Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb seisukohta, mille Euroopa Liit võtab ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alusel moodustatud koostöönõukogus seoses koostöönõukogu ja koostöökomitee töökorra vastuvõtmisega ning spetsialiseerunud allkomiteede moodustamise ja nende pädevuste kindlaksmääramisega /* COM/2013/0170 final - 2013/0090 (NLE) */





SELETUSKIRI (1) Nõukogu võttis 21. detsembril 2011 vastu otsuse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping”) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta[1]. (2) Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident Catherine Ashton ja Iraagi Vabariigi välisminister Hoshyar Zebari kirjutasid lepingule alla 11. mail 2012. (3) See on esimene kord, mil EL ja Iraak astuvad lepingulisse suhtesse. Lepinguga luuakse õigusraamistik, mis hõlmab eri valdkondi korrapärasest poliitilisest dialoogist kaubandussuhte, regulatiivse koostöö ja arenguabini. (4) Leping on sõlmitud 10 aastaks, see on pikendatav ning sellega luuakse kindel alus Iraagi ja ELi sidemete tugevdamiseks. Eesmärk on arendada poliitilist dialoogi kahepoolsetes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, parandada Iraagi ja ELi vahelise kaubanduse tingimusi, toetada oluliste reformide läbiviimist Iraagis ja tema arengut ning toetada tema integreerumist maailmamajandusega. Leping annab tunnistust ELi kindlast soovist aidata kaasa Iraagi ülesehitamisele. ELi jaoks on see Iraagile abi andmise ning ELi ja Iraagi vaheliste suhete süvendamise peamine raamistik. (5) Nõukogu 21. detsembri 2011. aasta otsuse (mis käsitleb lepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist) artikli 3 alusel kohaldatakse artiklit 2 (inimõigusi käsitlev punkt) ning II jaotist (kaubandus ja investeeringud), III jaotist (koostöövaldkonnad) ja V jaotist (institutsioonilised, üld- ja lõppsätted) ajutiselt alates 1. augustist 2012 ELi pädevusse kuuluvates küsimustes. (6) Institutsioonilisi sätteid käsitleva V jaotise alusel asutatakse ministrite tasandil koostöönõukogu, kes jälgib lepingu täitmist lepingu artikli 111 alusel. Lepingu artikli 112 lõike 1 alusel asutatakse koostöökomitee. Artikli 112 lõike 2 kohaselt abistab koostöönõukogu tema ülesannete täitmisel koostöökomitee ning võib võtta vastu otsuse moodustada muid spetsialiseerunud allkomiteid või organeid, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel, määrates kindlaks nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. (7) Selleks et täiendada institutsioonilist raamistikku ja võimaldada ekspertide tasandi arutelusid lepingu ajutiselt kohaldatavate sätete reguleerimisalasse kuuluvates põhivaldkondades, soovitatakse moodustada kolm allkomiteed: 1) inimõiguste ja demokraatia allkomitee; 2) kaubanduse ja sellega seotud küsimuste allkomitee; 3) energia ja sellega seotud küsimuste allkomitee. Hiljem võib lepinguosaliste kokkuleppel moodustada veel allkomiteesid. (8) Allkomiteede koosolekud võimaldavad Euroopa Liidul tugevdada sidemeid Iraagi valitsusega ning üksikasjalikult arutleda selliste teemade üle nagu Iraagi areng konkreetsetes valdkondades, ELi-Iraagi koostöö prioriteedid ja ELi abi Iraagile. Iraak on väljendanud suurt huvi kolme allkomitee töö alustamise vastu nii kiiresti kui võimalik. (9) Nii EL kui ka Iraak on kohustunud lepingut kiiresti ja tõhusalt rakendama. Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärgiks tagada, et lepingu institutsiooniline raamistik luuakse esimesel võimalusel, võttes arvesse, et allkomiteede esimesed koosolekud peaksid toimuma hiljemalt 2013. aasta alguses; neile järgnevad koostöökomitee koosolekud ja koostöönõukogu kohtumised. Et oleks võimalik samas järjestuses jätkata, tehakse ettepanek, et koostöönõukogu võtab esmalt vastu: 1) otsuse koostöönõukogu ja koostöökomitee töökorra vastuvõtmise kohta ning 2) otsuse spetsialiseerunud allkomiteede moodustamise ja nende pädevuste kindlaksmääramise kohta. Peale selle tuleks need otsused vastu võtta kirjaliku menetluse teel vastavalt koostöönõukogu kavandatava töökorra artiklile 10. 2013/0090 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb seisukohta, mille Euroopa Liit võtab ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alusel moodustatud koostöönõukogus seoses koostöönõukogu ja koostöökomitee töökorra vastuvõtmisega ning spetsialiseerunud allkomiteede moodustamise ja nende pädevuste kindlaksmääramisega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9, võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2011. aasta otsust ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping”) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta,[2] eriti selle artikli 111 lõiget 3 ja artikli 112 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Lepingu artikli 117 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. augustist 2012. (2) Lepingu tulemusliku rakendamise huvides tuleks nii kiiresti kui võimalik luua lepingu institutsiooniline raamistik. (3) Lepingu artikli 111 lõikega 3 nähakse ette, et koostöönõukogu kehtestab oma töökorra. (4) Lepingu artikliga 112 nähakse ette, et koostöönõukogu abistab tema ülesannete täitmisel koostöökomitee ning koostöönõukogu võib luua muid spetsialiseerunud allkomiteid või organeid, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel, määrates kindlaks nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Ainus artikkel 1. Euroopa Liit võtab ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 111 moodustatud koostöönõukogus seisukoha, mis käsitleb – koostöönõukogu ja koostöökomitee töökordade vastuvõtmist ning – spetsialiseerunud allkomiteede moodustamist ja nende pädevuste kindlaksmääramist vastavalt käesolevale otsusele lisatud koostöönõukogu otsuste eelnõude tingimustele. 2. Väiksemaid muudatusi nimetatud otsuste eelnõudes võivad liidu esindajad koostöönõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta. Brüssel, nõukogu nimel eesistuja I LISA ELi–IRAAGI KOOSTÖÖNÕUKOGU OTSUS NR 1/2013 [kuupäev] 2013, koostöönõukogu ja koostöökomitee töökordade vastuvõtmise kohta ELi-IRAAGI KOOSTÖÖNÕUKOGU, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (edaspidi „leping”), eelkõige selle artiklit 111, ning arvestades järgmist: (1) Lepingu artikli 117 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. augustist 2012. (2) Lepingu tulemusliku rakendamise huvides tuleks nii kiiresti kui võimalik luua lepingu institutsiooniline raamistik. (3) Koostöönõukogu ülesanne on võtta vastu selleks vajalikud meetmed; lepingu artikli 111 lõike 3 kohaselt kehtestab koostöönõukogu oma töökorra. Et koostöökomitee saaks alustada tegevust esimesel võimalusel, kehtestab koostöönõukogu ühtlasi koostöökomitee töökorra. (4) Koostöönõukogu töökorra artikli 10 kohaselt võib koostöönõukogu võtta vastu otsuseid kirjaliku menetluse teel. (5) Koostöönõukogu käesolev otsus tuleb vastu võtta kirjaliku menetluse teel, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Ainus artikkel Võetakse vastu koostöönõukogu ja koostöökomitee töökorrad, mis on esitatud vastavalt liidetes A ja B. [koht]…, [kuupäev]… || Koostöönõukogu nimel esimees I LISA A LIIDE Koostöönõukogu töökord Artikkel 1 Eesistumine Koostöönõukogu eesistujateks on 12 kuu pikkuste perioodide kaupa vaheldumisi Euroopa Liidu välisasjade nõukogu eesistuja Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ning Iraagi välisminister. Esimene periood algab koostöönõukogu esimese kohtumise päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Artikkel 2 Kohtumised Koostöönõukogu tuleb ministrite tasandil kokku kord aastas. Koostöönõukogu erakorralisi kohtumisi võidakse lepinguosaliste kokkuleppel korraldada ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimuvad kõik koostöönõukogu kohtumised lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval Euroopa Liidu Nõukogu istungite tavapärases asukohas. Koostöönõukogu kohtumised kutsuvad kokkuleppel eesistujaga ühiselt kokku koostöönõukogu sekretärid. Artikkel 3 Esindamine Kui koostöönõukogu liikmed ei saa kohtumisel osaleda, võivad seda teha neid asendavad esindajad. Kui koostöönõukogu liige soovib olla sellisel viisil esindatud, peab ta eesistujale teatama esindaja nime enne kohtumist, kus teda esindatakse. Koostöönõukogu liikme esindajal on kõik asjaomase liikme õigused. Artikkel 4 Delegatsioonid Koostöönõukogu liikmetel võib kaasas olla ametnikke. Enne iga kohtumist teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis. Euroopa Investeerimispanga esindaja osaleb koostöönõukogu kohtumistel vaatlejana, kui päevakorras on panka puudutavad küsimused. Vajadusel ja vastastikusel kokkuleppel võib koostöönõukogu kohtumistele kutsuda eksperte või muude asutuste esindajaid kas vaatlejana või teabe saamiseks konkreetse teema kohta. Artikkel 5 Sekretariaat Koostöönõukogu sekretäride kohuseid täidavad ühiselt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi esindaja ja Euroopa Liidu juures asuva Iraagi esinduse esindaja. Artikkel 6 Kirjavahetus Koostöönõukogule adresseeritud kirjad saadetakse koostöönõukogu eesistuja nimele Euroopa Liidu Nõukogusse. Mõlemad sekretärid tagavad kirjade edastamise koostöönõukogu eesistujale ja vajaduse korral laiali saatmise teistele koostöönõukogu liikmetele. Laiali saadetavad kirjad saadetakse komisjoni peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide alalistele esindustele, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ja Euroopa Liidu juures asuvale Iraagi esindusele. Mõlemad sekretärid saadavad koostöönõukogu eesistuja teated adressaatidele ja vajaduse korral saadavad need laiali ka teistele koostöönõukogu liikmetele teises lõigus märgitud aadressidel. Artikkel 7 Avalikkus Koostöönõukogu kohtumised ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti. Artikkel 8 Kohtumiste päevakord 1. Eesistuja koostab iga kohtumise esialgse päevakorra. Koostöönõukogu sekretärid saadavad selle artiklis 6 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne kohtumise algust. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise taotluse on eesistuja saanud hiljemalt 21 päeva enne kohtumise algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on täiendavad dokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Koostöönõukogu võtab päevakorra vastu iga kohtumise alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada mõlema lepinguosalise nõusolekul. 2. Mõlema lepinguosalise kokkuleppel võib eesistuja lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumiga seotud vajadusi. Artikkel 9 Kohtumise protokoll Mõlemad sekretärid koostavad ühiselt iga kohtumise protokolli kavandi. Üldjuhul märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta: – koostöönõukogule esitatud dokumendid, – seisukohad, mida koostöönõukogu liige on palunud protokolli kanda, – esitatud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja vastuvõetud järeldused. Protokolli kavand esitatakse kinnitamiseks koostöönõukogule. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid protokollile alla. Protokolle säilitatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis, kus on lepingudokumendid hoiule võetakse. Kõigile artiklis 6 viidatud adressaatidele edastatakse protokolli tõestatud koopia. Artikkel 10 Nõupidamised 1. Koostöönõukogu otsused ja soovitused võetakse vastu lepinguosaliste kokkuleppel. Juhtumitele, mille puhul koostöönõukogu otsuseid teha võib, on osutatud lepingus. Koostöönõukogu võib vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui mõlemad lepinguosalised selles kokku lepivad. Kui koostöönõukogu otsustab kasutada kirjalikku menetlust, võib lepinguosaliste kokkuleppel määrata tähtaja, mille lõppedes võib koostöönõukogu eesistuja mõlema sekretäri aruande alusel teatada, kas lepinguosalised on saavutanud ühise kokkuleppe. 2. Koostöönõukogu otsuseid ja soovitusi lepingu artikli 111 tähenduses nimetatakse vastavalt sõnadega „otsus” ja „soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Koostöönõukogu otsustele ja soovitustele kirjutab alla eesistuja ja need kinnitatakse mõlema sekretäri poolt. Otsused ja soovitused edastatakse kõigile artiklis 6 nimetatud adressaatidele. Kumbki lepinguosaline võib võtta vastu otsuse koostöönõukogu otsuste ja soovituste avaldamise kohta oma ametlikus väljaandes. Artikkel 11 Keeled Koostöönõukogu ametlikeks keelteks on mõlema lepinguosalise ametlikud keeled. Kui ei otsustata teisiti, toimuvad arutelud koostöönõukogus neis keeltes koostatud dokumentide alusel. Artikkel 12 Kulud Euroopa Liit ja Iraak kannavad ise oma koostöönõukogu kohtumistel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Kohtumiste suulise tõlke, dokumentide tõlkimise ja paljundamise kulud kannab Euroopa Liit, välja arvatud Iraagi ametlikku keelde või Iraagi ametlikust keelest toimuva suulise või kirjaliku tõlkimisega seotud kulud, mis jäävad Iraagi kanda. Muud kohtumiste korraldamisega seotud kulud kannab kohtumist võõrustav pool. Artikkel 13 Koostöökomitee 1. Lepingu artikli 112 kohaselt moodustatakse koostöökomitee, mille ülesandeks on abistada koostöönõukogu tema kohustuste täitmisel. See koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu esindajatest ja teiselt poolt Iraagi valitsuse esindajatest, kelleks on üldjuhul kõrgemad riigiteenistujad. 2. Koostöökomitee valmistab ette koostöönõukogu kohtumised ja nõupidamised, rakendab vajadusel koostöönõukogu otsuseid ja soovitusi ning tagab üldiselt partnerluse jätkuvuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Komitee tegeleb kõigi koostöönõukogult talle suunatud küsimuste ja mis tahes muude küsimustega, mis võivad lepingu täitmise käigus jooksvalt kerkida. Komitee esitab koostöönõukogule vastuvõtmiseks ettepanekuid või otsuste/soovituste eelnõusid. Koostöönõukogu võib delegeerida koostöökomiteele mis tahes oma volitused. 3. Kui lepingus osutatakse konsulteerimise või nõupidamise kohustusele või võimalusele, või kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel teineteisega konsulteerida või nõu pidada, võivad nad seda teha koostöökomitees. See võib lepinguosaliste kokkuleppel jätkuda koostöönõukogus. I LISA B LIIDE Koostöökomitee töökord Artikkel 1 Eesistumine Koostöökomitee eesistujateks on 12 kuu pikkuste perioodide kaupa vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Iraagi valitsuse esindaja. Esimene periood algab koostöönõukogu esimese kohtumise päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Artikkel 2 Koosolekud Koostöökomitee tuleb kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul vähemalt kord aastas. Koostöökomitee iga koosolek peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas. Koostöökomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja. Koostöökomitee iga-aastane koosolek kutsutakse kokku enne koostöönõukogu iga-aastast kohtumist. See peaks toimuma piisavalt vara selleks, et võimaldada koostöökomiteel valmistada ette koostöönõukogu kohtumine. Artikkel 3 Delegatsioonid Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis. Artikkel 4 Sekretariaat Euroopa välisteenistuse esindaja ja Iraagi valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt koostöökomitee sekretäridena. Kogu käesoleva otsusega sätestatud koostöökomitee esimehe kirjavahetus edastatakse koostöökomitee sekretäridele ning koostöönõukogu eesistujale ja sekretäridele. Artikkel 5 Avalikkus Koostöökomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti. Artikkel 6 Koosolekute päevakord 1. Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Koostöökomitee sekretärid saadavad selle artiklis 4 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise taotluse on eesistuja saanud hiljemalt 21 päeva enne koosoleku algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on täiendavad dokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Koostöökomitee võib teabe saamiseks konkreetse teema kohta paluda oma koosolekutel osaleda ekspertidel. Koostöökomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada mõlema lepinguosalise nõusolekul. 2. Mõlema lepinguosalise kokkuleppel võib eesistuja lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumiga seotud vajadusi.. Artikkel 7 Koosoleku protokoll Kõik koosolekud protokollitakse. Protokoll tugineb eesistuja kokkuvõttele koostöökomitee tehtud järeldustest. Kui koostöökomitee on protokolli heaks kiitnud, kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid sellele alla ja mõlemad lepinguosalised säilitavad selle. Protokolli koopia edastatakse kõigile artiklis 4 märgitud adressaatidele. Artikkel 8 Nõupidamised Kui koostöönõukogu vastavalt koostöönõukogu töökorra artikli 13 lõikele 2 volitab koostöökomiteed teatavaid otsuseid vastu võtma või soovitusi andma, märgitakse dokumendi pealkirja kas sõna „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Lepinguosalised võtavad koostöökomitee otsused ja soovitused vastu ühisel kokkuleppel. Koostöökomitee võib vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui mõlemad lepinguosalised selles kokku lepivad. Kui koostöökomitee otsustab kasutada kirjalikku menetlust, võib lepinguosaliste kokkuleppel määrata tähtaja, mille lõppedes võib koostöökomitee eesistuja mõlema sekretäri aruande alusel teatada, kas lepinguosalised on saavutanud ühise kokkuleppe. Koostöökomitee otsustele ja soovitustele kirjutab alla eesistuja ja need kinnitatakse mõlema sekretäri poolt ning edastatakse käesoleva töökorra artiklis 4 nimetatud adressaatidele. Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada koostöökomitee soovitused ja otsused oma ametlikus väljaandes. Artikkel 9 Kulud Euroopa Liit ja Iraak kannavad ise oma koostöökomitee koosolekutel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Koosolekute suulise tõlke, dokumentide tõlkimise ja paljundamise kulud kannab Euroopa Liit, välja arvatud Iraagi ametlikku keelde või Iraagi ametlikust keelest toimuva suulise või kirjaliku tõlkimisega seotud kulud, mis jäävad Iraagi kanda. Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav pool. Artikkel 10 Allkomiteed ja spetsialiseeritud töörühmad Koostöönõukogu töökorra artikli 13 kohaselt võib koostöökomitee teha otsuse moodustada allkomiteed või spetsialiseeritud töörühmad, mis töötavad koostöökomitee alluvuses ja annavad koostöökomiteele aru igast peetud koosolekust. Koostöökomitee võib oma otsusega olemasolevaid allkomiteesid või töörühmi laiali saata, kindlaks määrata nende pädevused või muuta neid või moodustada uusi allkomiteesid või töörühmi, kes teda tema kohustuste täitmisel abistaksid. Nimetatud allkomiteedel ja töörühmadel puudub otsustusõigus. II LISA ELi–IRAAGI KOOSTÖÖNÕUKOGU OTSUS NR 2/2013 [kuupäev] 2013, kolme spetsialiseerunud allkomitee moodustamise ja nende pädevuste kindlaksmääramise kohta ELi-IRAAGI KOOSTÖÖNÕUKOGU, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (edaspidi „leping”), eelkõige selle artiklit 112, ning arvestades järgmist: (1) Lepingu artikli 117 kohaselt kohaldatakse lepingu teatavaid osi ajutiselt alates 1. augustist 2012. (2) Lepingu tulemusliku rakendamise huvides tuleks nii kiiresti kui võimalik luua lepingu institutsiooniline raamistik. (3) Lepingu artikliga 112 nähakse ette, et koostöönõukogu abistab tema ülesannete täitmisel koostöökomitee ning koostöönõukogu võib luua muid spetsialiseerunud allkomiteid või organeid, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel, määrates kindlaks nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. (4) Selleks et võimaldada ekspertide tasandi arutelusid lepingu ajutiselt kohaldatavate sätete reguleerimisalasse kuuluvates põhivaldkondades, tuleks moodustada kolm allkomiteed. Lepinguosaliste nõusolekul võib nii allkomiteede loetelu kui ka iga allkomitee pädevust muuta. (5) Koostöönõukogu töökorra artikli 10 kohaselt võib koostöönõukogu võtta vastu otsuseid kirjaliku menetluse teel. (6) Selleks et allkomiteed saaksid alustada tegevust õigeaegselt, tuleb koostöönõukogu käesolev otsus vastu võtta kirjaliku menetluse teel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Ainus artikkel Käesolevaga moodustatakse liites A loetletud allkomiteed. Määratakse kindlaks allkomiteede pädevused, mis on esitatud liites B. [Koht], ELi-Iraagi koostöönõukogu nimel II LISA A liide ELi-Iraagi koostöönõukogu Moodustatud allkomiteed (1) inimõiguste ja demokraatia allkomitee; (2) kaubanduse ja sellega seotud küsimuste allkomitee; (3) energia ja sellega seotud küsimuste allkomitee. II LISA B liide Pädevused, mis kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu A liite alusel moodustatud allkomiteedele Artikkel 1 Iga allkomitee võib oma koosolekutel käsitleda partnerlus- ja koostöölepingu kohaldamist mõnes või kõigis valdkondades, mida leping hõlmab. Allkomiteed võivad arutada ka kahepoolse koostöö asjaomase valdkonnaga seonduvaid teemasid või konkreetseid projekte. Kui üks lepinguosaline seda taotleb, võib tõstatada ka üksikküsimusi. Artikkel 2 Allkomiteed töötavad koostöökomitee alluvuses. Nad annavad oma tegevusest aru koostöökomiteele ja edastavad talle pärast iga koosolekut oma järeldused. Artikkel 3 Allkomiteed koosnevad lepinguosaliste esindajatest. Mõlema lepinguosalise nõusolekul võivad allkomiteed kutsuda oma koosolekutele eksperte ja vajadusel kuulata ära nende arvamused allkomitee koosoleku päevakorra konkreetsete punktide kohta. Artikkel 4 Allkomiteesid juhatavad vaheldumisi mõlemad lepinguosalised vastavalt koostöökomitee vahelduva eesistumise eeskirjadele nii, et komiteede eesistujaks on kordamööda Euroopa Liidu esindaja ja Iraagi valitsuse esindaja. Artikkel 5 Euroopa välisteenistuse esindaja ja Iraagi Vabariigi valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt allkomiteede alaliste sekretäridena. Kõik konkreetset allkomiteed käsitlevad teated edastatakse mõlemale alalisele sekretärile. Artikkel 6 Allkomiteed tulevad kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul, ükskõik kumma lepinguosalise kirjaliku taotluse alusel, ja vähemalt kord aastas. Iga koosolek toimub mõlema lepinguosalise poolt kokku lepitud kohas ja ajal. Allkomitee koosoleku kokkukutsumise taotluse saamisel ühelt lepinguosaliselt vastab teise lepinguosalise alaline sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul. Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee koosolek lepinguosaliste kokkuleppel kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatud koosseis. Allkomitee koosoleku kutsuvad kokku mõlemad alalised sekretärid ühiselt, olles selle kooskõlastanud koostöökomitee sekretäridega. Artikkel 7 Päevakorda kantavad küsimused esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 15 tööpäeva enne allkomitee asjaomast koosolekut. Kõik täiendavad dokumendid esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 10 tööpäeva enne koosolekut. Kõnealustel küsimustel põhinev esialgne päevakord koostatakse ja edastatakse olemasolevate täiendavate dokumentidega koostöökomitee sekretäridele ning liikmesriikide alalistele esindustele hiljemalt viis tööpäeva enne allkomitee koosolekut. Erandlikel juhtudel võib mõlema alalise sekretäri kirjalikul nõusolekul punkte päevakorda lisada lühema tähtaja jooksul. Artikkel 8 Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui on otsustatud teisiti. Artikkel 9 Iga istungi kohta koostatakse protokoll. Allkomitee koosolekute protokollide ja järelduste koopia edastatakse koostöökomitee sekretäridele. Koopia saadetakse ka liikmesriikide alalistele esindustele. [1] ELT L 204, 31.7.2012 [2] ELT L xxxx