EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

1. juuni 2022,

ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 seoses turuandmete läbipaistvuse suurendamise, kauplemiskoondteabe süsteemi loomisega seotud takistuste kõrvaldamise, kohustusliku kauplemiskoha nõuete optimeerimise ja kliendi korralduste edastamise eest tasu võtmise keelustamisega

(CON/2022/19)

(2022/C 286/03)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

3. ja 4. veebruaril 2022 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult taotlused esitada arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 seoses turuandmete läbipaistvuse suurendamise, kauplemiskoondteabe süsteemi loomisega seotud takistuste kõrvaldamise, kohustusliku kauplemiskoha nõuete optimeerimise ja kliendi korralduste edastamise eest tasu võtmise keelustamisega (1) (edaspidi „kavandatav määrus“) ning ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (2) (edaspidi „kavandatav direktiiv“).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna kavandatav määrus ja kavandatav direktiiv sisaldavad sätteid, mis mõjutavad: a) Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhiülesannet määratleda liidu rahapoliitika ja rakendada seda kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 2; ja b) EKPSi ülesannet aidata kaasa pädevate asutuste poolt rakendatava finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1. Kavandatava määruse eesmärgid

1.1 EKP toetab kavandatava määruse peamist eesmärki muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 ( 3 ) (edaspidi „MiFIR“ ehk finantsinstrumentide turgude määrus), et suurendada turuandmete läbipaistvust kõikides Euroopa Liidu (EL) kauplemiskohtades, luues uue õigusraamistiku kauplemiskoondteabe koostamiseks, sealhulgas uue menetluse iga varaklassi jaoks ühe kauplemiskoondteabe pakkuja valimiseks.

1.2 Kavandatav määrus hõlmab ka olulisi muudatusi ELi kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetes nii kapitali- kui mittekapitaliinstrumentide jaoks, näiteks tehinguandmete avaldamise pikendamise eeskirjade suurem ühtlustamine, ELi aktsiate ja tuletisinstrumentidega kauplemisega seotud kohustuste ajakohastamine, korralduste vooga seotud maksete keeld ning muud muudatused ELi väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise korras. Kavandatavate muudatuste eesmärk on toetada Euroopa kapitaliturgude integratsiooni ning ühtlustada asjakohaseid finantsturu järelevalve eeskirju kogu liidus. EKP toetab kindlalt üldist kapitaliturgude integratsiooni edendamise eesmärki, eelkõige turuandmete läbipaistvuse kavandatava suurendamise kaudu. Sügavamad ja integreeritumad kapitaliturud on vajalikud mitmel põhjusel. Nad mitte üksnes mobiliseerivad euroala majanduse toetamiseks vajalikke vahendeid, vaid muudavad ka finantssüsteemi üldiselt vastupidavamaks. Lisaks võib eeldada, et Euroopa kapitaliturgude integratsioon parandab ühtse rahapoliitika ülekandumist euroala kõikidesse piirkondadesse ning hõlbustab turuosaliste juurdepääsu keskkonnahoidlikule rahastamisele ja digimajandusele ülemineku rahastamisele. Selles osas rõhutab EKP seda, kui oluline on võtta kiiresti vastu täiendavad algatused Euroopa Komisjoni 2020. aasta kapitaliturgude liidu tegevuskava raames ning rakendada need täielikult riiklikul tasandil, kui see on õiguslikult nõutav.

1.3 Turuandmete läbipaistvuse suurendamine aitab kaasa ELi kapitaliturgude arengule, kuna investorite ja emitentide jaoks pakub hinna- ja likviidsusteabe laiem kättesaadavus rohkem investeerimis- ja rahastamisvõimalusi ning vähendab emitentide jaoks kapitali kaasamise kulusid. Samal ajal tasub meeles pidada, et suurem läbipaistvus võib teatavatel tingimustel võimaldada teatavatel kauplejatel paremini ära kasutada kehtivaid korraldusi käsitlevat turuteavet, kuna nad suudavad selle teabega kiiremini kaubelda, kasutades kõige uuemat tehnoloogiat.

1.4 EKP huvi nende seadusandlike ettepanekute vastu puudutab eelkõige EKPSi osalemist mittekapitaliturgudel (võlakirjad, sealhulgas riigivõlakirjad) EKPSi rahapoliitika ja muude aluslepingust tulenevate ülesannete täitmisel ning vajadust kaitsta selliste tundlike tehingute konfidentsiaalsust. Seetõttu soovib EKP täiendavalt kommenteerida MiFIRi muid sätteid ( 4 ) , mida kavandatav määrus küll ei hõlma, kuid mis mõjutavad EKPSi keskpanku ja nende turutehinguid finantsinstrumentidega (vt punkt 7).

2. Kavandatava direktiivi eesmärgid

Kuna kavandatav direktiiv näeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL (5) (edaspidi „MiFID II“) ette üksnes piiratud muudatusi, mis tulenevad suures osas kavandatavatest MiFIRi muudatustest, ei pea EKP vajalikuks selle ettepaneku kohta arvamust avaldada.

Konkreetsed märkused

3. Kauplemiskoondteabe süsteem

3.1 EKP toetab kavandatavat tõhustatud korra kehtestamist kauplemiskoondteabe süsteemi jaoks ja võistleva pakkumismenetluse kehtestamist kauplemiskoondteabe pakkuja valimiseks iga varaklassi jaoks. Nagu EKP on varem märkinud, saab nõuetekohase läbipaistvuse asjakohaselt tagada üksnes nii, et nähakse ette üksainus kauplemiskoondteabe pakkuja ( 6 ) iga asjaomase varaklassi jaoks. Kauplemiskoondteabe süsteem pakub investoritele mitmeid eeliseid ning toetab omakorda kapitaliturgude liidu eesmärke muuta kapitaliturgude rahastamine investoritele kättesaadavamaks ja vähendada ELi kapitaliturgude killustatust. See peaks aitama suurendada läbipaistvust ja investorite juurdepääsu turuandmetele, vähendades seeläbi likviidsus- ja tehingute tegemisega seotud riske, samuti turu killustatust. Lisaks võib see oluliselt vähendada investorite tehingukulusid. See võimaldab investoritel saada reaalajas ülevaade kauplemistegevusest mõistlike kuludega ning peaks suurendama ELi kapitaliturgude kasutamist rahastamise ja investeerimise eesmärgil nii äriühingute kui jaeinvestorite poolt.

3.2 Kavandatav tõhustatud kord on tehniliselt ja tegevuslikult keeruline ning sisaldab tulude jaotamise süsteemi. Selleks, et tagada tasakaal kvaliteedi ja konkreetse varaklassi koondandmete kogumi koostamiseks tehtud investeeringu vahel, on oluline, et kauplemiskoondteabe pakkuja saaks tugineda turuandmete esitajate (investeerimisühingud, kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kliendi korralduste süsteemsed täitjad) esitatud andmete kvaliteedile, täielikkusele ja kiirele edastamisele. EKP arusaama kohaselt vastutab kauplemiskoondteabe pakkuja üksnes kesksete turuandmete koondamise ja nende kaubanduslikul eesmärgil pakkumise eest turul, samas kui esitatud andmete kvaliteeti, mis jääb täielikult turuandmete esitajate vastutusalasse, reguleerib komisjon delegeeritud õigusakti alusel, mis põhineb sidusrühmade eksperdirühma ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) nõuannetel.

3.3 Kui ESMA peaks mis tahes põhjusel kauplemiskoondteabe pakkujate erisuse seoses lepingu uuestipakkumise võimaluse loomisega tühistama, võiks ESMA väljatöötatavates tehnilistes standardites nõuda, et kauplemiskoondteabe pakkuja avalikustaks turuandmete esitajate ja andmesõnastike tehnilise ühenduse parameetrid, et need oleksid kättesaadavad ka teistele üksustele, kes soovivad lepingule konkureerida.

3.4 EKP arusaama kohaselt ei mõjuta kauplemiskoondteabe süsteemi käsitlevad ettepanekud EKPSi „raha-, valuuta- või finantsstabiilsuspoliitika“ tehingute konfidentsiaalsust, mis on endiselt MiFIRi artikli 1 lõike 6 kohaselt avalikustamisest vabastatud. Seega ei hõlmaks „turuandmed“, mida komisjon peab täpsustama vastavalt kavandatava artikli 22b lõikele 2, ja „kesksed turuandmed“, mida kauplemiskoondteabe pakkujad kasutajatele müüvad, EKPSi poliitiliste tehingute andmeid (nt hind, maht ja lepingu sõlmimise aeg).

4. Aktsiate kauplemiseelse läbipaistvuse kord: „anonüümne kauplemine“

EKP avaldab toetust asjaolule, et kavandatava määrusega ühtlustatakse aktsiate kauplemiseelse läbipaistvuse korda, asendades kahe mahu ülempiiri ühe mahu ülempiiriga, mis on 7 % kõnealuse finantsinstrumendiga liidus toimunud kauplemise kogumahust võrdlushinnast või kokkuleppehinnaga seotud kohustustest vabastamise alusel (7). See lihtsustab läbipaistvuskorda ning anonüümse kauplemise taseme jälgimist. Kavandatava madalama, kogu ELi hõlmava mahu ülempiiri eesmärk on kompenseerida kauplemiskohapõhise künnise kaotamist; seega on ettepaneku üldisem eesmärk suurendada aktsiate kauplemiseelse läbipaistvuse taset. Samal ajal tuleb märkida, et kauplemiskohapõhise mahu ülempiiri kaotamise ja kogu ELi hõlmava mahu ülempiiri langetamise vaheline koostoime on keeruline, kuna kavandatavad muudatused avaldavad läbipaistvusele erinevat mõju. Seepärast soovitab EKP aktsiate kauplemiseelse läbipaistvuse korda, eelkõige mahu ülempiiri kalibreerimist, pidevalt jälgida.

5. Maksete keelamine korralduste voo eest

Komisjoni ettepanek (8) sisaldab täiendavat piirangut seoses maksetega korralduste voo eest. EKP leiab, et maksed korralduste voo eest võivad pärssida turu tõhusat toimimist ja Euroopa kapitaliturgude läbipaistvust.

6. Avatud juurdepääsu lõpetamine börsil kaubeldavatele tuletisinstrumentidele

Kuigi põhimõtteliselt tuleb toetada ELi kliiringuturge tugevdavaid meetmeid, on oluline kaaluda avatud juurdepääsu lõpetamise võimalikku mõju konkurentsile, innovatsioonile ja turgude integreerumisele, ning hoolikalt tasakaalustada võimalikke konkureerivaid eesmärke.

7. Muud MiFIRi sätted ja nende mõju EKP/EKPSi turutehingutele

MiFIRi sätted, mis mõjutavad peamiselt EKP/EKPSi turutehinguid, ei kuulu kavandatava määruse kohaldamisalasse. EKP kasutab siiski võimalust teha ettepanek MiFIRi teatavate sätete sõnastust veelgi parandada, võttes arvesse EKP/EKPSi kogemust turuoperatsioonide läbiviimisel ELi kauplemiskohtades.

7.1 MiFIRi läbipaistvusnõuete erand EKPSi tehingutele vastavalt EKPSi põhikirjale

EKP leiab, et MiFIRi artikli 1 lõike 6 praegust sõnastust EKPSi poliitiliste tehingute vabastamise kohta kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetest (9) tuleks muuta selliselt, et erandit, mida kohaldatakse EKPSi keskpankade tehingute suhtes „viimaks ellu raha-, valuuta- ja finantsstabiilsuspoliitikat“ ja mida tuleks seejärel täpsemalt määratleda komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/583 (10), laiendataks nii, et seda kohaldataks sõnaselgelt kõikidele eurosüsteemi keskpankade tegevustele vastavalt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) IV peatükile. EKP leiab, et EKPSi keskpanga vastaspool peab avalikustama ainult need EKPS keskpankade investeerimistehingud, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2017/583 artikli 15 punktides a ja c. Need tehinguliigid tuleks selgesõnaliselt sätestada MiFIRi muudetud artikli 1 lõikes 7, mitte nagu praegu, delegeeritud määruses (EL) 2017/583.

7.2 Komisjoni volitus laiendada MiFIRi läbipaistvusnõuetest tehtavat erandit muudele keskpankadele

Kui kõigi EKPSi põhikirja IV peatüki kohaste eurosüsteemi tehingute puhul saaks kasutada eespool nimetatud laiendatud erandit MiFIRi artikli 1 lõike 6 alusel, olenemata sellest, millised muud keskpangad või asutused neid teenuseid kasutavad, muutuks komisjoni MiFIRi artikli 1 lõikes 9 sätestatud õigus laiendada erandi kohaldamisala „muudele keskpankadele“ tarbetuks. Samuti ei oleks enam vaja volitada ESMAt töötama välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusid, et täpsustada „raha-, valuuta- ja finantsstabiilsuspoliitika toiminguid“. Sellest tulenevalt võib MiFIRi artikli 1 lõiked 8 ja 9 välja jätta.

7.3 EKPSi keskpankade tehingute vabastamine MiFIRi artikli 26 lõikes 5 sätestatud kauplemiskoha korraldaja aruandlusnõuetest

MiFIRi artikli 26 lõike 5 kohaselt peab kauplemiskoha korraldaja teatama oma pädevale asutusele kõikidest oma platvormil kaubeldavate finantsinstrumentidega teostatud tehingutest, mis on sooritatud tema süsteemide kaudu teatavate äriühingute poolt. Kauplemiskohtade aruandlusmehhanism on selle sätte kohaselt praegu hästi välja töötatud ning kehtestatud on tegevuskord asjaomastest tehingutest saadud andmete sujuvaks esitamiseks. Kauplemiskohad koguvad esitamiseks üksikasjalikke andmeid kauplemiskoha süsteemide kaudu sooritatud EKPSi tehingute kohta. EKP arusaama kohaselt ei kavatsenud liidu seadusandjad MiFIRi artikli 26 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõuet kohaldada EKPSi keskpankade tehingute suhtes. See arusaam põhineb asjaolul, et keskpankadele on ette nähtud selged erandid MiFIRi aruandluskohustusest, samuti ei ole tegemist „äriühingutega“, vaid pigem üksustega, kes teostavad turuoperatsioone oma avaliku sektori volituste alusel, sealhulgas aluslepingu alusel. Õiguskindluse huvides tuleks artikli 26 lõiget 5 selles osas täpsustada.

7.4 EKPSi väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute täieliku vabastuse säilitamine järelevalvelise aruandluse kohustusest

EKP juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi EKPSi väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud on täielikult vabastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2015/2365 (11) ning selle avalikustamis- ja aruandluskohustustest (12), näeb komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/590 (13) ette, et väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid (14) , mille vastaspool on EKPSi keskpank, käsitatakse MiFIRi artikli 26 kohaste tehingutena (15). Sellest tulenevalt kohaldatakse nende tehingute suhtes MiFIRi artiklis 26 ette nähtud aruandluskohustust. Delegeeritud määrus (EL) 2017/590 mõjutab seega EKPSi keskpankade aruandluskohustusi, mida MiFIRi alusel kohaldatakse selliste tehingute suhtes. Selline liidu esimese tasandi õigusaktide sisuline allutamine liidu teise tasandi õigusaktidele on vastuolus väljakujunenud õiguspõhimõttega lex superior derogat legi inferiori (16), mille kohaselt liidu rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid ei tohi olla vastuolus liidu teiseste õigusaktidega. EKP kasutab käesolevas arvamuses võimalust rõhutada, et see vastuolu tuleks delegeeritud määruses (EL) 2017/590 kõrvaldada, kuigi see ei ole iseenesest EKPga konsulteeritud ettepanekutega hõlmatud teema.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 1. juuni 2022 EKP president Christine LAGARDE

(1) COM (2021) 727 final.

(2) COM (2021) 726 final.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

(4) Vt MiFIRi artikli 1 lõiked 6, 7 ja 9 ning artikli 26 lõige 5.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

(6) Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2012/21, 22. märts 2012, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ; ii) määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (EMIR); iii) direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta ning iv) määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (ELT C 161, 7.6.2012, lk 3), punkt 5.2. Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis.

(7) Kavandatava määruse artikli 1 lõige 4, millega muudetakse MiFIRi artiklit 5.

(8) Kavandatava määruse artikli 1 lõige 26, millega lisatakse uus artikkel 39a.

(9) MiFIRi artiklid 8, 10, 18 ja 21.

(10) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/583, 14. juuli 2016, millega täiendatakse finantsinstrumentide turge käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid läbipaistvuse nõudeid võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, lubatud heitkoguste väärtpaberite ning tuletisinstrumentide puhul (ELT L 87, 31.3.2017, lk 229).

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2015/2365, 25. november 2015, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

(12) Määruse (EL) 2015/2365 artikli 2 lõike 2 punkt a ja artikli 2 lõige 3.

(13) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/590, 28. juuli 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad pädevatele asutustele tehingutest teatamist (ELT L 87, 31.3.2017, lk 449).

(14) Nagu on määratletud määruse (EL) nr 2015/2365 artikli 3 lõikes 11.

(15) Vt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/590 artikli 2 lõige 5.

(16) Õiguspõhimõte, mille kohaselt õigusnormide hierarhias kõrgemal asetsev õigusakt on ülimuslik hierarhias madalamal asetseva õigusakti suhtes.