ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4.1

Kavandatava direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid võtma vastu riiklikud küberturvalisuse strateegiad, milles määratakse kindlaks strateegilised eesmärgid ning asjakohased poliitilised ja regulatiivsed meetmed, et saavutada ja säilitada kõrgel tasemel küberturvalisus ( 31 ) . Nagu on selgitatud kavandatava direktiivi põhjendustes, peaksid liikmesriigid jätkuvalt hõlmama finantssektori oma küberturvalisuse strateegiatesse ( 32 ) . Liikmesriigid peaksid oma riiklike küberturvalisuse strateegiate raames kujundama poliitikameetmed, mis käsitlevad küberturvalisust IKT-toodete ja IKT-teenuste tarneahelas, mida ettevõtjad kasutavad oma teenuste osutamiseks. Finantssektori puhul peaksid riiklikud küberturvalisuse strateegiad olema kooskõlas DORA määrusest tuleneva õigusraamistikuga. Sellega seoses leiab EKP, et on vaja täiendavalt selgitada, kuidas tagada riiklike küberturvalisuse strateegiate kooskõla valdkondlike õigusaktidega. Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.
1.3

Esiteks on selline täpsustus vajalik tagamaks, et kavandatava määrusega, mille õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 122 lõige 1, ei antaks EKP-le uusi ülesandeid. EKP-le saab uusi ülesandeid või kohustusi anda ainult aluslepingutes loetletud konkreetsetel ja piiratud juhtudel, näiteks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikele 6, ning asjaomastes sätetes ette nähtud piirides Teiseks on täpsustus vajalik selleks, et kajastada liidu õiguses muudele asutustele ja organitele ette nähtud rolle, mis võivad olla kavandatava määruse reguleerimiseseme seisukohast asjakohasemad. Näiteks on ESMA ülesanne muu hulgas aidata kaasa finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele Kolmandaks aitab kavandatava määrusega ette nähtava EKP rolli täpsustamine vältida EKP liigset formaalset kaasamist ja hõlbustada tõhusat koostööd lühikeste tähtaegade tingimustes. Lõpetuseks on selline täpsustus rohkem kooskõlas EKPSile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 5 ja EKPSi põhikirja artikliga 3.3 antud ülesandega aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika sujuvale elluviimisele pädevate asutuste poolt. EKP leiab siiski, et viiteid EKP rollile arvamuste ja aruannete esitamisel, järelevalve teostamisel ja komisjoni toetamisel tema ülesannete täitmisel kavandatava määruse alusel tuleks täpsustada, et kajastada EKP aluslepingutest tulenevaid ülesandeid ja sõltumatust ning liidu õigusest tulenevate tehniliste eksperditeadmiste ja kohustuste selget jaotust ( 9 ) on selline täpsustus vajalik tagamaks, et kavandatava määrusega, mille õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 122 lõige 1, ei antaks EKP-le uusi ülesandeid. EKP-le saab uusi ülesandeid või kohustusi anda ainult aluslepingutes loetletud konkreetsetel ja piiratud juhtudel, näiteks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikele 6, ning asjaomastes sätetes ette nähtud piirides ( 10 ) on täpsustus vajalik selleks, et kajastada liidu õiguses muudele asutustele ja organitele ette nähtud rolle, mis võivad olla kavandatava määruse reguleerimiseseme seisukohast asjakohasemad. Näiteks on ESMA ülesanne muu hulgas aidata kaasa finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele ( 11 ) aitab kavandatava määrusega ette nähtava EKP rolli täpsustamine vältida EKP liigset formaalset kaasamist ja hõlbustada tõhusat koostööd lühikeste tähtaegade tingimustes.on selline täpsustus rohkem kooskõlas EKPSile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 5 ja EKPSi põhikirja artikliga 3.3 antud ülesandega aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika sujuvale elluviimisele pädevate asutuste poolt. Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.
EKP toetab järelevalveasutuste kolleegiumide loomist, et suurendada järelevalvealast ühtsust ning hõlbustada teabevahetust kaasatud asutuste vahel ( 8 ) . Loakolleegiumide struktuuri oleks siiski otstarbekas täiendavalt täpsustada, et tagada ühelt poolt erinevat liiki piiriüleste tegevuste hõlmatus ning teiselt poolt, et kolleegiumisisene koostöö oleks tõhus ega tekitaks koormust seoses mitmes kolleegiumis osalemise vajadusega. Loa andmine ei hõlma kõiki CSD teenuseid, millel on piiriülene mõõde. Seepärast teeb EKP ettepaneku laiendada loakolleegiumide volitusi, et need hõlmaksid ka muud liiki piiriüleseid tegevusi, sealhulgas arveldamist asjaomastes välisvaluutades ja koostalitlusvõimeliste ühenduste toimimist, välja arvatud CSDde koostalitlusvõimelised ühendused, mis annavad osa oma (asjaomaste koostalitlusvõimeliste ühendustega seotud) teenustest edasi CSD määruse artikli 19 lõikes 5 osutatud avaliku sektori asutusele ( 9 ) . Samuti teeb EKP ettepaneku nimetada loakolleegiumid ümber piiriülese tegevuse kolleegiumideks. Lisaks on kolleegiumides osalemine äärmiselt oluline nende liikmesriikide asutuste jaoks, kus CSDde tegevus on turgude jaoks oluline. See võib olla vähem asjakohane nende liikmesriikide asutuste puhul, kus CSDde tegevus on piiratud, ning ei peaks seetõttu olema kohustuslik.
(3)

Itaalia keskpank on valinud uued välisaudiitorid kooskõlas oma riigihangete reeglitega ja EKP leiab, et need vastavad nõuetele.
(2)

Praeguste Central Bank and Financial Services Authority of Ireland [Iiri keskpanga] välisaudiitorite volitus on lõppenud ja seda ei uuendata. Seetõttu on vaja määrata välisaudiitor alates 2005. majandusaastast.
(3)

Hollandi keskpank on valinud oma välisaudiitoriks alates 2005. majandusaastast Josephus Andreas Nijhuis'i, kes on atesteeritud raamatupidaja ja PricewaterhouseCoopers BV juhatuse esimees ning kes tegutseb iseenda nimel, ja EKP leiab, et valitud audiitor vastab ametikohale nimetamise nõuetele.
(3)

Kreeka keskpank on otsustanud, et 2005. majandusaastal on tema ainus välisaudiitor Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA ja EKP leiab, et see äriühing vastab ametikohale nimetamise nõuetele.
EUROOPA KESKPANK
EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
13. november 2006,
Euroopa Liidu Nõukogule Banco de España välisaudiitorite kohta
(EKP/2006/18)
(2006/C 283/10)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
ning arvestades järgmist:
(1) Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltu-
matud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.
(2) Banco de España [Hispaania keskpanga] põhikirja artikli 4 lõike 2 ning kodukorra artikli 29 lõike 3
ja artikli 31 kohaselt auditeerivad Hispaania keskpanga raamatupidamist sõltumatud välisaudiitoridkooskõlas põhikirja artiklis 27 ja seaduses 19/1988 (raamatupidamisaruannete auditeerimisekohta) (
1) sätestatud tingimustega audiitorite sobivuse, volituste ja rotatsiooni kohta.
(3) Seniste Hispaania keskpanga välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2005. majandusaasta auditeeri-mist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2006. majandusaastast.
(4) Hispaania keskpank on valinud oma välisaudiitoriks Deloitte, S.L. majandusaastateks 2006 kuni
2008, kusjuures volitusi saab pikendada üheks aastaks kuni majandusaastani 2012,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
Hispaania keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse Deloitte, S.L. majandusaastateks 2006 kuni 2008,
kusjuures volitusi saab pikendada üheks aastaks kuni majandusaastani 2012.
Frankfurt Maini ääres, 13. november 2006
EKP president
Jean-Claude TRICHET21.11.2006 C 283/16 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Muudetud seadusega 44/2002 finantssüsteemi reformimeetmete kohta.
2.

Arvestades, et määruse (EÜ) nr 1338/2001 muutmine on vältimatu, et võimaldada võltsingute transporti raamistiku eesmärkidel ja võltsingute edastamist riigi ametiasutuste poolt, võiks selles suhtes kaaluda ka ühistegevuse soovitavat ulatust Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel. Konkreetselt võiks kaaluda EL lepingu artikli 31 lõike 1 punkti e kohaldatavust, kuna konfiskeeritud võltsinguid kasutatakse tõenditena riigi kohtuasutuste karistusmenetlustes. Ilma et see piiraks kahtlustatavate ja kostjate õigust, peaksid liikmesriigid eelkõige tagama, et riigi analüüsikeskuse ja RKP, kes pole riigi analüüsikeskus, personal võiks raamistiku eesmärkidel õiguspäraselt transportida ja hoida mõningaid konfiskeeritud võltsinguid tingimusel, et nõudmisel tagastatakse need viivitamata prokuratuuri- või kohtuasutustele.
1.

Vahetult enne punkti 1 lisatakse järgmine tekst: „Mõiste „resident” vastab määratlusele nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/1998 artikli 1 lõikes 4. Euroala puhul hõlmab majandusterritoorium järgmist: i) osalevate liikmesriikide majandusterritoorium; ja ii) EKP, keda loetakse euroala residendiks. Muu maailm (rest of the world, RoW) hõlmab majandusterritooriume väljaspool euroala, s.o liikmeriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, kõik kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, s.h need, mis asuvad füüsiliselt euroalal. Kõik EL institutsioonid loetakse väljaspool euroala olevateks residentideks (1). Seetõttu kirjendatakse ja liigitakse kõiki osalevate liikmesriikide tehinguid EL institutsioonidega euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas mitte-euroala tehingutena. Allpool osutatud juhtudel määratletakse resident järgmiselt: a) saatkondande ja sõjaväebaaside töötajad on oma tööandjaks oleva valitsuse riikide residendid, välja arvatud juhul, kui nad on tööle võetud asukohariigist ja riigist, kus saatkond või sõjaväebaas asub; b) maa ja/või hoonete (näiteks puhkemajad) piiriüleste tehingute korral loetakse, et vara omanik on omandi tinglikult üle andnud üksusele, mis on vara asukoha riigi resident. Tinglikku üksust loetakse mitte-residendist omaniku omandis ja kontrolli all olevaks; c) juhul kui üksusel praktiliselt puudub füüsiline dimensioon, näiteks investeerimisfond (juhtkonnast lahus), väärtpaberistamise ettevõtted, teatud väärtpaberistamise finantsvahendusettevõtted, loetakse ta selle majandusterritooriumi residendiks, mille seaduste alusel ta on asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, on kriteeriumiks asukoht, s.o riik, mille õigussüsteemist juhindutakse üksuse loomisel ja tegevuses.”
(2)

Senise Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (Iiri keskpanga) välisaudiitori volitused lõpevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2009. majandusaastast.
2.

Teave esitatakse kooskõlas EKP statistika standardite ja nõuetega välisstatistika osas, nagu on sätestatud suunise EKP/2011/23 I, II, III, IV ja VI lisas. Ilma et see piiraks suunise EKP/2011/23 V lisas sätestatud EKP järelevalveülesandeid, kontrollivad soovituse adressaadid vastavale RKP-le esitatava statistilise teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust.
(2)

Olenemata sellest, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalik statistiline teave on liikmesriikides, mille rahaühik on euro, erinev liikmesriikidest, mille suhtes on kehtestatud erand, kohaldatakse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklit 5 kõikide liikmesriikide suhtes; see asjaolu koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikliga 5 osutab kohustusele kavandada ja võtta riigisiseselt kõik meetmed, mida liikmesriigid peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi eurole üleminekuks liikmesriikides, mille suhtes on kehtestatud erand (3).
(2)

Juhul kui andmeesitajad esitavad kooskõlas riigisiseste reeglite ja tunnustatud tavadega aruandeid pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, peavad need ametiasutused ja RKPd tegema omavahel koostööd, et tagada EKP statistikanõuete järgimine. See koostöö peaks hõlmama andmete edastamiseks püsistruktuuri loomise, kui sama tulemus pole juba saavutatud riigisiseste õigusaktidega. Praegu hõlmab see nõue koostööd Iirimaa Central Statistics Office’i ja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland Bank’i ning Malta National Statistics Office’i ja Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta vahel. Lisaks sellele võttis Statistics Finland 1. jaanuaril 2014 Suomen Pankki’lt üle välisstatistika valdkonnas vajaliku teabe kogumise ja koostamise ülesande. Eespool osutatud statistikanõuete täitmiseks peavad Suomen Pankki ja Statistics Finland omavahel koostööd tegema.
2.

Dividendide maksmise osas krediidiasutustes (7) 2016. aastal majandusaasta 2015 eest soovitab EKP järgmist: a) 1. kategooria : krediidiasutused, kes täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid ja kes on saavutanud punkti 1 alapunktis d osutatud suhtarvu täies ulatuses täitmise taseme 31. detsembriks 2015, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, et võimaldada neil täita kõiki tingimusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul; b) 2. kategooria : krediidiasutused, kes täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid, kuid kes ei ole saavutanud punkti 1 alapunktis d osutatud suhtarvu täies ulatuses täitmise taset 31. detsembriks 2015, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, et võimaldada neil täita kõiki tingimusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul. Lisaks peaksid nad üldjuhul maksma dividendi ainult selles ulatuses, mis garanteeriks vähemalt lineaarse tee (8) punkti 1 alapunktis d osutatud täies ulatuses kapitalinõuete täitmisele; c) 3. kategooria : Krediidiasutused, kes ei täida punkti 1 alapunktide a, b ja c nõudeid, ei peaks üldjuhul dividendi jaotama. Krediidiasutused, kes leiavad, et neil on juriidiline kohustus välja maksta dividende seda summat ületavas mahus, peavad viivitamata võtma ühendust oma ühise järelevalverühmaga.
(3)

Seetõttu peavad krediidiasutused kehtestama dividendipoliitika lähtudes konservatiivsetest ja usaldusväärsetest eeldustest, et pärast mis tahes jaotust saaks täita kehtivaid kapitalinõudeid. i) Krediidiasutused peavad täitma kehtivaid miinimumkapitali 1. samba nõudeid mis tahes ajal. See hõlmab esimene taseme põhiomavahendite kapitali suhtarvu 4,5 %, esimese taseme kapitali suhtarvu 6 % ja kogukapitali suhtarvu 8 % kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 92 koos direktiivi 2013/36/EL artikli 128 lõigetes 2 ja 3 osutatud vastutsükliliste kapitali- ja süsteemsete puhvritega, samuti kõigi puhvritega, mille on kehtestanud (5) riiklikud pädevad asutused ja riiklikud määratud asutused. ii) Lisaks peavad krediidiasutused järgima mis tahes ajal kapitalinõudeid, mida kohaldatakse seoses järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise otsusega kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 16 lõike 2 punktiga a, mis ületab 1. samba nõudeid (2. samba nõuded). iii) Krediidiasutused peavad samuti kohaldatava üleminekuaja lõppkuupäevaks täies ulatuses (fully loaded) täitma nõutavat esimese taseme põhiomavahendite kapitali suhtarvu, esimese taseme kapitali suhtarvu ja kogukapitali suhtarvu. See tähendab eespool osutatud suhtarvude täies ulatuses kohaldamist pärast üleminekusätete kohaldamist, samuti direktiivi 2013/36/EL artikli 128 lõigetes 2 ja 3 osutatud vastutsükliliste kapitali- ja süsteemsete puhvrite ning kõikide muude riiklike pädevate asutuste ja riiklike määratud asutuste poolt kehtestatud puhvrite (6) kohaldamist. Üleminekusätted on sätestatud direktiivi 2013/36/EL XI jaotises ja määruse (EL) nr 575/2013 X osas. Neid nõudeid tuleb täita nii konsolideeritud tasemel kui ka indviduaalselt, v.a juhul, kui usaldatavusnõuete kohaldamisest on tehtud individuaalne erand määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 7 ja 10 kohaselt,
2.

Krediidiasutuste poolt 2016. majandusaasta eest 2017. aastal dividendide (7) maksmise osas soovitab EKP järgmist: a) 1. kategooria: Krediidiasutused, mis i) täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid ja ii) on juba saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktis d osutatud suhtarvud 31. detsembri 2016 seisuga, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, et neil oleks võimalik täita kõiki tingimusi ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul; b) 2. kategooria: krediidiasutused, mis 31. detsembri 2016 seisuga täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid, ent ei ole 31. detsembriks 2016 saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktis d osutatud suhtarvude täitmise tasemeid, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, et neil oleks võimalik täita kõiki tingimusi ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul. Lisaks peaksid nad põhimõtteliselt maksma dividendi ainult selles ulatuses, mis tagab vähemalt lineaarse tee (8) punkti 1 alapunktis d osutatud kapitalinõuete täitmisele täies ulatuses ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemuste täitmisele; c) 3. kategooria: Krediidiasutused, mis ei täida punkti 1 alapunktide a, b või d nõudeid, ei peaks üldjuhul dividendi jaotama. Krediidiasutused, mis ei saa täita käesolevat soovitust, kuna nende hinnangul on nad õiguslikult kohustatud dividendi maksma, peaksid kontakteeruma viivitamatult oma ühise järelevalverühmaga. Punkti 2 alapunktides a, b ja c osundatud kategooriatesse 1, 2 ja 3 kuuluvad krediidiasutused peaksid samuti vastama 2. samba juhistele. Kui muud tingimused jäävad samaks, jäävad kapitali nõuded ja juhised (9) eeldatavasti suuresti stabiilseks. Kui krediidiasutuse näitajad jäävad või eeldatavasti jäävad allapoole 2. samba juhistes ette nähtule, peab ta viivitamatult kontakteeruma oma ühise järelevalverühmaga. EKP vaatab läbi põhjused, miks selle krediidiasutuse kapitali tase on vähenenud või eeldatavasti väheneb ning kaalub kohaste ja proportsionaalsete konkreetsele asutusele suunatud meetmete võtmist.
2.

Krediidiasutuste poolt 2017. majandusaasta eest 2018. aastal dividendide (7) maksmise osas soovitab EKP järgmist: a) 1. kategooria: Krediidiasutused, mis i) täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid ja ii) on juba saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktis d osutatud suhtarvud 31. detsembri 2017 seisuga, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, et neil oleks võimalik täita kõiki tingimusi ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul; b) 2. kategooria: krediidiasutused, mis 31. detsembri 2017 seisuga täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid, ent ei ole 31. detsembriks 2017 saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktis d osutatud suhtarvude täitmise tasemeid, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, et neil oleks võimalik täita kõiki tingimusi ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul. Lisaks peaksid nad põhimõtteliselt maksma dividendi ainult selles ulatuses, mis tagab vähemalt lineaarse tee (8) punkti 1 alapunktis d osutatud kapitalinõuete täitmisele täies ulatuses ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemuste täitmisele; c) 3. kategooria: Krediidiasutused, mis ei täida punkti 1 alapunktide a, b või d nõudeid, ei peaks üldjuhul dividendi jaotama. Krediidiasutused, mis ei saa täita käesolevat soovitust, kuna nende hinnangul on nad õiguslikult kohustatud dividendi maksma, peaksid kontakteeruma viivitamatult oma ühise järelevalverühmaga. Punkti 2 alapunktides a, b ja c osundatud kategooriatesse 1, 2 ja 3 kuuluvad krediidiasutused peaksid samuti vastama 2. samba juhistele. Kui muud tingimused jäävad samaks, jäävad kapitali nõuded ja juhised (9) eeldatavasti suuresti stabiilseks. Kui krediidiasutuse näitajad jäävad või eeldatavasti jäävad allapoole 2. samba juhistes ette nähtule, peab ta viivitamatult kontakteeruma oma ühise järelevalverühmaga. EKP vaatab läbi põhjused, miks selle krediidiasutuse kapitali tase on vähenenud või eeldatavasti väheneb ning kaalub kohaste ja proportsionaalsete konkreetsele asutusele suunatud meetmete võtmist.
(6)

Selleks on EKP oma juhendis välja toonud need valikuvõimalused ja kaalutlusõigused, mida on kohane kasutada ühetaoliselt nii oluliste kui vähem oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes. Lisaks on EKP välja toonud muud valikuvõimalused ja kaalutlusõigused, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 380 ja artikli 420 lõikes 2 sätestatud kaks üldist valikuvõimalust ja kaalutlusõigust, mille kasutamiseks soovitab EKP kehtestada konkreetsed põhimõtted vähem olulistele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.
(1)

Asutuste ja filiaalide andmete register (Register of Institutions and Affiliates Data, RIAD) on ühine andmekogu juriidiliste isikute ja muude statistiliste institutsionaalsete üksuste selliste viitandmete hoidmiseks, mille kogumine toetab äritegevust kogu eurosüsteemis ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) ülesannete täitmist. RIADisse sisestatava teabe esitavad eurosüsteemi liikmed ning eurot rahaühikuna mittekasutavate liikmesriikide keskpangad, kui sellised keskpangad osalevad vabatahtlikult RIADi töös.
2.

Krediidiasutuste poolt 2018. majandusaasta eest 2019. aastal dividendide ( 8 ) maksmise osas soovitab EKP järgmist: a) 1. kategooria: krediidiasutused, mis i) täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid ja ii) on 31. detsembriks 2018 juba saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktides d ja e osutatud suhtarvud, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, mis võimaldaks neil täita kõiki tingimusi ning järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul; b) 2. kategooria: krediidiasutused, mis 31. detsembril 2018 täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid, kuid ei ole 31. detsembriks 2018 saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktides d ja e osutatud suhtarvude täitmise tasemeid, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, mis võimaldaks neil täita kõiki tingimusi ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul. Lisaks peaksid nad põhimõtteliselt maksma dividendi ainult sellises ulatuses, et punkti 1 alapunkt d on samuti täidetud ning tagatud on vähemalt lineaarne tee (9) punkti 1 alapunktis e osutatud kapitalinõuete täitmisele täies ulatuses ning järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemused; c) 3. kategooria: krediidiasutused, mis ei täida punkti 1 alapunkti a, b või c nõudeid, ei peaks üldjuhul dividendi jaotama. Krediidiasutused, mis ei saa täita käesolevat soovitust, kuna nende hinnangul on nad õiguslikult kohustatud dividendi maksma, peaksid kontakteeruma viivitamatult oma ühise järelevalverühmaga. Punkti 2 alapunktides a, b ja c osutatud kategooriatesse 1, 2 ja 3 kuuluvad krediidiasutused peaksid samuti vastama 2. samba juhistele. Kui krediidiasutuse näitajad jäävad või eeldatavasti jäävad allapoole 2. samba juhiseid, peab ta viivitamatult kontakteeruma oma ühise järelevalverühmaga. EKP vaatab läbi põhjused, miks selle krediidiasutuse kapitali tase on vähenenud või eeldatavasti väheneb ning kaalub kohaste ja proportsionaalsete asutusepõhiste meetmete võtmist. Krediidiasutustelt oodatakse samuti, et nad võtaksid oma dividendipoliitikas ja kapitalihalduses arvesse võimalikku mõju kapitali nõudlusele, mis tuleneb tulevastest muudatustest liidu õigus-, regulatiivses ja finantsarvestusraamistikus. Vastupidise teabe puudumisel eeldatakse, et kapitali planeerimisel kasutatavad tulevased 2. samba nõuded ja 2. samba juhised jäävad vähemalt praegusele tasemele.