[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.6.2009

KOM(2009) 269 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Euroopa aasta 2007 „Võrdsed võimalused kõigile”: rakendamine, tulemused ja üldhinnang {SEC(2009)781}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

1.1. Mis on teatise eesmärk? 3

1.2. Miks võrdsete võimaluste Euroopa aasta ja mida sellega taheti saavutada? 3

2. Rakendamine 4

2.1. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamine riiklikul tasandil 5

2.2. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamine ELi tasandil 7

3. Euroopa aasta pärand ja meetmete jätkusuutlikkus 9

3.1. Osalejariigid 9

3.2. Euroopa tasandil 10

4. Kokkuvõte 13

1. SISSEJUHATUS

1.1. Mis on teatise eesmärk?

Nimetades 2007. aasta Euroopa aastaks „Võrdsed võimalused kõigile” (edaspidi „võrdsete võimaluste Euroopa aasta”), kinnitasid nõukogu ja Euroopa Parlament 2006. aastal veendumust, et diskrimineerimisvastane võitlus on üks Euroopa Liidu olulistest põhimõtetest. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta eesmärk oli tõsta teadlikkust igaühe õigusest elada diskrimineerimiseta elu, mis tugineb Euroopa Ühenduste direktiivides sätestatud õiguste ja kohustuste kogumile, ning teadvustada vajadust töötada ELi ja liikmesriikide jaoks välja vahendid, millega edendada võrdõiguslikkust.

Kooskõlas otsusega, millega pandi alus võrdsete võimaluste Euroopa aastale,[1] esitatakse käesolevas teatises aruanne tulemuste ja saavutuste kohta, hinnatakse eesmärkide täitmist ja vaadeldakse saavutatut jätkusuutlikkuse seisukohast.

Teatises keskendutakse järgmistele punktidele:

- probleemid, mida võrdsete võimaluste Euroopa aastaga taheti lahendada, ja nende lahendamiseks seatud eesmärgid;

- võrdsete võimaluste Euroopa aasta praktiline ja finantsalane rakendamine. Teemakäsitluse aluseks on sõltumatul hindamisel põhinev aruanne[2] ja selles peetakse silmas Euroopa aastale alusepanemise otsuses sätestatud nõudeid;

- võrdsete võimaluste Euroopa aasta tulemused, mis on osutunud jätkusuutlikuks liikmesriikide ja ELi tasandil. Hinnatakse, kuidas neid tulemusi saab kohaldada toimetulekul ELi ees seisvate suuremate probleemidega.

1.2. Miks võrdsete võimaluste Euroopa aasta ja mida sellega taheti saavutada?

a) Probleemid

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta ideega tuli kõigepealt välja komisjon diskrimineerimisvastase võitluse raamstrateegias,[3] milles juhiti tähelepanu allpool kirjeldatud probleemidele ELi diskrimineerimisvastase võitluse lähenemisviisi edasiarendamisel.

Õigusaktid

Olgugi et ollakse seisukohal, et 2000. aastast alates asutamislepingu[4] artikli 13 alusel vastuvõetud direktiividega[5] on saavutatud suuri edusamme, on väga vähe inimesi, kes teavad oma õigusi ja kohustusi. Veelgi enam, advokaatidel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja tööturu osapooltel, st isikutel, kellel on ohvrite aitamisel ning nende direktiivide tegelikul rakendamisel oluline roll, puuduvad tihti selleks vajalikud teadmised ja võimalused.

Tegevuspõhimõtted

Lisaks sellele, et tagada ametlikult õigus diskrimineerimiseta kohtlemisele, tuleb tegeleda mitme struktuurse tõkke ületamisega, nimelt kõrvaldada diskrimineerimisohus olevate isikute suhtes valitsevad sügavalt juurdunud stereotüübid ja suurendada nende osalust ühiskonnaelus. Nende tõkete kõrvaldamisel on piirdutud ühe konkreetse diskrimineerimise põhjuse kõrvaldamisega, kuigi on üha selgem, et see ei kajasta üksikisikute tegelikke kogemusi. Kuna paljud probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed on erinevate diskrimineerimise põhjuste puhul olnud ühesugused, võiks olla kasu põhjusteülesest lähenemisviisist, mille aluseks on ühised analüüsid ja dialoog. Lõpetuseks veel üks oluline punkt: leiti, et EL võiks mängida suuremat rolli selliste levitamiskõlblike heade tavade kogumisel ja tutvustamisel, mida võiks kasutada eespool kirjeldatud keeruliste struktuursete tõkete kõrvaldamisel.

b) Võrdsete võimaluste Euroopa aasta kui probleemide lahendamise vahend

Võrdsete võimaluste Euroopa aastale alusepanemise otsuses on sätestatud neli eesmärki, mille kaudu probleeme lahendada. Need eesmärgid olid: õigused (õigusaktidega seonduvad probleemid) ning esindatus, tunnustamine ja austus (põhimõttelised probleemid). Kaasseadusandjad sätestasid ka kolm rakenduspõhimõtet. Neid kirjeldatakse edaspidi põhjalikumalt ja need on järgmised:

- diskrimineerimise põhjuste tasakaalustatud käsitlemine, mis keskendub mitmekordse diskrimineerimise probleemidele ja kohustusele tagada sooline võrdõiguslikkus kõigi tegevuste puhul;

- diskrimineerimisvastaste meetmete detsentraliseeritud rakendamine riiklike tegevuskavade ja meetmete kaudu, milles võetakse arvesse riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke eripärasid, ning

- kodanikuühiskonna ja tööturu osapoolte aktiivne kaasamine.

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta tulemusi on seega vaja hinnata nende eesmärkide ja põhimõtete seisukohast (2. punkt) ning nende jätkusuutlikkuse põhjal (3. punkt).

2. RAKENDAMINE

Selles punktis kirjeldatakse välishindamise[6] põhjal võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamise tulemusi riiklikul ja ELi tasandil. Lisas on esitatud täiendav teave ja joonised.

2.1. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamine riiklikul tasandil

a) Võrdsete võimaluste Euroopa aasta arvudes

Kohapeal võetud meetmed

30 osalejariigis [7] võeti kokku 434 meedet. Meetmete arv ja laad olid vägagi erinevad, alates kolmest meetmest Belgias[8] ja lõpetades Prantsusmaal võetud 49 meetmega[9]. Väljundeid oli umbes 1600 ,[10] nende hulka kuulus üle 1000 kohtumise ja ürituse, umbes 440 riikliku tasandi kampaaniat ja üle 120 uurimuse ja küsitluse. Kõige rohkem meetmeid oli suunatud rassi/rahvuse alusel (61 %) ja soo alusel (62 %) toimuva diskrimineerimise vastu. Lisaks toetati moraalselt[11] 1700 täiendavat meedet, mis olid kooskõlas võrdsete võimaluste Euroopa aasta eesmärkidega.

Asjaolu, et logo ja muude võrdsete võimaluste Euroopa aastat kajastavate materjalide kasutamiseks esitati väga palju taotlusi, näitas selgesti, et see Euroopa aasta omas lisandväärtust. Pea kõigis lõplikes tegevusaruannetes märgiti moraalset toetust pakkuvate meetmete olulisust ning Küpros, Itaalia, Malta, Poola, Portugal ja Rumeenia tõid need meetmed eriti esile. |

Meetmete juhtfiguurid ja nende partnerid

Kokku osales 434 laiema ulatusega meetme rakendamisel ligikaudu 1000 juhti ja partnerit, [12]enamiku neist moodustasid riiklikud asutused (42 %), valitsusvälised organisatsioonid (25 %) ja muud organisatsioonid[13] (20 %).

Rakendamise tasand ja sihtrühmad

Meetmeid (75 %) rakendati peamiselt riiklikul tasandil, harvemini piirkondlikul ja kohalikul tasandil (kumbagi umbes 30 %)[14]. 434 meetmest oli 80 % suunatud tavakodanikele, umbes 50 % kodanikuühiskonnale, ametiasutustele ja meediaorganisatsioonidele ning 33 % ettevõtete juhtidele.

Finantsplaneering ja selle täitmine

Kaasseadusandjad määrasid võrdsete võimaluste Euroopa aasta üldeelarveks 15 miljonit eurot , millest 7,65 miljonit eurot eraldati riikliku tasandi meetmetele. Osalejariikidel tuli ELilt saadud vahenditele lisada samapalju riiklikust või erasektorist saadud vahendeid ning 27 liikmesriigi eelarveprognoos oleks pidanud olema kokku 15,30 miljonit eurot. Ehkki enamik 30 osalejariigist otsustas lisada komisjoni 50 % ulatuses kaasrahastavatele summadele 50 %, lisasid mõned riigid rohkemgi kui ettenähtud 50 % ning selle tulemusena ulatus ühine eelarveprognoos ligikaudu 18,5 miljoni euroni.

Kokkuvõttes olid 434 riiklikul tasandil rakendatud meetme lõplikud kulud 15,9 miljonit eurot, st 86 % esialgsest eelarveprognoosist.

Kõik 30 osalejariiki eraldasid riiklikku toetust vähemalt sama palju kui EL ning kokku moodustas riiklike toetuste osakaal üle 57 %. Kuna kulusid hinnati tegelikest kuludest suuremaks ning planeerimisetapis, meetme rakendamise alustamises ja raha kättesaamises esines viivitusi, siis kulutasid mõned riigid vähem kui eelarves ette nähtud: kokkuvõttes korvati see seitsme liikmesriigi eraldatud täiendavate vahendite kaudu. |

b) Peamiste rakenduspõhimõtete järgimine

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta õnnestumise võtmetegureiks olid detsentraliseerimine ja diskrimineerimise põhjuste tasakaalustatud käsitlemine, nagu oli ka märgitud võrdsete võimaluste Euroopa aastale alusepanemise otsuses esitatud rakendamispõhimõtetes.

Detsentraliseerimine

Euroopa aastale alusepanemise otsuses sätestati, et enamik Euroopa aasta tegevusi tuleks detsentraliseerida. Selleks pidid kõik 30 osalejariiki nimetama riikliku rakendusasutuse, milleks oli üldjuhul ministeerium. Mõnel juhul anti rakendusvolitused võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevale asutusele või ombudsmani kabinetile. Kaasatud personali arv kõikus 15 inimesest Portugalis kuni ühe inimeseni Belgias ja Norras ning kokku oli võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamise eest vastutajaid riiklikul tasandil umbes 100.

Iga riiklik rakendusasutus pidi kindlaks määrama riikliku strateegia , et rakendada võrdsete võimaluste Euroopa aasta meetmeid tihedas koostöös kodanikuühiskonnaga . Esmakordselt paluti liikmesriikidel tuua välja nende ees seisvad probleemid seoses asutamislepingu artiklis 13 esitatud kuue diskrimineerimise põhjusega ja Euroopa aastaga seonduvad riiklikud prioriteedid, samuti paluti neil silmas pidada nelja peamist eesmärki , mis on eespool nimetatud ja mis on sätestatud võrdsete võimaluste Euroopa aastale alusepanemise otsuses, ja esitada ELi kaasfinantseerimiseks valitud konkreetsete meetmete loetelu.

Üldiselt leiti, et meetmete rakendamise detsentraliseerimine aitas tõsta võrdsete võimaluste Euroopa aasta asjakohasust, sest see võimaldas seostada üldeesmärke (õigused, esindatus, tunnustamine, austus) riikliku kontekstiga ja kohandada neid sellele vastavalt. Lisaks sellele said meetmete rakendamist juhtivad isikud suhelda otse riikliku rakendusasutusega, kes tundis hästi riiklikke olusid, ning nii saadi kaasata osalisi, kes oskasid üksnes riigikeelt. Taani, Iirimaa, Leedu, Rumeenia, Hispaania ja Slovakkia juhtumiuuringu aruannetes leiti, et detsentraliseeritud lähenemisviis muutis lihtsamaks: - selliste meetmete rakendamise, mis olid kodanikele lähedal ja mis seetõttu peegeldasid sotsiaalset tegelikkust; - suhtlemis- ja koostöövõimaluste kasutamise rühmitustes, mis koosnesid mitmest organisatsioonist, kes esindasid diskrimineerimise erinevaid põhjuseid; - väiksemate valitsusväliste organisatsioonide leidmise ja kaasamise. |

Kõigi diskrimineerimise põhjuste tasakaalustatud käsitlemine

Võrdsete võimaluste Euroopa aastale alusepanemise otsuses kutsuti üles kõiki diskrimineerimise põhjusi võimalikult tasakaalustatult käsitlema. Seda üleskutset järgides koostas enamik osalejariike konkursikutsed, milles käsitleti samaaegselt vähemalt kaht kuni kolme diskrimineerimise põhjust.

Lähenemisviis, kus samaaegselt tegeleti mitme diskrimineerimise põhjusega , kiirendas koostööd järgmiste üksuste vahel:

- riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused, kes tegelevad erinevate diskrimineerimise põhjustega, ja

- valitsusvälised organisatsioonid, kes esindavad erinevaid diskrimineeritavaid ühiskonnagruppe riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta oli esimene algatus, kus sugupooltevahelist võrdsust ei vaadeldud omaette õigusena, vaid seoses ülejäänud viie diskrimineerimise põhjusega, mis on esitatud asutamislepingu artiklis 13. Selle tulemusena toetati mõnes riigis meetmeid, mis olid suunatud naiste mitmesugusel põhjusel diskrimineerimise vastu (näiteks meetmed, mis tegelesid naistega vähemuste hulgas, eelkõige romi vähemuse hulgas, samuti vanemaealiste ja puuetega naistega, kes kannatavad diskrimineerimise tõttu tõenäoliselt rohkem, kui nendega samas olukorras olevad meeskodanikud).

2.2. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamine ELi tasandil

Võtmefiguuride kaasamine

Võrdsete võimaluste Euroopa aastale alusepanemise otsuses nähti ette, et tuleb luua nõuandekomitee , kuhu kuuluvad liikmed kõigist 30 osalejariigist. Ajavahemikus juunist 2006 kuni juulini 2008 kohtusid komitee liikmed seitsmel korral.

Propagandategevuse ja teadlikkust tõstvate meetmete rakendamise näol on organisatsioonidel, kes esindavad ning kaitsevad diskrimineerituid, oluline osa võrdse kohtlemise õiguste ellurakendamisel. Seetõttu oli oluline kaasata kodanikuühiskond võrdsete võimaluste Euroopa aasta meetmete kujundamisse ja rakendamisse. Komisjon pidas nõuandekomitees (mis tuli ajavahemikus juunist 2006 kuni juulini 2008 kokku kuus korda) valitsusväliste organisatsioonide ja tööturu osapooltega regulaarseid diskussioone.

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta ava- ja lõpukonverents

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta avakonverents, mille korraldas nõukogu eesistujariik Saksamaa ning mis oli esimene võrdõiguslikkuseteemaline tippkohtumine,[15] peeti jaanuari lõpus Berliinis 530 osavõtjaga. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta lõpukonverentsil Lissabonis 19.-20. novembril osales ligi 700 inimest ja seal arutati Euroopa aasta saavutusi ja tulevikupärandit. Diskussioonide tulemusena valmisid nõukogu järeldused võrdsete võimaluste Euroopa aasta kohta (vt allpool). Nii ava- kui ka lõpukonverentsil osalenud isikute hulka kuulusid mitmed poliitiliste otsuste tegijad ja huvirühmad kõigist 30 osalejariigist, samuti Euroopa Liidu institutsioonide ja kodanikuühiskonna kõrgetasemelised esindajad.

Võrdsete võimaluste küsimustega tegelemine Euroopa Parlamendis

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta rakendamisel oli oluline roll nii Euroopa Parlamendil kui üksikutel liikmesriikidel, kes olid esindatud paljudes komiteedes ja poliitilistes rühmitustes. Parlament ja komisjon organiseerisid üheskoos ürituse „Euroopa Parlament: võrdsed võimalused kõigile”, mis kujutas endast foorumit dialoogi pidamiseks kodanikuühiskonnaga diskrimineerimisvastase võitluse ja nii tööturul kui ka väljaspool seda tagatavate võrdsete võimaluste teemadel. Üritus toimus Euroopa Parlamendi ruumides Brüsselis 11.–12. oktoobril. Mõlemad institutsioonid kinnitasid oma soovi võtta meetmeid, millega parandada praegu kehtivate, asutamislepingu artiklis 13 esitatud põhjustel toimuva diskrimineerimise eest kaitset pakkuvate ELi õigusaktide rakendamist ning laiendada nende õigusaktide ulatust. Euroopa Parlamendi liikmed võtsid osa nii ELi tasandi kui ka riikliku tasandi üritustest, näiteks mitmekesisuse ideed propageeriva infoauto ringreisist, mis toimus 2007. aasta aprillis Strasbourgis.

Eurobaromeetri uuringud

Kolme põhjaliku Eurobaromeetri uuringuga,[16] milles käsitleti avalikkuse arvamust diskrimineerimise, võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kohta, saadi faktilist materjali, mida kasutada debattidel ja võrdsete võimaluste Euroopa aasta meetmete kujundamisel. Riikide andmeid kajastavad teabelehed, mida anti välja 22 ELi keeles, aitasid teha kindlaks riikliku tasandi probleeme. 27 liikmesriigis esitatud küsimus, kui palju teatakse võrdsete võimaluste Euroopa aastast, näitas, et Euroopa ja riikliku tasandi kampaaniad ja üritused on olnud mõjusad. uuringule Flash Eurobarometer 232[17] vastanud 27 147 isiku hulgast olid võrdsete võimaluste Euroopa aastast kuulnud 37 % .

Üleeuroopaline teabe- ja koolituskampaania

Üleeuroopaline teabe- ja reklaamikampaania raames kasutati mitmesuguseid vahendeid:

- ametlik Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) veebileht :[18] kuna enamik selle teemasid tõlgiti 22 ELi keelde, oli see kõigile hästi kättesaadav. Veebilehte külastati kuus keskmiselt 74 578 korda, seega oli veebilehel kokku 894 934 külastajat;

- Üleeuroopalise teabe- ja reklaamikampaania materjale anti välja 22 ELi keeles. Materjalide hulgas oli lendleht, postkaart, plakat „We are Europe” ning kõigi riiklike rakendusasutuste ja Euroopa Komisjoni infoletid;

- riiklikele rakendusasutustele, riiklikele korrespondentidele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja riigiasutustele lähetati üle 700 saadetise trükiseid, reklaammaterjale ja seinalehti.

Komisjoni esindused ja delegatsioonid aitasid kampaania edukusele suuresti kaasa: nad osalesid kõrgetasemelistel riiklikel üritustel ja korraldasid üritusi ka oma ruumides. Küprosel, Soomes ja Rumeenias oli kampaaniasse kaasatud ka „Europe Direct” võrgustik.

3. EUROOPA AASTA PÄRAND JA MEETMETE JÄTKUSUUTLIKKUS

Kas võrdsete võimaluste Euroopa aasta meetmetega saavutatud tulemused jäävad püsima ja arenevad edasi?

3.1. Osalejariigid

Kuigi Euroopa aasta kestab kõigest 12 kuud, võib selle mõju riiklikul tasandil olla pikaajalisem, eelkõige pidades silmas kolme võimalust.

a) Konsolideerimine riikliku poliitika / riiklike meetmetega

30 riiklikust rakendusasutusest 25 leidsid, et riiklikke strateegiaid ei oleks koostatud, kui võrdsete võimaluste Euroopa aastat ei oleks olnud, ning 23 arvasid, et nende riiklikud strateegiad saavutasid diskrimineerimisvastases võitluses, võrdsete võimaluste ja mitmekesisuse tunnustamise alal märgatavalt rohkem, kui oleks saavutatud siis, kui Euroopa aasta meetmeid ei oleks rakendatud.

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta lõppedes leidis 72 % meetmete rakendamisega tegelevatest isikutest, et nad tõenäoliselt jätkavad oma juhitavate meetmete rakendamist või kordavad neid meetmeid ka siis, kui kõnealune aasta on läbi. 338 meetmete juhtfiguuridest ütles, et nad töötasid võrdsete võimaluste Euroopa aasta meetmete rakendamise käigus välja uusi koostöövorme või tugevdasid olemasolevaid. Lisaks lootis 88 % kontseptsioone ja materjale välja töötanud isikutest, et nad saavad neid kasutada ka pärast võrdsete võimaluste Euroopa aasta lõppemist.

b) Parem koostöö kodanikuühiskonnaga

Riiklike strateegiate koostamine ei olnud omaette saavutus, vaid nende strateegiate kaudu tugevdati ka oluliselt koostööd valitsusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide sees ja vahel.

18 riiklikku rakendusasutust (Austria, Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Slovakkia, Sloveenia ja Rootsi) leidsid, et võrdsete võimaluste Euroopa aasta tulemuseks olid uued või parandatud koostöövormid valitsusväliste organisatsioonide sees, kodanikuühiskonnas ja nende vahel, samuti tööturu osapoolte ja nende vahel ja ka nende rühmade ja asutuste vahel, kes ilma võrdsete võimaluste Euroopa aastalt saadud tõuketa ei oleks täna koostööd teinud.

Võrdsete võimaluste Euroopa aasta otsese väljundina loodi üle 140 võrgustiku, kuhu kuulusid erinevad valitsusasutused, võrdõiguslikkuslikkusega tegelevad asutused, mitmesugused organisatsioonid ning kodanikuühiskonna esindajad. Enamik neist (95) kavatses tööd jätkata ka edaspidi.

c) Uute teemade kerkimine

Mõnes riigis pakkus võrdsete võimaluste Euroopa aasta võimalust keskenduda sellistele diskrimineerimise põhjustele, mida kas varem ei oldud kunagi käsitletud või ei oldud käsitletud niisama põhjalikult kui muid diskrimineerimise põhjusi.

Tänu võrdsete võimaluste Euroopa aastale saadi seni puudunud teave ealise diskrimineerimise kohta, sest 21 riigis viidi läbi konkreetselt seda valdkonda käsitlevad uuringud. Euroopa Eakate Inimeste Organisatsioonide Ühendus (AGE) märkis, et võrdsete võimaluste Euroopa aastal õnnestus tõsta teadlikkust suhteliselt uuest diskrimineerimise põhjusest, nimelt vanusest[19]: võrdsete võimaluste Euroopa aastaga saavutati läbimurre mitmes riigis, kus ealine diskrimineerimine jõudis esmakordselt avalike arutelude teemade hulka.

Paljud meetmed tegelesid rassilise ja etnilise diskrimineerimisega : võrdsete võimaluste Euroopa aasta pakkus vahendeid selliste pakiliste teemadega tegelemiseks ning riiklikul ja ELi tasandil selles valdkonnas kindlaks tehtud vajaduste lahendamiseks. Aasta aitas pöörata tähelepanu ka romide probleemidele: 12 meedet, mis rakendati 10 osalejariigis, kus elab palju romisid, aitasid tõsta teadlikkust romide olukorrast Euroopas.

Euroopa aastale aluse panemise otsuses esitatud nõue, et kõigi diskrimineerimise põhjustega tuleb tegeleda tasakaalustatult, ei tähendanud mitte üksnes seda, et paljud meetmed olid suunatud diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse alusel ning et mõned riigid pöörasid sellele valdkonnale senisest enam tähelepanu, vaid ka seda, et mõned riigid käsitlesid seda konkreetset diskrimineerimise põhjust esmakordselt. Võrdsete võimaluste Euroopa aasta oli edukas ka sugudevahelise võrdsuse teema toomisel poliitilisse diskussiooni.

3.2. Euroopa tasandil

a) Kindel ja tegus poliitika

2007. aasta detsembris võttis tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu vastu põhjaliku resolutsiooni,[20] milles käsitleti võrdsete võimaluste Euroopa aasta järelmeetmeid, kiideti heaks tehtud algatused ja määrati kindlaks tulevikuprioriteedid. 2007. aasta detsembris tõi Euroopa Ülemkogu taas esile võrdsete võimaluste Euroopa aasta saavutused ja lisas veel ühe konkreetse punkti, millele ELil ja liikmesriikidel on vaja keskenduda, et jätkata romide kaasamist. 2. juulil 2008 võttis komisjon uue sotsiaalmeetmete kava[21] ühe osana vastu diskrimineerimisvastase võitluse meetmed , millede hulka kuulusid:

- uus ettepanek võrdse kohtlemise direktiivi kohta, millega nähakse ette meetmed võitluseks diskrimineerimise vastu vanuse, puuete, seksuaalse sättumuse, usutunnistuse või veendumuste alusel väljapoole tööhõivet jäävates valdkondades;

- teatis „Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused: uuendatud strateegia”, milles esitatakse terviklik lähenemisviis diskrimineerimisvastase võitluse hoogustamiseks ning mis hõlmab järgmisi tegevussuundi:

- olemasolevate vahendite tõhusam kasutamine, näiteks mittediskrimineerimisküsimuste integreerimine kõikidesse valdkondadesse, positiivsed meetmed, andmete kogumine diskrimineerimise kohta ning selles valdkonnas saavutatud tulemuste hindamine, teadlikkuse tõstmine ning koolitus ja muud meetmed mitmekesisuse edendamiseks töökohtadel;

- meetmed, millega soovitakse anda uut hoogu diskrimineerimisvastast poliitikat käsitlevale dialoogile nii riigiasutuste kui kodanikuühiskonna tasandil;

- komisjoni otsus, millega moodustatakse diskrimineerimisvastane valitsusekspertide rühm, [22] et uurida riiklike ja ELi tasandi diskrimineerimisvastaste meetmete mõju, kinnitada kogemuste vahetamise kaudu head tava ja töötada välja sihtnäitajad, et hinnata diskrimineerimisvastase poliitika tulemuslikkust;

- komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse ühenduse vahendeid romide kaasamiseks.

Kõnealused meetmed põhinesid suures osas Euroopa aasta käigus saadud kogemustel ja vajadustel, mis leidsid väljendust Euroopa aasta käigus, eelkõige riiklikes strateegiates ja neis sisalduvates meetmetes, võrdsete võimaluste Euroopa aasta ava- ja lõpukonverentsil peetud aruteludes ja nende järeldustes. Tehti ettepanek võtta asutamislepingu artikli 13 alusel vastu uus direktiiv, mille aluseks on põhjalik mõju hindamine, mis kajastab võrdsete võimaluste Euroopa aastal peetud debattide järeldusi ja muid sündmusi.

b) Võrdsete võimaluste Euroopa aastal tehtud algatuste rakendamine kriisi ajal

Praeguse majandussurutise ajal, mil suurenevad töötus, vaesusrisk ja ühiskonnast kõrvalejäämine, peavad EL ja liikmesriigid jääma kindlaks oma veendumustele ja tõhustama tegevust võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise vallas. Ajalugu on näidanud, kuidas hirmu ja kitsikust saab ära kasutada ja kuidas see võib anda põhjust vähemuste tagakiusamiseks ja nende põhiõiguste rikkumiseks.

Olukorra mõistmine

Esimene samm, mida EL ja liikmesriigid peavad tegema vältimaks, et praegune olukord ei muutuks selliseks, kus rikutakse õigusi ja süvendatakse strukturaalseid tõkkeid, on juurdepääs paikapidavale teabele selle kohta, mis tegelikult toimub. Kogu ELi olukorda kajastavate võrreldavate andmete puudumine diskrimineerimisohus olevate riskirühmade olukorra kohta takistab olukorra õiget hindamist ja nõuetekohase järelevalve teostamist.

Komisjon kavatseb 2009. aasta keskel läbi viia Eurobaromeetri uuringu diskrimineerimise kohta levinud arvamustest eesmärgiga võrrelda vahetult enne ja pärast võrdsete võimaluste Euroopa aastat tehtud uuringutest ilmnevaid suundumusi. Uuringu käigus saadud andmed on täienduseks ulatuslikule andmekogumistööle, mida korraldab Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet. Komisjon kaalub ka võimalust koguda koostöös riiklike statistikaasutustega regulaarselt teavet diskrimineerimise ulatuse ja mõju kohta ja/või koostada küsimustik ELi tasandil läbiviidava uuringu jaoks, milles käsitletaks inimestele osaks saanud diskrimineerimist.

Dialoog, mida peetakse Euroopa tasandi kodanikuühiskonna võrgustike[23] (asutamislepingu artiklis 13 nimetatud erinevate diskrimineerimiste põhjustega tegelevad võrgustikud) ja Equinetiga (võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate riiklike asutuste võrgustik) ning mis käivitati võrdsete võimaluste Euroopa aasta käigus, aitab komisjonil saada ajakohastatud teavet õiguste rikkumiste kohta. Samuti võimaldab dialoog, mille komisjon võrdsete võimaluste Euroopa aasta otsese väljundina liikmesriikidega algatas, jagada liikmesriikidega vahetuid kogemusi ELis aset leidvate suundumuste alal.

Põhiõiguste rikkumisele reageerimine ja lahenduste leidmine

Lähemas minevikus on komisjon hukka mõistnud kõik põhiõiguste rikkumised, sealhulgas rassistlike või homofoobsetes aktide toimepanekud või rassistlike või homofoobsete suhtumiste väljendamise. Põhilepingute täitmise järelevalve eest vastutajana jälgib komisjon teraselt õigustest kinnipidamist ja võtab järjekindlalt meetmeid kõigi ühenduse õigusaktide rikkumise korral. Kui nõukogu võtaks asutamislepingu artikli 13 põhjal esitatud direktiivi ettepaneku kiiresti vastu, oleks see märkimisväärne tõestus selle kohta, et EL on pühendunud põhiõiguste ja võrdõiguslikkuse kaitsele.

Liikmesriikide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetav dialoog, mis rajaneb võrdsete võimaluste Euroopa aasta käigus saadud kogemustel, aitab samuti määratleda poliitilisi suhtumisi ning häid tavu diskrimineerimise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks praeguses majanduslikes ja sotsiaalsetes tingimustes. Rootsi eesistumise ajal 2009. aasta sügisel korraldatavalt võrdse kohtlemise teemaliselt tippkohtumiselt oodatakse meetmete ettepanekuid, millega astuda vastu diskrimineerimisele kriisiolukorras ning anda liikmesriikidele ja huvirühmadele selles valdkonnas selgeid juhiseid selle kohta, millega praeguses raskes olukorras esmajoones tegeleda.

Tänu võrdsete võimaluste Euroopa aastale intensiivistati ELi tasandil toimunud kampaania ja mitmete riiklike meetmetega kehtivate õiguste ja kohustuste alaste teadlikkuse tõstmise ning stereotüüpide vastu võitlemise meetmeid. Saadud kogemuste alusel ja tihedas koostöös ELi ja liikmesriikide tasandi huvirühmadega on komisjon tegemas edusamme teadlikkuse tõstmise meetmete vallas,[24] et tagada juurdepääs tõesele teabele ja edastada selgelt sõnum, et diskrimineerimine ja stereotüübistamine on lubamatud ning takistavad majanduse elavnemist.

Romide kaasamise teema käsitlemine

Masu ajal võivad romid olla diskrimineerimisest enam ohustatud. Komisjoni põhjalik aruanne ühenduse õigusaktidest, mis esitati 2008. aasta juulis vastusena 2007. aasta detsembris peetud Euroopa Ülemkogu kohtumisel esitatud nõudele, viis selleni, et komisjon korraldas 2008. aasta septembris kõrgetasemelise tippkohtumise romide küsimuses. Kõnealune tippkohtumine ja eelnimetatud aruanne olid ajendiks elavatele aruteludele. Nende tulemusena sõlmiti huvirühmade vahel kokkulepe tugevdada jõupingutusi romide kaasamise edendamiseks.

Sellekohast tegevust juhtis küll komisjon, kuid tõelise edu saavutamiseks oli vaja riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste tasandil võetud meetmeid. 2008. aasta detsembris peetud Euroopa Ülemkogu toetas üldasjade nõukogu istungil[25] vastuvõetud põhjalikke järeldusi, milles kinnitati liikmesriikide valmisolekut kasutada kättesaadavaid vahendeid, nt struktuurifondide omi, et toetada romide kaasamist. Kõnealusel Ülemkogul otsustati korraldada Hispaania eesistumise ajal, rahvusvahelisel romidele pühendatud päeval 8. aprillil 2010 teine ELi tippkohtumine romide küsimuses.

Et seda sündmust ette valmistada ja elavaid arutelusid ärgitada, on romide platvormil esindatud kõigi asjaosaliste seisukohad. Enne tippkohtumise toimumist esitatakse põhjalik aruanne, mida täiendatakse laiaulatusliku uuringuga, milles käsitletakse edukaid poliitilisi põhimõtteid ja programme ning mille teostab komisjon võrdsete võimaluste Euroopa aasta järelkajana. Romide platvormi esimene kohtumine, mille korraldasid eesistujariik Tšehhi Vabariik ja komisjon, peeti 2009. aasta aprillis.

4. KOKKUVÕTE

Suuri ja tulevikku suunatud eesmärke sisaldavas võrdsete võimaluste Euroopa aastale alusepanemise otsuses on sätestatud ranged nõuded tagamaks, et selle aasta meetmete jaoks eraldatud rahalised vahendid ja inimressursid toodaksid olulist lisandväärtust. Hoolimata suhteliselt lühikesest ettevalmistusperioodist (2006. aasta mais võeti otsus vastu ja 2007. aastal alustati tegevust) suudeti võrdsete võimaluste Euroopa aasta käigus täita eelarve täitmise ja otsuses sätestatud põhimõtete (diskrimineerimise põhjuste tasakaalustatud käsitlemine, detsentraliseerimine, kodanikuühiskonna ja tööturu osapoolte kaasamine ning keskendumine mitmekordse diskrimineerimise ja soolisele võrdõiguslikkuse teemadele) jaoks seatud nõudeid ja võtta märkimisväärsel hulgal finants- ja moraalset toetust pakkuvaid meetmeid.

Kõige olulisema panuse võrdsete võimaluste Euroopa aasta õnnestumisse moodustas liikmesriikide, Euroopa institutsioonide ja kodanikuühiskonna poliitiline pühendumus. Liikmesriigid mitte üksnes ei eraldanud olulisi vahendeid meetmete praktiliseks rakendamiseks, vaid nad olid valmis – ja nii mõnigi kord esimest korda – avameelselt arutama riigis valitsevat olukorda seoses diskrimineerimise kuue põhjusega. Selle tulemusena koostati riiklikud strateegiad leitud probleemide lahendamiseks. Komisjon täitis oma ülesande, milleks oli rakendamise raamstrateegia koostamine, ning Euroopa Parlament ja nõukogu avaldasid sellele poliitilist toetust. Kodanikuühiskond nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil toetas täielikult Euroopa aasta projekti ja eraldas märkimisväärse osa oma nappidest vahenditest selle rakendamiseks.

Lisaks üldeesmärgi täitmisele – teadlikkuse tõstmisele praegu kehtivates õigusnormides sätestatud õigustest ja kohustustest – innustas võrdsete võimaluste Euroopa aasta arutelusid kuue diskrimineerimise põhjuse kõrvaldamise teemadel. Nende arutelude tulemusena sündis komisjoni otsus võtta vastu uus ettepanek asutamislepingu artiklil 13 põhineva direktiivi kohta, mille eesmärk on tasakaalustada diskrimineerimise erinevate põhjuste puhul vajalikku kaitset ja elavdada arutelusid liikmesriikide ja nende huvirühmadega, kes aitavad ELil välja töötada poliitikat, millega saavutada võrdõiguslikkus ja mis võimaldab kõigil inimestel oma võimeid täies ulatuses ellu rakendada. Need saavutused aitavad kõrvaldada hirme ja eelarvamusi, mis võivad kaasneda finants- ja majanduskriisiga, ning takistada uute diskrimineerivate tõkete loomist, mis suurendavad tõrjutust ja raskendavad majanduse elavnemist.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta otsus nr 771/2006/EÜ Euroopa aastale "Võrdsed võimalused kõigile – õiglase ühiskonna poole" (2007) aluse panemise kohta (ELT L 146, 31.5.2006, lk 1).

[2] On-going evaluation of the 2007 European Year of Equal Opportunities for All – http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=483&furtherNews=yes.

[3] Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia (KOM(2005) 224).

[4] Amsterdami lepinguga Euroopa Ühenduse asutamislepingusse lisatud artiklis 13 nähakse ette, et ühendus võib astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

[5] Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22), 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16) ja 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37).

[6] Hindamine, mille viis läbi Rambøll Management SA, hõlmas juhtumiuuringuid kümne riigi kohta (Belgia, Taani, Soome, Iirimaa, Leedu, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania ja Ühendkuningriik), samuti nelja temaatilist aruannet, milles keskenduti sellele, kuidas tegeleti kolme diskrimineerimise põhjuse (vanus, rass/rahvus ja seksuaalne sättumus) ja sugupooltevahelise võrdõiguslikkuse tagamisega võrdsete võimaluste Euroopa aasta meetmete ja tegevuste raames.

[7] Kuna EMP riigid (Island, Liechtenstein ja Norra) otsustasid samuti võrdsete võimaluste Euroopa aastast osa võtta (seega ka asjakohaseid eeskirju kohaldada), oli osalevate riikide üldarv 30.

[8] Belgias kavandatud meediakamapaania oli võrdsete võimaluste Euroopa aasta ulatuslikem meede. Meetme eelarve oli 465 300 eurot ja selles käsitleti kõiki kuut defineeritud diskrimineerimise põhjust seoses õiguste, tunnustamise ja austuse teemaga.

[9] Prantsusmaal võeti kõige rohkem meetmeid, mille läbiviijaiks olid erinevad isikud (enamasti valitsusvälised organisatsioonid) ja millest üle poolte rakendati kohalikul või piirkondlikul tasandil.

[10] Allikas: Questionnaire for NIBs (Final evaluation report).

[11] Meetmed, mille rakendamisel kasutati võrdsete võimaluste Euroopa aasta logo, kuid mis ei saanud ELilt finantstoetust.

[12] Mitme meetme elluviimisel osales üle ühe partneri, sellest selline suur arv.

[13] Enamasti kõrgkoolid, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, ettevõtjad ja tööturu osapooled.

[14] Ei anna tulemuseks 100 %, sest mõnda meedet rakendati mitmel tasandil.

[15] KOM (2005) 224.

[16] Eurobaromeetri eriuuring 263 „Diskrimineerimine Euroopa Liidus ” (avaldati 2007. aasta jaanuaris), Eurobaromeetri eriuuring 296 „Diskrimineerimine Euroopa Liidus – arvamused, kogemused ja suhtumised” (avaldati 2008. aasta juulis) ning Euroflash 232 (avaldati 2008. aasta veebruaris).

[17] http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf.

[18] http://equality2007.europa.eu.

[19] http://www.age-platform.org/EN/IMG/AGE_assessment_of_European_Year.pdf.

[20] Nõukogu resolutsioon Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) järelmeetmete kohta http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15383.en07.pdf.

[21] „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (KOM(2008) 412 (lõplik).

[22] Otsus K(2008) 3261.

[23] AGE, EDF, ENAR, ERIO, EWL, ILGA ja YFJ.

[24] http://www.stop-discrimination.info.

[25] Nõukogu dokument 15976/1/08 REV 1, punktid 10–14.