Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang ettepaneku kohta, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks

A. Vajadus meetmete järele

Mis on probleem ja miks on tegemist ELi tasandi probleemiga?

Laste seksuaalne väärkohtlemine internetis ja väljaspool seda on eriti raske kuritegu, mis mõjutab ELis avalikku julgeolekut ja rikub laste põhiõigusi. Sellel on ohvritele ulatuslikud ja rasked eluaegsed tagajärjed. Mõningaid laste seksuaalse väärkohtlemisega seotud kuritegusid ei ole ELis piisavalt käsitletud asjaomaste teenuseosutajate raskuste tõttu nende tuvastamisel, neist teatamisel ja meetmete võtmisel, samuti ebapiisava ennetustöö ja ohvrite abistamise tõttu. Lahknevad riiklikud meetmed mõjutavad siseturgu negatiivselt. Võimalikud ohud ja kahjud lastele on internetis aina suuremad ning laste seksuaalset väärkohtlemist kujutav materjal levib internetis üha suuremates kogustes. Mõjuhinnangus on välja toodud selle probleemi kolm peamist põhjust. 1.Kuigi mõned teenuseosutajad võtavad vabatahtlikke meetmeid internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise tuvastamiseks, on need osutunud ebapiisavaks. 2.Internetipõhiste teenuste osutajate, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vahelise avaliku ja erasektori koostöö ebatõhusus takistab tulemuslikku võitlust laste seksuaalse väärkohtlemise vastu. Eelkõige võtavad liikmesriigid üha enam riigi tasandil meetmeid, et kehtestada selle ilmselgelt ebaseadusliku sisu suhtes konkreetsed kohustused, kuid see tekitab killustatust siseturul; 3.liikmesriikide jõupingutused laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja ohvrite aitamiseks on piiratud, lahknevad ja puudulikult kooskõlastatud ning nende tulemuslikkus on ebaselge.

Mida tahetakse saavutada?

Üldeesmärk on parandada siseturu toimimist, kehtestades selged, ühtsed ja tasakaalustatud ELi eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks, eelkõige selgitades internetipõhiste teenuste osutajate rolli ja kohustusi. Erieesmärgid on järgmised: 1.tagada internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise tulemuslik tuvastamine, kõrvaldamine ja sellest teatamine seal, kus seda praegu ei tehta; 2.parandada õiguskindlust, läbipaistvust ja vastutust ning tagada põhiõiguste kaitse ning 3.vähendada laste seksuaalse väärkohtlemise levikut ja mõju, tagades eeskirjade ühtlustamise ja jõupingutuste parema koordineerimise.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaarsus)?

Arvestades laste seksuaalse väärkohtlemise vastase võitluse piiri- ja valdkonnaülest olemust ja praegust killustatust, ei suuda liikmesriigid üksi või kooskõlastamata tegutsedes rahuldavat edasiminekut saavutada. Et hõlbustada liikmesriikide jõupingutusi, vähendataks ELi meetmetega ühtlasi nõuete täitmisega seotud kulusid / tegevuskulusid, eelkõige internetipõhiste teenuste osutajate jaoks, parandades seeläbi siseturu toimimist, kuna killustatus väheneks. ELi meetmed aitaksid laiendada riikide parimaid tavasid ja saadud kogemusi ELi tasandile, vähendaksid sõltuvust kolmandatest riikidest ja hõlbustaksid koostööd kolmandate riikidega.

B. Lahendused

Millised on poliitikavariandid eesmärkide saavutamiseks? Kas on olemas eelistatud variant?

Variant A: praktilised meetmed ennetamise, tuvastamise, teatamise ja kõrvaldamise tõhustamiseks ja ohvrite abistamiseks ning ennetamise ja ohvrite abistamisega tegeleva ELi keskuse loomine. Variant B: variant A + õigusakt, 1) millega määratakse kindlaks vabatahtliku tuvastamise tingimused, 2) muudetakse internetis toimuvast laste seksuaalsest väärkohtlemisest teatamine ja selle kõrvaldamine kohustuslikuks ning 3) laiendatakse ELi keskust, et see toetaks ka tuvastamist, teatamist ja kõrvaldamist. Variant C: variant B + teadaoleva laste seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali kohustuslik tuvastamine. Variant D: variant C + uue laste seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali kohustuslik tuvastamine. Variant E: variant D + peibutamise kohustuslik tuvastamine. See on eelistatud poliitikavariant.

Millised on eri sidusrühmade seisukohad? Kes millist varianti toetab?

Sidusrühmad nõustusid üldiselt sellega, et oluline on suurendada jõupingutusi võitluses laste seksuaalse väärkohtlemise vastu internetis ja väljaspool seda, ilma et dubleeritaks või tarbetult häiritaks käimasolevaid jõupingutusi, ning nad väljendasid heameelt ELi keskuse võimaliku loomise üle. Avaliku sektori asutused ja lapse õiguste valdkonna vabaühendused toetasid kohustust tuvastada laste seksuaalne väärkohtlemine internetis, sellest teatada ja see kõrvaldada, samal ajal kui teenuseosutajad pooldasid vabatahtlikku lähenemisviisi, millel olid põhinenud senised jõupingutused ja innovatsioon. Eraelu puutumatuse valdkonna vabaühendused rõhutasid, kui oluline on hoiduda krüpteerimise nõrgendamisest ja järgida üldise jälgimiskohustuse keeldu.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Algatusega loodetakse vähendada ühtse turu killustatust ja suurendada õiguskindlust, parandada laste seksuaalse väärkohtlemise ohvrite tuvastamist, kaitset ja toetamist, tagada tõhus ennetamine ja hõlbustada uurimisi. Laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamise ja tõkestamisega parandataks laste õiguste kaitset, kuna piirataks laste seksuaalse väärkohtlemise levikut ja mõju, sealhulgas tervishoiu-, tööjõu- ja muudest otsestest kuludest tulenevat majanduslikku koormust ning tootlikkuse vähenemist.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Eelistatud variandi peamised kulud on järgmised: ·teenuseosutajate kulud, et täita internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise tuvastamise, sellest teatamise ja selle kõrvaldamise kohustust (hinnangulised ühekordsed kulud 1,6 miljardit eurot ja iga-aastased kulud 1,5 miljardit eurot); ·avaliku sektori asutuste kulud, et tulla toime aruannete arvu suurenemisega (hinnangulised ühekordsed kulud 5,4 miljonit eurot ja iga-aastased kulud 825,6 miljonit eurot); ·ELi keskuse kulud (hinnangulised ühekordsed kulud 5 miljonit eurot ja iga-aastased kulud 25,7 miljonit eurot).

Milline on mõju VKEdele ja konkurentsivõimele?

Kõige märkimisväärsem mõju VKEdele tuleneb kohustusest tuvastada oma teenuste puhul internetis toimuv laste seksuaalne väärkohtlemine, sellest teatada ja see kõrvaldada. Majanduslikku mõju leevendab ELi keskuse hõlbustatav vaba juurdepääs tuvastamiseks, teatamiseks ja kõrvaldamiseks kasutatavale tehnoloogiale. Laste seksuaalse väärkohtlemise vastase võitlusega seotud ühtsed eeskirjad aitavad VKEdel tegutseda kogu ühtsel turul, aidates kasvufirmasid ja novaatoreid ning hõlbustades samal ajal turvalisema veebikeskkonna loomist lastele.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Algatuse tulemusena peaks laste seksuaalset väärkohtlemist käsitlevate teadete arv suurenema. See tekitab avaliku sektori asutustele kulusid, eelkõige seoses uurimistega. Teisest küljest aitab ELi keskus avaliku sektori asutusi prioriteetide seadmisel uurimistes, parandades teadete kvaliteeti, ning võimaldab tõhusamalt kasutada ELis kättesaadavaid ressursse ja eksperditeadmisi, sealhulgas ennetamise ja ohvrite abistamise valdkonnas. Nendes valdkondades hõlbustab keskus liikmesriikidevahelist koordineerimist, mis aitab vältida jõupingutuste dubleerimist.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Eelistatud variandi eesmärk on kaitsta kõiki asjaomaseid põhiõigusi, sealhulgas põhiõigusi inimväärikusele ja isikupuutumatusele, ebainimliku või alandava kohtlemise keeldu ning lapse õigusi (sealhulgas laste õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning isikuandmete kaitsele). Samal ajal mõjutaks eelistatud variant kõigi asjaomaste teenuste kasutajate põhiõigusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele (sealhulgas side privaatsusele, mis on osa laiemast õigusest era- ja perekonnaelu austamisele), isikuandmete kaitsele ning sõna- ja teabevabadusele. Õigusakt peaks hõlmama kaitsemeetmeid, mille puhul võetakse arvesse internetipõhiste teenuste laadist sõltuvat erinevat sekkumise taset, et saavutada eri põhiõiguste õiglane tasakaal ja suutlikkus reageerida laste seksuaalsele väärkohtlemisele asjakohasemalt, võttes arvesse nii praegusi kui ka muutuvaid riske, eelkõige neid, mis tekivad väga dünaamilises digikeskkonnas.

Proportsionaalsus?

Õigusaktil on õiguspärane eesmärk võidelda tõhusamalt internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise vastu, sealhulgas tagada lapsohvrite parem kaitse tõhusama tuvastamise, teatamise ja kõrvaldamise kaudu, ning see sisaldab vajalikke tingimusi ja kaitsemeetmeid. Eelistatud variant ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ELi sekkumise kindlaksmääratud üld- ja erieesmärkide saavutamiseks. Eelkõige tagatakse sellega üldise jälgimiskohustuse keelu järgimine ja õiglane tasakaal eri asjaomaste õiguste vahel.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?