SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Mõiste „kõrgjõudlusega andmetöötlus“ viitab tehnoloogiatele ja võimsatele superarvutitele (mis on ühendatud ühes süsteemis või väga lähestikku sadade tuhandete või miljonite paralleelselt töötavate töötlusüksustega), mida kasutatakse selleks, et teha väga mahukaid ja kiireid arvutusi, mis on nii keerulised, et neid ei saa sooritada üldotstarbeliste arvutitega. Kõrgjõudlusega andmetöötluse meetodid hõlmavad modelleerimist ja simulatsiooni, keerukat andmeanalüüsi ning visualiseerimist, mida kasutatakse väga arvutus- või andmemahukate ülesannete puhul paljudes teaduslikes, masinaehituse, tööstuslikes, ärilistes ja avaliku sektori rakendustes. Kõrgjõudlusega andmetöötlus on kõige tähtsam tegur, et tagada olulised edusammud ja uuendused digiajastul, mil suurem arvutusvõimsus loob konkurentsieelise. See on väga tähtis tehnoloogia teaduse, tööstuse ja ühiskonna jaoks üldiselt.

–Kõrgjõudlusega andmetöötlus on vajalik vahend, et tulla toime oluliste teaduslike ja sotsiaalsete proovikividega, mille (mõned) näited on haiguste varajane avastamine ja ravi, uued ravimeetodid, mis põhinevad näiteks personaal- ja täppismeditsiinil; inimaju toimimise tundmaõppimine; kliimamuutuse prognoosimine; kosmosevaatlused; laiaulatuslike looduskatastroofide ennetamine ja ohjamine; uute materjalide väljatöötamise kiirendamine.

–Kõrgjõudlusega andmetöötluse kasutamisel on aina otsustavam mõju tööstusele ja ettevõtlusele, sest see vähendab märkimisväärselt väljatöötamis- ja tootmistsükleid, minimeerib kulusid, suurendab ressursitõhusust ning lühendab ja optimeerib otsustusprotsesse.

–Kõrgjõudlusega andmetöötlus on vajalik ka riigi julgeoleku ja -kaitse jaoks, näiteks keeruliste krüpteerimistehnoloogiate väljatöötamisel, küberrünnakute jälgimisel ja neile reageerimisel, tõhusa kohtumeditsiini kasutuselevõtul ning tuumasimulatsioonides.

Euroopa teadussuutlikkus, tööstusalane konkurentsivõime ja suveräänsus sõltuvad väga suurel määral juurdepääsust maailma juhtivatele kõrgjõudlusega andmetöötlus- ja andmetaristutele, et pidada sammu kasvava nõudlusega ja lahendamist vajavate probleemide keerukusega. Ehkki liit astus 2012. aastal samme, et suurendada oma jõupingutusi eesmärgiga tagada liidripositsioon kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteemide ja -teenuste pakkumisel ja kasutamisel, on see praeguseks ebapiisav. Seega:

(a)ei ole liidul parimad superarvutid maailmas ning talle kuuluvad superarvutid sõltuvad välistest kõrgjõudlusega andmetöötluse tarneahelatest, mis seab liidu aina suuremasse ohtu, et ta jääb ilma innovatsiooniks ja konkurentsivõimeks vajalikust strateegilisest ja tehnoloogilisest oskusteabest;

(b)ei vasta liidus kättesaadavad superarvutid nõudlusele. Lünga täitmiseks püüavad Euroopa teadlased ja tööstussektor saada juurdepääsu tipptasemel masinatele väljaspool liitu, et töödelda oma andmeid. See võib tekitada probleeme, eelkõige seoses isikuandmete ja tundlike andmete (näiteks äriandmed või ärisaladused) kaitsega ning andmete omandiõigusega, eelkõige tundlikes valdkondades, nagu tervishoid;

(c)liikmesriikide ja liidu investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse on endiselt suurel määral kooskõlastamata ning kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaarenduste kasutuselevõtt tööstuses on vähene. Võrreldes konkurentidega USAs, Hiinas ja Jaapanis teevad liit ja tema liikmesriigid selgelt liiga vähe investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötlusse ning selle valdkonna rahastamispuudujääk on 500–750 miljonit eurot aastas;

(d)liit ei suuda suunata oma tehnoloogiaarenduse investeeringuid Euroopa tehnoloogial põhinevatesse kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteemidesse, mille ta hangib, st tal puudub toimiv seos tehnoloogilise tarneahela, kasutajaid kaasava kavandamise ning süsteemide ühishangete vahel; ning

(e)suutmatus luua juhtiv turg kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas tähendab suutmatust tagada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse konkurentsivõimeline pakkumine turul, mille prognoositud väärtus on ligikaudu üks triljon eurot järgmise kümne aasta jooksul.

Nende küsimuste käsitlemiseks allkirjastasid seitse liikmesriiki – Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa ja Saksamaa – Roomas peetud digipäeval (mis korraldati 23. märtsil 2017 Rooma lepingu 60. aastapäeva tähistamise ürituste raames) EuroHPC deklaratsiooni. Nendega ühinesid seejärel Belgia, Sloveenia, Bulgaaria, Šveits, Kreeka ja Horvaatia. Need 13 riiki leppisid kokku omavahelises ja komisjoniga tehtavas koostöös, et soetada ja võtta aastateks 2022/2023 kasutusele üleeuroopaline integreeritud eksatasandi superarvutitaristu (EuroHPC). Ka teisi liikmesriike ja assotsieerunud riike kutsuti üles EuroHPC deklaratsiooni allkirjastama.

Liidu seatud eesmärk on saavutada aastaks 2022 või 2023 eksatasandi jõudlus, st arvutussüsteemide jõudlus teha 1018 tehet sekundis. Arvutusjõudluse suurenemine pärast eksatasandit hõlmaks eksatasandi-järgseid tehnoloogiaid ja tõenäoliselt kvantarvuteid. Need on arvutusseadmed, mis kasutavad kvantfüüsikalisi protsesse, mitte traditsioonilisi transistoreid. Eksatasandi jõudluse saavutamiseks tuleks vahepealse sammuna jõuda 2019. aastaks eksatasandi-eelse jõudluseni, s.o 20–50 % eksatasandi jõudlusest.

EuroHPC deklaratsioonile allakirjutanud riigid tunnistasid, et nemad ja liit peavad väga kiiresti koos investeerima, et: soetada tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötlustaristu, mis vastab Euroopa teadus- ja tööstuskasutajate kõrgetele kasutusnõuetele, ning pakkuda neile seda taristut; töötada Euroopas välja oma maailmatasemel eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötlustaristu aastaks 2022 või 2023.

Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja uut õiguslikku ja rahastamisvahendit, mis võimaldab soetada (aastal 2019 või 2020) kaks maailmatasemel eksatasandi-eelset mõnesaja petaflopsist masinat3 ning teha need avaliku ja erasektori kasutajatele kättesaadavaks, et töötada välja juhtivad teaduslikud ja tööstuslikud rakendused, mis toetavad ulatusliku eksatasandi-eelse ökosüsteemi väljaarendamist Euroopas. See vahend peab toetama ka teadus- ja arendustegevust ning tehnoloogia arengut, mis on nõutav konkurentsivõimeliste Euroopa eksatasandi masinate ühiseks kavandamiseks, sealhulgas Euroopa vähese energiatarbimisega mikroprotsessorite tehnoloogia esimese põlvkonna jaoks, mis on võtmetehnoloogia, et saavutada Euroopas eksatasandi suutlikkus aastaks 2022 või 2023. Eksatasandi süsteemide hankimine ei ole samas käesoleva ettepaneku osa.

2017. aasta suvel ja sügisel korraldas komisjon mõjuhinnangu, et teha kindlaks parim vahend nende eesmärkide saavutamiseks, tagades ka parima majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju ning kaitstes liidu huvisid. Leiti, et parim variant on ühisettevõte. Ühisettevõte tagab ühise õigusliku, lepingulise ja organisatsioonilise raamistiku, mille alusel ühisettevõttes osalevad liikmed võtavad ühised kohustused. Ühisettevõte tagab oma liikmetele ka kindla juhtimisstruktuuri ja eelarvealase selguse. Ühisettevõte võib teha ühishankeid ja käitada maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteeme (eelkõige Euroopa) tehnoloogia edendamise kaudu. Ta võib omada eksatasandi-eelseid superarvuteid, mida tema liikmed ühiselt rahastavad, ning seega hõlbustada mittediskrimineerivat juurdepääsu neile. Lisaks võib ta algatada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni programme, et töötada välja tehnoloogiad ja integreerida need seejärel Euroopa eksatasandi superarvutussüsteemidesse, luues seega ahela, mis ulatub teadus- ja arendustegevusest kuni eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteemide pakkumise ja käitamiseni, ning aidates kaasa Euroopa konkurentsivõimelise tehnoloogiasektori pakkumise väljaarendamisele.

Ühisettevõte EuroHPC saab oma vahendid kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku summadest, mis on juba eraldatud kõrgjõudlusega andmetöötlusega seotud tegevusele viimaseks kaheks aastaks programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu tööprogrammides. Ühisettevõte EuroHPC ei tugine oma eesmärkide saavutamisel lisarahastamisele järgmisest mitmeaastasest finantsraamistikust. Kui vahendid muutuvad järgmise mitmeaastase finantsraamistiku alusel kättesaadavaks, tuleb ühisettevõtte EuroHPC määrust muuta eesmärgiga määrata kindlaks uus mandaat, et hõlmata eksatasandi taristu hankimine ja käitamine, kõrgjõudlusega andmetöötlustehnoloogia väljaarendamine pärast eksatasandit, eksatasandi-järgse taristu hankimine ja käitamine, sealhulgas selle lõplik integreerimine kvantarvutustehnoloogiatega. Mandaadi muutmine ja laiendamine peaks toetuma proportsionaalsele mõjuhinnangule kooskõlas parema õigusloome nõuetega.