesindaja 23. märtsi 2017. aasta aruandes tehti samuti kindlaks lapsrändajate peamised probleemid Euroopas.

Võttes arvesse, et Euroopasse saabuvate lapsrändajate arv on suurenenud ning riiklikele rände haldamise ja lapsekaitsesüsteemidele avaldatakse üha rohkem survet, määratakse käesoleva teatisega kindlaks meetmete komplekt, mida Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peavad asjaomaste ELi asutuste (Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) toel võtma või paremini rakendama.

Käesolev teatis tugineb asjaomastele ELi algatustele, mis on tehtud, et tegeleda rändealaste väljakutsetega, sealhulgas konkreetsetele täiendavatele kaitsemeetmetele, mis pakuti välja ELi varjupaiga õigusaktide reformi, integratsiooni tegevuskava ja tagasisaatmist käsitleva komisjoni soovituse kontekstis, mis kaasnes uue tagasisaatmisalase tegevuskavaga. Seetõttu on eesmärk tagada kooskõlastatud ja tulemuslike meetmete komplekt, et tegeleda Euroopasse saabuvate laste kiiret lahendamist vajavate kaitselünkade ja -vajadustega, alates nende tuvastamisest, vastuvõtust ja menetluslike tagatiste rakendamisest kuni jätkusuutlike lahenduste kasutusele võtmiseni. Samuti on võimalusi suurendada valdkondadevaheliste meetmete võtmist kõigis rändeetappides, näiteks kasutada ELi rahalist toetust paremini ja sihipärasemalt, parandada lapsrändajate kohta andmete kogumist ja tagada väljaõpe kõigile lapsrändajatega tegelevatele inimestele. Need meetmed rakendatakse koostoimes meetmetega, mille Euroopa Liit võtab, et kaitsta lapsi kõikjal maailmas, sealhulgas päritolu- ja transiidiriikides.

Kõiki neid elemente tuleks arendada edasi rände haldamise ELi tervikliku lähenemisviisi osana ja et tagada lapsrändajate tõhus kaitse, keskendudes piiriülese koostöö tugevdamisele .

Kõigi lastega seotud meetmete või otsuste puhul peab olema määrava tähtsusega lapse parimate huvide põhimõte.

2.Algpõhjustega tegelemine ja lastekaitse rändeteedel: veelgi aktiivsem ELi välistegevus

Lapsrändajate kaitsmiseks tuleb kõigepealt tegeleda algpõhjustega, mille tõttu nii paljud lapsed alustavad ohtlikku reisi Euroopasse. See tähendab, et tuleb tegeleda vägivaldsete ja sageli pikaleveninud püsivate konfliktidega, sundrändega, ebavõrdse elatustasemega, piiratud majanduslike võimalustega ja juurdepääsuga põhiteenustele, kasutades pidevaid jõupingutusi, et kõrvalda vaesus ja puudus ning töötada välja integreeritud lastekaitsesüsteemid kolmandates riikides. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on suurendanud oma jõupingutusi, et luua terviklik välispoliitika raamistik, mille abil saab tugevdada partnerriikidega tehtavat koostööd lastekaitse nõuete arvessevõtmiseks ülemaailmsel, piirkondlikul ja kahepoolsel tasandil. Euroopa Liit on võtnud endale täieliku kohustuse rakendada kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, milles kutsutakse üles tagama maailm, kus iga laps kasvab üles ilma vägivalla ja ärakasutamiseta, kus kaitstakse tema õigusi ning juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja tervishoiule.

2015. aasta Valletta tippkohtumise poliitilises deklaratsioonis ja selle tegevuskavas kutsutakse üles ära hoidma ebaseaduslikku rännet, rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust (keskendudes eriti naistele ja lastele) ja selle vastu võitlema ning samal ajal tegelema ebaseadusliku ja ohtliku rände algpõhjustega. 2016. aastal on ränne tänu partnerlusraamistiku vastuvõtmisele kaasatud kindlamalt ELi välispoliitikasse, et tegeleda selle algpõhjustega ja suunata ümber ELi arenguabi.

Praegu võetakse konkreetseid meetmeid, et rakendada eespool nimetatud lähenemisviisi, ja keskendutakse partnerriikidele antavale toetusele, mille eesmärk on töötada seal välja lastekaitsemehhanismid, pöörates eritähelepanu saatjata alaealistele, et tagada lastele rändeteel ohutu keskkond. Näiteks rände parema haldamise projekti (46 miljonit eurot) eesmärk on hallata rännet paremini Aafrika Sarve piirkondlikul tasandil, andes erikaitset saatjata ja vanematest eraldatud alaealistele, kellest on saanud inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustike ohvrid. Piirkondliku arengu- ja kaitseprogrammi raamistikus, mille projekte viiakse ellu Etioopias (30 miljonit eurot), Keenias (15 miljonit eurot), Somaalias (50 miljonit eurot), Sudaanis (15 miljonit eurot) ja Ugandas (20 miljonit eurot), pööratakse eritähelepanu saatjata alaealiste kaitsele, et tagada pagulaste ja neid vastu võtvate kogukondade jaoks tõendusmaterjalil põhinevad, innovatiivsed ja jätkusuutlikud arengu ja kaitse lahendused, sealhulgas põhiõiguste ja -teenuste kasutamise võimalus ja tagamine. Lääne-Aafrikas toetatakse päritolu- ja transiidiriike, et tugevdada lastekaitsealast piirkondlikku koostööd, toetades lapsrändajate kaitse Lääne-Aafrika võrgustikku ning aidates töötada välja ühised kaitse nõuded ning jätkusuutlikud tagasisaatmise ja taasintegreerimise mehhanismid. Praegu rakendatakse selles piirkonnas (näiteks Mauritaanias) muid konkreetseid suunatud meetmeid, mis keskenduvad lastega kaubitsemise potentsiaalsetele ohvritele.

Ohtlike teede kaudu toimuv saatjata laste ebaseaduslik ränne ELi muudab nad haavatavaks lastega kaubitsemisele ja ärakasutamisele ning ohustab nende tervist või isegi nende elu. On hakatud aktiivsemalt korraldama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid riskide ja ohtude kohta, millega lapsed rändeteel kokku puutuvad.

ELi rahastatud humanitaarabioperatsioonide raames võetakse jätkuvalt arvesse poiste ja tüdrukute erivajadusi ja haavatavust ning tagatakse nende kaitse rände ajal. Kui see on asjakohane, siis toetatakse saatjata lapsi nii päritoluriigis kui ka erinevatel rändeteedel, sealhulgas hoitakse ära vägivalda (sealhulgas seksuaalvägivalda) ja reageeritakse sellele, tegeletakse eraldi iga üksikjuhtumiga, registreeritakse neid ja väljastatakse neile uuesti kaotatud isikutunnistused, otsitakse ja taasühendatakse perekondi, antakse psühholoogilist ja sotsiaalset tuge, teavitatakse ja koolitatakse neid ning tagatakse neile majutusvõimalused. Näiteks Lõuna-Sudaanis on ÜRO Lastefond (UNICEF) korraldanud lastekaitse tegevusi, keskendudes eelkõige vanematest eraldamise ärahoidmisele ja sellele reageerimisele, perekonna otsimisele ja taasühendamisele, psühhosotsiaalse toe andmisele, miiniohualase koolituse andmisele ja muu elu päästva teabe esitamisele ning relvajõudude ja relvastatud rühmitustega seotud laste vabastamisele ja taasintegreerimisele. Iraagis annab organisatsioon Save the Children Mosuli kriisist mõjutatud lastele ja nende perekondadele vahetut elu päästvat abi ning parandab riigisiseste põgenike ja vastuvõtvate kogukondade tüdrukute ja poiste juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ning lastekaitseteenustele. Afganistanis annab Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon humanitaarkaitse abi haavatavatele dokumentideta Afganistani saatjata alaealistele.

Reageerides Süüria kriisile ja võttes arvesse, et pooled Süüria kriisist mõjutatud isikud Süürias ja väljaspool seda on lapsed, on komisjon teinud tööd Londoni konverentsi eesmärgi saavutamise nimel, milleks on anda kõigile pagulaslastele haridus. Kogu piirkonnas on eraldatud üle 700 miljoni euro, et tagada Süüria kriisi eest põgenevatele lastele juurdepääs haridusele kas Türgi pagulasrahastu või Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi usaldusfondi kaudu. Nende jõupingutuste raames luuakse UNICEFiga Liibanoni, Türgit ja Jordaaniat hõlmav haridusalane piirkondlik partnerlus ning tehakse koostööd SPARKiga, German Jordanian Universityga, Briti Nõukoguga, Saksa Akadeemilise Vahetusteenistusega, NUFFICuga, Expertise France’iga ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga (UNHCR), et parandada kvaliteetse kõrghariduse omandamise võimalusi, andes stipendiume Süüria haavatavatele ja sisepõgenikest õpilastele ning Süüria pagulastele. Brüsselis 4.–5. aprillil korraldatud Süüria tuleviku toetamise teemalisel konverentsil nõustus komisjon koos teiste konverentsil osalejatega jätkama tööd selle nimel, et Süürias ega seda ümbritsevas piirkonnas ei tekiks laste kadunud põlvkonda ning et kõik pagulastest lapsed ja haavatavad lapsed vastuvõtvates kogukondades saaksid kvaliteetse hariduse, millele on tüdrukutel ja poistel võrdne juurdepääs.