[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.4.2007

KOM(2007) 200 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

LIIKMESRIIKIDE 2006. AASTAL ESITATUD FISKAALANDMETE KVALITEEDI KOHTA

SISUKORD

1. Taust 3

2. 2006. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud aruannete peamised järeldused 4

2.1. Ajakohasus ja täielikkus 4

2.1.1. Ajakohasus 3

2.1.2. Tabelite ja lisatabe täielikkus 4

2.2. Vastavus raamatupidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 5

2.2.1. Teabevahetus ja selgitused 5

2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused 5

2.2.3. Eurostati konkreetsed nõuanded, selgitused ja otsused 6

2.2.4. Uued metodoloogilised küsimused 6

2.2.5. Vastavus aluseks olevatele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele 7

2.3. Avaldamine 7

2.3.1. Statistika ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine 7

2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes 8

2.3.3. Esitatud andmete muudatused 8

2.3.4. Üleminekuaeg sissemaksetega määratud pensioni kogumisskeemide liigitamise puhul 10

2.3.5. Metaandmete avaldamine (loetelud) 10

3. Järeldused 10

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

LIIKMESRIIKIDE 2006. AASTAL ESITATUD FISKAALANDMETE KVALITEEDI KOHTA

TAUST

Pärast nõukogu määruse 3605/93[1] läbivaatamist 2005. aastal on selle artikli 8a lõikes 3 sätestatud, et komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Aruandes hinnatakse liikmesriikide esitatud tegelike andmete üldist vastavust raamatupidamiseeskirjadele, täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ja järjepidevust.

See on esimene aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles võetakse kokku peamised järeldused eelarveandmete kvaliteedi kohta, mille aluseks on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud eelarvepuudujäägi näitajad ja võlanäitajad. Aruande eesmärk on üldiselt hinnata liikmesriikidelt õigusaktide alusel nõutavat statistilist teavet. Eurostat hindab korrapäraselt liikmesriikide esitatud tegelike andmete ja ka nende aluseks olevate nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 95))[2] alusel esitatud valitsemissektori raamatupidamisaruannete kvaliteeti.

Hinnang tehakse suuremas osas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatiste laekumist. Liikmesriigid edastavad eelarvepuudujäägi näitajad ja võlanäitajaid Eurostatile kaks korda aastas – 1. aprillil ja 1. oktoobril. Hinnangu puhul võetakse arvesse ka muud lisateavet, näiteks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud küsimustikke ja liikmesriikide mõlemapoolseid selgitusi. Aasta jooksul korraldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames mitu järelevalvemissiooni, et säilitada käimasolevat dialoogi liikmesriikidega.

Käesoleva aruande aluseks on põhilised järeldused ja tulemused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames liikmesriikide poolt 2006. aastal esitatud andmete kohta. Aruandes keskendutakse uusimatele andmetele, s.t viimastele aruannetele (oktoobrist 2006) ja vajadusel võrreldakse neid aprillis 2006 esitatud andmetega.

2006. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Eurostati teostatud dialoogkülastuste ja metodoloogiliste külastuste põhilised järeldused on esitatud lisas.

2006. AASTAL VALITSEMISSEKTORI EELARVEPUUDUJÄÄGI JA VÕLA SUURUSE KOHTA ESITATUD ARUANNETE PEAMISED JÄRELDUSED

Ajakohasus ja täielikkus

Ajakohasus

Liikmesriigid peavad esitama komisjonile aruanded oma eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta (kavandatud ja tegelikud andmed) enne n aasta 1. aprilli ja 1. oktoobrit. [3] 2006. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded sisaldasid andmeid aastatest 2002–2006. 2006. aasta arvud on riigiasutuste kavandatud näitajad, samas 2002.–2005. aasta arvud on lõplikud, lõplikult kinnitamata, esialgsed või hinnangulised. Aruannete esitamise tähtajast peetakse üldjuhul korralikult kinni. 2006. aasta teise aruandetähtaja puhul esitasid kõik liikmesriigid, v.a Luksemburg, andmed kas 30. septembril või enne seda. Luksemburg esitas aruande 3. oktoobril 2006. Aprilli aruandetähtaja puhul esitas Iirimaa andmed pärast tähtaja lõppu – 4. aprillil 2006.

Üldiselt kipuvad liikmesriigid pärast andmete esimest edastamist oma aruandeid ümber tegema või alles siis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeleid lõpetama. 2006. aasta aprillis laekus Eurostatile 36 muudetud aruannet 19 riigilt, samas kui 2006. aasta oktoobris saatsid 16 riiki 28 muudetud aruannet.[4] Suurem osa muudetud aruannetest saadeti vastusena märkustele, tehnilistele küsimustele või tähelepanekutele, mis Eurostat oli liikmesriikidele suunanud.

Tabelite ja lisateabe täielikkus

Aruandetabelite täitmine on juriidiline kohustus ning vajalik selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8a lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase statistilise teabe, mis eelkõige tähendab: „rahvamajanduse arvepidamise andmeid, loetelusid, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid ning teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi“.

Aruandetabelite[5] kohta tuleb märkida, et enamik liikmesriike täitis kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid (kuigi tabeli 4 täitmine on ikka veel ebaühtlane ja andmed ebatäielikud). Üheksa liikmesriiki ei esitanud viimases, 2006. aasta oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises seost jooksevsaldo ja ESA 95 kohaste valitsemissektori eelarveülejäägi/eelarvepuudujäägi näitajate vahel kõigi alasektorite või kõigi aastate puhul või oli jooksevsaldo võrdne võetud või antud netolaenuga.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 3 puhul ei ole mitte kõik liikmesriigid nõuetekohaselt liigendanud (valitsemissektori) laene ja omakapitali tabelis 3A, kus tuleb eristada varade omandamist (üldjuhul raha väljavool) ja realiseerimist (raha sissevool). Üheksa liikmesriiki ei teinud alajaotisi laenude ja kuus liikmesriiki omakapitali kohta.

Lisaks palus Eurostat liikmesriikidel vastata küsimustikule teadete tabelite kohta. [6] Kõik liikmesriigid esitasid täidetud küsimustiku,[7] seda tavaliselt koos teatisega. Vastuste täielikkus suurenes ajavahemikus 2006. aasta aprillist kuni sama aasta oktoobrini. Mõned liikmesriigid siiski ei esitanud mõningaid olulisi andmeid. Näiteks 2006. aasta oktoobris ei esitanud Kreeka nõutavat üksikasjalikku teavet erastamise kohta ning Saksamaa arvandmeid sõjaliste kulutuste kohta.

Vastavus raamatupidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus

Teabevahetus ja selgitused

Hindamisaja jooksul (kolm nädalat pärast aruannete esitamise tähtpäeva lõppu 1. oktoobril 2006) võttis Eurostat ühendust kõigi liikmesriikide riiklike statistikaametitega, et küsida lisateavet ja selgitada raamatupidamiseeskirjade kohaldamist konkreetsete tehingute puhul. See tähendab pidevat kirjavahetust Eurostati ja riikide ametiasutuste vahel lühikese tähtaja jooksul. Esimesed selgituste saamise taotlused (koos mõnepäevase vastamistähtajaga) saadeti 6. oktoobril ning teist korda 10. ja 12. oktoobri vahel (koos paaripäevase vastamistähtajaga). Mõnel juhul saadeti isegi kolmas ja neljas selgituste saamise taotlus. Mõnel juhul palus Eurostat esitada muudatustega teadete tabelid.[8]

Aprillis 2006 kasutati sarnast lähenemist: esimesed taotlused saadeti 7. aprillil 2006 ja teised 12. aprilli paiku, järgmistele taotlustele vastamise lõpptähtpäevaks kehtestati 18. aprill 2006.

Dialoog külastused ja metodoloogilised külastused

Määruses (EÜ) nr 3605/93 on ette nähtud dialoog - ja metodoloogilised külastused. Dialoogkülastusi liikmesriikidesse teostatakse korrapäraselt, selleks et kontrollida esitatud andmeid, uurida metodoloogilisi küsimusi, arutleda loeteludes kirjeldatud statistiliste allikate ja protsesside üle ning hinnata vastavust raamatupidamiseeskirjadele, nt valitsemissektori piiritlemise, kirjendamisaja ning valitsemissektori tehingute ja võlakohustuste liigituse osas. Metodoloogilisi külastusi tehakse tavaliselt ainult siis, kui komisjon (Eurostat) on tuvastanud olulised ohud või võimalikud probleemid seoses andmete kvaliteediga, eelkõige seoses meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemidega, mida kasutatakse andmete puhul, millest liikmesriigid on kohustatud teatama.

Eurostat teostas 2006. aastal järgmised dialoogkülastused: Portugal (23.–24. jaanuar), Sloveenia (9.–10. veebruar), Leedu (9.–10. märts), Malta (21. märts), Prantsusmaa (5. aprill), Belgia (10. aprill), Küpros (7. juuni), Iirimaa (4.–5. juuli), Ungari (20.–21. juuli), Taani (18. september), Kreeka (29. september), Luksemburg (20. november) ja Läti (18.–19. detsember). Nende külastuste järeldused saadeti majandus- ja rahanduskomiteele ja avalikustatakse mõne kuu pärast Eurostati veebilehel. Metodoloogiline külastus tehti Kreekasse kahel korral (29. mai – 2. juuni ja 27.–29. september 2006). Teises lisas on esitatud kokkuvõte nende külastuste peamistest järeldustest. Lisaks sellele teostati dialoogkülastused ühinejariikidesse: 20.–22. juunil (Rumeeniasse) ja 10.–12. juulil (Bulgaariasse).

Eurostati konkreetsed nõuanded, selgitused ja otsused

Eurostatiga on alates 2006. aasta aprillist konsulteerinud mitu riiki mitmesugustes raamatupidamisküsimustes, mis on seotud juba tehtud või alles kavandamisjärgus tehingutega. Eurostat annab meelsamini konkreetset nõu seni tegemata tehingute või meetmete puhul, s.o kavandatavate tehingute kohta (eelnev nõuanne), kui ainult vanemate juhtumite puhul (selgitused ja otsused); see toimub sellist nõustamist käsitlevate avaldatud suuniste kohaselt.[9] Eurostat konsulteerib praegu asjaomaste liikmesriikidega, et saada teada, kas nad oleksid nõus avaldama nõuandeid, mis Eurostat neile 2006. aasta jooksul on andnud. Eurostat kavatseb avaldada liikmesriikidele antud nõuanded (kirjadena) oma veebilehel valitsemissektori finantsstatistika kohta.

Uued metodoloogilised küsimused

Eurostat on 2006. aastal tavapäraselt pööranud tähelepanu ESA 95 eeskirjade kohaldamisele , mida käsitleti Eurostati kõige viimastes, eeskirjade teatavaid metodoloogilisi aspekte selgitavates otsustes, eesmärgiga tagada eeskirjade rakendamine liikmesriikide poolt. Viimati avaldatud Eurostati metodoloogilised otsused käsitlevad rahavooge ELi eelarvest ja ELi eelarvesse ning sõjalisi kulutusi.

Rahavood ELi eelarvest ja ELi eelarvesse. Mitmes liikmesriigis veel kontrollitakse selle Eurostati otsuse kohaldamist, milles selgitatakse ELi eelarvest liikmesriikidele tehtavate ülekannete arvestamist.[10] Enamik liikmesriike väitsid, et nad rakendavad seda Eurostati otsust täielikult, erandiks on Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Rootsi.

Sõjalised kulutused. Kõnealuses Eurostati otsuses selgitatakse, kuidas tuleb kirjendada sõjalisi kulutusi.[11] Tundub et 21 liikmesriiki kirjendavad sõjalisi kulutusi tehingupõhiselt (kaks liikmesriiki teatasid, et nad ei soeta sõjavarustust) või kasutavad sellist lahendust, et praegusi sõjavarustuse hankelepinguid arvestades ei oleks vahe rahalistes näitajates oluline. Tundub et Saksamaa ja Kreeka ei ole kõnealust Eurostati otsust täielikult kohaldanud. Mõlemad nimetatud riigid kirjendavad siiani sõjavarustuse soetamise kulusid ainult kassapõhiselt.

Eurostat tõstatas 2006. aastal muid üldist huvi pakkuvaid põhimõttelisi küsimusi . Eurostat arutab praegu asjaomaste tehniliste töörühmadega nende probleemide raamatupidamislikku käsitlemist, mis mõjutavad valitsemissektori finantsstatistikat: valitsuse väärtpaberitehingud, teede kasutamise maksud, valitsuse kahjunõuded, pensionimaksete ülekandmine ja süsiniku saastekvoodid . Kõikidest nendest probleemidest (v.a viimane) teatati esmakordselt 2006. aasta aprilli pressiteates ja neile viidati ka 2006. aasta oktoobri pressiteates.

Vastavus aluseks olevatele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele

Määrusega (EÜ) nr 3605/93 kehtestati uued andmete esitamise tähtajad – iga aasta 1. aprill ja 1. oktoober –, selleks et tagada vastavus andmete aluseks olevatele valitsemissektori aasta- ja kvartaliaruannetele ESA 95 raames edastatavate erinevate andmete puhul. Uusi tähtaegu kasutati esimest korda 2006. aastal. Seega sisaldas Eurostati antud hinnang 2006. aastal enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruande avaldamist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise ning selle aluseks olevates valitsemissektori raamatupidamisaruannetes tehtud muude ülekannete vastavuse süstemaatilist analüüsi. Näiteks peavad kogukulu ja -tulu vastama esitatud eelarvepuudujäägi näitajatele. Juhul kui esinesid kõrvalekalded või kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaselt esitatud andmeid läbi vaadati, palus Eurostat liikmesriikidel edastada ühitatud kulu- ja tulunäitajad. Tulu- ja kuluandmed protsendina SKTst avaldati ka Eurostati pressiteates valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete üldine vastavus ESA 95-s ette nähtud valitsemissektori raamatupidamisaruannetele on rahuldav. On alust eeldada, et andmete järjepidevus, eriti nende finantsiline külg, on paranenud 2006. aasta aprilliga võrreldes, kui andmeid esmakordselt sellisel kujul koguti.

Avaldamine

Statistika ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine

Määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklis 8g on sätestatud: „Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast aruannete esitamise tähtpäevi [ …]. Andmete esitamiseks avaldatakse need.“

Valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed avaldati 2006. aasta 24. aprillil ja 23. oktoobril (v.a. kavandatud andmed 2006. aasta kohta).[12] Avaldatud andmed on esitatud 1. lisas. Eurostat lisas 23. oktoobril 2006 kõik liikmesriikide poolt Eurostatile viimati esitatud aruandetabelid oma veebilehe valitsemissektori finantsstatistika ossa. Eurostat avaldab ka oma veebilehel[13] valitsemissektori finantsaasta statistika, mis kinnitab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid, koos varude muutuste kohandamist käsitleva teabega liikmesriikide, euroala ja EL 25 kohta. Avaldatakse ka valitsemissektori kvartaalsed tulu- ja kulunäitajad, finantsaruanded ja võlanäitajad.

Liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt avaldama tegelikud andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori võla kohta. Ainult 13 liikmesriiki on Eurostatile teatanud, et nad avaldavad või alustavad kõikide aruandetabelite avaldamist (Belgia, Taani, Eesti, Iirimaa, Küpros, Läti, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik). Kuigi arenguruumi tundub siin veel palju olevat, on lootustandev see, et võrreldes aprilliga 2006 avaldab oma aruandetabelid kuus liikmesriiki rohkem.

Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes

2006. aasta oktoobris võttis Eurostat tagasi reservatsioonid Belgia ja Kreeka 2006. aasta aprillis esitatud andmete suhtes ning muid reservatsioone andmete suhtes ei esitatud.

Belgia puhul võeti reservatsioon tagasi pärast seda, kui Eurostat muutis 2005. aasta andmeid (vt punkt 2.3.3). 2006. aasta aprillis esitatud reservatsioonis oli märgitud: „Eurostat leiab, et valitsuse poolt 2005. aastal raudtee-ettevõtte SNCB 7400 miljoni euro suuruse võla ülevõtmine peab ESA 95 eeskirjade kohaselt tooma kaasa kapitalisiirde valitsuselt SNC-le ning sellel on mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile sama summa ulatuses (võrdub 2,5%ga SKTst). Belgia statistikaamet teavitas aga Eurostati Belgia valitsuse kavatsusest kehtestada õigusaktid, millega see tehing tagasiulatuvalt tühistatakse. Selle tegevuse raamatupidamislikku mõju tuleb selgitada enne järgmise ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise laekumist oktoobris 2006.“

Kreeka puhul võeti samuti tagasi 2005. aasta septembri ja 2006. aasta aprilli teatistes toodud andmete kohta esitatud reservatsioonid. See tulenes 2006. aasta juunis ja septembris toimunud metodoloogiliste külastuste järeldustest. Nende külastuste käigus käsitleti ELi eelarvest rahastatavate tehingute, sotsiaalkindlustusmaksete, eelarveväliste fondide ja muude nõuete ja võlgnevuste kirjendamist, mille tulemusel tehti olulised muudatused Kreeka valitsemissektori 2002.–2005. aasta eelarvepuudujääki. 2006. aasta aprilli reservatsioonis oli märgitud: „Vaatamata statistiliste menetluste hiljutisele paranemisele ning heale koostööle Eurostati ja Kreeka statistikaameti vahel, jäävad ka edaspidi alles probleemid seoses Kreeka valitsemissektori raamatupidamisaruannete struktuursete ja süsteemsete küsimustega. Eurostat teostab järgmistel nädalatel metodoloogilise külastuse, et tuua selgust lahtistesse küsimustesse.“ 2005. aasta 26. septembri pressiteates märgiti Kreeka andmete suhtes esitatud reservatsiooni kohta järgmiselt: „Lahenduseta jäävad mõned küsimused seoses ELi eelarvest rahastatavate tehingute, sotsiaalkindlustusmaksete ning muude nõuete ja võlgnevuste kirjendamisega aastatel 2002–2004.“

Esitatud andmete muudatused

2006. aastal muutis Eurostat kolme liikmesriigi (Belgia[14], Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi) esitatud eelarvestatistika andmeid. Oktoobris 2006 muudeti Belgia ja Ühendkuningriigi esitatud andmed. Samuti otsustas Eurostat mitte kasutada Kreeka poolt 2006. aasta oktoobris SKT kohta esitatud andmeid; arvestades selle muudatuse mahukust ja keerukust, kontrollib Eurostat SKTd käsitlevad andmed täielikult üle. Aprillis 2006 muudeti Ühendkuningriigi esitatud andmeid ja Prantsusmaa esitatud eelarvepuudujäägi arvnäitajaid. Eurostati selgitused nii aprillis kui ka oktoobris esitatud aruannete kohta olid järgmised:[15]

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2006. aasta oktoobri teatised

Belgia : „Eurostat muutis Belgia esitatud andmeid 2005. aasta eelarve puudujäägi ja valitsemissektori võla kohta seoses sellega, et valitsus (FIF – Fonds de l’Infrastructure Ferroviaire) võttis 2005. aastal üle raudtee-ettevõtte SNCB 7400 miljoni euro (2,5% SKTst) suuruse võla. ESA 95 eeskirjade kohaselt mõjutab see valitsemissektori eelarvepuudujääki sama summa ulatuses; mõju valitsemissektori võla suurusele moodustab 2005. aasta lõpuks 5200 miljonit eurot (1,7% SKTst ).“

Probleem on seotud Belgia raudtee-ettevõtte ümberkorraldamisega, mille käigus jagati SNCB mitmeks üksuseks, nimelt operaatoriks (SNCB), infrastruktuuri haldajaks (Infrabel) ja spetsiaalüksuseks (FIF), kes võttis üle suure osa SNCB vanadest võlgadest turul summas 7400 miljonit eurot (2,5% SKTst). Eurostat on võtnud kõnesoleva tehingu üksikasjaliku analüüsi põhjal seisukoha, et FIFi tuleb pidada valitsemissektori osaks ja seetõttu tuleb 7400 miljoni euro suurune võlg arvata valitsemissektori võlaks. Lisaks sellele on Eurostat seisukohal, et kõnealune võla suurenemine peab kajastuma eelarvepuudujäägis, sest selline võla ülevõtmine ei kuulu ühegi ESA 95 lõikes 5.16 sätestatud kolme erandi alla (erastamine, kvaasikorporatiivne ettevõte või ettevõtte turult kadumine).

Ühendkuningriik (sama seisukoht avaldati ka 2006. aasta aprillis) : „Eurostat muutis Ühendkuningriigi esitatud 2002.–2005. aasta andmeid, selleks et säilitada universaalse mobiilsidesüsteemi (UMTS ) valdkonnas tegutsemislitsentside väljastamiselt saadud tulu kirjendamise järjepidevus. Sellest tuleneb valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemine aastatel 2002, 2004 ja 2005 (samuti eelarveaastatel 2002/2003, 2004/2005 ja 2005/2006) 1045 miljoni Inglise naela võrra (0,1% SKTst) ning 2003. aastal (eelarveaastal 2003/2004) 1044 miljoni Inglise naela võrra (0,1% SKTst). Esitatud võlanäitajaid ei muudetud. “ Selliseid muudatusi Ühendkuningriigi esitatud andmetes on Eurostat teinud korrapäraselt eelnenud aastatel ning see näitab, et riiklikud statistikaametid on andmeid esitades jätkuvalt jätnud arvesse võtmata Eurostati 2000. aasta otsuse UMTSi mobiilsidelitsentsidelt saadava tulu liigituse kohta. Selle otsuse kohaselt tuleb eelnimetatud tulusid kirjendada puudujääki vähendavalt litsentside eraldamise aasta sees, samas kui Ühendkuningriik kirjendab sellised tulud litsentside kogu kehtivusaja järgi.

Kreeka : „Eurostat kasutab kõnealuses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises 2006. aasta aprillis esitatud SKT andmeid, mitte aga Kreeka ametiasutuste poolt 1. oktoobril 2006 esitatud SKT muudetud andmeid. Arvestades SKT muudetud andmete mahukust ja keerukust (näitajad suurenesid 25% võrra vanade andmetega võrreldes), kontrollib Eurostat SKT andmeid täielikult siis, kui Kreeka edastab uute arvutuste puhul kasutatud kõikide allikate ja meetodite täieliku loetelu.“

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2006. aasta aprilli teatised

Prantsusmaa: „Eurostat muutis Prantsusmaa esitatud andmeid 2005. aasta eelarve puudujäägi kohta pärast seda, kui raudtee-ettevõttesse SNCF tehtud kapitalisüst summas 250 miljonit eurot (0,01% SKTst) liigitati ümber kapitalisiirdeks. Esitatud võlanäitajaid ei muudetud. “ Prantsusmaa valitsus tegi SNCF Fret´i kapitalisüsti, mida komisjoni pidas kokkusobivaks riigiabiks. Kas sellist tehingut nimetatakse kapitalisiirdeks või omandamiseks, saab öelda pigem tehingu sisu kui vormi alusel. Nimelt analüüsitakse, kas juhtumi puhul kaetakse varasemat kahjumit või kas valitsus tegutseb erainvestoriga sarnasel viisil. Eurostat on seisukohal, et arvestades juhtumi eri aspekte, eelkõige komisjoni otsust nr K(2004)3955 riigiabi kohta, ei olnud kõnealune tehing investeering ja seda tuleb kirjendada kapitalisiirdena.

Üleminekuaeg sissemaksetega määratud pensioni kogumisskeemide liigitamise puhul

Eurostat esitas nagu tavaliselt oma pressiteadete lisades teavet oma otsuse (milles käsitletakse sissemaksetega määratud pensioni kogumisskeemide sektorilist liigitamist) hinnangulise mõju kohta nendele liikmesriikidele, kes kasutavad üleminekuaega kuni märtsini 2007.

Üleminekuaja lõpus tuleb liikmesriikide 2005. aasta kohta esitatud ja Eurostati avaldatud eelarvepuudujäägi ja -ülejäägi andmeid muuta järgmiselt:[16] Taani puhul alandatakse eelarveülejääki 0,9% võrra SKTst 4,0%ni SKTst; Ungari puhul suurendatakse eelarvepuudujääki 1,3% võrra SKTst 7,8%ni SKTst; Poola puhul suurendatakse eelarvepuudujääki 1,9% võrra SKTst 4,4%ni SKTst ning Rootsi puhul vähendatakse eelarveülejääki 1,0% võrra SKTst 2,0%ni SKTst.

Võlataset suurendatakse Taani puhul 0,3% võrra SKTst, Ungari puhul 3,9% võrra SKTst, Poola puhul 5,3% võrra SKTst ja Rootsi puhul 0,6% võrra SKTst. Selline erinev mõju võla suurusele näitab erinevaid strateegiaid kõnealustest fondidest vara paigutamisel kas riigi võlakirjadesse või muusse varasse, nagu aktsiad/osakud või valitsusväliste üksuste välja antud võlakirjad.

Metaandmete avaldamine (loetelud [17])

Taani, Prantsusmaa, Austria, Soome ja Ühendkuningriik teatasid, et nad on oma loetelud juba avaldanud, samas kui Belgia, Eesti, Kreeka, Iirimaa, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Sloveenia ja Rootsi teatasid oma kavatsusest avaldada need varsti. Selliste loetelude avaldamine, mis tehakse Eurostati veebilehel 2007. aasta jooksul kättesaadavaks, on määruse kohaselt kohustuslik.

Järeldused

Üldiselt 2006. aastal eelarvestatistika andmete kvaliteet paranes ja liikmesriigid esitasid Eurostatile täielikumat teavet nii ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite kui ka aruandetabelitega seotud küsimustike puhul. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete üldine vastavus ESA 95 kohastele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele on praegu rahuldav ja võrreldes 2006. aasta aprilliga on olukord eelkõige finantsilise poole pealt paranenud.

Seetõttu vähenes 2006. aastal edastatud andmete suhtes esitatud reservatsioonide arv ning Eurostati aprillis 2006 esitatud reservatsioonid võeti sama aasta oktoobris tagasi. Oktoobris 2006 uusi reservatsioone andmete suhtes ei avaldatud.

Sellest hoolimata jäävad niivõrd keerulise statistilise raamistiku puhul püsima mõned probleemid seoses raamatupidamiseeskirjadele vastavuse ja mõningate statistiliste andmete kvaliteediga. Seetõttu julgustab komisjon liikmesriike jätkama panustamist valitsemissektori finantsstatistikasse, selleks et tagada vastavus asutamislepingu nõuetele. See on ainus võimalus saavutada soovitud kvaliteet valitsemissektori andmete raamatupidamiseeskirjadele vastavuse, täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse puhul.

[1] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

[2] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).

[3] Määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõiked 2 ja 3.

[4] Võrdluseks: 2005. aasta septembris laekus 19 muudetud aruannet 10 riigilt ning 2005. aasta märtsis 15 uut aruannet kaheksalt riigilt.

[5] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid on neli ja need hõlmavad peamisi koondnäitajaid, nagu valitsemissektori eelarve üldine puudujääk/ülejääk, mis on esitatud alasektorite kaupa, ning finantsinstrumentide ja SKT järgi jaotatud võlg (tabel 1); andmed – samuti alasektorite kaupa –, mis selgitavad iga alasektori jooksevsaldo seost ESA 95 kohaste valitsemissektori näitajatega (tabelid 2) või seost valitsemissektori saldo ja võla suuruse muutuste vahel (tabelid 3). Tabel 4 sisaldab hulga muutujaid, mida ei ole õigusaktides konkreetselt mainitud, kuid mida riigid kohustusid komisjonile edastama (kaubanduskrediit ja ettemaksed, rahvamajanduse kogutulu ning võla nominaalväärtuse ja ajaldatud väärtuse vahe). Nende tabelite sisu kirjeldus on kättesaadav Eurostati veebilehel valitsemissektori finantsstatistika kohta:(http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=PORTAL)

[6] See küsimustik koosneb seitsmest osast, kus küsitakse arvandmeid mitme valdkonna kohta, näiteks ELi eelarvest rahastatavad tehingud, valitsuse tagatised, võlgade kustutamine, valitsuse tehtud kapitalisüstid riiklikesse äriühingutesse jne.

[7] Küpros täitis küsimustiku esimest korda oktoobris 2006.

[8] Vt punkt 2.1.

[9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_0/TAB_MET/EUROSTAT%20EX-ANTE%20ADVISE-%2019%20JULY%202006%20-%20FINAL%20(2)_1.PDF

[10] „ELi eelarvest liikmesriikidele tehtavate ülekannete käsitlemine“, 15. veebruar 2005 (Eurostati pressiteade 22/2005).

[11] „Sõjavarustusele tehtavate kulutuste kirjendamine“, 9. märts 2006 (Eurostati pressiteade 31/2006).

[12] Eurostati pressiteated nr 48/2006 ja nr 139/2006.

[13] Eurostati veebilehe valitsemissektori finantsstatistika osas (avatud aprillis 2006) on üldsusele kättesaadavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teave ja selle aluseks olevad valitsemissektori raamatupidamisaruanded, sh esitatud andmed ja nende aluseks olevad finantsandmed, metodoloogilised otsused ja käsiraamatud ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud dialoogkülastuste järeldused: : (http://epp.eurostat.cec.eu.int/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674332&_dad=portal&_schema=PORTAL).

[14] Belgia vaidlustas Eurostati poolt andmetesse tehtud muudatused esimese astme kohtus (kohtuasi T-403/06, Belgia/Komisjon).

[15] Nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8h lõike 2 kohaselt võib komisjon (Eurostat) muuta liikmesriikide edastatud tegelikke andmeid ning esitada muudetud andmed koos muudatuste põhjendustega, kui on tõendeid, et liikmesriikide edastatud tegelikud andmed ei ole vastavuses artikli 8a lõike 1 nõuetega.

[16] Kõnealuste pensioniskeemide liigitamine väljapoole valitsemissektorit põhjustab alates 2007. aasta aprillist esitatud andmete puhul eelarvepuudujäägi suurenemise / eelarveülejäägi vähenemise koos võlataseme kasvuga.

[17] Nende meetodite, menetluste ja allikate loetelud, mida kasutatakse tegelike andmete kogumiseks valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning nende andmete aluseks olevate valitsemissektori raamatupidamisaruannete koostamiseks.