Eriaruanne Kas komisjon on  
mõjusalt hallanud 
tootmiskohustusega 
seotud toetuste 
integreerimist ühtsesse 
otsemaksete kavva?ET 2014  nr 08
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0214-7
doi:10.2865/50725
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 08
Eriaruanne Kas komisjon on 
mõjusalt hallanud 
tootmiskohustusega 
seotud toetuste 
integreerimist ühtsesse 
otsemaksete kavva?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Lühendid
 Mõisted
I–IX  Kokkuvõte
1–17 Sissejuhatus
1–4 Taust
5–13 Ühtne otsemaksete kava pärast ÜPP 2008. aasta tervisekontrolli
5–8 Tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimine ühtsesse otsemaksete kavva
9–12 Riiklik ülemmäär ja riiklik reserv
13 Toetusõigused pärast aastat 2014
14–17 Komisjoni ja liikmesriikide rollid ühtse otsemaksete kava kulude rakendamisel
14-15 Komisjon vastutab selle eest, et ühtse otsemaksete kava kulutused on kooskõlas ELi eeskirjade ja 
põhimõtetega
16-17 Liikmesriikidel oli märkimisväärne kaalutlusõigus olemasolevate summade jagamise kriteeriumide 
kehtestamiseks vastavalt poliitikaeesmärkidele
18–21 Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis
22–59 Tähelepanekud
22–34 Komisjoni puuduliku järelevalve tõttu ei rakendatud ÜPP 2008. aasta tervisekontrolli raames 
vastu võetud põhimõtteid järjepidevalt
23-24 Komisjon ei ole nõuetekohaselt vastu võtnud rakendussätteid ega asjakohaselt hinnanud liikmesriikide 
kriteeriume olemasolevate summade jaotamiseks, ...
25–31 ... mistõttu ei ole mõned liikmesriikide määratletud kriteeriumidest alati kooskõlas ELi õigusaktide või 
põhimõtetega
32–34 Tootmiskohustusega seotud toetuste ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise kõrvalmõjusid ei 
käsitletud järjepidevalt
03 Sisukord
35–44 Komisjoni puuduliku järelevalve tõttu kohaldati kehtivaid eeskirju mõnikord valesti
36-37 Komisjon ei esitanud selgeid tingimusi, mille alusel võivad põllumajandustootjad saada juurdepääsu 
toetusõigustele riiklikust reservist
38-39 Mõnel juhul eraldasid liikmesriigid toetusõigusi ELi õigusaktidel põhineva õigusliku aluseta ...
40 ... või arvutasid toetusõigusi läbipaistmatute kriteeriumide alusel
41-42 Ebaselged menetlused komisjoni tasandil ühtse otsemaksete kava ülemmääradele vastavuse  
kontrollimisel ...
43-44 ... ja kohaldatavatest ülemmääradest mittekinnipidamine põhjustas toetusõiguste väärtuste tegelikust 
suuremana esitamise
45–59 Puudulikud järelevalve- ja kontrollimenetlused mõjutasid toetusõiguste arvutamist ning seeläbi 
ka ühtse otsemaksete kava toetusmakseid
47–49 Külastatud liikmesriikide ametiasutused olid enamasti kasutanud põllumajandustootjate baasandmeid 
õigesti, kuid mitu esinenud viga olid püsivad
50–56 Liikmesriikide kontrollisüsteemide kvaliteet ei olnud ühtlane, mistõttu ei avastatud kõiki arvutusvigu
57–59 Komisjoni vastavuskontrolli mõjusus oli vähene
60–71 Järeldused ja soovitused
 I lisa  – Ajavahemikul 2010–2012 ühtsesse otsemaksete kavva integreeritud summad
 II lisa  –  Liikmesriikide poolt seisuga 15.9.2013 esitatud toetusõiguste olukord vastavalt  
määruse (EÜ) nr 1120/2009 artikli 51 lõike 3 alapunktile a (taotlusaasta 2012)
 Komisjoni vastus
04
 Lühendid
EAFRD : Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond
EAGF : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond
IACS : ühtne haldus- ja kontrollisüsteem
SPS : ühtne otsemaksete kava ( Single Payment Scheme )
ÜPP : ühine põllumajanduspoliitika
05
 Mõisted
2003. aasta reform : ÜPP reform (vahekokkuvõte), mille eesmärk oli vähendada hinnatoetust ja kompenseerida 
seda otsese sissetulekutoetusega, jätkates sellega protsessi, mis algas 1992. aastal (McSharry reform) ja sai 
kinnitust 1999. aastal (Agenda 2000 reform). 2003. aasta reformiga kehtestati põllumajandustoetuste lahtisidumine 
tootmiskohustusest ning toetuse saamise tingimuseks seati maa ja loomade majandamise standardite järgimine 
(nõuetele vastavus) kõikides põllumajandusettevõtetes. Samaaegselt parandati maaelu arengu toetamist.
Mittediskrimineerimise põhimõte : Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 40 ettenähtud 
mittediskrimineerimise põhimõte nõuab, et võrreldavaid olukordi ei koheldaks erinevalt või erinevaid olukordi 
ühetaoliselt, välja arvatud kui selline kohtlemine on objektiivselt õigustatud. Seega peab põllumajandustootjate 
erinev kohtlemine olema objektiivselt põhjendatud.
Proportsionaalsuse põhimõte : proportsionaalsuse põhimõte on ELi õiguse aluspõhimõte, mis nõuab, et ühenduse 
institutsioonide tegevus ei läheks kaugemale sellest, mis on asjaomaste õigusnormidega seatud legitiimsete 
eesmärkide saavutamiseks sobiv ja vajalik.
Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus : kaheosaline menetlus, millega komisjon 
tagab kulutuste vastavuse kehtivale finantsmäärusele ja valdkonnapõhistele määrustele. Need kaks etappi on 
komisjoni iga-aastane finantsotsus ja mitmeaastased vastavusotsused. Finantsotsus hõlmab iga akrediteeritud 
makseasutuse raamatupidamise aastaaruannet ja sisekontrollisüsteemi (liikmesriigi makseasutuste aastaaruannete 
sertifitseerimine ja akrediteerimistingimuste täitmise iga-aastane kontroll). Vastavuskontrolli otsuste eesmärk on 
tagada, et liikmesriigid kohaldavad ELi õigusraamistikku ning et kulud, mis ei vasta ühel või mitmel eelarveaastal 
neile eeskirjadele, jäetakse ELi-poolsest rahastamisest välja. 
Riiklik reserv : igal liikmesriigil on riiklik reserv, mis koosneb vastava riikliku ühtse otsemaksete kava ülemmäära 
ja kõikide eraldatud toetusõiguste koguväärtuse vahest. Peamiselt tuleb riiklikku reservi kasutada toetusõiguste 
eraldamiseks eriolukorras olevatele põllumajandustootjatele. Liikmesriigid võivad reservi kasutada ka toetusõiguste 
eraldamiseks uutele tegevust alustanud põllumajandustootjatele või ümberkorraldamis- või arengukavadest 
mõjutatud põllumajandustootjatele. 
Toetuste ümbersuunamine : iga-aastaste üle 5000 euro suuruste otsemaksete kohustuslik vähendamine, mis 
kehtestati 2003. aasta reformiga maaelu arengumeetmete rahastamiseks.
Toetusõigus : annab põllumajandustootjale õiguse saada toetust ühtses otsemaksete kavas kindlaksmääratud 
summa ulatuses, kui see on deklareeritud koos ühe hektari toetuskõlbliku põllumajandusmaaga.
Tootmisest lahtisidumine : otsetoetuste lahutamine tegelikust põllumajanduslikust tootmisest.
ÜPP tervisekontroll : 2003. aasta ÜPP reformi 2008. aastal toimunud läbivaatamine ehk tervisekontroll. 
Tervisekontrolli raames võeti vastu komisjoni ettepanekud, mille kohaselt jätkatakse otsetoetuste 
tootmiskohustusest lahtisidumist, kantakse rohkem vahendeid üle maaelu arengu meetmetesse, muudetakse 
sekkumissüsteemi, lisatakse piimakvoote ja rakendatakse muid sektoripõhiseid meetmeid.
06
 Kokkuvõte
I
Ühtne otsemaksete kava (SPS) on peamine ELi põl -
lumajanduseelarvest rahastatav otsetoetuskava. 
See oli ka 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika 
(ÜPP) reformi põhielement. Ühtne otsemaksete kava 
asendas suurema osa endistest otsemaksetest, mis 
olid seotud haritava maa või loomade arvuga. Ühtne 
otsemaksete kava ei sõltu tegelikust põllumajandus -
toodangust (on lahti seotud) ning ühtse otsemaksete 
kava toetuse saamiseks peavad põllumajandustootjal 
olema toetusõigused ja toetuskõlblik maa. 
II
2008. aastal otsustas nõukogu ÜPP tervisekontrolli raa -
mes integreerida tootmiskohustusega seotud toetus -
maksed ühtsesse otsemaksete kavva 2010. aastast kuni 
2012. aastani nendes sektorites, mis tol ajal kavva ei 
kuulunud või mille puhul olid liikmesriigid otsustanud 
need vaid osaliselt tootmisest lahti siduda. Liikmes-  
riigid integreerisid ühtsesse otsemaksete kavva 
4,2 miljardit eurot, mis oli varem saadaval toetustena.
III
Tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimine 
ühtsesse otsemaksete kavva võimaldas liikmesrii -
kidele märkimisväärset kaalutlusõigust seoses kri -
teeriumidega olemasolevate summade jagamiseks 
põllumajandustootjate vahel. Komisjon kannab siiski 
lõppvastutust ELi eelarve järjepideva rakendamise 
ning ELi õigusaktide üldpõhimõtete järgimise eest 
põllumajandussektoris.IV
Alates 2015. aastast asendatakse ühtne otsemaksete 
kava uue põhitoetuskavaga, mis võtab üle ühtse otse -
maksete kava mõned põhielemendid. Liikmesriikidel 
on võimalus võtta arvesse ühtse otsemaksete kava 
toetusõiguste väärtus uue kava alusel tehtud maksete 
puhul kuni eelarveaastani 2021.
V
Kontrollikoda kontrollis, kui mõjusalt on komisjon hal -
lanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreeri -
mist ühtsesse otsemaksete kavva. Täpsemalt kontrollis 
kontrollikoda seda, kas komisjon täitis asjakohaselt 
oma järelevalvekohustust ning kontrollis toetus-  
õiguste arvutamist liikmesriikides, seda, kas liikmes -
riikide õigusaktid vastasid ELi õigusaktides esitatud 
tingimustele ja põhimõtetele ning kas pädevad asutu -
sed olid kehtestanud mõjusad kontrollid, mis tagavad 
toetusõiguste õige arvutamise ning jaotamise. 
VI
Kontrollikoda järeldab, et komisjon haldas tootmis -
kohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse 
otsemaksete kavva vaid osaliselt mõjusalt.
VII
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei taganud seda, et 
olemasolevate summade jagamise kriteeriumid olek -
sid alati kooskõlas ELi põhimõtetega, eelkõige põllu -
majandustootjate mittediskrimineerimise ja proport -
sionaalsuse põhimõtetega. Seetõttu ei integreeritud 
tootmiskohustusega seotud toetusi ühtsesse otsemak -
sete kavva järjepidevalt ning mõne põllumajandus-  
sektori põllumajandustootjad said ootamatut tulu. 
Lisaks leiti puudusi viisis, kuidas komisjon tegi kohal -
datavate piirmäärade üle järelevalvet, kontrollis liik -
mesriikidepoolset ELi õigusaktidest kinnipidamist ning 
vigade parandamist.
Kokkuvõte 07
VIII
Vaatamata sellele, et enamasti kasutasid liikmesriigid 
põllumajandustootjate võrdlusandmeid õigesti, leidis 
kontrollikoda tõsiseid puudusi seoses toetusõiguste 
arvutamise eeskirjade õige kohaldamise, piirmäära -
dest kinnipidamise ja riikliku reservi kasutamisega. 
Komisjoni kehtestatud raamistik ei selgitanud ka 
piisavalt seda, milliseid kontrolle peavad liikmesriigid 
toetusõiguste õige arvutamise tagamiseks tegema, 
ning liikmesriikide kontrollisüsteemide kvaliteet ei 
olnud ühtlane. Seetõttu arvutati toetusõigusi mõni -
kord valesti ning põllumajandustootjatele maksti 
ühtse otsemaksete kava toetusi alusetult.
IX
Kontrollikoda soovitab komisjonil:
a) tagada ÜPP meetmete järjepidev rakendamine 
tulevaste uute otsemaksete kavade raames ühis -
turul. Selleks peab komisjon koostama asjakohasel 
tasandil selged suunised ning kohustama liikmes -
riike tõendama, et heakskiidetud kriteeriumid on 
objektiivsed ja mittediskrimineerivad, hoides ära 
turu või konkurentsi moonutamist;
b) mõjusalt kontrollida vastavust kehtivatele piir -
määradele ning kasutada nõuetele vastavuse 
kontrollimisel terviklikumat lähenemisviisi, milles 
pööratakse tähelepanu ka toetusõigustega seotud 
kavaga kaasnevatele spetsiifilistele riskidele ning 
võetakse nõuetele mittevastavuse juhtudel kiire -
mini järelmeetmeid;
c) nõuda nende toetusõiguste korrigeerimist, mida 
ei arvutatud vastavalt kehtivatele eeskirjadele, 
ning alusetult eraldatud toetusõiguste ja põhjen -
damatult tehtud ühtse otsemaksete kava maksete 
tagasinõudmist, eriti süsteemsete vigade puhul;
d) hoolitseda selle eest, et makseasutused kiidaksid  
heaks selged menetlused arvutuste aluseks oleva -
te andmete usaldusväärsuse ning liikmes-  
riikide eraldatud toetusõiguste täpsuse mõjusaks 
kontrollimiseks.
08
 Sissejuhatus
Taust
01 
Põllumajandustootjatele makstavate 
otsetoetuste lahtisidumine tootmisko -
hustusest ja ühtse otsemaksete kava 
(SPS) kasutuselevõtt olid 2003. aasta 
ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) re -
formi keskseks osaks. Ühtse otsemak -
sete kava peamine eesmärk oli suunata 
poliitika turutoetuselt ümber põlluma -
jandustootjatele mõeldud toodanguga 
sidumata sissetulekutoetusele, paran -
dades seeläbi põllumajandustootjate 
turule orienteeritust ning hoides ära 
turumoonutust.
02 
Ühtne otsemaksete kava põhineb 
põllumajandustootjatele eraldatud 
toetusõigustel. Kava on rahalise toe -
tuse andmisel ÜPP peamine toetuska -
va. Seda rahastatakse täies ulatuses 
Euroopa Põllumajanduse Tagatis -
fondist (EAGF). 2013. aasta eelarvest 
moodustasid ühtse otsemaksete kava 
maksed 70% EAGFi kulutustest ja 54% 
ELi põllumajanduse ja maaelu arengu 
kogueelarvest.
03 
Ajavahemikul 2005–2007 võtsid 17 liik -
mesriiki kasutusele ühtse otsemak -
sete kava1, mis asendas suurema osa 
endistest otsemaksete kavadest, mis 
olid seotud haritava maa või loomade 
arvuga.04 
Liikmesriikidel lubati siiski jätta teatud 
protsent toetusi seotuks põllumajan -
dusliku tootmisega või teatud tüüpi 
otsemakseid ühtsesse otsemaksete 
kavva mitte lisada2. Mõnes põllumajan -
dussektoris ei kuulunud otsemaksed 
endiselt ühtse otsemaksete kava alla3.
Ühtne otsemaksete kava 
pärast ÜPP 2008. aasta 
tervisekontrolli
Tootmiskohustusega seotud 
toetuste integreerimine 
ühtsesse otsemaksete kavva
05 
2008. aastal korraldasid komisjon ja 
nõukogu ÜPP läbivaatamise, mida 
tuntakse „tervisekontrolli” all4. Nõuko -
gu toetas komisjoni ettepanekut, mille 
kohaselt seotakse toetused toodan -
gust lahti aastaks 2012, kui tegemist 
on ühtsest otsemaksete kavast välja 
jäänud tootmiskohustusega seotud 
toetusega või kui liikmesriigid olid ot -
sustanud jätta toetuse tootmiskohus -
tusega seotuks või osaliselt seotuks. 
Liikmesriikidel lubati siiski säilitada 
tootmisega seotud ammlehma, lamba- 
ja kitsetoetused5.1 Belgia, Taani, Saksamaa, 
Iirimaa, Kreeka, Hispaania, 
Prantsusmaa, Itaalia, 
Luksemburg, Malta, 
Madalmaad, Austria, Portugal, 
Sloveenia, Soome, Rootsi ja 
Ühendkuningriik. 10 muud 
liikmesriiki, mis ühinesid 
ELiga aastatel 2004 ja 
2007, otsustasid kasutada 
ajutist tootmiskohustusest 
lahtiseotud pindalatoetust ehk 
ühtse pindalatoetuse kava, 
mis ei põhine toetusõigustel.
2 Kõik liikmesriigid peale nende, 
mis ühinesid ELiga aasta -
tel 2004 ja 2007, pidid võtma 
kasutusele ühtse otsemaksete 
kava ning liikmesriigid võisid 
otsustada toetuse tootmis -
kohustusest lahtisidumise 
määra üle, jättes mõned 
toetused tootmiskohustu -
sega seotuks kas täielikult 
või ainult osaliselt. Näiteks 
põllukultuuride pindalatoetu -
se, veiste, lammaste ja kitsede 
eest makstava toetuse ning 
humala tootmistoetuse võisid 
liikmesriigid vaid osaliselt 
tootmisest lahti siduda või 
üldse lahti sidumata jätta. ELi 
äärepoolsematele piirkonda -
dele mõeldud toetuse ning 
toetuse seemnete tootmiseks 
võis samuti välja jätta.
3 Näiteks kõva nisu eritoetus, 
valgurikaste taimede 
lisatoetus, riisi, pähklite, 
energiakultuuride, 
tärklisekartulite ja 
kartulitärklise, puuvilla, suhkru 
ja kaunviljade toetus ning 
kuivsööda lisatasu.
4 Nõukogu 19. jaanuari  
2009. aasta määrus (EÜ) 
nr 73/2009, millega kehtesta -
takse ühise põllumajandus-  
poliitika raames põllumajan -
dustootjate suhtes kohal -
datavate otsetoetuskavade 
ühiseeskirjad ja teatavad toe -
tuskavad põllumajandustoot -
jate jaoks, muudetakse mää -
ruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) 
nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 
ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1782/2003 
(ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).
5 Lisaks säilitati 
tootmiskohustusega 
seotud toetus puuvilla 
puhul. Liikmesriigid võisid 
säilitada tootmiskohustusega 
seotud toetused ka 
ELi äärepoolsemates 
piirkondades.
09 Sissejuhatus
06 
Samal aastal kiitis nõukogu heaks vei -
nituru ühise korralduse reformi6. Liik -
mesriigid võisid kanda ELi vahendeid 
üle veinisektori riiklikest toetusprog -
rammidest ning anda toetusõigused 
viinamarjakasvatajatele. Lisaks võisid 
liikmesriigid eraldada toetusõigusi 
seoses aladega, mille eest olid põllu -
majandustootjad saanud ELilt toetust 
viinamarjaistanduste väljajuurimiseks.07 
Nende integreerimisega ühtsesse 
otsemaksete kavva ajavahemikul 
2010–2012 lakkasid tootmiskohustu -
sega seotud toetused suuremalt jaolt 
eksisteerimast. Seega oli liikmesriikidel 
võimalus jagada põllumajandustoot -
jate vahel 4,2 miljardi euro ulatuses 
täiendavaid toetusõigusi, mis varem 
olid saadaval tootmiskohustusega seo -
tud toetusteks või mis olid üle kantud 
veinisektorist7. Joonisel 18 on esitatud 
olemasolevate summade jagunemine 
kavade kaupa.6 Nõukogu 29. aprilli määrus 
(EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb 
veinituru ühist korraldust ja 
millega muudetakse määrusi 
(EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 
1782/2003, (EÜ) nr 1290/2005, 
(EÜ) nr 3/2008 ja tunnistatakse 
kehtetuks määrused (EMÜ) 
nr 2392/86 ja (EÜ) nr 1493/1999 
(ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).
7 Ühtse otsemaksete kava 
netokasv sellel perioodil 
oli 3,5 miljardit eurot, sest 
liikmesriigid võisid kasutada 
osa saadaolevast summast 
hilisemas etapis, et rahastada 
eritoetusi vastavalt määruse 
(EÜ) nr 73/2009 artiklile 68.
8 Põhjalikum ülevaade on 
toodud I lisas .
Ühtsesse otsemaksete kavva integreerimiseks olemas-  
olevad summad kavade kaupa 2010–2012 (miljonit eurot)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Põllukultuuride pindalatoetus
Määruse 1782/2003 endine artikkel 69
Lamba- ja kitsetoetused
Täiskasvanud veiste tapatoetus
Ammlehmatoetus
Riis
Üleminek veini toetusprogrammidelt 
ja väljajuurimiskava
Kartulitärklis
Puu- ja köögivili, tomatid
Muud kavadJoonis 1
08 
 Olemasolevad summad jaotatakse 
liikmesriikide vahel nii, nagu näidatud 
joonisel 2 .
10 Sissejuhatus
Riiklik ülemmäär ja riiklik 
reserv
09 
Nagu kõik otsemaksed, on ka ühtse 
otsemaksete kava kulutused piiratud 
iga-aastase eelarve ülemmääraga liik -
mesriigi kohta. Ülemmäärade kehtes -
tamine peaks tagama, et toetusõiguste 
kogumäär ei ületaks olemasolevaid 
eelarvepiiranguid9.
10 
Vastavalt tootmiskohustusega seo -
tud toetuse ühtsesse otsemaksete 
kavva integreerimise korrale võivad 
liikmesriigid eraldada toetusi põllu -
majandustootjatele või suurendada 
olemasolevate toetusõiguste väär -
tust, kui peetakse kinni sektoripõhis -
test ülemmääradest. Iga liikmesriigi 
põllumajandustootjatele eraldatud 
toetusõiguste koguväärtus ei tohi üle -
tada ühtse otsemaksete kava riiklikku 
ülemmäära.11 
Kui toetusõigus on deklareeritud koos 
ühe hektari toetuskõlbliku põllumajan -
dusmaaga, annab see põllumajandus -
tootjale õiguse saada toetust ühtses 
otsemaksete kavas kindlaksmääratud 
summa ulatuses. Seda nimetatakse 
aktiveerimiseks. Peaaegu kõikides liik -
mesriikides, kes on ühtse otsemaksete 
kava kasutusele võtnud, makstakse 
põllumajandustootjatele eraldatud 
toetusõiguste väärtusest üle 95% 
puhul toetust ühtse otsemaksete kava 
raames.Ühtsesse otsemaksete kavva integreerimiseks olemasoleva toetuse jagunemine  
liikmesriikide kaupa 2010–2012
Hispaania 30%Prantsusmaa 42%
Itaalia 12%Muu liikmesriik  8%
Madalmaad 4%
Kreeka 4%Joonis 2
9 Eelarve ülemmäärad 
kehtivad selle kalendriaasta 
(aasta n) kohta, mil 
põllumajandustootjad peavad 
esitama oma iga-aastase ühtse 
avalduse toetuse saamiseks. 
Toetusmaksed kirjendatakse 
järgmise eelarveaasta 
ehk aasta n+1 eelarvesse. 
Põllumajandustootjatele 
välja makstavad summad on 
siiski eelarve ülemmäärast 
madalamad, sest mitte kõik 
põllumajandustootjad ei 
taotle toetusi oma kõikide 
toetusõiguste raames. 
Lisaks võis (eelkõige 
aastani 2012) üle 5000 euro 
suuruseid iga-aastaseid 
makseid vähendada (nn 
toetuste ümbersuunamine), 
et rahastada maaelu 
arengumeetmeid. 
Toetusmakseid 
võib vähendada ka 
haldussanktsioonidega.
11 Sissejuhatus
12 
Iga liikmesriik kasutab riikliku reservi 
vahendeid, mis hõlmavad vastava riik -
liku ühtse otsemaksete kava ülemmää -
rade ja kõikide määratud toetusõigus -
te koguväärtuse vahet. Peamiselt tuleb 
riiklikku reservi kasutada toetusõiguste 
eraldamiseks eriolukorras olevatele 
põllumajandustootjatele10. Liikmesrii -
gid võivad reservi kasutada ka toetus -
õiguste eraldamiseks uutele tegevust 
alustanud põllumajandustootjatele või 
ümberkorraldamis- või arengukavadest 
mõjutatud põllumajandustootjatele.
Toetusõigused pärast 
aastat 2014
13 
Ühtne otsemaksete kava on jõus kuni 
2014. aasta lõpuni. Alates taotlus  
aastast 2015 asendatakse see uue 
põhitoetuskavaga, mis tugineb samuti 
toetusõigustel11. Toetusõiguste väär -
tus põhineb riiklikul või piirkondlikul 
kindlasummalisel toetusel hektari 
kohta. Liikmesriikidel on siiski kuni 
2018. aasta lõpuni võimalus võtta 
arvesse ühtse otsemaksete kava 
toetusõiguste väärtust, kohandades 
neid järk-järgult piirkondliku keskmi -
sega (lähenemine). Ühtse otsemak -
sete kava toetusõiguste arvutamine 
võib seega mõjutada tulevasi mak -
seid põllumajandustootjatele kuni 
eelarveaastani 2021.Komisjoni ja 
liikmesriikide rollid ühtse 
otsemaksete kava kulude 
rakendamisel
Komisjon vastutab selle eest, 
et ühtse otsemaksete kava 
kulutused on kooskõlas ELi 
eeskirjade ja põhimõtetega
14 
ELi finantsmääruse kohaselt rakendab 
komisjon EAGFi kulutusi koostöös 
liikmesriikidega12. See tähendab, et 
toetusõiguste väärtuse arvutamise 
ja ühtse otsemaksete kava toetuste 
maksmise üldeeskirjad määratakse 
kindlaks ELi määrustes13, kuid liikmes -
riigid peavad vastu võtma kõik õigus- 
ja haldusnormid ning muud vajalikud 
meetmed ELi finantshuvide kaitseks.
15 
Komisjonil on lõppvastutus eelarve  
täitmise eest ning ta annab aru mak -
sete seaduslikkuse ja kulude usaldus -
väärse finantsjuhtimise kohta, liikmes -
riigid aga vastutavad toetusõiguste 
arvutamise ning selle alusel ühtse 
otsemaksete kava toetuste maks -
mise eest põllumajandustootjatele 
akrediteeritud makseasutuste kaudu. 
Vastavalt EAGFi kulutuste rahastamise 
regulatiivsele korrale peab komisjon 
tegema järelevalvet selle üle, kuidas 
liikmesriigid rakendavad EAGFist 
rahastatud meetmeid, ning tagama 
vastavuse asjaomaste ELi määruste ja 
põhimõtetega14. Kohustuste jagunemi -
ne tootmiskohustusega seotud toetuse 
integreerimisel ühtsesse otsemaksete 
kavva on kujutatud joonisel 3 .10 Vt punkt 36.
11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
17. detsembri 2013. aasta 
määrus (EL) nr 1307/2013, 
millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames toetuskavade alusel 
põllumajandustootjatele 
makstavate otsetoetuste 
eeskirjad ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu 
määrused (EÜ) nr 637/2008 
ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 608).
12 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
(EÜT L 248, 16.9.2002, 
lk 1), artikkel 53B ja II osa 
I jaotis. Sama kehtib ka 
uue finantsmääruse 
alusel, mis hakkas kehtima 
1. jaanuaril 2013 (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta 
määrus (EL, Euratom) 
nr 966/2012, mis käsitleb 
Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavaid 
finantseeskirju ning millega 
muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 (ELT L 298, 
26.10.2012, lk 1)).
13 Määrus (EÜ) nr 73/2009 
ja komisjoni 
29. oktoobri 2009. aasta 
määrus (EÜ) nr 1120/2009, 
millega kehtestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 73/2009 (millega 
kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames kohaldatavate 
otsetoetuskavade 
ühiseeskirjad ja 
teatavad toetuskavad 
põllumajandustootjate 
jaoks) III jaotises sätestatud 
ühtse otsemaksete 
kava üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad (ELT L 316, 
2.12.2009, lk 1). 
14 Nõukogu 21. juuni 2005. aasta 
määrus (EÜ) nr 1290/2005 
ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise kohta (ELT L 209, 
11.8.2005, lk 1).
12 Sissejuhatus Joonis 3Kohustused tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimisel ühtsesse otse-  
maksete kavva vastavalt määrusele (EÜ) nr 73/2009
Makse-
asutused
Liikmes-
riigidMääratleb 
kriteeriumid 
toetusõiguste 
arvutamiseks 
ja jagamiseksKomisjonVõtab vastu rakendusmäärused 
ning teeb liikmesriikides 
järelevalvetArvutab ja eraldab 
toetusõigused
Maksab pärast 
toetusõiguste 
aktiveerimist 
SPSist toetustKogub 
ajaloolised 
võrdlusandmed1
Tootmiskohustusega seotud 
toetuste integreerimine
(Määrus (EÜ) nr 73/2009)Teeb vastavusauditeid 
(Määrus (EÜ) nr 1290/2005)
1 Ainult ajaloolise mudeli puhul. Piirkondliku mudeli puhul võetakse arvesse piirkondlikku keskmist.
13 Sissejuhatus
Liikmesriikidel oli 
märkimisväärne 
kaalutlusõigus 
olemasolevate summade 
jagamise kriteeriumide 
kehtestamiseks vastavalt 
poliitikaeesmärkidele
16 
Ühtse otsemaksete kava kasutuselevõ -
tuga 2005. aastal oli liikmesriikidel või -
malik valida, kas arvutada toetusõigusi 
tootmiskohustusega seotud toetuste 
alusel, mida põllumajandustootjad olid 
saanud konkreetsel võrdlusperioodil 
(nn ajalooline mudel), või piirkondliku 
kindla määra põhjal hektari kohta (piir -
kondlik mudel). Esines ka segavarianti, 
mille puhul kombineeriti mõlema 
mudeli elemente (hübriidmudel).17 
2008. aasta tervisekontrolli raames 
kiitis nõukogu heaks põhimõtted 
tootmiskohustusega seotud toetuse 
integreerimiseks ühtsesse otsemaksete 
kavva. Nende põhimõtete kohaselt on 
liikmesriikidel märkimisväärne kaalut -
lusõigus seoses olemasolevate summa -
de jagamisega põllumajandustootjate 
vahel15. Seega oli liikmesriikidel või -
malik asjaomaste põllumajandussek -
torite puhul arvutada võrdlussumma 
objektiivsete ja mittediskrimineerivate 
kriteeriumide alusel, võttes eelkõige 
arvesse toetusi, mida need põllu-  
majandustootjad olid saanud (kaudselt 
või otseselt) asjaomaste toetuskava -
de raames teatud võrdlusperioodil16. 
Teise võimalusena võisid liikmesriigid 
määratleda võrdlusperioodi raames 
põllumajandustootjate põllumajandus -
tegevuse liigid ühe või enama aasta 
jooksul ning jagada toetuse tegevus-  
liikide alusel17.15 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artiklid 63–67.
16 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artiklid 64 ja 65.
17 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikli 63 lõike 2 punkt a. 
Antud juhul pidid 
liikmesriigid tagama, et 
põllumajandustootjad, 
kes olid  varem 
tootmiskohustusega 
seotud toetusi saanud, said 
vähemalt 75% keskmisest 
aastatoetusest, mida 
nad olid saanud kõikide 
otsemaksete raames 
asjaomasel võrdlusperioodil. 
Liikmesriigid, kes kasutasid 
ühtse otsemaksete kava 
piirkondlikku mudelit, 
võisid kasutada ka 
olemasolevat toetust kas 
osaliselt või tervikuna, et 
suurendada toetusõiguste 
väärtust kõikide piirkonna 
põllumajandustootjate jaoks 
ühtse täiendava summa võrra 
toetusõiguse kohta.
14
 Auditi ulatus, eesmärgid  
ja lähenemisviis
18 
Võttes arvesse pärast ÜPP 2008. aasta 
tervisekontrolli ühtsesse otsemaksete 
kavva integreeritud märkimisväärseid 
summasid ning konkreetseid riske 
seoses iga põllumajandustootja võrd -
lussummade arvutamisega (eriti nende 
liikmesriikide puhul, mis olid valinud 
ajaloolise ühtse otsemaksete kava 
mudeli), otsustas kontrollikoda läbi viia 
vastavusauditi seoses toetusõiguste 
arvutamisega aastatel 2010–2012.
19 
Auditis käsitleti järgmist põhiküsimust: 
kas komisjon on mõjusalt hallanud 
tootmiskohustusega seotud toetuste 
integreerimist ühtsesse otsemaksete 
kavva? Kontrollikoda keskendus järg -
mistele alaküsimustele:
a) kas komisjon täitis asjakoha -
selt oma järelevalvekohustust 
ning kontrollis toetusõiguste 
arvutamist?
b) kas liikmesriikide õigusaktid 
vastasid ELi õigusaktides esitatud 
tingimustele ja põhimõtetele ning 
kas pädevad asutused olid toe -
tusõigused õigesti arvutanud ja 
jaotanud?
c) kas liikmesriikide pädevad asutu -
sed kontrollisid mõjusalt toetus-  
õiguste arvutamise ning jaotamise 
õigsust?20 
Audit viidi läbi komisjonis ning Kree -
kas, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias 
ja Madalmaades. Need liikmesriigid 
said ajavahemikul 2010–2012 92% üht -
sesse otsemaksete kavva integreeritud 
summadest. Kõik nimetatud riigid ka -
sutasid 2005. või 2006. aastal ajaloolist 
ühtse otsemaksete kava mudelit.
21 
Auditi lähenemisviis hõlmas komisjoni 
järelevalverolli hindamist toetusõigus -
te arvutamisel ja jagamisel, eelkõige 
seoses tootmiskohustusega seotud 
toetuse integreerimisega ühtsesse 
otsemaksete kavva, mis kiideti heaks 
2008. aasta tervisekontrolli raames. 
Kontrollikoja töö hõlmas ka riiklike 
rakendusaktide läbivaatamist, juhti -
mis- ja kontrollisüsteemide analüüsi 
ning dokumentaalseid vastavusteste. 
Viimaste valim koosnes 377 toimikust 
toetusesaajate kohta, kelle toetus-  
õiguste väärtus oli suurenenud või kes 
olid saanud ajavahemikul 2010–2012 
uued toetusõigused.
15
 Tähelepanekud
Komisjoni puuduliku  
järelevalve tõttu ei raken -
datud ÜPP 2008. aasta 
tervisekontrolli raames 
vastu võetud põhimõtteid 
järjepidevalt
22 
Eelkirjeldatud analüüside alusel leidis 
kontrollikoda, et komisjoni puuduli -
ku järelevalve tõttu olid liikmesriigid 
integreerinud tootmiskohustusega 
seotud toetused ühtsesse otsemakse -
te kavva ja arvutanud toetusõigused 
viisil, mis ei olnud alati kooskõlas ELi 
õigusaktide üldpõhimõtetega, nagu 
järgnevalt selgitatud.
Komisjon ei ole 
nõuetekohaselt vastu 
võtnud rakendussätteid 
ega asjakohaselt hinnanud 
liikmesriikide kriteeriume 
olemasolevate summade 
jaotamiseks, ...
23 
Nagu eespool märgitud, oli liikmesrii -
kidel märkimisväärne kaalutlusõigus 
kriteeriumide kehtestamiseks ühtse 
otsemaksete kavaga liidetavate toot -
miskohustusega seotud olemasolevate 
toetussummade jagamiseks. Kritee -
riumid pidid aga olema objektiivsed 
ja mittediskrimineerivad ning nende 
puhul tuli eelkõige arvesse võtta toe -
tusi, mida põllumajandustootjad olid 
võrdlusperioodi ühel või mitmel aastal 
kaudselt või otseselt saanud. Üldiselt  
peeti silmas aastaid 2005–2008. Samad 
põhimõtted kehtisid kavade puhul, mis 
olid juba 2005. aastal tootmisest lahti 
seotud, kuid mille liikmesriik oli otsus -
tanud osaliselt seotuks jätta. Toetus 
pidi olema proportsionaalne selle -
ga, mida põllumajandustootjad olid 
saanud varasematel võrdlusperioodi -
del18, kuid liikmesriigid võisid valida ka 
hilisema võrdlusperioodi.24 
Vaatamata määruses (EÜ) nr 73/2009 
esitatud kohustusele võtta vastu üksik-  
asjalikud eeskirjad19, ei kehtestanud 
komisjon mingeid rakenduseeskirju 
tootmiskohustusega seotud toetuste 
ühtsesse otsemaksete kavva integree -
rimiseks, välja arvatud mõned tehni -
lised sätted seoses puu- ja köögivilja- 
ning veinisektoriga20. Ka ei nõudnud 
komisjon liikmesriikidelt üksikasjalikke 
aruandeid ega põhjendusi vastuvõe -
tud kriteeriumide kohta. Seetõttu ei 
teinud komisjon ka eelhindamist selle 
kohta, kas liikmesriigid kasutasid järje-  
pidevat lähenemisviisi ning jagasid 
olemasoleva toetuse kooskõlas ELi 
põhimõtetega.
... mistõttu ei ole mõned 
liikmesriikide määratletud 
kriteeriumidest alati 
kooskõlas ELi õigusaktide või 
põhimõtetega
25 
Kontrollikoda leidis, et külastatud 
liikmesriigid olid üldiselt vastu võtnud 
kriteeriumid, mille puhul kas võeti 
arvesse otsetoetusi, mida põllumajan -
dustootjad olid võrdlusperioodi ühe 
või enama aasta jooksul saanud, või 
toetuskõlblike hektarite või toetatava -
te loomade arvu. Toetuskavade puhul, 
seoses millega oli varem makstud 
toetust töötlejatele (nagu kuivsööda 
töötlemise või kartulitärklise tootmise 
toetus), said põllumajandustootjad 
kätte võrdlussumma, mis põhines toor -
materjali tarnetel või tootjaga sõlmitud 
tarnelepinguga kaetud kvantiteedil.18 Tavaliselt ajavahemik 
2000–2002.
19 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikli 142 lõige d.
20 Määrus (EÜ) nr 1120/2009.
16 Tähelepanekud
Toetusõiguste väärtuse protsentuaalne suurenemine võrreldes Hispaanias võrdlus-  
perioodil saadud tootmiskohustusega seotud toetuste määraga
SPSi integreeritud kava Eraldatud toetusõiguste koguväärtus
Kõva nisu eritoetus 12,2%
Kõva nisu lisatoetus 18,1%
Oliivisalutoetus 1,4%
Lamba- ja kitsetoetus 7, 6%
Täiendav lamba- ja kitsetoetus 4,4%
Valgurikaste taimede toetus 31,5%
Seemnetoetus 76,8%Tabel 126 
ELi õigusaktide kohaselt peavad 
võrdlusperioodid olema esinduslikud. 
Liikmesriigid ei suutnud aga alati 
põhjendada seda, miks nad valisid 
konkreetse perioodi võrdlusperioo -
diks, ning tõlgendasid ebajärjepidevalt 
põhimõtteid, mida kohaldada tootmis -
kohustusega seotud toetuse ühtsesse 
otsemaksete kavva integreerimisel. 
Mõnikord kaasnes sellega samasugu -
ses olukorras olevate põllumajandus -
tootjate erinev kohtlemine.
27 
Itaalia ja Kreeka riigiasutused kohal -
dasid mõistlikku lähenemisviisi ning 
arvutasid toetusõigused summade 
alusel, mille asjaomase sektori põllu -
majandustootjad olid võrdlusperioodil 
saanud otsemaksetena. Hispaanias aga otsustasid ametiasutused korrutada 
tootmiskohustusega seotud toetuse 
summa, mille põllumajandustootjad 
olid igal võrdlusperioodi aastal saanud, 
koefitsiendiga, et olemasolev toetus 
täielikult ära kasutada. Mõnes sektoris 
olid need korrigeeritud summad aga 
oluliselt suuremad summast, mille 
põllumajandustootjad olid võrdluspe -
rioodil saanud. Sellest tulenevalt said 
nende sektorite põllumajandustootjad 
toetusõigused, mille koguväärtus oli 
32,6 miljonit eurot suurem kui sum -
ma, mida nad olid võrdlusperioodi 
igal aastal saanud tootmiskohustuse -
ga seotud toetustena. Kontrollikoja 
hinnangul saavad asjaomaste sektorite 
põllumajandustootjad seetõttu ühtse 
otsemaksete kava toetustena ootama -
tut tulu kokku 29 miljonit eurot aastas. 
Tabelis 1  on näidatud protsendina toe -
tusõiguste suurem väärtus võrreldes 
võrdlusperioodil saadud summadega.
17 Tähelepanekud Joonis 4Kõva nisu eritoetuse integreerimine ühtsesse otsemaksete kavva
01050
40
30
20miljonit eurot
Kreeka
Olemasolev summa SPS toetusõiguste väärtus
Tootmiskohustusega seotud toetuste määr võrdlusperioodilHispaania Itaalia28 
Madalmaade ametiasutused kasuta -
sid samasugust lähenemisviis nagu 
Hispaania omad. Nad otsustasid kogu 
saadaoleva toetuse välja jagada võrd -
lusperioodil haritud maa hektarite või 
tapetud loomade arvu alusel, mitte 
summade alusel, mida põllumajandus -
tootjad olid reaalselt saanud. Sellega 
kaasnes ootamatu tulu risk. Selle mõju 
aga oli väike või ei olnud seda üldse, 
sest asjaomaste sektorite puhul olid 
võrdlusperioodi toetusetaotlused ena -
masti olemasoleva eelarve ületanud. 
Ainult seemnesektoris ületas toetuse -
saajate toetusõiguste väärtus võrdlus -
perioodi tootmiskohustusega seotud 
toetuste oma 46 protsendi võrra.29 
Mõnes sektoris kasutati ebajärjekind -
lat lähenemisviisi ja seetõttu koheldi 
sarnases olukorras olevaid põllumajan -
dustootjaid erinevalt. Seda illustreerib 
joonis 4 , millel on kujutatud kõva nisu 
eritoetuse juhtum.
18 Tähelepanekud
Näiteid põllumajandustootjate diskrimineerivast kohtlemisest
Erinevalt teistest kontrollikoja külastatud liikmesriikidest vähendasid Kreeka ametiasutused riisi, kõva nisu, 
valgurikaste taimede ja pähklisektori põllumajandustootjate toetuse võrdlusmäära 5 protsendi võrra. Vähen -
dust põhjendati toetuste ümbersuunamise kohaldamisega, mille puhul kõiki võrdlusperioodi (2007 ja 2008) 
otsemakseid vähendati, et rahastada maaelu arengumeetmeid21. Kuna aga ümbersuunamismenetlust kohal -
dati kõikide otsemaksete suhtes ja see mõjutas vaid summasid, mis ületasid 5000 eurot aastas, oli toetusõigus -
te väärtus väiksem kui toetused, mida paljud põllumajandustootjad olid võrdlusperioodil tootmiskohustusega 
seotud toetustena tegelikult saanud. Kuna ümbersuunamise käigus vähendati ka ühtse otsemaksete kava 
toetusi, mida ametiasutused olid alates 2010. aastast välja maksnud, said tootmiskohustusega seotud toetuste 
integreerimisest mõjutatud põllumajandustootjad toetusi üldkokkuvõttes vähem ning neid diskrimineeriti 
võrreldes nendega, keda integreerimine ei puudutanud.
Itaalias arvutasid ametnikud toetusesaajate toetusõigused kõva nisu lisatasu, riisi eritoetuse ja pähklitoetuse 
puhul tootmiskohustusega seotud toetuse alusel, mida neile oli enne toetuste ümbersuunamist makstud. 
Mõne põllumajandustootja toetusi oli aga võrdlusperioodil vähendatud või nad toetusest ilma jäetud, sest 
riiklikud ametiasutused olid tuvastanud, et põllumajandustootjad olid nimetatud põllukultuure külvanud 
deklareeritust väiksemale alale. Itaalia ametiasutused kasutasid võrdlusmäärana tegelikult makstud summat, 
mitte kindlaksmääratud pindalale vastavat summat ning vähendasid seega alaliselt põllumajandustootjate 
võrdlusmäära ning seeläbi ka nende ühtse otsemaksete kava toetust. Niimoodi toimides karistati asjaomaseid 
toetusesaajaid ühe rikkumise eest mitu korda ja see omakorda põhjustas põllumajandustootjatele rahalisi 
tagajärgi, mis on algselt määratud sanktsiooni eesmärkidega võrreldes ebaproportsionaalsed.
21 Vt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate 
otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) 
nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja 
(EÜ) nr 2529/2001, (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1) II jaotise 2. peatükk.1. selgitus30 
Suurema osa ühtsesse otsemaksete kav -
va integreeritud kavade puhul oli Itaalia 
valinud aastate 2005–2008 tootmis-  
kohustusega seotud iga-aastaste toe -
tusmaksete keskmise, Kreeka, Hispaania 
ja Madalmaad aga olid valinud lühemad 
kahe- või kolmeaastased perioodid, või 
ainult üheaastase perioodi (kitsede ja 
lammaste toetuste puhul Hispaanias). 
Viimatimainitud juhul tuvastas kontrolli-  
koda, et see võimaldas ametiasutustel 
suunata olemasolevad summad väik -
semale põllumajandustootjate kogu -
mile. Prantsusmaa otsustas 2010. aastal 
integreeritud kavade puhul, et indivi -
duaalne võrdlusaasta peaks olema see 
aasta ajavahemikust 2005–2008, mille 
kestel põllumajandustootjad said kõige 
suuremat tootmiskohustusega seotud 
toetust.31 
Leiti ka, et mõnikord olid liikmesriigid 
olemasolevate summade jagamisel 
rikkunud mittediskrimineerimise ja 
proportsionaalsuse põhimõtteid  
(vt 1. selgitus ).
19 Tähelepanekud
Tootmiskohustusega 
seotud toetuste ühtsesse 
otsemaksete kavva 
integreerimise kõrvalmõjusid 
ei käsitletud järjepidevalt
32 
Kui toetuse eraldamise või suurendami-  
se tõttu saaks põllumajandustootja oo-  
tamatut tulu, on liikmesriikidel kehtivate  
õigusaktide22 kohaselt kaks võimalust: 
toetusõiguste väärtust ei suurendata või 
toetusõigusi ei jagata, kui põllumajan -
dustootjad olid oma toetusõigused või 
põllumajandusettevõtte ära müünud 
või üle andnud või selle rendileping oli 
osaliselt või tervikuna lõppenud, enne 
kui asjaomaseid põllumajandustootjaid 
informeeriti toetuste lahtisidumisest ja 
sellega seotud tingimustest.
33 
Külastatud liikmesriikidest kasutas 
seda mehhanismi üldjuhul vaid Prant -
susmaa, kus nõuti tagasi kõik võrdlus -
summad, kui tegevus vähenes pärast 
võrdlusperioodi, st hariti väiksemat 
maa-ala või tapeti vähem toetuskõlb -
likke loomi. See läks aga ka ELi õigus -
aktides märgitud müügi, ülekandmise 
või rendilepingu aegumise juhtumite 
ulatusest kaugemale.
34 
Itaalia ei kohaldanud ootamatu tulu 
klauslit, nii et põllumajandustootjad, 
kes olid oluliselt vähendanud haritavate 
hektarite arvu võrdlusperioodi ja selle 
aasta vahel, mil toetus integreeriti üht -
sesse otsemaksete kavva, said suunata 
toetuse väga väikestele aladele. Kont -
rollikoja ühe auditeeritud juhtumi puhul 
oli selline menetlus tekitanud olukorra, 
kus põllumajandustootja, kes oli võrd -
lusperioodil kasvatanud riisi ligi 70 hek -
taril ja saanud seega tootmiskohustuse -
ga seotud toetust summas 30 425 eurot, 
vajas vaid 0,41 hektarit toetuskõlblikku 
maad, et saada sama summa ulatuses 
ühtse otsemaksete kava toetust.Komisjoni puuduliku 
järelevalve tõttu 
kohaldati kehtivaid 
eeskirju mõnikord valesti
35 
Kontrollikoda leidis, et komisjonipool -
se järelevalve puudumise tõttu olid 
liikmesriigid integreerinud tootmis-  
kohustusega seotud toetused ühtsesse 
otsemaksete kavva viisil, mis ei olnud 
alati kooskõlas ELi õigusaktidega, nagu 
järgnevalt selgitatud.
Komisjon ei esitanud selgeid 
tingimusi, mille alusel võivad 
põllumajandustootjad saada 
juurdepääsu toetusõigustele 
riiklikust reservist
36 
Komisjoni määratletud eriolukorras 
olevatel põllumajandustootjatel on 
õigus saada toetusõigusi riiklikust re -
servist. Komisjon lisas rakendussätetes -
se ka näiteks juhtumid, kus põlluma -
jandustootjad teevad investeeringuid 
valdkonnas, mis oleks neile andnud 
õiguse saada suuremat tootmiskohus -
tusega seotud toetust, kui valdkond 
ei oleks olnud tootmisest lahti seotud. 
Vastupidiselt enne tervisekontrolli 
kehtinud eeskirjadele23 ei määratlenud 
komisjon aga seda, mis on investee -
ring. Seetõttu esines juhtumeid, kus 
oli kahtlane, kas põllumajandustootjad 
olid teinud investeeringu või kas neil 
oleks olnud õigus saada suuremat 
tootmiskohustusega seotud toetust, 
kui asjaomased sektorid ei oleks üht -
sesse otsemaksete kavva integreeritud 
(vt 2. selgitus ).22 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikli 41 lõige 6.
23 Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta 
määruse (EÜ) nr 795/2004, 
millega kehtestatakse 
nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1782/2003 (millega 
kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames kohaldatavate 
otsetoetuskavade 
ühiseeskirjad ja 
teatavad toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks) 
(ELT L 141, 30.4.2004, lk 1) 
artikkel 21.
20 Tähelepanekud
Näited investeeringuteks eraldatud toetusõigustest
Prantsusmaal eraldasid riiklikud ametiasutused toetusõigusi investeeringuteks loomade tapatoetuse saajatele, 
kes olid 2009. aastal tapnud rohkem loomi kui võrdlusperioodil. Ametiasutused ei teadnud aga, kas need põl -
lumajandustootjad olid ka tegelikult teinud investeeringuid tootmisvõimsuse parandamiseks, ostnud loomi 
aretamiseks või lihtsalt vähendasid oma põllumajandustegevust, tappes oma loomad (karja hävitamine). Riik -
like ametiasutuste kehtestatud määrad loomade kohta olid samuti oluliselt suuremad kui tootmiskohustusega 
seotud toetus looma kohta, mida said need põllumajandustootjad, kes ei olnud investeeringuid teinud.
Ka leidis kontrollikoda Prantsusmaal juhtumeid, kus ametiasutused olid eraldanud toetusõigused investeerin -
guteks maasse, kuigi taotlejad olid lihtsalt muutnud oma juriidilist staatust.2. selgitus
37 
Kreekas said põllumajandustootjad 
toetusõigused riiklikust reservist 
investeeringute alusel, sest 2010. aastal 
kasvatasid nad ühtsesse otsemaksete  
kavva integreeritud sektoris põllukul -
tuure suuremal maa-alal kui 2008. aas -
tal (võrdlusperioodi viimane aasta). 
Nagu 2008. aastal, oli ka 2010. aastal 
maaharimine aga kõigest iga-aastane 
tootmisotsus, mis põhines turunõud -
lusel ega olnud tingimata seotud 
tegeliku investeeringuga tootmisvõim -
susesse (nagu täiendava maa ostmine). 
Komisjon ei olnud ka kehtestanud 
riiklikust reservist makstavate toetusõi -
guste maksimummäära hektari kohta. 
See põhjustas olukordi, mis ei ole 
kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõt -
tega. Näiteks leidis kontrollikoda, et  
Prantsusmaal said veise- ja lamba -
lihasektorite põllumajandustootjad 
riiklikust reservist toetusõigusi kuni 
9010 eurot hektari kohta, kuigi ELi õi -
gusaktide kohaselt võib toetusõiguse 
väärtus hektari kohta olla maksimaal -
selt 5000 eurot, kui tegemist on põl -
lumajandustootjatega, kes said kasu 
tootmiskohustusega seotud toetuse 
integreerimisest ühtsesse otsemaksete 
kavva samades sektorites väljaspool 
riiklikku reservi.
21 Tähelepanekud
Toetusõiguste eraldamine või nende väärtuse suurendamine ilma õigusliku aluseta
Prantsusmaal eraldasid ametiasutused toetusõigusi põllumajandustootjatele, kellel neid ei olnud, või suuren -
dasid nende toetusõiguste väärtust, mis jäid oluliselt alla piirkondlikku keskmist. Seda õigustati põllumajan-  
dustegevuse hülgamise riskiga. Kehtivate ELi õigusaktide kohaselt on see aga võimalik vaid ümberkorralda -
mis- ja/või arengukavadest mõjutatud piirkondades. Prantsusmaa ametiasutused ei olnud aga koostanud 
eriprogrammi ega määratlenud piirkondi, kus põllumajandustegevuse hülgamise risk oli tõenäoline. Ka ei 
suutnud nad esitada tõendeid selle kohta, et toetusõiguste väärtuse suurendamine oli mõjus vahend maa 
kasutamata jätmise vältimiseks, või et põllumajandustootjad vajasid kompensatsiooni teatud ebasoodsa olu -
korra tõttu.
Ühe teise meetme raames eraldasid Prantsuse ametiasutused teatud veiselihatootjatele toetusõigusi 2 miljoni  
euro ulatuses põhjendusega, et see konkreetne sektor kannatas languse all, eraldades ühtlasi toetust uutele 
sektoris tegevust alustanud põllumajandustootjatele. Selle meetme eesmärk oli puhverdada tsüklilisi mõjusid 
konkreetses põllumajandussektoris, kuid see ei olnud seotud ümberkorraldamis- või arengukavadega.3. selgitusMõnel juhul eraldasid 
liikmesriigid toetusõigusi 
ELi õigusaktidel põhineva 
õigusliku aluseta ...
38 
Liikmesriigid võivad reservi kasutada 
ka toetusõiguste eraldamiseks uutele  
tegevust alustanud põllumajandus-  
tootjatele, riikliku sekkumisega 
hõlmatud piirkonnas asuvatele põllu -
majandustootjatele või ümberkorral -
damis- või arengukavadest mõjutatud 
põllumajandustootjatele.
39 
Käesoleva auditiga leidis kontrollikoda  
liikmesriikide poolt heakskiidetud 
meetmeid, millel puudus ELi õigusakti -
dega kehtestatud õiguslik alus või mis 
rikkusid ELi õigusnorme (vt 3. selgitus ).... või arvutasid toetusõigusi 
läbipaistmatute 
kriteeriumide alusel
40 
Itaalia, Prantsusmaa ja Kreeka olid tea -
tud põllumajandustootjate kategoo -
riate puhul määratlenud toetusõiguse 
eraldamiseks riiklikust reservist kindla 
ühikuväärtuse hektari kohta. Prantsus -
maal ja Kreekas olid aga hektari kohta 
kindlaks määratud summade arvuta -
miseks mõeldud kriteeriumid küllaltki 
meelevaldsed ning Itaalias puudus 
auditijälg, mis oleks võimaldanud 
arvutuste õigsust kontrollida.
22 Tähelepanekud
Ebaselged menetlused 
komisjoni tasandil 
ühtse otsemaksete kava 
ülemmääradele vastavuse 
kontrollimisel ...
41 
Komisjon määrab kehtivate eeskirjade 
alusel iga-aastaselt kindlaks kohalda -
tava ühtse otsemaksete kava riikliku 
eelarve ülemmäära, võttes arvesse 
mitmesuguseid variante, mille liikmes-  
riigid on valinud tootmiskohustusega  
seotud toetuste või eritoetuste eral -
damiseks. Ülemmäär on liikmesriigi 
põllumajandustootjatele eraldatud 
kõikide toetusõiguste maksimaalne 
väärtus ja riikliku reservi suurus.
42 
Liikmesriigid peavad komisjoni 
regulaarselt teavitama antud aasta 
olemasolevate ühtse otsemaksete 
kava toetusõiguste (aktiveeritud 
või aktiveerimata) koguväärtusest, 
aktiveerimiseks vajalikust hektarite 
arvust ning riiklikku reservi allesjäänud 
summadest. Kontrollikoda leidis, et 
liikmesriigid ei esitanud teavet alati 
õigeaegselt ning et komisjon ei olnud 
kehtestanud täielikult mõjusat süs -
teemi kontrollimaks, kas liikmesriigid 
järgisid kohaldatavaid ühtse otsemak -
sete kava ülemmäärasid24. Komisjon ei 
ole ka selgitanud, millisel eesmärgil ta 
kasutab liikmesriikidelt saadud teavet.... ja kohaldatavatest 
ülemmääradest 
mittekinnipidamine 
põhjustas toetusõiguste 
väärtuste tegelikust 
suuremana esitamise
43 
ELi õigusaktides määratletakse, et põl-  
lumajandustootjatele eraldatud toe-  
tusõiguste koguväärtus ei tohi ületada 
ühtsele otsemaksete kavale kohal -
datavat riiklikku eelarve ülemmäära. 
Samuti ei tohtinud liikmesriigid ühegi 
ühtse otsemaksete kavaga hõlmatud 
sektori puhul eraldada asjaomaste 
sektorite põllumajandustootjatele 
suuremat summat kui on iga-aastaselt 
saadaval riikliku ülemmäära sektoripõ -
hises komponendis25.
44 
Vastupidiselt ELi õigusaktidele26 ei 
vähendanud Prantsusmaa ametiasu -
tused kõikide toetusõiguste väärtust, 
et määruse (EÜ) nr 73/200927 artikli 68 
kohaselt rahastada eritoetust põllu -
majandustootjatele. Selle tõttu esitati 
Prantsusmaa kõikide toetusõiguste 
väärtus 4,61% suuremana, mis teeb 
kokku 357,3 miljonit eurot. 74 miljo -
nit eurot sellest summast oli seotud 
2010. aastal ühtsesse otsemaksete kav -
va integreeritud toetustega. Kontrolli-  
koja auditi ajaks, mis toimus kevadel 
2013, ei olnud Prantsusmaa ametiasu -
tused ikka veel toetusõiguste väärtust 
korrigeerinud.24 Vt punkt 44.
25 Vt määruse (EÜ) nr 73/2009 
XII lisa.
26 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikli 69 lõike 6 punkt b. 
Liikmesriikidel oli võimalus 
tekitada vajalikud vahendid, 
vähendades lineaarselt 
põllumajandustootjatele 
eraldatud toetusõiguste 
väärtust. Sellistel puhkudel 
vähendas komisjon vastavalt 
ka ühtse otsemaksete kava 
riiklikke eelarve ülemmäärasid.
27 Prantsusmaa ametiasutused 
vähendasid kõiki ühtse 
otsemaksete kava toetusi 
kindla määra võrra: 
2010. taotlusaasta puhul 
3,92%, 2011. aasta puhul 3,4% 
ja 2012. aasta puhul 3,31% 
võrra. Vt ka eelarveaasta 
2011 aastaaruande punkt 
3.12 ning eelarveaasta 
2012 aastaaruande punkt 3.13.
23 Tähelepanekud
Puudulikud järelevalve- ja 
kontrollimenetlused 
mõjutasid toetusõiguste 
arvutamist ning seeläbi 
ka ühtse otsemaksete 
kava toetusmakseid
45 
Toetusõiguste õige arvutamine on 
äärmiselt oluline arvutuste alusel 
tehtavate ühtse otsemaksete kava toe -
tusmaksete seaduslikkuse tagamiseks. 
Toetusõiguse arvutamisel tehtud vea 
tõttu makstakse ühtse otsemaksete 
kava toetusi järgnevatel eelarveaasta -
tel kogu kava kestuse ajal valesti, kui 
viga ei parandata.
46 
ELi õigusaktide kohaselt peab liikmes -
riikidel olema toetusõiguste identifit -
seerimise ja registreerimise süsteem, 
mille abil on toetusõigusi võimalik 
kontrollida ning teha ristkontrolli 
toetusetaotluste ja põllumajanduslike 
maatükkide identifitseerimissüsteemi  
vahel. See andmebaas on ühtse hal -
dus- ja kontrollisüsteemi nurgakivi, 
mille alusel peavad liikmesriigid halda -
ma kõiki oma otsetoetusi.Külastatud liikmesriikide 
ametiasutused olid 
enamasti kasutanud 
põllumajandustootjate 
baasandmeid õigesti, kuid 
mitu esinenud viga olid 
püsivad
47 
Liikmesriigid, kes olid otsustanud in -
tegreerida tootmiskohustusega seotud 
toetusteks saadaolevad summad üht -
sesse otsemaksete kavva selle toetuse 
alusel, mida põllumajandustootjad 
olid võrdlusperioodil saanud, pidid iga 
kava ja iga põllumajandustootja puhul 
võrdlusandmed eraldi välja võtma. 
Andmed pärinesid kas makseasutuste 
endi andmebaasidest või nende asu -
tuste andmebaasidest, kellele oli dele -
geeritud eelnevate kavade haldamine.
48 
Kontrollikoda leidis, et enamasti olid 
riiklikud ametiasutused kasutanud 
põllumajandustootjate võrdlusand -
meid õigesti. Sellegipoolest leiti 
auditiga mitu püsiviga Itaalias, kus 
tootmiskohustusega seotud toetused 
pähklisektoris olid võrdlusperioodil 
osaliselt valesti arvutatud. Lisaks ei 
järginud riiklikud ametiasutused ka 
arvutuseeskirju, mille kohaselt peavad 
ühtsesse otsemaksete kavva integree -
ritud summad jagunema kõikide antud 
põllumajandustootjale kuuluvate 
toetusõiguste vahel28. See mõjutas ligi 
86 000 põllumajandustootjat ning toe -
tusõigusi summas 107,9 miljonit eurot. 
Hispaanias ei vastanud toetusõiguste 
kehtestamiseks mõeldud alad tsitrus -
viljasektoris võrdlusaladele põllu-  
majandustootjate toimikutes, või ei 
olnud ametiasutustel ajakohastatud 
teavet alade kohta, kuhu võrdlus-  
perioodil oli tsitruspuid istutatud.28 Määruse (EÜ) nr 73/2009 
artikli 64 lõige 2.
24 Tähelepanekud
49 
Enamasti pidasid riiklikud ametiasutu -
sed ka kinni ajavahemikul 2010–2012 
ühtsesse otsemaksete kavva integ -
reeritud sektorite ülemmääradest. 
Hispaanias aga ületasid ametiasutused 
tomatisektori integreerimise ülem -
määra 1,3 miljoni euro võrra. Kreekas 
ei vastanud 2006. aastal eraldatud 
põllumajandustootmise eriliikide 
lisatoetuse29 summad komisjoni poolt 
heakskiidetud summadele veise-, 
lamba- ja kitsekasvatussektoris ning 
oliiviõli sektoris. Selle tulemusena oli 
2010. aastal integreeritud summa ole -
masolevast summast 2,6 miljonit eurot 
suurem.
Liikmesriikide 
kontrollisüsteemide 
kvaliteet ei olnud ühtlane, 
mistõttu kõiki arvutusvigu ei 
avastatud
50 
ELi õigusaktide kohaselt peaksid 
liikmesriigid EAGFi kulutused heaks 
kiitma alles pärast seda, kui on piisa -
valt kontrollitud nende vastavust ELi 
eeskirjadele30.
51 
Kontrollikoda hindas spetsiaalseid 
kontrollimehhanisme, mille külasta -
tud liikmesriigid olid toetusõiguste 
arvutamise õigsuse kontrollimiseks 
kasutusele võtnud. Kuigi liikmesriigid 
olid toetusõiguste kasutuselevõtmisest 
saadik kogunud märkimisväärseid ko -
gemusi nende haldamises, olid riiklike 
ametiasutuste tehtavad võrdlusand -
mete usaldusväärsuse ja toetusõiguste 
arvutamise õigsuse kontrollid kvalitee -
dilt väga erinevad. Osaliselt on selle 
põhjuseks komisjonipoolsete selgete 
suuniste puudumine.52 
Madalmaades leidis kontrollikoda vaid 
väheseid puudusi seoses võrdlusand -
mete vahetamisega põllumajandus -
tootjate vahel ning seoses spetsiaal -
sete arvutuseeskirjade rakendamisega 
mitmele teatud põllumajandustootjale 
eraldatavate toetusõiguste puhul.
53 
Prantsusmaal olid riiklikud ametiasu -
tused oma riiklikes suunistes esitanud 
selged menetlused toetusõiguste 
arvutamiseks, kuid asjaomastel haldus -
asutustel puudus ühtne lähenemisviis 
kontrollidele ning kontrollikoda leidis 
mõningaid vigu kohalikul tasandil.
54 
Kreekas kasutasid riiklikud ameti-  
asutused veinisektori põllumajandus-  
tootjate toetusõiguste arvutamisel 
viinamarjaistanduste registri ebausal -
dusväärseid andmeid ning põllumajan -
dustootjad võisid saada toetusõigusi 
maa kohta, mida meede ei hõlma -
nud. Kreeka ametiasutused eraldasid 
toetusõigusi ka uutele põllumajan -
dustootjatele, kuigi neil ei olnud ELi 
õigusaktidega nõutavat kindlust, et 
taotlejatel puudus põllumajandustege -
vus oma nimel ja omal vastutusel viie 
aasta jooksul enne uue põllumajan -
dustegevuse algust.29 Määruse (EÜ) nr 1782/2003 
artikkel 69.
30 See on üks makseasutuste 
akrediteerimiskriteeriumidest. 
Vt komisjoni 21. juuni 
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 885/2006 (millega nähakse 
ette nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad 
seoses makseasutuste ja teiste 
organite akrediteerimise 
ning EAGFi ja EAFRD 
raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja 
heakskiitmisega) (ELT L 171, 
23.6.2006, lk 90) I lisa.
25 Tähelepanekud
55 
Itaalias ei arvutanud toetusõigusi 
mitte makseasutused ise, vaid keskne 
koordineerimisasutus, kes ostis teenust 
sisse teenusepakkujalt. Järelevalve 
puudumise tõttu jäid avastamata mitu 
tõsist püsiviga toetusõiguste arvutami -
sel ning võrdlussummad võidi eraldada 
toetusesaajatele, kellel puudus õigus 
nende saamiseks, sest nad ei olnud 
asjaomase sektori põllumajandustoot -
jad. Esines ka olulisi puudusi riiklikule 
reservile juurdepääsu kontrollimisel. 
Ametiasutused olid alates 2010. aastast 
eraldanud uutele põllumajandustoot -
jatele riiklikust reservist 78,5 miljoni 
euro väärtuses toetusõiguseid. Kont -
rollikoda leidis aga juhtumeid, kus 
põllumajandustootjad olid asutanud 
enda kontrolli all oleva juriidilise isiku 
(ettevõtte), kes sai riiklikust reservist 
toetusõiguseid kui uus põllumajan -
dustootja, ehkki tegelikult puudus tal 
selleks õigus. Kontrollikoda leidis ka 
suurel arvul üle 65-aastaseid (tavaline 
pensionile jäämise iga Itaalias) uusi 
põllumajandustootjaid, kuid ametiasu -
tused ei kontrollinud, kas sellised taot -
lejad olid ka tegelikkuses alustanud 
sõltumatut põllumajandustegevust või 
olid tingimused loodud kunstlikult.56 
Hispaanias ostsid riiklikud ameti -
asutused samuti võrdlussummade 
arvutamise teenust teenusepakkujalt. 
Ametiasutustel puudusid tõendid selle 
kohta, et nad olid töö üle asjakohaselt 
järelevalvet teinud ning arvutused 
üle kontrollinud. Ka ei kontrollinud 
Hispaania ametiasutused mõjusalt 
põllumajandustootjaid, kes väitsid, 
et nende toetusetaset oli võrdluspe -
rioodil mõjutanud vääramatu jõud, 
ning kiitsid taotlused heaks õigusliku 
aluseta või tegid arvutusvigu.
Komisjoni vastavuskontrolli 
mõjusus oli vähene
57 
Halduskoostöö raames rahastab komis -
jon igakuiselt ühtse otsemaksete kava 
toetusi, mida liikmesriik põllumajan-  
dustootjatele on eraldanud. Komisjon 
tagab ühtse otsemaksete kava kulutus -
te vastavuse kehtivatele finantsmää -
rustele ja valdkonnapõhistele eeskirja -
dele kaheosalise menetluse abil, mida 
nimetatakse raamatupidamis-  
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmi -
se menetluseks.
26 Tähelepanekud
58 
Komisjon kontrollis liikmesriike, et 
veenduda toetusõiguste arvutamise 
eeskirjadele vastavuses. Komisjon 
juhtis tähelepanu mitmele potent -
siaalsele ELi õigusaktide rikkumisele 
ning informeeris riiklikke ametiasutusi. 
Sellele vaatamata ei ole siiani kaetud 
rahaliselt olulisi kavasid, mis integreeri -
ti ühtsesse otsemaksete kavva His -
paanias ja Itaalias, ning Prantsusmaal 
ei avastatud mitu kontrollikoja välja 
toodud olulist puudust. Ka ei olnud 
komisjon põhjalikult kontrollinud seda, 
kas liikmesriikide poolt paika pandud 
olemasolevate summade jagamise 
kriteeriumid olid järjepidevad ning kas 
liikmesriikide rakendusmäärused olid 
kooskõlas ELi õigusliku raamistiku ja 
põhimõtetega.59 
Kontrollikoda leidis mitmel juhul viivi -
tusi raamatupidamisarvestuse kontrol -
limise ja heakskiitmise menetluses31. 
Toetusõiguste auditite puhul, mida 
komisjon on teinud alates määruse 
(EÜ) nr 73/2009 jõustumisest, on ees -
kirjadega kehtestatud ajalistest  
piirangutest kinni peetud. Sellele 
vaatamata ei ole komisjon veel teinud 
vastavuskontrolli käsitlevat otsust, 
kuigi Itaalias ja Prantsusmaal tehtud 
auditite puhul on 2011. aastal tehtud 
kohapealsest kontrollist möödas enam 
kui kaks aastat. Kontrollikoja auditi ajal 
septembris 2013 ei esitanud komisjon 
tõendeid selle kohta, millises ulatuses 
on liikmesriikide ametiasutused valesti 
arvutatud toetusõigusi korrigeerinud. 
Kuni toetusõigusi ei korrigeerita, kor -
duvad eeskirjade vastaselt arvutatud 
ühtse otsemaksete kava toetusõiguste 
maksed igal aastal.31 Vt eriaruanne nr 7/2010 
„Raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise 
menetluse audit”, punkt 71, 
ja eriaruanne nr 5/2011 
„Ühtse otsemaksete 
kava usaldusväärse 
finantsjuhtimise parandamise 
käigus käsitlemist vajavad 
küsimused”, punkt 82  
(http://eca.europa.eu).
27
 Järeldused  
ja soovitused
60 
Nõukogu kiitis ÜPP 2008. aasta tervise -
kontrolli raames heaks tootmis-  
kohustusega seotud toetuste integ -
reerimise ühtsesse otsemaksete kavva, 
mis võimaldas liikmesriikidele mär -
kimisväärset kaalutlusõigust seoses 
kriteeriumidega, mille alusel jagatakse 
tootmiskohustusega seotud toetusteks 
olemasolevad summad põllumajan -
dustootjate vahel. Komisjon kannab 
aga üldist vastutust selle eest, et 
koostöös liikmesriikidega toimuv ELi 
eelarve täitmine oleks järjepidev ning 
et põllumajandussektoris järgitaks ELi 
õigusaktide üldpõhimõtteid.
61 
Kontrollikoda järeldab, et komisjon 
haldas tootmiskohustusega seotud 
toetuste integreerimist ühtsesse otse -
maksete kavva vaid osaliselt mõjusalt.
62 
Audit näitas, et komisjoni järelevalve  
toetusõiguste arvutamise üle ei olnud 
asjakohane. Täpsemalt ei olnud ko -
misjon nõuetekohaselt vastu võtnud 
üksikasjalikke rakendussätteid, mis 
selgitaksid nõukogu kehtestatud raa -
mistikku. Seega ei suutnud komisjon 
tagada, et liikmesriikide määratletud 
kriteeriumid oleksid alati kooskõlas 
ELi põhimõtetega, eelkõige põllu -
majandustootjate võrdse kohtlemise 
ja proportsionaalsuse osas. Ka ei ole 
komisjon hinnanud, kas liikmesriikide 
heakskiidetud kriteeriumid võisid tu -
rutingimusi mõjutada. Lisaks ei olnud 
liikmesriikide kriteeriumid alati koos -
kõlas usaldusväärse finantsjuhtimise 
põhimõtetega ning kõrvalmõjusid ei 
käsitletud järjepidevalt. Seetõttu ei 
integreeritud tootmiskohustusega seo -
tud toetusi ühtsesse otsemaksete kav -
va järjepidevalt ning mõne põlluma -
jandussektori põllumajandustootjad 
said ootamatut tulu (vt punktid 22–34).63 
Komisjon ei määratlenud ka piisavalt 
selgelt olukordi, kus põllumajandus -
tootjatel on õigus saada toetusi riikli -
kust reservist (vt punktid 35–37).
64 
Pärast 2014. aastat põllumajandustoot -
jatele eraldatavaid otsetoetusi regu -
leerivate uute eeskirjadega antakse 
liikmesriikidele taas märkimisväärne 
kaalutlusõigus ning usaldatakse ko -
misjonile ülesanne heaks kiita dele -
geeritud õigusaktid või rakendusaktid, 
mis käsitlevad põllumajandustootjate 
toetuskõlblikkust, juurdepääsu otse -
toetustele ning toetusõiguste väärtust.
1. soovitus
ÜPP meetmete järjepideva rakendami -
se tagamiseks ühisturul tulevaste uute 
otsemaksete kavade raames peaks 
komisjon panema asjakohasel tasemel 
paika selged suunised ning kohustama 
liikmesriike tõendama, et heakskiide -
tud kriteeriumid on objektiivsed ja 
mittediskrimineerivad, hoides ära turu 
või konkurentsi moonutamist.
28 Järeldused ja soovitused 
65 
Komisjon ei ole kasutusele võtnud mõ -
jusat süsteemi, mille abil kontrollida, 
kas liikmesriigid on järginud kehtivaid 
ühtse otsemaksete kava ülemmäärasid 
(vt punktid 41–42).
66 
Komisjoni vastavuskontrollid liikmes -
riikides olid puudulikud. Vastavus -
kontrolli käigus leitud eeskirjadele 
mittevastavuse juhtumite järelkontroll 
on aeglane ega ole veel lõpetatud. 
Komisjoni kontrolli käigus leitud valesti 
arvutatud toetusõigused ei olnud 
kontrollikoja auditi ajaks parandatud. 
See vähendab komisjoni vastavuskont -
rolli mõjusust (vt punktid 57–59).
2. soovitus
Komisjoni menetlused peaksid või -
maldama kehtivatele piirmääradele 
vastavuse mõjusat kontrolli. Nõuetele 
vastavuse kontrollimisel tuleks kasuta -
da terviklikumat lähenemisviisi, milles 
pööratakse tähelepanu ka toetusõi-  
gustel põhineva kavaga kaasnevatele 
spetsiifilistele riskidele ning võetak -
se nõuetele mittevastavuse juhtudel 
kiiremini järelmeetmeid.67 
Liikmesriikide õigusaktid ei olnud alati 
kooskõlas ELi õigusaktide ja põhimõte-  
tega ning mõnel juhul eraldasid liik -
mesriikide ametiasutused toetusõigusi 
ELi õigusaktide õigusliku aluseta (vt 
punktid 38–40).
68 
Kontrollikoda leidis ka, et kuigi ena -
masti olid riiklikud ametiasutused 
põllumajandustootjate võrdlusand -
meid õigesti kasutanud, ei olnud 
pädevad asutused toetusõiguseid alati 
korrektselt arvutanud ja jaotanud ning 
mõnikord ei järgitud kehtivaid piirmää -
rasid (vt punktid 43–49).
69 
Kui toetusõigusi ümber ei arvutata, 
kehtivad eraldatud toetusõigused 
kogu ühtse otsemaksete kava kes -
tuse ajal ning nende alusel tehakse 
iga-aastased ühtse otsemaksete kava 
kulutused. Seega põhjustavad vää -
rad toetusõigused jätkuvalt valesti 
tehtud makseid. Alates taotlusaastast 
2015 asendatakse ühtne otsemakse -
te kava uue põhitoetuskavaga, mis 
põhineb samuti toetusõigustel, kuid 
liikmesriigid võivad soovi korral kuni 
2021. aastani maksta osa tulevasest 
toetusest praeguse ühtse otsemaksete 
kava toetusmäära alusel.
29 Järeldused ja soovitused 
3. soovitus
Komisjon peaks tagama riiklike õigus-  
aktide vastavuse ELi õigusaktides 
esitatud tingimustele ja põhimõtetele 
ning selle, et liikmesriigid parandavad 
toetusõigused, mis ei ole arvutatud 
vastavalt kehtivatele eeskirjadele, 
eelkõige püsivigade puhul. Alusetult 
eraldatud toetusõiguste ja nende 
alusel põhjendamatult tehtud ühtse 
otsemaksete kava maksed tuleb tagasi 
nõuda.
70 
Liikmesriikide pädevad asutused ei 
kontrollinud alati mõjusalt seda, kas 
toetusõigused arvutati ning jaotati 
korrektselt. Selle põhjuseks oli kontrol -
lisüsteemide kõikuv kvaliteet ja võrd-  
lusandmete ebausaldusväärsus. See 
tähendas, et liikmesriikide pädevad 
asutused ei suutnud alati tagada, et 
toetusõiguste arvutamisvead avasta -
takse (vt punktid 50–56).71 
2015. aastal jõustuva uus toetussüstee -
mi alusel arvutatakse uued toetus-  
õigused, mis peavad põhinema toe -
tusesaajaid ja maa-alasid käsitlevatel 
üksikandmetel.
4. soovitus
Komisjon peaks tagama, et makseasu -
tused kiidavad heaks selged menetlu -
sed arvutuste aluseks olevate andmete 
usaldusväärsuse ning toetusõiguste 
täpsuse mõjusaks kontrollimiseks.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva 
aruande vastu 9. aprilli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

30
 Lisad I lisaAjavahemikul 2010–2012 ühtsesse otsemaksete kavva integreeritud summad
LiikmesriikSPSi 
algusMudel Toetuskava või integreeritud sektorIntegreeri -
mise aastaSaadaolev summa
(tuhat eurot)
Belgia 2005 AjaloolineVasikate tapatoetus 2012 6 384
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 2 954
Seemned 2010 1 397
Valgurikaste taimede toetus 2012 84
Pähklite pindalatoetus 2010 12
 Vahesumma 10 831
Taani 2005Dünaamiline 
hübriidmudel, mis 
liigub täismahus 
piirkondliku  
mudeli pooleIsasveiste eritoetus 2012 33 085
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 14 899
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 2 779
Lamba- ja kitsetoetused 2012 855
Valgurikaste taimede toetus 2010 843
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 3
  Vahesumma 52 464
Saksamaa 2005Dünaamiline 
hübriidmudel, mis 
liigub täismahus 
piirkondliku  
mudeli pooleKartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 64 800
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 8 475
Valgurikaste taimede toetus 2012 7 231
Toortubakas (määruse (EÜ) nr 1782/2003 VII lisa I osa) 2010 3 548
Humalatoetused 2010 2 277
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 244
Pähklite pindalatoetus 2012 181
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 13
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 13
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 4
 Vahesumma 86 786
Iirimaa 2005 AjaloolineValgurikaste taimede toetus 2012 216
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 132
 Vahesumma 348
31 Lisad
LiikmesriikSPSi 
algusMudel Toetuskava või integreeritud sektorIntegreeri -
mise aastaSaadaolev summa
(tuhat eurot)
Kreeka 2006 AjaloolineMääruse (EÜ) nr 1782/2003 endise artikli 69 alusel tehtud maksed 2010 101 460
Kõva nisu eritoetus 2010 20 301
Puu- ja köögivili – muud 2010 17 920
Üleminek veinitoetusprogrammidelt 2010 13 000
Riisi eritoetus 2010 11 407
Puu- ja köögivili – tomatid 2011 10 720
Pähklite pindalatoetus 2010 4 963
Üleminek veinitoetusprogrammidelt 2011 3 000
Seemned 2010 1 400
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 1 238
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 293
Valgurikaste taimede toetus 2010 242
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 210
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 191
 Vahesumma 186  345
Hispaania 2006 AjaloolinePõllukultuuride pindalatoetus 2010 372 670
Lamba- ja kitsetoetused 2010 239 294
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2010 123 242
Oliivisalutoetus 2010 103 140
Puu- ja köögivili - muud 2010 93 733
Pähklite pindalatoetus 2012 68 610
Riisi eritoetus 2012 49 993
Tapatoetus, täiskasvanud veised 2012 47 175
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 43 725
Kõva nisu lisatoetus 2010 42 025
Puu- ja köögivili – tomatid 2011 28 117
Kõva nisu eritoetus 2010 22 372
Toortubakas (määruse (EÜ) nr 1782/2003 VII lisa I osa) 2010 11 767
Valgurikaste taimede toetus 2012 10 905
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 10 395
Seemned 2012 10 347
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 6 067
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 5 987
Tapatoetus, vasikad  2012 560
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 172
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 138
 Vahesumma 1 290 434I lisa
32 Lisad
LiikmesriikSPSi 
algusMudel Toetuskava või integreeritud sektorIntegreeri -
mise aastaSaadaolev summa
(tuhat eurot)
Prantsusmaa 2006 AjaloolinePõllukultuuride pindalatoetus 2010 1 154 046
Ammlehmatoetus 2010 208 794
Tapatoetus, täiskasvanud veised 2010 101 248
Lambatoetus 2010 86 027
Tapatoetus, vasikad  2010 79 472
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 35 752
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 23 502
Valgurikaste taimede toetus 2012 17 635
Kõva nisu lisatoetus 2010 14 820
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 13 592
Puu- ja köögivili –muud 2011 10 127
Kõva nisu eritoetus 2010 8 320
Toortubakas (määruse (EÜ) nr 1782/2003 VII lisa I osa) 2010 8 036
Riisi eritoetus 2012 7 844
Puu- ja köögivili – tomatid 2012 4 017
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 2 374
Seemned 2012 2 310
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 2 130
Pähklite pindalatoetus 2012 2 089
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 1 754
Humalatoetused 2010 98
 Vahesumma 1 783  987
Itaalia 2005 AjaloolineMääruse (EÜ) nr 1782/2003 endise artikli 69 alusel tehtud maksed 2010 189 931
Riisi eritoetus 2012 99 473
Puu- ja köögivili – tomatid 2011 91 984
Kõva nisu eritoetus 2010 42 457
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 22 605
Toortubakas (määruse (EÜ) nr 1782/2003 VII lisa I osa) 2010 22 016
Pähklite pindalatoetus 2012 15 710
Seemned 2012 13 321
Puu- ja köögivili – muud 2011 8 850
Valgurikaste taimede toetus 2012 5 009
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 3 698
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 3 489
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 2 774
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 50
  Vahesumma 521  367
Luksemburg 2005Staatiline 
hübriidmudelÜleminek veini toetusprogrammidelt 2011 110
Valgurikaste taimede toetus 2010 21
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2010 18
Pähklite pindalatoetus 2010 12
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2012 -8
 Vahesumma 153I lisa
33 Lisad
LiikmesriikSPSi 
algusMudel Toetuskava või integreeritud sektorIntegreeri -
mise aastaSaadaolev summa
(tuhat eurot)
Malta 2007 PiirkondlikÜleminek veini toetusprogrammidelt 2011 78
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2010 11
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2012 -6
 Vahesumma 83
Madalmaad 2006 AjaloolineTapatoetus, täiskasvanud veised 2010 62 200
Tapatoetus, vasikad 2010 40 300
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 38 269
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 5 202
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 1 111
Seemned 2012 726
Valgurikaste taimede toetus 2010 67
Pähklite pindalatoetus 2010 12
 Vahesumma 147  887
Austria 2005 AjaloolineTapatoetus, täiskasvanud veised 2010 17 348
Vasikate tapatoetus 2010 5 085
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 4 224
Valgurikaste taimede toetus 2010 2 051
Kõva nisu eritoetus 2010 280
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 69
Kuivsööda töötlemistoetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 64
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 58
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 55
Humalatoetused 2010 27
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 20
Pähklite pindalatoetus 2011 12
 Vahesumma 29 293I lisa
34 Lisad
LiikmesriikSPSi 
algusMudel Toetuskava või integreeritud sektorIntegreeri -
mise aastaSaadaolev summa
(tuhat eurot)
Portugal 2005 AjaloolinePuu- ja köögivili – tomatid 2012 16 667
Riisi eritoetus 2012 11 193
Tapatoetus, täiskasvanud veised 2012 8 657
Pähklite pindalatoetus 2012 4 987
Tapatoetus, vasikad 2012 946
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 312
Seemned 2012 272
Valgurikaste taimede toetus 2012 214
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 180
Väljajuurismiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 97
Kõva nisu eritoetus 2010 80
Kuivsööda töötlemistaotlus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 69
  Vahesumma 43 674
Sloveenia 2007 PiirkondlikVeiseliha eritoetus 2012 10 077
Lamba- ja kitsetoetused 2010 697
Humalatoetused 2010 149
Valgurikaste taimede toetus 2012 81
Pähklite pindalatoetus 2012 33
Väljajuurimiskava veinisektoris (2010/2011) 2012 21
Väljajuurimiskava veinisektoris (2009/2010) 2011 12
Väljajuurimiskava veinisektoris (2008/2009) 2010 5
 Vahesumma 11 075
Soome 2006Dünaamiline 
hübriidmudel, mis 
liigub täismahus 
piirkondliku  
mudeli pooleIsasveiste eritoetus 2010 24 420
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 4 710
Seemned 2012 1 150
Valgurikaste taimede toetus 2011 303
Kuivsööda töötlemistaotlus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 10
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 5
 Vahesumma 30 598
Rootsi 2005Staatiline piirkond -
lik hübriidmudelVeiseliha eritoetus 2012 37 446
Kartulitärklise toetus ja tärklisekartuli kasvatajate toetus 2012 5 497
Valgurikaste taimede toetus 2010 2 147
Kuivsööda töötlemistaotlus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 180
 Vahesumma 45 270I lisa
35 Lisad
LiikmesriikSPSi 
algusMudel Toetuskava või integreeritud sektorIntegreeri -
mise aastaSaadaolev summa
(tuhat eurot)
Ühend-
kuningriik2005Ajalooline Šotimaal 
ja Walesis, staa -
tiline piirkondlik 
hübriidmudel 
Põhja-Iirimaal, 
dünaamiline 
hübriidmudel, mis 
liigub täismahus 
piirkondliku mudeli 
poole InglismaalValgurikaste taimede toetus 2012 9 991
Kuivsööda töötlemistaotlus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 1 478
Valgurikaste taimede toetus 2010 509
Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi toetus (määrus (EÜ) nr 1234/2007) 2012 83
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2011 57
Pähklite pindalatoetus 2012 12
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2010 6
Üleminek veini toetusprogrammidelt 2012 -4
 Vahesumma 12 132
Kokku 4 252  727I lisa
36 Lisad
Liikmesriikide poolt seisuga 15.9.2013 esitatud toetusõiguste olukord vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1120/2009 artikli 51 lõike 3 alapunktile a (taotlusaasta 2012)
(eurodes)
LiikmesriikEraldatud toetusõiguste 
koguväärtusEelarve ülemmäär1 
Belgia 517 711  630 517 901 000
Taani 1 009 708 019 1 035 927 000
Saksamaa 5 825 933 206 5 852 938 000
Iirimaa 1 335 255 223 1 339 769 000
Kreeka 2 147 583 749 2 225 227 000
Hispaania 4 901 216 444 4 913 824 000
Prantsusmaa 7 814 161 875 7 586 247 000
Itaalia 3 965 484 068 4 202 085 000
Luksemburg 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Madalmaad 881 670 732 891 551 000
Austria 677 190  906 679 111  000
Portugal 473 199 375 476 907 000
Sloveenia 127 053  724 129 221 000
Soome 521 941 024 523 455 000
Rootsi 757 824 892 767 437 000
Ühendkuningriik2 3 958 242 000
1  Komisjoni 27. juuni 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 564/2012, millega kehtestatak -
se 2012. aastaks nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetus-  
kavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad, V lisa (ELT L 168 28.6.2012, lk 26).  
2 Komisjon ei ole veel saanud andmeid selle liikmesriigi kohta .II lisa
37
Komisjoni ühine vastus VI ja 
VII punktile
Tootmiskohustusega seotud toetus integreeriti üht -
sesse otsemaksete kavva komisjoni ja liikmesriikide 
ühise eelarve täitmise raames. Lisaks oli määrusega 
(EÜ) nr 73/2009 kehtestatud kord, millega oli antud 
liikmesriikidele teatav kaalutlusõigus.
Seni kuni eri rakenduskorrad jäävad määruses 
(EÜ) nr 73/2009 sätestatud eeskirjade raamistikku, 
võivad liikmesriigid valida erinevad rakenduskor -
rad, mis kajastavad kõikvõimalikke Euroopa Liidus 
esinevaid olukordi ja eripärasid. Peale selle pea -
vad liikmesriigid väljakujunenud kohtupraktika 
kohaselt kasutama ELi õigusaktide rakendamiseks 
meetmete vastuvõtmisel oma kaalutlusõigust 
kooskõlas ELi õiguse üldpõhimõtetega ja põhiõi -
gustega (vt nt otsus kohtuasjas C-313/99: Mulligan, 
punktid 35 ja 36).
Veel tuleks märkida, et ootamatu tulu saamine 
üksikutel juhtudel ei ole ilmtingimata ELi õiguse 
üldpõhimõtete rikkumine.
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad ELi õigusakte, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.
VIII
Liikmesriigid võtavad ühise eelarve täitmise raames 
vastu õigus- ja haldusnormid, et tagada ELi finants -
huvide tõhus kaitse, ning eelkõige loovad integree -
ritud haldus- ja kontrollisüsteemi raamistikus tõhusa 
kontrolli- ja haldussüsteemi.
ELi määrustes on sätestatud selged eeskirjad toe -
tusõiguste kehtestamise ja nende väärtuse kohta 
ning liikmesriikide ülesanne on kohaldada ELi mää -
ruseid nõuetekohaselt.Kokkuvõte
III
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega lasub 
üldine vastutus ka liikmesriikidel, kes kontrollivad 
EAGFi rahastatavate tehingute nõuetele vastavust 
(vt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 9). Komisjon 
kannab vastutust ELi eelarve järjepideva täitmise 
kontrollimise ja auditeerimise ning ELi õigusaktide 
üldpõhimõtete järgimise eest põllumajandussekto -
ris. Peale selle täidab komisjon vastavalt ELi toimi -
mise lepingu artikli 317 lõikele 1 eelarvet koostöös 
liikmesriikidega.
Võttes arvesse liikmesriikidele määrusega (EÜ) 
nr 73/2009 antud kaalutlusõigust ja liikmesriikidele 
kättesaadavaid eri võimalusi kohandada rakenda -
mist vastavalt oma riigi eripäradele, ei peetud selles 
õigusraamistikus ja saavutatavaid poliitikaeesmärke 
silmas pidades asjakohaseks, et komisjon kehtestaks 
liikmesriikides ühtsema rakenduskorra.
ÜPP reformi ja alates 2015. aastast kohaldatava otse -
toetuste süsteemi kontekstis on komisjonil siiski 
kavas suurendada oma järelevalvealast suutlikkust, 
et tõhustada järelevalvet asjakohaste ELi määruste 
rakendamise üle enne raamatupidamis-  
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste 
läbiviimist.
IV
Uute toetusõiguste esialgse ühikuväärtuse kind -
laksmääramisel on liikmesriikidel võimalus võtta 
arvesse põllumajandustootja 2014. aasta toetus -
õiguste väärtust. Võttes arvesse toetusõiguste 
väärtuse ühtlustumist, ei ole neil aga taotlusaastani 
2020 sama väärtus. Peale selle kajastub uute kavade 
kasutuselevõtt toetusõiguste suhtes kohaldatavas  
põhitoetuskava ülemmääras, mis saab olema 
praegusest ühtse otsemaksete kava ülemmäärast 
üldjuhul madalam.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 38
IX b)
Komisjon juba kasutab vahendeid, et tagada keh -
tivate piirmäärade järgimise mõjus kontrollimine. 
Eelkõige on digitaliseeritud piirmäärade kasutamist 
käsitleva teabe liikmesriikidepoolne edastamine. 
Kui liikmesriigi edastatud teabes avastatakse vigu, 
lükatakse asjaomane teade tagasi või võetakse 
täiendava selgituse saamiseks ühendust liikmesrii -
giga. Ühe korraldatava kontrolli käigus vaadeldakse 
seda, kas toetusõiguste väärtuse summa ja reser -
vides leiduv summa jääb ühtse otsemaksete kava 
piirmäära raamidesse.
Komisjon on võtnud nõuks tegelda nende küsimus -
tega ka ÜPP reformi raames tehtava vastavuskont -
rolli käigus.
Ühtlasi pühendab komisjon alates 2014. aastast oma 
vahendid eeskätt liikmesriikide toetamisele, iseära -
nis seoses haldus- ja kontrollisüsteemi rakendami -
sega reformi kontekstis.
Komisjon tegeleb praegu vastavuskontrolli lihtsus -
tamisega, et vähendada selle kestus tavajuhtumite 
puhul kahele aastale. Esiteks on uues ÜPP horison -
taalses määruses (määrus (EL) nr 1306/2013) täpselt 
kirjeldatud üksteise järel astutavate sammude laadi, 
ulatust ja järjestust ning finantskorrektsioonide 
eri liike. Teiseks on delegeeritud õigusakti sätete 
(finantskorrektsiooni arvutamise meetod ja kritee -
riumid) ja rakendusaktide sätete (vastavusmenet -
luse üksikasjalik kirjeldus koos iga menetluse etapi 
jaoks kehtestatud tähtajaga) eesmärk ühtlustada 
veelgi õigusraamistikku ja vähendada tarbetute 
viivituste riski. Kolmandaks tõhustab komisjon sel -
lele tugevamale alusele tuginedes oma järelevalvet 
vastavusmenetluste edenemise üle tagamaks, et 
tähtaegadest peetaks rangelt kinni.Võttes arvesse liikmesriikidele määrusega (EÜ) 
nr 73/2009 ette nähtud kaalutlusõigust, andis 
komisjon liikmesriikidele nende taotlusel määruste 
nõuetekohast rakendamist selgitavaid suuniseid. 
Peale selle võivad liikmesriigid valida määruses (EÜ) 
nr 73/2009 sätestatud eeskirjade raamistikus erine -
vad rakenduskorrad, mis kajastavad kõikvõimalikke 
Euroopa Liidus esinevaid olukordi ja eripärasid.
Alusetult tehtud maksed ja alusetult antud õigused 
tuleb siiski tagasi nõuda, nagu on sätestatud mää -
ruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklites 80 ja 81. Sarnaste 
sätete vastuvõtmist kaalutakse ÜPP reformi raken -
duseeskirjade puhul.
IX a) 
Komisjon on juba astunud selles suunas samme. 
Võttes arvesse õiguspäraseid poliitilisi valikuid, 
mille seadusandja on liikmesriikidele reformi poliiti -
kaeesmärkide saavutamiseks andnud, on komisjon 
kavandanud alates 2015. aastast kohaldatavatesse 
rakenduseeskirjadesse üksikasjalikumad nõuded 
selle kohta, kuidas nendest valikutest teada anda. 
Näiteks tuleks otsustest, mis tehakse toetusõi -
guste eraldamise kohta, või otsusest, mis tehakse 
vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuste 
raamistikus, teatada ja neid tuleb põhjendada.
Komisjon on kavandanud üksikasjalikumad ees -
kirjad ka riiklike või piirkondlike reservide kasuta -
mise kohta, nähes ette, et eraldised, mis on seotud 
toetusõiguste ühikuväärtuse suurenemisega, 
tuleb teha objektiivsete kriteeriumide alusel ja 
viisil, millega oleks tagatud põllumajandustoot -
jate võrdne kohtlemine ning välditud turu- ja 
konkurentsimoonutused.
Peale selle ei tohi vastavalt määruse (EL) 
nr 1307/2013 artikli 30 lõikele 10 põllumajandus -
tootja toetusõiguste väärtus ületada suurendamise 
korral toetusõiguste riiklikku või piirkondlikku 
ühikuväärtust.
Komisjoni vastus 39
IX d)
Komisjon tugevdab alates 2014. aastast oma järele -
valvealast suutlikkust ja pühendab oma vahendid 
liikmesriikide toetamisele.
Sellegipoolest väärib märkimist, et toetusõigused 
arvutatakse andmete põhjal, mis on saadud määruse 
(EÜ) nr 1122/2009 artiklis 7 nimetatud toetusõiguste 
identifitseerimise ja registreerimise süsteemist. 
Selline säte tuleks ette näha ka alates 2015. aastast 
kohaldatava toetusõiguste süsteemi jaoks.
Liikmesriigid peavad tagama, et valitud tea -
besüsteemide nõuded vastavad määruse (EÜ) 
nr 885/2006 I lisas osutatud turbestandarditele. 
Need standardid eeldavad spetsiaalsete kontrollide 
sisseseadmist, et tagada andmete konfidentsiaalsus, 
terviklikkus ja kättesaadavus.
Peale selle on komisjon täpsustanud oma uutes 
sertifitseerimisasutustele ette nähtud suunistes, et 
nende korraldatavate kontrollide käigus tuleb hin -
nata toetusõiguste nõuetekohase omistamise taga -
miseks kehtestatud korda. Lisaks sisaldab suuniste 
järgmine versioon selget viidet arvutuste täpsusele.IX c)
ÜPP reformi ja alates 2015. aastast kohaldatava 
otsetoetuste süsteemi kontekstis on komisjon 
pühendanud eraldi vahendid oma järelevalvealase 
suutlikkuse suurendamisele, et tõhustada järeleval -
vet asjakohaste ELi määruste rakendamise üle enne 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiit -
mise menetluste läbiviimist.
Toetusõiguste ebaõige arvutamise juhtumite suhtes 
juba võetakse meetmeid.
Alusetult tehtud maksed ja alusetult antud toetus-  
õigused nõutakse tagasi, nagu on sätestatud mää -
ruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklites 80 ja 81. Sarnaseid 
sätteid arutatakse ÜPP reformi rakenduseeskirjade 
väljatöötamise raamistikus.
Peale selle katab määruse (EL) nr 1306/2013 
artikli 54 lõike 2 kohaselt 50% mis tahes summast, 
mida liikmesriik ei ole lõplikult toetusesaajalt 
tagasi nõudnud nelja aasta (kohtumenetluse korral 
kaheksa aasta) jooksul alates tagasinõudmistaot -
luse esitamisest, asjaomane liikmesriik (nn 50/50 
eeskiri, mis on kehtinud alates 2007. aastast), mis on 
tugev stiimul viia tagasinõudmismenetlus lõpule 
õigeaegselt.
Sama määruse artikli 54 lõike 5 alusel on liikmesrii -
gil võimalus jätta vastavuse kontrollimise menetluse 
kontekstis teatavad summad liidu rahastamisest 
välja, kui liikmesriik ei ole olnud tagasinõudemenet -
luse käigus hoolas.
On oluline märkida, et alusetult tehtud makse 
tagasinõudmist võivad mõjutada viivitused, mis 
on tingitud eeskätt liikmesriikide piiratud täiteme -
netlustest. Peale selle – kui toetusesaajad esitavad 
kaebuse, võetakse õiguskaitsemeetmeid, millega 
kaasneb teinekord hagi esitamine. Seepärast võib 
komisjonil olla keeruline tõestada, et asjaomane 
liikmesriik ei ole rakendanud asjakohast meedet, 
mis tagaks alusetult makstud summa tagastamise. 
Juhtumite puhul, millega tegeldakse ELi toimimise 
lepingu artikli 258 alusel, on tõendamine eriti kee -
ruline, kui liikmesriigi juhtumite käsitlemine on alles 
pooleli.
Komisjoni vastus 40
17
Kaalutlusõigus, mis jäeti liikmesriikidele seoses toe -
tuste tootmiskohustusest lahtisidumise korraga, on 
põhjendatud riiklike ja piirkondlike eripärade mit-  
mekesisusega ning vajadusega lihtsustada liikumist 
toetuste tootmiskohustusest lahtisidumise poole.
Tähelepanekud
22
Määrusega (EÜ) nr 73/2009 anti liikmesriikidele 
teatav kaalutlusõigus, mille eesmärk oli lihtsustada 
liikumist toetuse tootmiskohustusest lahtisidumise 
poole.
Seni kuni eri rakenduskorrad jäävad määruses 
(EÜ) nr 73/2009 sätestatud eeskirjade raamistikku, 
võivad liikmesriigid valida erinevad rakenduskor -
rad, mis kajastavad kõikvõimalikke Euroopa Liidus 
esinevaid olukordi ja eripärasid. Peale selle pea -
vad liikmesriigid väljakujunenud kohtupraktika 
kohaselt kasutama ELi õigusaktide rakendamiseks 
meetmete vastuvõtmisel oma kaalutlusõigust 
kooskõlas ELi õiguse üldpõhimõtetega ja põhiõi -
gustega (vt nt otsus kohtuasjas C-313/99: Mulligan, 
punktid 35 ja 36).
24
Komisjon leiab, et määruse (EÜ) nr 73/2009 artik -
lites 63–65 oli sätestatud meetme rakendamiseks 
piisavalt üksikasjalik ühine raamistik, seepärast ei 
peetud vajalikuks võtta komisjoni rakendusmääru -
ses vastu täiendavaid üksikasjalikke eeskirju. Koos -
kõlas subsidiaarsuse põhimõttega leiti liikmesriigid 
olevat paremal positsioonil, et hinnata oma eripä -
rasid arvesse võttes seadusandja (nõukogu) vastu 
võetud alusakti eeskirjade raamistikus asjakohast 
rakendamiskorda.Sissejuhatus
13
2015. aastal eraldatakse toetusõigusi ja nende väär -
tus määratakse kindlaks kas riikliku või piirkondliku 
kindlasummalise toetusena või riikliku või piir -
kondliku kindlasummalise toetusega ühtlustatava 
väärtusena. Ühtlustamisel kindlasummalise toetu -
sega võetakse arvesse ajaloolist võrdlussummat 
(nt põllumajandustootja 2014. aasta toetusõiguste 
väärtust), ent arvestades toetusõiguste väärtuse 
ühtlustumist, ei saa seda käsitada sama väärtuse 
ülekandmisena. Ühtlustamise tõttu mõne põllu -
majandustootja toetusõiguste väärtus järk-järgult 
väheneb, samal ajal kui mõnel teisel see suureneb, 
et saavutada eesmärgid, mis on seotud ühtlusta -
misega riikliku või piirkondliku kindlasummalise 
toetusega. Peale selle kajastub uute kavade kasutu -
selevõtt toetusõiguste suhtes kohaldatavas põhi -
toetuskava ülemmääras, mis saab olema praegusest 
ühtse otsemaksete kava ülemmäärast üldjuhul 
madalam.
Lisaks tuleb alusetult tehtud maksed ja alusetult 
antud toetusõigused tagasi nõuda ka tulevase põhi -
toetuskava raames.
14
Ühise eelarve täitmise põhimõtte kohaselt jäetakse 
liikmesriikidele teatav kaalutlusõigus.
15
Komisjon leiab, et tootmiskohustusega seotud 
toetuse integreerimisel kannavad komisjon ja liik -
mesriigid ühiselt üldist vastutust. Seadusandja on 
selgelt sätestanud liikmesriikide ja komisjoni vasta -
vad kohustused määruses (EL) nr 73/2009 ja hilise -
mates kohaldatavates ELi õigusaktides. See kajastab 
ühise eelarve täitmise põhimõtet, kus liikmesriikide 
ülesanne on rakendada asjakohaseid eeskirju, samal 
ajal kui komisjon kannab vastutust ELi õigusaktide 
järjepideva rakendamise kontrollimise ja auditeeri -
mise eest.
Komisjoni vastus 41
Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikega 1 ja 
artikliga 65 ei kohustatud liikmesriike piirama 
vastavaid summasid individuaalsel tasandil. Lisaks 
ei ole määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikes 1 
esitatud arvessevõetavate kriteeriumide loetelu 
täielik (vt sõna „eelkõige”), millega on kinni peetud 
liikmesriikidele antud kaalutlusõigusest. Seni kuni 
eri rakenduskorrad jäävad määruses (EÜ) nr 73/2009 
sätestatud eeskirjade raamistikku, võivad liikmesrii -
gid valida erinevad rakenduskorrad, mis kajastavad 
kõikvõimalikke Euroopa Liidus esinevaid olukordi ja 
eripärasid.
28
Vt vastus punktile 27.
30
See on kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 
sätetega.
Vt ka vastus punktile 27.
31
Põllumajandustootjate erinev kohtlemine ei ole 
diskrimineeriv – seda võib põhjendada objektiivsete 
kriteeriumide alusel kooskõlas õigusaktiga püüelda -
vate poliitikaeesmärkidega. Lisaks on diskrimineeri -
misküsimuste tekkimine algusest peale ära hoitud, 
kui põllumajandustootjad ei ole võrreldavates 
olukordades.
Vt ka vastused punktidele 22 ja 26.
1. selgitus 
Vt vastus punktile 31.Kaalutlusõigus, mis jäeti liikmesriikidele seoses toe -
tuste tootmiskohustusest lahtisidumise korraga, on 
põhjendatud riiklike ja piirkondlike eripärade mit-  
mekesisusega ning vajadusega lihtsustada liikumist 
toetuste tootmiskohustusest lahtisidumise poole.
Komisjon ei pea andma määruse (EÜ) nr 73/2009 
artiklite 63–67 alusel tehtud valikutele ametlikku 
heakskiitu. Määruse rakendamise eest vastutavad 
liikmesriigid.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 140 pea -
vad liikmesriigid siiski teavitama komisjoni üksikas -
jalikult määruse rakendamiseks võetud meetmetest. 
2010. aastal kasutas komisjon seda seadusandlikku 
vahendit ja saatis liikmesriikidele küsimustiku kõne -
aluse direktiivi rakendamise kohta.
Vt ka vastus punktile 22.
26
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad ELi õigusakte, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.
Vt ka vastus punktile 22.
27
Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 64 lõikes 1 on 
sätestatud, et liikmesriigid jaotavad asjakohased 
summad asjaomaste sektorite põllumajandustootja -
tele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineeri -
vatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige 
toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on 
saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuska -
vade raames ühel või enamal aastal ajavahemikus 
2005–2008. Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 65 on 
sätestatud, et liikmesriik jaotab asjakohased sum -
mad asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele 
vastavalt toetusele, mis kõnealustele põllumajan -
dustootjatele anti otseselt või kaudselt asjaomaste 
toetuskavade raames asjaomastel võrdlusperioodi -
del. Hispaania eraldas võrdlussummad määruse (EÜ) 
nr 73/2009 XII lisas sätestatud ülemmäära piires.
Komisjoni vastus 42
Ent kui viisis, kuidas liikmesriigid määruseid raken -
davad, leitakse puudusi, tegeleb nendega põllu -
majanduse ja maaelu arengu peadirektoraat. Kui 
selliste puuduste tõttu tehakse alusetuid makseid, 
võib võtta nende suhtes meetmeid raamatupida -
misarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menet -
luse raames.
2. selgitus 
Loomadega seotud investeeringute puhul ei nõuta 
õigusnormides investeeringu tõendamist.
37
Seoses toetusõiguste maksimumväärtusega peeti 
tervisekontrolli teemal toimunud arutelude käigus 
vajalikuks võimaldada kooskõlas subsidiaarsuse 
põhimõttega liikmesriikidele rohkem paindlikkust 
toetusõiguste kehtestamiseks reservist, eeskätt 
toetusõiguste eraldamiseks eriolukorras olevatele 
põllumajandustootjatele. Tuleks märkida, et tervise -
kontrolli kontekstis ei olnud seoses toetuste toot -
miskohustusest lahtisidumise jätkamisega riikliku/
piirkondliku keskmise piiramine võrreldes varasema 
perioodiga enam nii oluline, kuna riiklikku reservi 
kasutati eelkõige ühtse otsemaksete kava rakenda -
mise esimestel aastatel.
Määruses (EÜ) nr 1307/2013 on sätestatud, et alates 
2015. aastast kohaldatakse uut otsetoetuste süs -
teemi ning ühtlustatakse toetusõigused riikliku või 
piirkondliku kindlasummalise toetusega. Seoses 
sellega on ette nähtud, et riiklikust reservist eralda -
tavate toetusõiguste maksimumväärtus on piiratud 
riikliku/piirkondliku keskmisega.
Vt ka vastus punktile 36.
39
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad ELi õigusakte, ja nende puuduste tõttu 
tehakse alusetuid makseid, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.Ühine vastus punktidele 32–34
Nagu kontrollikoda õigesti märgib, on määruse (EÜ) 
nr 73/2009 artikli 41 lõige 6 vabatahtlik ja liikmes -
riigid said otsustada, kas selle kohaldamine on 
asjakohane või mitte.
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad ELi õigusakte, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.
Vt ka vastus punktile 27.
35
Vt vastused punktidele 22 ja 26.
36
Seoses mõiste „investeering” määratluse puudumi -
sega Euroopa rakendusmääruses tuleks märkida, et 
kui Euroopa õigusaktis ei ole määratlust täpsusta -
tud, tuleb arvesse võtta sätte konteksti ja asjaomase 
õigusakti eesmärki, pidades silmas Euroopa Liidu 
õiguse ühtlast kohaldamist ning võrdsuse põhimõ -
tet (vt nt otsus kohtuasjas 327/82: Ekro, punkt 11). 
Peale selle peavad liikmesriigid kasutama ELi õigus -
aktide rakendamiseks meetmete vastuvõtmisel 
oma kaalutlusõigust kooskõlas ELi õiguse üldpõhi -
mõtetega ja põhiõigustega (vt nt otsus kohtuasjas 
C-313/99: Mulligan, punktid 35 ja 36).
Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega oli liikmes -
riikidele võimaldatud riikliku reservi haldamisel 
paindlikkus, kuivõrd liikmesriigid on parimal posit -
sioonil, et teha määruse (EÜ) nr 1120/2009 2. peatüki 
2. jaos sätestatud eeskirjade raames asjakohaseid 
rakendamisvalikuid.
Selles kontekstis peavad liikmesriigid tagama 
riikliku reservi haldamisel põllumajandustootjate 
võrdse kohtlemise ning turu- ja konkurentsimoonu -
tuste vältimise.
Komisjoni vastus 43
44
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad ELi õigusakte, ja nende puuduste tõttu 
tehakse alusetuid makseid, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks -
kiitmise menetluse raames (NAC/2012/010/FR ja 
NAC/2014/001/FR).
Seoses sellega püsib komisjon arvamuse juures, et 
toetusõiguste väärtused esitati tegelikust suure -
mana, mis tõi lõppkokkuvõttes kaasa alusetud mak -
sed ja fondi jaoks 2010. aastal 0,69% suuruse riski.
Võetavad parandusmeetmed (toetusõiguste väär -
tuse ümberarvutamine) on esitatud Prantsusmaa 
tegevuskavas. Prantsusmaa ametiasutused on teata -
nud, et toetusõiguste väärtuse korrigeerimine saab 
paika pandud taotlusaastaks 2014.
Vt ka vastus punktile 42.
Ühine vastus punktidele 48 ja 49
Itaalia ametiasutused kinnitasid, et nad olid võt -
nud üleminekul tootmiskohustusest lahti seotud 
summade eraldamisel arvesse põllumajandus -
tootjate algselt omatud toetusõigusi. See puudu -
tas 86 000 põllumajandustootjat neist 500 000st 
põllumajandustootjast, kes olid seotud kolme aasta 
jooksul (2010–2012) toetuse tootmiskohustusest 
lahtisidumisega.
Kogusumma, mis eraldati kolme aasta jooksul sel -
lele konkreetsele põllumajandustootjate kogumile, 
oli 107,9 miljonit eurot. Küsimus ei ole summas põl -
lumajandustootja kohta, vaid toetusõigusi ületava 
summa jaotumises. Nende toetusõiguste arv, mida 
arvesse ei võetud, on samas teadmata.
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad õigusakte, ja nende puuduste tõttu 
tehakse alusetuid makseid, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.3. selgitus 
Sellega tegeldakse raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames 
(NAC/2011/201/FR).
40
Vt vastus punktile 37.
42
Liikmesriigid peavad edastama oma teated elekt -
rooniliselt ametlike kanalite vahendusel – varem 
kas eriotstarbelisele e-posti aadressile või põllu -
majandusturu infosüsteemi (AMIS) kaudu, alates 
2012. septembrist (taotlusaasta 2012 kohta) põllu -
majandusturu korralduse ja järelevalve infosüsteemi 
(ISAMM) kaudu. Kui liikmesriigid ei pea teavitamis -
tähtajast kinni, saadab komisjon neile meeldetule -
tused, nõudes puuduva teabe esitamist. Liikmes -
riikidele tuletatakse teavitamisnõuet meelde ka 
otsetoetuste korralduskomitee kohtumiste raames. 
Kui liikmesriigi edastatud teabes avastatakse vigu, 
lükatakse asjaomane teade tagasi või võetakse 
täiendava selgituse saamiseks ühendust liikmesrii -
giga. Ühe korraldatava kontrolli käigus vaadeldakse 
seda, kas toetusõiguste väärtuse summa ja reser -
vides leiduv summa jääb ühtse otsemaksete kava 
piirmäära raamidesse.
Komisjon kontrollib igakuiste maksedeklarat -
sioonide põhjal, kas liikmesriikide deklareeritud 
kulutused ületavad õigusaktis sätestatud rahalisi 
ülemmäärasid. Kui kõnealuseid määrasid on ületa -
tud, kohaldatakse kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1290/2005 artiklis 17 sätestatud menetlusega 
vähendust. Üksikasjalik kord on paika pandud ka 
selleks, et tagada kõikide õigusaktis sätestatud 
rahaliste ülemmäärade nõuetekohane järgimine, 
millega kantakse hoolt selle eest, et EAGFist rahas -
tatavate kulutuste puhul peetakse kõnealustest 
ülemmääradest alati kinni.
Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 42 on sätestatud 
heidutav abinõu, mida rakendatakse kontrollistatis -
tika hilise esitamise korral. Selle põhjal võib komis -
jon peatada alates 2014. aastast osa igakuistest 
maksetest või vahemaksetest, mille puhul asja-  
kohast statistilist teavet ei ole õigeaegselt esitatud.
Komisjoni vastus 44
Järeldused ja soovitused
Ühine vastus punktidele 60 ja 61
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega lasub 
üldine vastutus ka liikmesriikidel, kes kontrollivad 
EAGFi rahastatavate tehingute nõuetele vastavust 
(vt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 9). Komisjon 
kannab vastutust ELi eelarve järjepideva täitmise 
kontrollimise ja auditeerimise ning ELi õigusaktide 
üldpõhimõtete järgimise eest põllumajandussekto -
ris. Peale selle täidab komisjon vastavalt ELi toimi -
mise lepingu artikli 317 lõikele 1 eelarvet koostöös 
liikmesriikidega.
Võttes arvesse liikmesriikidele määrusega (EÜ) 
nr 73/2009 antud kaalutlusõigust ja liikmesriikidele 
kättesaadavaid eri võimalusi kohandada rakenda -
mist vastavalt oma riigi eripäradele, ei peetud selles 
õigusraamistikus ja saavutatavaid poliitikaeesmärke 
silmas pidades asjakohaseks, et komisjon kehtestaks 
liikmesriikides ühtsema rakenduskorra.
ÜPP reformi ja alates 2015. aastast kohaldatava otse -
toetuste süsteemi kontekstis on komisjonil siiski 
kavas suurendada oma järelevalvealast suutlikkust, 
et tõhustada järelevalvet asjakohaste ELi määruste 
rakendamise üle enne raamatupidamis-  
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste 
läbiviimist.
Tootmiskohustusega seotud toetuse integreerimine 
ühtsesse otsemaksete kavva toimus komisjoni ja 
liikmesriikide ühise eelarve täitmise raames.
62
Vt vastus punktidele 22 ja 60.
Määrusega (EÜ) nr 73/2009 anti liikmesriikidele 
teatav kaalutlusõigus.51
Komisjon leiab, et ELi määrustes on sätestatud 
selged eeskirjad toetusõiguste kehtestamise ja 
nende väärtuse kohta ning liikmesriikide ülesanne 
on kohaldada ELi määruseid nõuetekohaselt. Võttes 
arvesse liikmesriikidele määrusega (EÜ) nr 73/2009 
ette nähtud kaalutlusõigust, andis komisjon liikmes -
riikidele nende taotlusel määruste nõuetekohast 
rakendamist selgitavaid suuniseid.
Ühine vastus punktidele 54–56 
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad õigusakte, ja nende puuduste tõttu 
tehakse alusetuid makseid, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.
58
Komisjon märgib, et kontrollikoda viitab eeskätt 
puudustele, mis avastati tootmiskohustusega 
seotud toetusmeetmete integreerimisel ühtsesse 
otsemaksete kavva. Seoses ÜPP reformiga see ele -
ment kaob.
Pärast ümberkorraldamist, alates 2014. aastast, suu -
rendab komisjon oma järelevalvealast suutlikkust, 
et tõhustada järelevalvet asjakohaste ELi määruste 
rakendamise üle enne raamatupidamis-  
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste 
läbiviimist.
59
Komisjon tegeleb praegu vastavuskontrolli lihtsus -
tamisega, et vähendada selle kestust tavajuhtumite 
puhul kahele aastale. Esiteks on uues ÜPP horison -
taalses määruses (määrus (EL) nr 1306/2013) täpselt 
kirjeldatud üksteise järel astutavate sammude laadi, 
ulatust ja järjestust ning finantskorrektsioonide 
eri liike. Teiseks on delegeeritud õigusakti sätete 
(finantskorrektsiooni arvutamise meetod ja kritee -
riumid) ning rakendusaktide sätete (vastavusmenet -
luse üksikasjalik kirjeldus koos iga menetluse etapi 
jaoks kehtestatud tähtajaga) eesmärk ühtlustada 
veelgi õigusraamistikku ja vähendada tarbetute 
viivituste riski. Kolmandaks tõhustab komisjon sel -
lele tugevamale alusele tuginedes oma järelevalvet 
vastavusmenetluste edenemise üle tagamaks, et 
tähtaegadest peetaks rangelt kinni.
Komisjoni vastus 45
1. soovitus
Soovitusega ollakse nõus.
Komisjon on juba astunud selles suunas samme. 
Võttes arvesse õiguspäraseid poliitilisi valikuid, 
mille seadusandjad on liikmesriikidele reformi 
poliitikaeesmärkide saavutamiseks andnud, on 
komisjon kavandanud alates 2015. aastast kohalda -
tavatesse rakenduseeskirjadesse üksikasjalikumad 
nõuded selle kohta, kuidas nendest valikutest teada 
anda. Näiteks tuleks otsustest, mis tehakse toetus -
õiguste eraldamise kohta, või otsustest, mis tehakse 
vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuste 
raamistikus, teatada ja neid tuleb põhjendada.
Komisjon on kavandanud üksikasjalikumad ees -
kirjad ka riiklike või piirkondlike reservide kasuta -
mise kohta, nähes ette, et eraldised, mis on seotud 
toetusõiguste ühikuväärtuse suurenemisega, 
tuleb teha objektiivsete kriteeriumide alusel ja 
viisil, millega oleks tagatud põllumajandustoot -
jate võrdne kohtlemine ning välditud turu- ja 
konkurentsimoonutused.
Peale selle ei tohi vastavalt määruse (EL) 
nr 1307/2013 artikli 30 lõikele 10 põllumajandus -
tootja toetusõiguste väärtus ületada suurendamise 
korral toetusõiguste riiklikku või piirkondlikku 
ühikuväärtust.
65
ÜPP reformi ja alates 2015. aastast kohaldatava otse -
toetuste süsteemi kontekstis on komisjonil siiski 
kavas suurendada oma järelevalvealast suutlikkust, 
et tõhustada järelevalvet asjakohaste ELi määruste 
rakendamise üle enne raamatupidamis-  
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste 
läbiviimist.
Vt ka vastus punktile 42.
66
Uue ÜPP raames toimuva vastavuskontrolli menet -
luse läbivaatamise käigus keskendutakse eeskätt 
menetluse pikkusele.Seni kuni eri rakenduskorrad jäävad määruses 
(EÜ) nr 73/2009 sätestatud eeskirjade raamistikku, 
võivad liikmesriigid valida erinevad rakenduskor -
rad, mis kajastavad kõikvõimalikke Euroopa Liidus 
esinevaid olukordi ja eripärasid. Peale selle pea -
vad liikmesriigid väljakujunenud kohtupraktika 
kohaselt kasutama ELi õigusaktide rakendamiseks 
meetmete vastuvõtmisel oma kaalutlusõigust 
kooskõlas ELi õiguse üldpõhimõtetega ja põhiõi -
gustega (vt nt otsus kohtuasjas C-313/99: Mulligan, 
punktid 35 ja 36).
Veel tuleks märkida, et ootamatu tulu saamine 
üksikutel juhtudel ei ole ilmtingimata ELi õiguse 
üldpõhimõtete rikkumine.
Kui leitakse puudusi viisis, kuidas liikmesriigid 
rakendavad ELi õigusakte, tegeldakse nendega 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heaks-  
kiitmise menetluse raames.
63
ÜPP reformi ja alates 2015. aastast kohaldatava 
otsetoetuste süsteemi jaoks on komisjon kavanda -
nud üksikasjalikumad eeskirjad, mis käsitlevad nii 
riiklikust reservist eraldatavate toetusõiguste arvu 
kui ka väärtust.
Vt ka vastus punktile 60.
64
Vt vastus punktile 63.
Komisjoni vastus 46
68
Kui viisis, kuidas liikmesriigid ELi määruseid raken -
davad, leitakse puudusi, tegeleb komisjon nendega. 
Kui leitakse, et selliste puuduste tõttu tehakse alu -
setuid makseid, võib võtta nende suhtes meetmeid 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiit -
mise menetluse raames.
69
Vt vastus punktile 13.
3. soovitus
Soovitusega ollakse nõus.
Poliitilistele valikutele, mille seadusandjad on 
liikmesriikidele andnud, lisanduvad ÜPP reformi 
ja alates 2015. aastast kohaldatava otsetoetuste 
süsteemi kontekstis rakenduseeskirjades sätestata -
vad suuremad kohustused seoses selliste valikute 
põhjendamise ja nendest teatamisega.
Samuti on komisjon pühendanud eraldi vahendid 
oma järelevalvealase suutlikkuse suurendamisele, 
et tõhustada järelevalvet asjakohaste ELi määruste 
rakendamise üle enne raamatupidamis-  
arvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste 
läbiviimist.
Toetusõiguste ebaõige arvutamise juhtumite suhtes 
juba võetakse meetmeid.
Alusetult tehtud maksed ja alusetult antud toetus-  
õigused nõutakse tagasi, nagu on sätestatud mää -
ruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklites 80 ja 81. Sarnaseid 
sätteid arutatakse ÜPP reformi rakenduseeskirjade 
väljatöötamise raamistikus.
Peale selle katab määruse (EL) nr 1306/2013 
artikli 54 lõike 2 kohaselt 50% mis tahes summast, 
mida liikmesriik ei ole lõplikult toetusesaajalt 
tagasi nõudnud nelja aasta (kohtumenetluse korral 
kaheksa aasta) jooksul alates tagasinõudmistaot -
luse esitamisest, asjaomane liikmesriik (nn 50-50 
eeskiri, mis on kehtinud alates 2007. aastast), mis on 
tugev stiimul viia tagasinõudmismenetlus lõpule 
õigeaegselt.2. soovitus
Soovitusega ollakse nõus.
Komisjon juba kasutab vahendeid, et tagada keh -
tivate piirmäärade järgimise mõjus kontrollimine. 
Eelkõige on digitaliseeritud piirmäärade kasutamist 
käsitleva teabe edastamine liikmesriikide poolt. Kui 
liikmesriigi edastatud teabes avastatakse vigu, lüka -
takse asjaomane teade tagasi või võetakse täien -
dava selgituse saamiseks ühendust liikmesriigiga. 
Ühe korraldatava kontrolli käigus vaadeldakse seda, 
kas toetusõiguste väärtuse summa ja reservides lei -
duv summa jääb ühtse otsemaksete kava piirmäära 
raamidesse.
Komisjon tegeleb nende küsimustega täienda -
valt ÜPP reformi raames tehtava vastavuskontrolli 
käigus.
Ühtlasi pühendab komisjon alates 2014. aastast oma 
vahendid eeskätt liikmesriikide toetamisele, iseära -
nis seoses haldus- ja kontrollisüsteemi rakendami -
sega reformi kontekstis.
Komisjon tegeleb praegu vastavuskontrolli lihtsus -
tamisega, et vähendada selle kestust tavajuhtumite 
puhul kahele aastale. Esiteks on uues ÜPP horison -
taalses määruses (määrus (EL) nr 1306/2013) täpselt 
kirjeldatud üksteise järel astutavate sammude laadi, 
ulatust ja järjestust ning finantskorrektsioonide 
eri liike. Teiseks on delegeeritud õigusakti sätete 
(finantskorrektsiooni arvutamise meetod ja kritee -
riumid) ning rakendusaktide sätete (vastavuskont -
rolli üksikasjalik kirjeldus koos iga menetluse etapi 
jaoks kehtestatud tähtajaga) eesmärk ühtlustada 
veelgi õigusraamistikku ja vähendada tarbetute vii -
vituste riski. Kolmandaks tõhustab komisjon sellele 
tugevamale alusele tuginedes oma järelevalvet vas -
tavuskontrolli menetluste edenemise üle tagamaks, 
et tähtaegadest peetaks rangelt kinni.
67
Vt vastus punktile 65.
Komisjoni vastus 47
Liikmesriigid peavad tagama, et valitud tea -
besüsteemide nõuded vastavad määruse (EÜ) 
nr 885/2006 I lisas osutatud turbestandarditele. 
Need standardid eeldavad spetsiaalsete kontrollide 
sisseseadmist, et tagada andmete konfidentsiaalsus, 
terviklikkus ja kättesaadavus.
Peale selle on komisjon täpsustanud oma uutes 
sertifitseerimisasutustele ette nähtud suunistes, et 
nende korraldatavate kontrollide käigus tuleb hin -
nata toetusõiguste nõuetekohase omistamise taga -
miseks kehtestatud korda. Lisaks sisaldab suuniste 
järgmine versioon selget viidet arvutuste täpsusele.Sama määruse artikli 54 lõike 5 alusel on liikmesrii -
gil võimalus jätta vastavuse kontrollimise menetluse 
kontekstis teatavad summad liidu rahastamisest 
välja, kui liikmesriik ei ole olnud tagasinõudemenet -
luse käigus hoolas.
On oluline märkida, et alusetult tehtud makse  
tagasinõudmist võivad mõjutada viivitused, mis  
on tingitud eeskätt liikmesriikide piiratud täite-  
menetlustest. Peale selle – kui toetusesaajad 
esitavad kaebuse, võetakse õiguskaitsemeetmeid, 
millega kaasneb teinekord hagi esitamine. See -
pärast võib komisjonil olla keeruline tõestada, et 
asjaomane liikmesriik ei ole rakendanud asjakohast 
meedet, mis tagaks alusetult makstud summa 
tagastamise. Juhtumite puhul, millega tegeldakse 
ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel, on tõen -
damine eriti keeruline, kui liikmesriigi juhtumite 
käsitlemine on alles pooleli.
70
Kui valesti antud toetusõiguste tõttu tehakse 
alusetuid makseid, võidakse kohaldada 
finantskorrektsioone.
Vt ka vastus punktidele 51 ja 60.
4. soovitus
Soovitusega ollakse nõus.
Komisjon suurendab alates 2014. aastast oma järele -
valvealast suutlikkust ja eraldab vahendid liikmes-  
riikide toetamiseks.
Sellegipoolest väärib märkimist, et toetusõigused 
arvutatakse andmete põhjal, mis on saadud määruse 
(EÜ) nr 1122/2009 artiklis 7 nimetatud toetusõiguste 
identifitseerimise ja registreerimise süsteemist. 
Selline säte tuleks ette näha ka alates 2015. aastast 
kohaldatava toetusõiguste süsteemi jaoks.

KUST SAAB ELI VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
•  üksikeksemplarid: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
•  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid : 
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm), 
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu) .
Tasulised tellimused:
•  Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
QJ-AB-14-008-ET-C  ISSN 1831-0818
Ühtne otsemaksete kava (SPS) on rahaliselt tähtsaim ELi 
põllumajanduseelarvest rahastatav otsetoetuskava. Selle raames 
seotakse põllumajandustootjate toetused tootmiskohustusest lahti.
Ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) 2008. aasta tervisekontrolli raames 
integreeriti suurem osa varem tootmiskohustusega seotud toetusteks 
saadaolnud summad ühtsesse otsemaksete kavva.
Kontrollikoda leidis, et komisjon haldas tootmiskohustusega seotud 
toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva vaid osaliselt 
mõjusalt. Võttes arvesse 2015. aastal kasutusele võetavat ELi 
põllumajandusettevõtete toetussüsteemi, soovitab kontrollikoda 
komisjonil võtta järgmised meetmed: tagada ÜPP meetmete järjepidev 
rakendamine liikmesriikides ning mõjusalt kontrollida vastavust 
kehtivatele eeskirjadele ja piirmääradele. Liikmesriikide makseasutused 
peaksid kiitma heaks selged menetlused arvutuste aluseks olevate 
andmete usaldusväärsuse ning eraldatud toetusõiguste täpsuse 
mõjusaks kontrollimiseks.
EUROOPA
KONTROLLIKODA