Ettepanekus piirdutakse Euroopa Sotsiaalfond+ määruse ettepaneku (COM(2018) 382) sihipärase muutmisega ja see jääb kooskõlla muude liidu tegevuspõhimõtetega. Eeskätt on see kooskõlas ühissätete määruse ja Euroopa Regionaalarengu Fondi ettepaneku muudatustega [ning sellega toetatakse eelkõige vastastikust täiendavust ja sünergiat uue terviseprogrammiga]. Ettepanek on samuti kooskõlas muudatusettepanekuga, mille komisjon on esitanud teinud ühissätete määruse kohta programmitöö perioodiks 2014–2020, et soodustada kriisist taastumise meetmeid COVID-19 pandeemia kontekstis ja valmistuda majanduse taastamiseks.

Ettepanek on kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega ja selles piirdutakse Euroopa Sotsiaalfond+ käsitleva komisjoni ettepaneku (COM(2018) 382) sihipärase muutmisega, et ESF+ saaks paremini aidata taastada majandust mõjust, mida COVID-19 pandeemia on avaldanud liikmesriikide majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvate põhimõtetega on ESF+ eesmärk saavutada suur tööhõive, õiglane sotsiaalkaitse ning tagada tööturu vajadustele vastav oskustega ja vastupanuvõimeline tööjõud, kes on tulevases töömaailmas toimetulekuks valmis, ning seega aidata ellu viia Euroopa rohelist kokkulepet ja uut tööstusstrateegiat.

Need meetmed hõlmavad võimalust laiendada ESF+ rakendamisala, näiteks pakkuda toetust lühendatud tööaja kavadele, mis ei ole kombineeritud aktiivsete meetmetega, ja juurdepääsu tervishoiuteenustele, sh ka nende jaoks, kes ei ole otseselt sotsiaal-majanduslikult haavatavad, samuti võimalust lubada vajaduse korral ajutise meetmena leevendada valdkondliku keskendamise nõudeid, et saaks erakorralistele ja ebatavalistele asjaoludele tulemuslikult reageerida.

Praegusest kriisist õppimiseks on väga tähtis, et ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistikuga nähakse ette mehhanismid, mida saab kiiresti rakendada, kui järgmisel kümnendil peaksid ilmnema erakorralised asjaolud. Seetõttu tehakse ettepanek ajutiste meetmete kohta ESF+ kasutamiseks erakorraliste ja ebatavaliste asjaolude korral, tagamaks, et piiratud ja konkreetsetel asjaoludel oleks võimalik teha teatavatest eeskirjadest erandeid, et sellistele erakorralistele ja ebatavalistele asjaoludele saaks hõlpsamini reageerida.

Komisjon teeb samuti ettepaneku luua oluliselt tugevdatud terviseprogramm, mis oma suuruse ja ulatuse tõttu peaks olema eraldiseisev programm. Terviseprogramm ei ole seega enam Euroopa Sotsiaalfond+ osa. Seetõttu on vaja Euroopa Sotsiaalfond+ ettepanekut muuta, et jätta välja kõik viited terviseharule. Arvestades siiski vajadust neid kahte programmi tihedalt koordineerida, sisaldab muudetud ESF+ ettepanek sätteid, milles soovitatakse tagada ESF+ ja uue ELi terviseprogrammi meetmete sünergia ja vastastikune täiendavus.

COVID-19 pandeemial on olnud naistele ebaproportsionaalselt suur sotsiaal-majanduslik mõju. Seetõttu peaksid liikmesriigid pöörama vajalikku tähelepanu sellele, et tegevustes järgitakse rangelt soolise võrdõiguslikkuse horisontaalset põhimõtet, mis on sätestatud ESF+ määruse artiklis 6.

• Kooskõlas ELi tööstusstrateegiaga edendatakse rohe- ja digipööret, mis nõuab uusi oskusi uut tüüpi töökohtade jaoks. COVID-19 pandeemia järgne nö uus normaalsus tähendab seda, et vaja on teistsuguseid oskusi ning Euroopa tööstusökosüsteemides tekivad uued majandus- ja ärimudelid, sh uued kohalikud väärtusahelad, mida Euroopa Sotsiaalfond peaks toetama.

• Tegeletakse laste vaesuse küsimusega: taastumise loogikat arvestades muutub laste vaesuse vastu võitlemine lähiaastatel veelgi tähtsamaks ning tuleb kanda hoolt selle eest, et ühtki last ei jäetaks COVID-19 kriisi järel hooleta. Tehakse ettepanek lisada põhjendus ja artikkel, mille kohaselt peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 5 % eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest ESF+ vahenditest vaesuses elavate laste probleemiga tegelemiseks.

• Noorte tööhõive valdkonnas muudetakse rangemaks valdkondliku keskendamise nõuded. Varasemad majanduslangused on näidanud, et majandustsükkel mõjutab noorte tööhõivet täiskasvanute omast rohkem, ning COVID-19 pandeemia tingitud majanduslangus toob tõenäoliselt taas kaasa noorte töötuse ja NEET-noorte osakaalu dramaatiliselt suure kasvu. Et veelgi rohkem toetada kaasavat majanduse taastamist ja koolist tööellu üleminekut muutuvas töömaailmas ning tagada, et noored kasutavad võimalikult hästi ära digi- ja rohepöördest ning vastupidavale majandusele üleminekust tulenevaid võimalusi, peaksid liikmesriigid, kus NEET-noorte (vanuserühm 15–29) osakaal on ELi keskmisest suurem, kavandama vähemalt 15 % oma ESF+ vahenditest, mis kuuluvad eelarve jagatud täitmise alla, noorte toetamiseks mõeldud sihtotstarbeliste meetmete ja struktuurireformide tarvis (varasema 10 % asemel).

Et need investeeringud saaksid uuendatud majanduskasvumudeli kaasavateks ja kestlikeks elementideks ning järgides liidu kohustust rakendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja Pariisi kokkulepet, keskendutakse ESF+ määruse muudatustes kooskõlas president von der Leyeni poliitiliste suunistega järgmisele:

Komisjon võttis 30. mail 2018 vastu Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) määruse ettepaneku. Nüüd on aga COVID-19 pandeemia tõttu tabanud Euroopa majandust sügav ja enneolematu välisajenditest tingitud sümmeetriline šokk, mis avaldab suurt survet liikmesriikide majandusele, tööturule ning sotsiaal- ja tervishoiusüsteemidele. Probleemide lahendamiseks peaks liit võtma sobivaid meetmeid, et taastuda COVID-19 pandeemia põhjustatud tervishoiu-, sotsiaal- ja majandusšokist.

Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat tegevusruumi ja peab vajalikuks muuta Euroopa Sotsiaalfond+ määruse ettepanekut (COM(2018) 382), et jätta sellest välja terviseprogramm ning anda volitused tulevases kriisiolukorras meetmete võtmiseks.

Ettepanekuga tehakse sihipärased muudatused, millega ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik, et kohandada ettepanekut komisjoni muudetud ettepanekuga mitmeaastase finantsraamistiku kohta.

Muudetud ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Ettepanekuga kehtestatakse eelarve jagatud täitmise eeskirjade alusel kriisidele reageerimise mehhanism, mis seisneb selles, et komisjonile antakse rakendamisvolitused tagamaks, et erakorraliste asjaolude korral on võimalik teha ajutisi erandeid sellistele asjaoludele reageerimiseks. Rakendamisvolituste andmisega võimaldatakse komisjonil kohe tegutseda, ilma et oleks vaja muuta esmaseid õigusakte.

Artikkel 349 on lisatud selleks, et hõlmata äärepoolseimate piirkondade eripärasid esimese haru all.

ESF+-il on kaks haru. Esimesse, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise kaudu, kuulub (endine) ESF, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklitel 162 ja 164, ja see hõlmab esmast materiaalset abi enim puudust kannatavatele inimestele, vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 175 lõikele 3. Teine, mida rakendatakse eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu, hõlmab tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni edendamise meetmeid (EaSI), vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 46 punktile d, artiklile 149 ja artikli 153 lõike 2 punktile a.

Ettepanek on muuta Euroopa Sotsiaalfond+ käsitlevat komisjoni ettepanekut (COM(2018) 382), et tulla toime praeguse aja konkreetsete probleemidega.

10) ESF+ laiemat rakendamisala arvestades on asjakohane, et eesmärki muuta tööturud tulemuslikumaks, parandada juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, edendada sotsiaalset kaasamist ja haavatavate isikute juurdepääsu tervishoiuteenustele ning vähendada vaesust, ei täideta mitte üksnes eelarve jagatud täitmise kaudu, vaid ka eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru raames meetmete puhul, mis on vajalikud liidu tasandil.“;

„9) Et ühtlustada ja lihtsustada rahastamist ning luua sünergia loomiseks lisavõimalusi, kasutades terviklikke rahastamisviise, tuleks meetmed, mida toetati Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist, koondada ühteainsasse ESF+-i. Seepärast peaks ESF+ sisaldama kaht haru: eelarve jagatud täitmise alla kuuluv ESF+ haru ning eelarve otsese ja kaudse täitmise alla kuuluv tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru. See peaks aitama eelkõige liikmesriikide hulgas vähendada eri fondide haldamisega seotud halduskoormust ning säilitada lihtsamad eeskirjad lihtsama tegevuse, nt toidu ja/või esmase materiaalse abi jagamise kohta.

- lisada põhjendus 54 ja artikkel 37a, mis on seotud ajutiste meetmetega ESF+ kasutamiseks, et reageerida erakorralistele ja ebatavalistele asjaoludele;

(5)põhjendus 12 asendatakse järgmisega:

„12) Käesoleva määrusega kehtestatakse ESF+ rahastamispakett. Osa sellest rahastamispaketist tuleks kasutada meetmete jaoks, mida rakendatakse eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru raames.“;

(6)põhjendused 14–16 asendatakse järgmisega:

„14) ESF+ peaks andma toetust, et muu hulgas digiõppe ja õpetajate kutsealase arengu edendamise kaudu muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et oleks hõlpsam omandada võtmepädevusi, eelkõige põhioskusi, sh tervisealane teadlikkus, meediapädevus, digioskused ja kestliku arengu jaoks vajalikud pädevused, mis on kõigile vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. ESF+ peaks soodustama edasiminekut hariduses ja koolituses ning tööle üleminekus, toetama elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet ning aitama kaasa konkurentsivõimele, sh hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kaudu, ning ühiskondlikule ja majanduslikule innovatsioonile, toetades neis valdkondades laiendamist võimaldavaid ja kestlikke algatusi, mis on kohandatud eri sihtrühmadele, nt puuetega inimestele. Seda võivad aidata saavutada näiteks e-õpe, töölõppimine, praktika ja õpipoisiõpe, elukestev nõustamine, oskuste prognoosimine tihedas koostöös tööstusharuga, ajakohased koolitusmaterjalid ja teenuseosutamisviisid, prognoosimine ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine, haridustöötajate koolitamine, õpiväljundite valideerimine ning kvalifikatsioonide ja tööstusharus töötamise tulemusel saadud tunnistuste tunnustamine.

15) ESF+ kaudu antavat toetust tuleks kasutada, et edendada kõigi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele, segregeerimata ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe, eelkõige õpipoisiõppeni, ning kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele. ESF+ peaks andma sihipärast toetust abi vajavatele õppijatele ja vähendama hariduslikku ebavõrdsust, sh digilõhet, ennetama haridussüsteemist varakult lahkumist, soodustama üleminekuid haridus- ja koolitussektorite vahel, tugevdama seoseid mitteformaalse ja informaalse õppega ning hõlbustama kõigile võimalikku õpirännet. Siinkohal tuleks toetada sünergiat Erasmuse programmiga, et eelkõige hõlbustada ebasoodsas olukorras olevate õppijate osalemist õpirändes.

16) ESF+ peaks edendama paindlikke võimalusi, et igaüks saaks oskusi täiendada ning uusi ja teistsuguseid oskusi omandada, eelkõige digioskusi ja oskusi peamist progressi võimaldava tehnoloogia jaoks ning rohemajanduse ja tööstusökosüsteemide valdkonnas vajalikke oskusi kooskõlas ELi tööstusstrateegiaga. Kooskõlas Euroopa oskuste tegevuskavaga ja oskuste täiendamise meetmeid käsitleva soovitusega peaks ESF+ toetama selliseid paindlikke viise (sh juurdepääsetavad lühikesed, sihipärased, pädevusi andvad moodulkursused), mis võimaldavad inimestel omandada tööturu ja tööstusökosüsteemide vajadustele, rohe- ja digipöördele, innovatsioonile ning sotsiaalsetele ja majanduslikele muutustele kohandatud oskusi, ning selleks hõlbustama ümberõpet ja oskuste täiendamist ning tööalast konkurentsivõimet, karjäärialaseid üleminekuid, geograafilist ja sektoritevahelist liikuvust ning toetama eelkõige väheste oskuste ja/või madala kvalifikatsiooniga täiskasvanuid. ESF+ peaks samuti hõlbustama nii töötavate, töötute kui ka füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate isikute toetamist lõimitud oskuste alal selliste vahendite kaudu nagu individuaalsed õppekontod.“ ;

(7)lisatakse põhjendus 20a:

„20a) Arvestades tervishoiuteenustele juurdepääsu tähtsust, peaks ESF+ tagama sünergia ja vastastikuse täiendavuse terviseprogrammiga ning ESF+ rakendamisala hõlmama haavatavas olukorras olevate inimeste juurdepääsu tervishoiuteenustele.“;

(8)põhjendus 21 asendatakse järgmisega:

„21) ESF+ peaks toetama poliitika ja süsteemi reforme tööhõive, sotsiaalse kaasamise, haavatavate isikute tervishoiuteenustele juurdepääsu, pikaajalise hoolduse ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Et suurendada kooskõla Euroopa poolaastaga, peaksid liikmesriigid eraldama asjakohase summa oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et rakendada asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud struktuursete probleemidega, mida on asjakohane käsitleda ESF+ rakendamisalasse kuuluvate mitmeaastaste investeeringute kaudu. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama ESF+ haru, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise kaudu, ning [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi ja tehnilise toetuse vahendi] omavahelise sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse. Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriik kindlustama menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sh tehnilise toetuse) vahel järjepidevus, sidusus, vastastikune täiendavus ja sünergia.“;

(9)lisatakse põhjendus 22 a:

„22a) Tegelemaks probleemiga, et laste vaesuse määr on liidus püsivalt kõrge, ja kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 11. põhimõttega, mille järgi on lastel õigus kaitsele vaesuse eest ja ebasoodsatest oludest pärit lastel õigus erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi, tuleks seada eesmärgiks, et liikmesriigid eraldavad vähemalt 5 % eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest ESF+ vahenditest selleks, et toetada laste vaesuse vähendamise tegevust kooskõlas ESF+ erieesmärkidega, mis võimaldavad kavandada vahendeid meetmete jaoks, millega toetatakse otseselt lapsi väikelastehoiu, hariduse, tervishoiu, inimväärse eluaseme ja piisava toitumise valdkonnas.“;

(10)põhjendus 23 asendatakse järgmisega:

„23) Et hõlbustada kaasavat majanduse taastamist pärast suurt kriisi ja toetada noorte tööhõivet muutuvas töömaailmas ning arvestades noorte püsivalt suurt töötust ja tööturult eemalejäämist mitmes liikmesriigis ja piirkonnas, on vaja, et liikmesriigid investeerivad jätkuvalt piisava hulga ESF+ vahendeid meetmetesse, millega toetatakse noorte tööhõivet ja oskusi, sh noortegarantii kavade rakendamise kaudu. Lähtudes üksikisikutele suunatud meetmetest, mida programmitöö perioodil 2014–2020 toetati noorte tööhõive algatuse raames, ja saadud kogemustest, peaksid liikmesriigid veelgi edendama noortele mõeldud tööhõivesse ja haridusellu naasmise viise ning investeerima varajasse ennetamisse ja kaasamisse, seades vajaduse korral esikohale pikaajaliselt töötud, tööturult eemalejäänud ja ebasoodsas olukorras olevad noored ning kasutades muu hulgas noorsootööd. Liikmesriigid peaksid samuti investeerima meetmetesse, mille eesmärk on hõlbustada koolist tööellu üleminekut ning tagada tööturuasutuste piisav suutlikkus, et pakkuda noortele vajadusekohast ja terviklikku toetust ning sihipärasemaid meetmeid.

Oskuste täiendamine ning uute ja teistsuguste oskuste omandamine aitab noortel kasutada kasvavate sektorite pakutavaid võimalusi ja valmistada neid ette selleks, et töö olemus muutub, ning kasutada ühtlasi ära rohe- ja digipöördest ning Euroopa tööstusökosüsteemide ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi.

Seepärast peaksid liikmesriigid, kus Eurostati andmete põhjal ületas mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr 2019. aastal liidu keskmist, eraldama vähemalt 15 % oma ESF+ vahenditest, mis kuuluvad eelarve jagatud täitmise alla, kõnealuste meetmete tarvis.“ ;

(11)põhjendused 35–45 jäetakse välja;

(12)põhjendus 47 asendatakse järgmisega:

„47) [nõukogu otsuse 2013/755/EL artikli 94] kohaselt on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud vastavalt tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru eeskirjadele ja eesmärkidele ning vajaduse korral ka asjaomase ülemeremaa ja -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale.“;

(13)põhjendus 51 asendatakse järgmisega: