Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang järgmise ettepaneku kohta: määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), ja määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri)

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Eesmärk on reageerida uutele viisa-, piiri- ja julgeolekuprobleemidele ja tagada olemasolevate ja tulevaste IT-süsteemide koostalitlus. Sellest tulenevalt on mõjuhinnangus, mis toetub 2016. aastal korraldatud VISi hindamisele, keskendutud neljale kitsaskohale: ·reisidokumentide kasutamine tõendina tagasisaatmismenetluses – praegustes ELi õigusaktides ei ole seda võimalust ette nähtud. Seepärast kulgevad tagasisaatmismenetlused aeglaselt ja vaevaliselt, põhjustades liikmesriikidele viivitusi ja kulusid; ·biomeetriliste andmete kasutamine alaealiste isiku tuvastamiseks – praeguste ELi õigusaktide kohaselt ei võeta alla 12-aastastelt lastelt sõrmejälgi, mistõttu nende isikut on raskem tuvastada, eriti kui neid ähvardab oht langeda inimkaubanduse ohvriks; ·ebapiisav teave pikaajaliste viisade ja elamislubade kohta – praeguse teabe puudulikkus raskendab välispiiri haldamist ja muudab Schengeni ala julgeolekuohtude suhtes haavatavamaks; ·sisserände- ja julgeolekuohu ebaühtlane kontrollimine viisataotluste töötlemisel – kontrollimine on liikmesriigiti ebaühtlane ja selleks ei kasutada olemasolevaid IT-süsteeme (sealhulgas neid, mis muutuvad tulevikus koostalitlusvõimeliseks).

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Üldeesmärgid: • tõhustada ühise viisapoliitika rakendamist; • hõlbustada kontrolli ELi välispiiril paiknevates piiripunktides ja vaba liikumist piirideta Schengeni alasse kuuluvates ELi liikmesriikides; • tugevdada julgeolekut ELis ja selle piiril; • parandada Schengeni alasse kuuluvate ja sellest välja jäävate liikmesriikide vahelise piiri haldamist. Erieesmärgid: • tõhustada välisriikide kodanike isiku tuvastamist ja nende tagasisaatmist; • tõhustada VISi, et hõlbustada tagasisaatmismenetlusi; • hõlbustada pettustevastast võitlust; • hõlbustada kontrolli välispiiridel asuvates piiripunktides ja liikmesriikide territooriumil; • võidelda tõhusamate meetmetega laste õiguste kuritarvitamise vastu; • hõlbustada liikmesriikide vahelist teabevahetust kolmandate riikide kodanike kohta; • aidata kaasa raskete kuritegude, sealhulgas terrorismi vastasele võitlusele; • koguda tõenditel põhineva poliitikakujundamise eesmärgil statistikat.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

ELi tasandi andmebaasid on piiri- ja julgeolekuvaldkonnas loodud selleks, et aidata liikmeriikide asutustel teha koostööd ja vahetada omavahel sellealast teavet. Kui kõrvaldada andmelüngad, mis nendes süsteemides on avastatud, saavad asutused (kiiremini ja odavamini) välisriikide kodanike isikut tuvastada, teha neile põhjalikku riskihinnangut ning kontrollida nende dokumentide kohta sisestatud teavet ja nende autentsust.

B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant (allajoonitud)?

Reisidokumendi elektroonilise koopia sisestamine VISi: 1) keskandmebaasi / 2) detsentraliseeritud andmebaasi (igas liikmesriigis eraldi): • allvariant A: ainult biograafilisi andmeid sisaldava lehe sisestamine; • allvariant B: kõikide taotleja reisidokumendi kasutatud lehtede sisestamine. Sõrmejälgede võtmise vanuse alandamine lastel: • sõrmejälgede võtmine alates 6. eluaastast; • sõrmejälgede võtmine alates sünnist (vanuse alampiiri kaotamine). Pikaajalisi viisasid ja elamislube käsitlevate andmete sisestamine VISi: – mitteseadusandlikud poliitikavariandid: • parandada juhtumipõhist kahepoolset teabevahetust; • parandada tühistatud pikaajaliste viisadega seotud hoiatusteadete sisestamist Schengeni infosüsteemi ja nende kasutamist; • edendada kiipi sisaldavate dokumentide turvaelementide kasutamist: passiivne autentimine ja laiendatud juurdepääsukontroll; – seadusandlikud poliitikavariandid: • ühtsustada pikaajalisi viisasid ja elamislube ning muuta need turvalisemaks; • ühendada asjaomased riiklikud andmebaasid, et liikmesriigid saaksid omavahel päringuid teha; • sisestada andmed VISi: a) ilma tagasilükatud taotlusi käsitleva teabeta / b) koos tagasilükatud taotlusi käsitleva teabega. Automaatne sisserände ja turvalisuse kontrollimine: • kontrollida olemasolevaid andmebaase süstemaatiliselt ja automaatselt; • kasutada automaatset ristkontrolli + taustakontrollireegleid.

Kes millist varianti toetab?

Paljud eri sidusrühmad on väljendanud toetust VISi eesmärkide läbivaatamisele (ELi julgeolekualaseid IT-süsteeme haldav amet eu-LISA, ELi piirivalveamet Frontex ja liikmesriikide valitsused, kes on panustanud sellealastesse uuringutesse). Osa sidusrühmi (Euroopa Andmekaitseinspektor ja ELi Põhiõiguste Amet) on rõhutanud vajadust austada põhiõigusi, kehtestada ranged ja selged andmekaitsemeetmed ning võtta arvesse lapse huve.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Kavandatavad meetmed võimaldavad usaldusväärselt ja süstemaatiliselt tõendada iga välisriigi kodaniku kodakondsust, kes viibib liidus kauem kui viisas lubatud. See peaks lihtsustama tagasisaatmisotsuste täideviimist ja võimaldada hinnanguliselt kokku hoida 6,7–32,1 miljonit eurot. Tagasisaatmismenetlusega seotud viivituste vähendamine aitab ühtlasi kärpida näiteks väljasaatmiseelsete kinnipidamiskeskuste ja ülalpidamiskulusid 46,3–92,6 miljonit eurot. Lisaks on asjaomaste halduskulude arvelt eeldatavasti võimalik kokku hoida 3,9–15,5 miljonit eurot. Laste sõrmejälgede sisestamine VISi võimaldab asutustel kontrollida nende isikusamasust ning täiskasvanute väiteid, kes esitlevad end nende vanemate või eestkostjatena. See aitab Schengeni alas asuvatel saatjata lastel taasühineda oma vanemate, pere või hooldajaga ning hõlbustab Dublini määruse kohaldamist (selle reeglite alusel määratakse kindlaks, milline liikmesriik vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest). Piirihaldus- ja õiguskaitseasutused saavad juurdepääsu pikaajalisi viisasid ja elamislube käsitlevatele andmetele, mis võimaldab kiiresti kontrollida dokumentide olekut ja autentsust. Dokumendiomanike jaoks muutub piirikontroll omakorda sujuvamaks ja kiiremaks. Konsulaatidel ja sisserändeasutustel avaneb võimalus automaatselt kontrollida muid andmebaase ja kasutada täielikult ära kogu süsteemi koostalitlusvõimet.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Algkulud piirduvad menetluste ja õigusaktide muutmisest tulenevate investeeringute ja muudatuste juurutamisega. ELi eelarvest ja süsteeme käitavate riiklike asutuste vahenditest kaetavaid peamisi ühekordseid kulusid hinnatakse 21,4–21,5 miljonile eurole. Iga taotlusega seotud suuremast töökoormusest tingitud korduvad halduskulud katavad peamiselt liikmesriikide konsulaadid ja välised teenuseosutajad. Samas tehti kvantitatiivne analüüs iga poliitikavaldkonna kohta eraldi. Seepärast ei ole hinnangulistes kuludes võetud arvesse asjaolu, et eelistatud poliitikavariandi puhul saab tänu mastaabisäästule ja võimalikele kattuvatele investeeringutele oluliselt vähendada pikaajalisi kulusid.

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

Kavandatavad meetmed ei mõjuta eeldatavasti otseselt väikesi ega keskmise suurusega ettevõtjaid. Reisijate ja heausksete välisriigi kodanike jaoks, kellel on pikaajaline viisa või elamisluba, muutub piirikontroll kiiremaks.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Dokumentide skannimisest ja lastelt sõrmejälgede võtmisest tulenev haldustöö suurenemine tekitab kulusid, kuid kavandatav kokkuhoid on veelgi suurem. Eeldatakse, et olukord paraneb liikmesriikide jaoks oluliselt, sest: ·sisserände- ja tagasisaatmisasutused taotlevad vähem haldusabi tõendavate dokumentide saamiseks; ·taotletakse vähem reisidokumentide koopiaid; ·lihtsustub tagasisaatmismenetlus sisserändajate puhul, kes viibivad liidus kauem kui viisas lubatud.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Suureneb kogu ühiskonna turvalisus, sest välispiiri kaitstakse tõhusamalt, kaitstakse lapsi ja ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmismenetlus muutub lihtsamaks. Välisriigi kodanikele välja antud dokumentidega seotud andmete puudulikkuse kõrvaldamine täiustab praegust piirihalduse infosüsteemi. Süsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel peetakse täielikult kinni kõikidest asjaomastest õigusaktidest, näiteks üldisest andmekaitsemäärusest ning lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse põhimõtetest, samuti on kehtestatud hulk kaitsemeetmeid.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?