India ja Vaikse ookeani piirkond, mis ulatub Aafrika idarannikult Vaikse ookeani saareriikideni, on hiigelmõõtmetega ala, mille strateegiline tähtsus Euroopa jaoks aina suureneb. Kasvav majanduslik, demograafiline ja poliitiline kaal teevad piirkonnast olulise osaleja rahvusvahelise korra kujundamises ja üleilmsete probleemide lahendamises. Euroopa Liidul on kavas tihendada suhteid India ja Vaikse ookeani piirkonnaga, et luua partnerlusi, mis tugevdaksid reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda, aitaksid lahendada globaalseid probleeme ja paneksid aluse majanduse kiirele, õiglasele ja kestlikule taastumisele, mis tagab pikaajalise heaolu. Need suhted rajanevad demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste edendamisele ning kinnipidamisele sellistest üldiselt kokkulepitud kohustustest, nagu kestliku arengu tegevuskava 2030 ja selle kestliku arengu eesmärgid ning Pariisi kliimakokkulepe.

ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna tulevik on vastastikuse majandusliku sõltuvuse ja ühiste üleilmsete probleemide tõttu omavahel lahutamatult seotud. Piirkonda kuuluvad seitse G20 liiget – Austraalia, Hiina, India, Indoneesia, Jaapan, Korea Vabariik ja Lõuna-Aafrika Vabariik – ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN), mis on ELi jaoks üha olulisem partner. Piirkonnas elab kolm viiendikku maailma rahvastikust, seal toodetakse 60 % kogu maailma SKPst, selle arvele kuulus kaks kolmandikku pandeemiaeelsest ülemaailmsest majanduskasvust ja see on digimajanduses esirinnas. Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad ning ELi liikmesriikidega konstitutsiooniliselt seotud ülemeremaad ja -territooriumid moodustavad olulise osa ELi käsitusest India ja Vaikse ookeani piirkonnast.

Kaubanduses ja investeerimises on EL ning India ja Vaikse ookeani piirkond teineteise jaoks loomulikud partnerid. EL on India ja Vaikse ookeani piirkonnas suurim investor, juhtiv arengukoostööpartner ning üks peamisi kaubanduspartnereid. Koos kuulub India ja Vaikse ookeani piirkonna ning Euroopa arvele üle 70 % üleilmsest kaubavahetusest ja teenuskaubandusest ning üle 60 % välismaiste otseinvesteeringute voogudest. India ja Vaikse ookeani piirkonna ning Euroopa vahel käib elavam kaubavahetus kui mis tahes muude geograafiliste piirkondade vahel maailmas; 2019. aastal ulatus selle väärtus 1,5 miljardi euroni aastas. Piirkond on suuruselt teine ELi ekspordi sihtkoht ja ELi kümnest suurimast kaubanduspartnerist asub seal neli. Piirkonnas asuvad ELi kaubanduse jaoks elutähtsad suured veeteed, nende hulgas Malaka väin, Lõuna-Hiina meri ja Bab el Mandebi väin.

India ja Vaikse ookeani piirkonnaga on seotud hulk olulisi üleilmseid keskkonnaprobleeme, ent see piirkond võib nende probleemide lahendustest ka märkimisväärset kasu saada. Piirkonna osakaal ülemaailmses süsinikdioksiidiheites on 2000. aastast saadik kasvanud 37 %-lt 57 %-le ning 2030. aastaks kuulub piirkonna arvele rohkem kui 70 % üleilmse energianõudluse kasvust. Kliimamuutused suurendavad veelgi survet merekeskkonna elurikkusele, loodusvaradele ja kalavarudele, mille tagajärjel toimuvad muutused ökosüsteemide dünaamikas. India ja Vaikse ookeani piirkonnas asub hulk suure elurikkusega merealasid, nagu korallikolmnurgaks kutsutav piirkond, kus leidub 76 % maailma koralliliikidest ja mis annab elatist 120 miljonile piirkonnas elavale inimesele. Ainuüksi Lõuna-Hiina mere osakaal üleilmses kalapüügis on umbes 12 % ja seal seilab üle poole maailma kalalaevadest. Seetõttu on see piirkond eluliselt tähtis kliimamuutuste leevendamisel ja meie planeedi hapra ökoloogilise tasakaalu säilitamisel.

Viimastel aastatel on geopoliitiline dünaamika India ja Vaikse ookeani piirkonnas tekitanud tiheda konkurentsi ja pingeid seoses vaidlusaluste territooriumide ja merepiirkondadega. Sõjaline kohalolek, sealhulgas Hiina sõjaline kohalolek, on piirkonnas märkimisväärselt suurenenud, nii et India ja Vaikse ookeani piirkonna osakaal ülemaailmsetes sõjalistes kulutustes on kasvanud 20 %-lt 2009. aastal 28 %-le 2019. aastal. Jõu näitamine ja kasvavad pinged piirkondlikes valupunktides, nagu Lõuna-Hiina meri, Ida-Hiina meri ja Taiwani väin võivad Euroopa julgeolekut ja heaolu otseselt mõjutada. Samuti on suurenenud hübriidohud, kaasa arvatud küberjulgeoleku valdkonnas.

Piirkonna autoritaarsed režiimid seavad ohtu demokraatia põhimõtted ja inimõigused, mis omakorda ohustab piirkonna stabiilsust. Püüetele luua läbipaistvatel kaubanduseeskirjadel põhinevad üleilmsed võrdsed konkurentsitingimused töötatakse vastu ebaausate kaubandustavade ja majandusliku survestamisega. Need arengud suurendavad pingeid kaubanduses ning tarne- ja väärtusahelates. COVID-19 pandeemia on riikide majanduse vastupanuvõime proovile pannud, toonud veelgi selgemalt esile ELi ning India ja Vaikse ookeani piirkonna vastastikuse sõltuvuse ning asjaolu, et mõlema piirkonna vastupanuvõimet parandab avatud, mitmekesine ja moonutamata juurdepääs maailmaturgudele. Peale selle näitab jätkuv kriis Afganistanis, kuidas piirkonnas toimuvatel sündmustel on otsene mõju Euroopa julgeolekule.

Nende tõsiasjade valguses on äärmiselt oluline, et EL tugevdaks koostööd India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega, sealhulgas kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete suhete kaudu, ning edendaks reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ja juurdepääsu avatud turgudele ning tagaks stabiilse kaubanduskeskkonna. See tähendab kaubandus- ja investeerimissidemete ja -koostöö süvendamist ja mitmekesistamist, et kiirendada rohe- ja digipööret. Suhted India ja Vaikse ookeani piirkonnaga peaksid aitama tugevdada Euroopa strateegilist haaret ja julgeolekut ning tagada Euroopa tarneahelate vastupanuvõime.

2. ELi visioon: põhimõtted, mida järgitakse suhetes India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega

ELi tegevus India ja Vaikse ookeani piirkonnas saab olema põhimõtteline ja pikaajaline. Selle eesmärgid on:

·tugevdada ja kaitsta reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda, edendades kaasavat ja tõhusat mitmepoolset koostööd, mis tugineb ühistele väärtustele ja põhimõtetele, mille hulka kuulub kindel tahe austada demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki;

·edendada võrdseid tingimusi ning avatud ja õiglast keskkonda kaubanduse ja investeeringute jaoks;

·aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, kliimamuutuste ning maal ja ookeanides keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemisele ning kestliku ja kaasava sotsiaal-majandusliku arengu toetamisele;