EUROOPA KOMISJON Brüssel,12.5.2021 COM(2021) 400 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE EMPTY Heas seisundis planeet kõigi jaoks

















ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ {SWD(2021) 140 final} - {SWD(2021) 141 final}



1.Sissejuhatus Samal ajal kui kogu maailmas tehakse enneolematuid jõupingutusi, et võidelda COVID-19 pandeemiaga, tuleb astuda kiiresti vastu ka meie planeedi tervist ähvardavatele püsivatele ohtudele. Kliimamuutused, keskkonna saastamine, elurikkuse vähenemine ja loodusvarade mittekestlik kasutamine kujutavad endast ohtu inimeste, loomade ja ökosüsteemide tervisele. Sellisteks ohtudeks on näiteks nakkushaigused ja mittenakkuslikud haigused, antimikroobikumiresistentsus ja veenappus. Euroopa rohelises kokkuleppes kutsutakse ELi muu hulgas üles õhusaastet, vee- ja pinnasereostust ning tarbekaupadest tulenevat reostust paremini jälgima, sellest teavitama, seda vältima ja heastama, et oleks võimalik tagada heas seisundis planeet kõigi jaoks. Tegutseda tuleb kohe. Saaste võib põhjustada vähki, südame isheemiatõbe, obstruktiivset kopsuhaigust, insulti, vaimse tervise ja neuroloogilisi häireid, diabeeti jne (vt joonis 1). Hoolimata käegakatsutavatest edusammudest põhjustas keskkonnasaaste 2015. aastal maailmas hinnanguliselt 9 miljonit enneaegset surma (16 % kõigist surmajuhtumitest) – kolm korda rohkem kui AIDS, tuberkuloos ja malaaria kokku ning 15 korda rohkem kui kõik sõjad ja muud liiki vägivald . ELis põhjustab saaste igal aastal ühe igast kaheksast surmajuhtumist. Joonis 1. Kümme peamist mittenakkuslikku haigust, millest põhjustatud surmad on seotud keskkonnaga (allikas: Euroopa Keskkonnaamet, „Healthy environment, healthy lives“, 2018, WHO andmete (2016) põhjal) Võitlus saaste vastu on ühtaegu võitlus õigluse ja võrdsuse eest. Keskkonnasaaste kõige kahjulikuma tervisemõju all kannatavad tavaliselt kõige haavatavamad ühiskonnarühmad. Nende hulka kuuluvad lapsed, kelle arengule võib saaste põhjustada tõsist pikaajalist kahju, terviseprobleemidega inimesed, eakad, puudega inimesed ja vaesemates sotsiaal-majanduslikes tingimustes elavad inimesed. Saastega seotud haiguste tõttu kannatavad kõige enam madala ja keskmise sissetulekuga riigid, kus esineb peaaegu 92 % saastega seotud surmajuhtumitest. Keskkonnasaaste ohustab ka meie elurikkust ja aitab märkimisväärselt kaasa käimasolevale liikide massilisele väljasuremisele. Saaste on koos muutustega maa- ja merekasutuses, loodusvarade liigkasutuse, kliimamuutuste ja invasiivsete võõrliikidega üks viiest peamisest elurikkuse vähenemise põhjustajast. Saaste tõttu ähvardab väljasuremisoht rohkem kui ühte miljonit meie planeeti asustavast kaheksast miljonist taime- ja loomaliigist ning kui meie oma käitumist ei muuda, halveneb olukord veelgi. Kokkuvõttes ohustab kestliku arengu eesmärkide saavutamist hulk eskaleeruvaid ja üksteist tugevdavaid keskkonnariske. Majandusareng ja saaste vähendamine võivad käia käsikäes. Ajavahemikus 2000–2017 kasvas ELi SKP 32 %, samal ajal kui peamiste õhusaasteainete heide vähenes 10 % (ammoniaak, peamiselt põllumajandusest) kuni 70 % (vääveloksiidid, peamiselt tööstuslikust tootmisest). Viimase viie aastakümne jooksul toimunud maailmamajanduse üldise viiekordistumise eest on aga keskkond maksnud väga kallist hinda. Keskkonnasaaste vastu võitlemine on majanduslikult selgelt põhjendatud ning sellest saadav kasu ühiskonnale kaalub kaugelt üles kulud, niisamuti nagu tegevusetusega kaasnevad kulud kaaluvad üles tegevusega seotud kulud. Näiteks läheb õhusaaste ELis tervise ja majandustegevuse seisukohast maksma hinnanguliselt 330–940 miljardit eurot aastas, sealhulgas kaotatud tööpäevad, tervishoiukulud, kaotatud viljasaak ja hoonetele tekitatud kahjustused. Samas on kõigi ELis õhukvaliteedi parandamiseks võetavate meetmete kogukulu hinnanguliselt 70–80 miljardit eurot aastas. Kasvav nõudlus vähem saastavate kaupade ja teenuste järele kätkeb endas märkimisväärseid ärivõimalusi, mis juba praegu motiveerivad ELi ettevõtjaid otsima uuenduslikke lahendusi. Majanduse taastamise jõupingutused võivad seda suundumust toetada. Saastevastane tegevus tähendab nüüd ka põlvkondadevahelist solidaarsust. Samal ajal on vaja saastest paremini integreeritud ülevaadet, et avaliku ja erasektori osalejad saaksid tegeleda omavahel seotud saasteprobleemidega nii ruumis kui ka ajas ning võtta oma poliitika-, investeerimis- ja ostuotsustes võimalikult tõhusalt arvesse nende probleemide koosmõju muude keskkonna-, sotsiaalsete ja majanduslike kaalutlustega. Enamik eurooplasi toetab saastevastaseid meetmeid: keskkonnakaitset peetakse väga oluliseks ning saastet kõige tähtsamaks keskkonnaprobleemiks kliimamuutuste järel. Käesolevat tegevuskava käsitlenud avalikule konsultatsioonile vastanutest on enamik seisukohal, et asjaomased ühiskondlikud osalejad ei tee piisavalt ning et EL ja liikmesriikide valitsused peavad võtma meetmeid. Kõige tõhusamateks edasisteks sammudeks peeti rahvusvahelise tegevuse tõhustamist, saastega seotud õigusaktide paremat rakendamist, koolihariduse edendamist ja käitumisharjumuste muutmise mõjutamist. Keskkonnasaaste ei tunne riigipiire. Samal ajal kui saaste siseneb ELi ookeanide, jõgede, tuulte või imporditud kaupade kaudu, põhjustab EL oma tootmis- ja tarbimismustrite ning jäätmetega märkimisväärset saastet ka mujal maailmas. Samas on ELil võimsad vahendid, millega aidata vähendada saastet kõikjal maailmas. Ta saab selleks kasutada oma poliitikat ja fonde ning rohelist diplomaatiat, stimuleerida innovatsiooni ja edendada puhtamat tootmist ning kaupade ja teenuste kestlikumat tarbimist. Rahvatervise ja keskkonna seisukohast ning moraalselt ja sotsiaal-majanduslikult on ELi juhtroll üleilmses saastevastases võitluses põhjendatum kui kunagi varem. Nüüd on aeg seada kõrged eesmärgid, täita inimeste õiguspärased ootused, et nende tervist, keskkonda ja elatusvahendeid kaitstakse, ning sõlmida rahu meie planeediga. 2.Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas 2.1.Nullsaaste eesmärk

Nullsaaste visioon 2050: heas seisundis planeet kõigi jaoks Õhu-, vee- ja pinnasesaastet vähendatakse tasemeni, mida ei peeta enam tervisele ja looduslikele ökosüsteemidele kahjulikuks ning mille puhul arvestatakse meie planeedi taluvuspiire, luues seega mürgivaba keskkonna. Nullsaaste eesmärk on valdkondadeülene eesmärk, mis aitab ellu viia ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning täiendab 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärki koostoimes rohe- ja ringmajanduse ning elurikkuse taastamise eesmärkidega. See on Euroopa rohelise kokkuleppe ja muude algatuste lahutamatu osa ning komisjon kavatseb lisada nullsaaste eesmärgi ka oma tulevastesse poliitikaalgatustesse. Käesoleva tegevuskava peamine eesmärk on näidata suunda saaste vältimise lisamiseks kõigisse asjakohastesse ELi poliitikavaldkondadesse ning maksimeerida koostoimet tõhusal ja proportsionaalsel viisil, kiirendada rakendamist ning teha kindlaks võimalikud lüngad või kompromissid. Selleks et juhtida ELi 2050. aasta visiooni suunas ja tagada heas seisundis planeet kõigi jaoks, seatakse käesolevas tegevuskavas 2030. aasta põhieesmärgid, et saaste vähendamist kiirendada. Nullsaaste eesmärgid aastaks 2030 ELi õiguse ja rohelise kokkuleppe eesmärkide kohaselt ning koostoimes muude algatustega peaks EL 2030. aastaks vähendama: 1) rohkem kui 55 % võrra õhusaaste mõju tervisele (enneaegsed surmajuhtumid); 2) 30 % võrra transpordimürast pidevalt häiritud inimeste osakaalu; 3) 25 % võrra selliseid ELi ökosüsteeme, kus õhusaaste ohustab elurikkust; 4) 50 % võrra toitainete kadu, keemiliste pestitsiidide kasutamist ja sellega seotud riske, kõige ohtlikumate pestitsiidide kasutamist ning loomakasvatuses ja vesiviljeluses kasutatavate antimikroobikumide müüki; 5) 50 % võrra plastprügi meredes ja 30 % võrra keskkonda sattuvat mikroplasti; 6) märkimisväärselt kogu jäätmeteket ja 50 % võrra olmejäätmete jääke. Käesolevas tegevuskavas esitatakse ka peamised meetmed aastateks 2021–2024. Nendega täiendatakse paljusid asjakohaseid meetmeid, mis sisalduvad teistes Euroopa rohelise kokkuleppe algatustes, sealhulgas kestlikkust toetavas kemikaalistrateegias. Kuigi tänu COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud liikumispiirangutele on paljudes kohtades õhk ja vesi ajutiselt puhtamad ning müra vähem, ei ole kogu majandustegevuse aeglustamine see viis, kuidas EL soovib nullsaaste oma territooriumil ja mujal maailmas saavutada. Selle asemel saab EL säilitada heaolu, kuid muuta samal ajal tootmis- ja tarbimisviise ning suunata investeeringuid nullsaastet toetavatesse tegevustesse. Investeeringud puhtasse ja kestlikku disaini, ringmajanduse ärimudelitesse, puhtamasse transporti ja liikuvusse, vähese heitega tehnoloogiasse, looduspõhistesse lahendustesse ja kestlikku digiüleminekusse pakuvad häid võimalusi tugevdada ELi juhtpositsiooni keskkonnasäästliku majanduskasvu valdkonnas, vähendades samal ajal ebavõrdsust, luues töökohti ja suurendades kollektiivset vastupanuvõimet. 2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik ja taasterahastu „NextGenerationEU“ pakuvad enneolematuid eelarvevõimalusi, et toetada selliseid investeeringuid ning võidelda kliimamuutuste, elurikkuse vähenemise, loodusvarade ammendumise ja saaste vastu ELis ja kogu maailmas. Nullsaaste hierarhia Lisaks kliimaneutraalsuse saavutamiseks tehtavatele jõupingutustele vajab EL tõhusamat nn nullsaaste hierarhiat (vt joonis 1), milles võetakse arvesse aluslepingus sätestatud põhimõtteid: ELi keskkonnapoliitika põhineb ettevaatuspõhimõttel ja põhimõtetel, mille kohaselt tuleb võtta ennetusmeetmeid, heastada keskkonnakahju eeskätt selle tekkekohas ja saastaja peab maksma. On ülim aeg tegevuspüramiid ümber pöörata ning muuta kaupade ja teenuste kavandamise, tootmise, tarnimise, pakkumise ja/või kasutamise ning kõrvaldamise viise. See tähendab, et kõigepealt tuleks saastet vältida selle tekkekohas. Kui saaste täielik vältimine algusest peale ei ole (veel) võimalik, tuleks teha kõik selleks, et saastet tekiks võimalikult vähe. Lõpuks, kui saaste on siiski tekkinud, tuleks see heastada ja sellega seotud kahju hüvitada. Joonis 2. Nullsaaste hierarhia – tegevuspüramiidi ümberpööramine ja saastevastaste lähenemisviiside prioriseerimine

2.2.Tervise ja heaolu parandamine ELil on tugev õigusraamistik välisõhu saaste piiramiseks. Õhusaastest tingitud enneaegsete surmade ja haiguste arv on siiski endiselt suur. Selle põhjuseks võib olla asjaolu, et mõned ELi õhukvaliteedi standardid on ikka veel vähem ranged kui Maailma Terviseorganisatsiooni 2005. aastal soovitatud standardid, ning see, et välisõhu kvaliteedi direktiivide rakendamine on olnud ainult osaliselt tulemuslik. Rahvatervise kaitset tuleb parandada, muu hulgas kooskõlas Euroopa vähktõvevastase võitluse kavaga. Selleks teeb komisjon 2022. aastal ettepaneku viia ELi õhukvaliteedi standardid paremini kooskõlla WHO tulevaste soovitustega ning tõhustada seiret, modelleerimist ja õhukvaliteedi kavasid käsitlevaid sätteid, et aidata kohalikke omavalitsusi ning muuta õigusraamistiku nõuete täitmise tagamine lihtsamaks. Samal ajal kehtestab komisjon rangemad nõuded õhusaaste vähendamiseks tekkekohas, näiteks põllumajandus-, tööstus- ja transpordisektoris, hoonetes ning energeetika valdkonnas, kasutades selleks muu hulgas mitmeid Euroopa rohelise kokkuleppe meetmeid ja strateegiaid (nt säästev ja arukas liikuvus, renoveerimislaine või strateegia „Talust taldrikule“). Oma teises puhta õhu poliitika aruandes märkis komisjon, et meetmed, millest liikmesriigid oma riiklikes õhusaaste kontrolli programmides teatasid, ei ole piisavad, et saavutada ammoniaagiheite selline vähendamine, mis on vajalik 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks. Ammoniaak on tahkete peenosakeste (PM2,5) võimas lähteaine ning kõige kulutõhusamad meetmed selle heite vähendamiseks on seotud põllumajandusega, eelkõige loomade söötmise, sõnnikukäitluse ja väetiste kasutamisega. Sellega seoses hõlbustab komisjon oma püüdlustes luua kestlik toidusüsteem ja kestlikum loomakasvatus alternatiivsete söödatoorainete ja uuenduslike söödalisandite turuleviimist, nagu strateegias „Talust taldrikule“ teada anti. Komisjon hindab ka seda, kas ammoniaagiheite piiramiseks on vaja täiendavaid õigusnorme. Tööstusheidete direktiivi läbivaatamise eesmärk on piirata kariloomade intensiivkasvatusest tulenevat ammoniaagiheidet. Lisaks võib osutuda vajalikuks võtta ammoniaagiheite vähendamiseks lisameetmeid, muu hulgas ühise põllumajanduspoliitika raames või sõnnikukäitluse kohustuslikuks muutmisega. Nagu on märgitud säästva ja aruka liikuvuse strateegias, on komisjonil kavas tegeleda transpordist tuleneva õhu- ja mürasaaste probleemiga, muu hulgas maanteesõidukite uute Euro 7 normide ning tehnoülevaatuse käigus tehtavate täiustatud heitgaasikatsete kaudu koostoimes CO2 heite normidega. Uusimatele tõenditele tuginedes kaalub komisjon vajadust piirata igat liiki sisepõlemismootoritest ning nii tava- kui ka elektrisõidukite piduritest põhjustatud PM2,5-osakeste ja nanoosakeste heidet, samuti vajadust vähendada saasteainete heidet suurema hulga eri kasutustingimuste puhul ja sõidukite kasutusea jooksul. . Keskkonnamüra direktiivi 2017. aasta hindamise ja välitingimustes kasutatavate seadmete müra direktiivi 2020. aasta hindamise tulemusi arvesse võttes keskendub komisjon müra paremale vähendamisele selle tekkekohas. Eelkõige on kavas tagada nõuetekohane rakendamine ning vajaduse korral täiustada müraga seotud ELi õigusraamistikku seoses rehvide, maanteesõidukite, raudteede ja õhusõidukitega, ka rahvusvahelisel tasandil. Lisaks plaanib komisjon võtta järelmeetmeid seoses välitingimustes kasutatavate seadmete müra direktiivi hindamisega. Komisjon hindab 2022. aastal edasiminekut ja kaalub, kas keskkonnamüra direktiivis tuleks kehtestada müra vähendamise eesmärgid ELi tasandil. Direktiiviga nõutavad müra tegevuskavad tuleks paremini integreerida säästva linnaliikuvuse kavadesse ning neis peaks kasutama ära keskkonnahoidliku ühistranspordi laienemist ja aktiivsemat liikuvust. Koos võivad eespool nimetatud müra vähendamise meetmed aidata parandada pikaajalisest mürasaastest tingitud kahju. Hoonetest pärit õhusaaste puhul on tehtud edusamme saastavate söel ja kütteõlil töötavate küttesüsteemide järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega. Samas on endiselt probleem biomassi põletamisest tulenev saaste, eriti kui kasutatakse vananenud ja ebatõhusaid seadmeid. Komisjon edendab nullsaaste eesmärgi lõimimist puhta energia ja energiatõhususe eesmärkidega, näiteks renoveerimislaine ja uue Euroopa Bauhausi algatustes, ehitusjäätmete taaskasutusse võtmisel ja korduskasutamisel ning kütteseadmete ökodisaini ja energiamärgistuse nõuete läbivaatamisel hiljemalt 2024. aasta alguseks, seades prioriteediks tahkekütusel töötavad kütteseadmed. EL toetab jätkuvalt ka puhtamale energiale ja puhtamale kodumajapidamiste küttele üleminekut kolmandates riikides, eelkõige naaberriikides. Siseõhu kvaliteedi puhul on ELi poliitikas käsitletud mitmeid seda mõjutavaid tegureid, nagu välisõhk, ehitusmaterjalid ja tarbekaubad, kütte- ja jahutussüsteemid ning suitsetamisharjumused. Ka töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad õigusaktid on aidanud teha selles valdkonnas märkimisväärseid edusamme ning teevad seda ka järgmise töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kaudu. Renoveerimislaine algatuse raames saab käsitleda tervislikke temperatuure ja niiskustasemeid uutes ja põhjalikult renoveeritavates hoonetes ning hoonete puhastamist mürgistest ainetest, sealhulgas asbestist. ELil puudub siiski terviklik ja integreeritud lähenemisviis. COVID-19 ja sellest tulenevad liikumispiirangud on taas esile toonud, kui oluline on tagada, et meie hingatav sise- ja välisõhk oleks alati puhas. Hoonete soojustuse paranedes muutub siseõhu hea kvaliteedi tagamine veelgi olulisemaks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka koolimajadele. Komisjonil on kavas analüüsida teadmistelünki ja puudujääke poliitikas koostoimes algatusega „Uus Euroopa Bauhaus“ ning võttes arvesse programmi „Euroopa horisont“ asjakohaste projektide tulemusi. Selle põhjal hindab komisjon võimalusi ja poliitikavariante siseõhu kvaliteedi parandamiseks. Seejuures keskendub ta peamistele siseõhu kvaliteeti mõjutavatele teguritele ja saasteallikatele ning uurib viise, kuidas suurendada üldsuse teadlikkust ja vähendada riske. Alates 2023. aasta jaanuarist tagatakse läbivaadatud joogiveedirektiiviga inimeste tervise parem kaitse tänu rangematele veekvaliteedi standarditele, mis käsitlevad selliseid murettekitavaid saasteaineid nagu endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ja mikroplast. Tänu sellele on kraanivesi kõigi jaoks senisest veelgi puhtam ning vajadus plastpudelite järele väiksem. Komisjon hindab 2023. aastaks, kas ka suplusvee direktiivi käimasoleva läbivaatamise käigus on vaja käsitleda uusi parameetreid. Asulareovee puhastamise direktiivi eelseisva läbivaatamise käigus analüüsitakse võimalust kehtestada reovee puhul tervise seisukohast oluliste parameetrite pidev seire. See võib aidata valmistuda võimalikeks uuteks epideemiaohtudeks. Muude vee- ja merealaste õigusaktide läbivaatamine ja vajaduse korral ajakohastamine eelkõige selleks, et nende abil saaks tõhusamalt vähendada keemiliste saasteainete ja mikroplasti sisaldust, aitab samuti säilitada joogivee ning inimeste tarbitavate kalade ja mereandide kvaliteeti. Komisjon esitas strateegias „Talust taldrikule“ meetmed, mis aitavad toidusüsteemides liikuda nullsaaste suunas, näiteks ELi vesiviljelust käsitlevad uued strateegilised suunised. Pinna- ja põhjavett mõjutavate probleemsete ainete loetelude ajakohastamine aitab kaitsta loodust ja inimeste tervist kõige kahjulikumate ainete eest, tuginedes uusimatele teadusandmetele. Samal ajal kavatseb komisjon ka edaspidi edendada heitekontrollipiirkondade loomist kõigis ELi meredes, et parandada õhu kvaliteeti laevadel, sadamalinnades ja rannikupiirkondades ning samuti suplusvee kvaliteeti. Selleks et parandada inimeste vaimset ja füüsilist heaolu, kaalub komisjon saastest puhastatud ja taastatud loodusega alade kui võimalike avalike rohealade edendamist oma tulevases ettepanekus õiguslikult siduvate ELi looduse taastamise eesmärkide kohta, uues mullastrateegias ja kõigis linnaruumi haljastamise meetmetes, millest teatati ELi elurikkuse strateegias aastani 2030. Seda tehes on komisjoni eesmärk vähendada sotsiaalset ebavõrdsust, et tagada linnades võimalikult paljudele võrdne juurdepääs rohelisele taristule. Lisaks viib komisjon 2025. aastaks lõpule enamiku ELi jäätmealaste õigusaktide põhjaliku läbivaatamise, et kohandada neid rohe- ja ringmajanduse põhimõtetega. Sellega tõhustatakse jäätmetekke vältimist, tagatakse kvaliteetse ringlussevõtuga puhtad teiseste materjalide tsüklid ja minimeeritakse jäätmejääkide teket. Kestlikkust toetava kemikaalistrateegiaga kaitseb komisjon paremini inimeste tervist ja keskkonda ohtlike kemikaalide eest. Eeskätt on komisjonil kavas teha ettepanek meetmete kohta, mille eesmärk on lõpetada järk-järgult kõige kahjulikumate kemikaalide, näiteks endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja püsivate ainete kasutamine eelkõige tarbekaupades, ning meetmete kohta, mille alusel asendataks kõik probleemsed ained või viidaks nende kasutamine majanduses ja ühiskonnas miinimumini . Tõhustatakse käimasolevat rahvusvahelist koostööd Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), OECD, piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni ning muude oluliste rahvusvaheliste algatuste ja organisatsioonidega, sealhulgas valdkondlike organisatsioonidega, nagu Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO). Seoses ravimireostusega vees ja pinnases plaanib komisjon lisaks ELi eesmärgile vähendada antimikroobikumide müüki soodustada rahvusvahelist koostööd, et tegeleda keskkonnariskidega teistes riikides, kus tootmisest ja muudest allikatest pärit ravimiheide võib muu hulgas aidata kaasa antimikroobikumiresistentsuse levikule. Juhtalgatus nr 1: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine nullsaaste kaudu Alates 2022. aastast tagab komisjon, et hiljuti välja kuulutatud vähktõve ebavõrdsuse registrisse ja rahvastikuatlasesse sisestatakse korrapäraselt saasteseire ja -prognooside andmed. Samuti tagab komisjon, et 2024. aastaks hinnatakse vajadust luua ka muude saastega seotud haiguste ebavõrdsuse register, mille abil tehtaks kindlaks suundumused ning erinevused ja ebavõrdsus ELi eri piirkondade vahel, et aidata suunata sekkumisi ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil. See annab ka inimestele võimaluse võrrelda seda, kui palju saaste mõjutab nende tervist eri piirkondades, kus nad elavad, õpivad või töötavad. Juhtalgatus nr 2: linnade nullsaastemeetmete toetamine Tulevase rohelisemate linnade Euroopa aasta raames teeb komisjon koostoimes programmi „Euroopa horisont“ kavandatud missiooniga „Kliimaneutraalsed ja arukad linnad“, linnaliikuvuse paketi läbivaatamise, linnapeade pakti ja algatusega „Uus Euroopa Bauhaus“ kindlaks peamised saaste vältimisega (sh siseruumides) seotud linnaruumi haljastamise ja innovatsioonivajadused. 2024. aastaks kavatseb komisjon auhinnata linnu, kes teevad ajavahemikul 2021–2023 kõige suuremaid edusamme õhu-, vee- ja pinnasesaaste vähendamisel. See aitab inimestel saada kasu saastevastastest meetmetest, mis on kohandatud nende lähiümbrusele. 2.3.Elamine planeedi võimaluste piirides Selleks et hoida meie saastejalajälg piirides, millega meie planeet – ja seega inimkond – suudab toime tulla, peame kiiremini ja paremini rakendama olemasolevaid ELi õigusraamistikke, millega kaitstakse õhku, magevett, meresid ja ookeane, ning töötama samal ajal kiiresti välja raamistiku ELi muldade seisundi korrapäraseks hindamiseks ja võtma kõigil tasanditel meetmeid, et tegeleda pinnasereostuse ja muldade degradeerumisega. Õhukvaliteedi osas võtavad komisjon ja liikmesriigid järelmeetmeid riiklike õhusaaste kontrolli programmide ja vähendamiskohustuste suhtes, et tagada õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise direktiivi täielik rakendamine, nii et 2030. aastaks vähendatakse 25 % võrra selliste maismaa- ja mageveeökosüsteemide arvu, kus õhusaastega seotud eutrofeerumine ohustab elurikkust.

Magevee- ja merereostuse osas tooks veepoliitika raamdirektiivi ja merestrateegia raamdirektiivi kohase hea seisundi saavutamine ELi lähemale nullsaaste eesmärgi saavutamisele kõigi veeökosüsteemide puhul. 2019. aasta hindamise käigus jõuti siiski järeldusele, et mageveealaste õigusaktide rakendamine on endiselt puudulik selliste tegurite tõttu nagu ebapiisavad investeeringud, magevee kaitse eesmärkide piiratud lõimimine teistesse poliitikavaldkondadesse, meetmete aeglane rakendamine ja vajadus tegeleda tõhusamalt keemilise reostusega. Seega saab keskseks meetmeks olema rangem rakendamine. Eelkõige on komisjoni eesmärk tagada, et liikmesriigid edendavad säästvat ja tõhusat veetarbimist, hoiavad ära vee saastamist ning esitavad kõigile vee kasutajatele ja saastajatele – nii tööstus- ja põllumajandussektorile kui ka kodutarbijatele – sotsiaalselt õiglase veearve, millest saadavat tulu kasutatakse kestlike investeeringute tegemiseks parimal võimalikul viisil. Samuti toetab komisjon pinna- ja põhjavett kõige rohkem mõjutavatest ainetest tuleneva reostuse vähendamist ning selle paremat seiret. Ookeanide, merede ning ranniku- ja sisevete seisundit käsitleva kavandatava missiooni eesmärk on toetada innovatsiooni ning ELi poliitika ja õigusaktide rakendamist, et saavutada ookeanide, merede ja vete hea seisund. Komisjon võtab vastu ka siseveelaevanduse tegevuskava aastateks 2021–2027 (NAIADES III), et toetada järkjärgulist üleminekut heiteta siseveetranspordile. Komisjon vaatab 2023. aastaks läbi merestrateegia raamdirektiivi, võttes arvesse peamisi saasteallikaid käsitlevate ELi õigusaktide rakendamise seisu ning vajadust vähendada plast- ja muud prügi, veealust müra ja saasteaineid. Hiljuti lepiti kokku rannaprügi ELi läviväärtuses. Selle edule tuginedes on komisjonil kavas töötada koos liikmesriikidega välja meretranspordist, ehitusest, süvendustöödest ja muudest avameretegevustest tuleneva veealuse müra maksimaalse taseme ELi läviväärtused. Asulareovee puhastamise direktiivi eelseisev läbivaatamine koos reoveesetete direktiivi hindamisega aitab seada kõrgemad eesmärgid seoses reoveest toitainete eemaldamise ning puhastatud vee ja reoveesetete taaskasutamiseks ettevalmistamisega, toetades seeläbi ringluspõhisemat ja vähem saastavat põllumajandust. Samuti käsitletakse selle raames uusi saasteaineid, nagu mikroplast ja mikrosaasteained, sealhulgas ravimid. Astutakse samme energiatõhususe ja CO2-neutraalsuse saavutamiseks ning põhimõtte „saastaja maksab“ paremaks rakendamiseks. Läbivaatamise käigus käsitletakse ka selliseid teemasid nagu õiguskaitse ja teabe kättesaadavus ning kanalisatsiooni tagamine kõigile. Kõnealune läbivaatamine toetab ka tulevase toitainete majandamise lõimitud kava konkreetset rakendamist, et käsitleda pikaajalist keskkonnaprobleemi tervikuna, maksimeerida poliitikavaldkondade koostoimet ja kasutada parimal viisil ära uue ühise põllumajanduspoliitika keskkonnahoidlikku struktuuri, eelkõige tingimuslikkuse ja ökokavade kaudu. Samuti tuleks vähendada pestitsiidikasutusest tingitud saastet õhus, vees ja pinnases, vähendades 2030. aastaks 50 % võrra nende üldist kasutust ja sellega kaasnevaid riske (sealhulgas kõige ohtlikumate pestitsiidide puhul), nagu on märgitud strateegias „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegias. See saavutatakse integreeritud taimekaitse laialdasema kasutuselevõtuga, pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi läbivaatamisega, agroökoloogiliste tavade, sealhulgas mahepõllunduse edendamisega ning keemiliste pestitsiidide kasutamise vältimisega tundlikel aladel. Peale selle, et vähendatakse ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale, vähendatakse sellega ka joogivee töötlemise kulusid. Sõltuvust pestitsiididest võivad aidata vähendada ka uuenduslikud tehnoloogiad, sealhulgas biotehnoloogia. Lisaks edendatakse kavandatava mulla seisundit ja toitu käsitleva missiooni ja põllumajandusvaldkonna Euroopa innovatsioonipartnerlusega (EIP-AGRI) pestitsiidide ja toitainete vähendamise tavade laialdast kasutuselevõttu, hoogustades innovatsiooni ja teadmiste vahetamist. Selle eesmärk on tagada 2030. aastaks 75 % muldade hea seisund, muu hulgas tänu konkreetsele eesmärgile vähendada muldade saastamist ja edendada nende tervendamist. Osana tulevasest ELi mullastrateegiast töötab komisjon välja meetmed, et märkimisväärselt suurendada jõupingutusi saastunud alade kindlakstegemiseks, uurimiseks, hindamiseks ja tervendamiseks, nii et 2050. aastaks ei kujutaks pinnasesaaste endast enam ohtu tervisele ega keskkonnale. Uut pinnase saastamist tuleks vältida nii palju kui võimalik, kuid kui see ennetus- ja muudele meetmetele vaatamata siiski toimub, tuleks sellega seotud riskidega viivitamata tegeleda. Hinnanguliselt on kogu ELis 2,8 miljonit saastatud ala, millest 390 000 puhul tuleb eeldatavasti võtta tervendusmeetmeid. 2018. aastaks oli see toimunud vaid 65 500 alal . On väga oluline, et kõigil liikmesriikidel oleks (potentsiaalselt) saastunud alade register ning et nad teeksid suuremaid jõupingutusi selliste alade tervendamiseks ja töötaksid välja selged kriteeriumid saastest puhastamise prioriseerimiseks. Tulevases ettepanekus õiguslikult siduvate ELi looduse taastamise eesmärkide kohta kaalutakse degradeerunud mullaökosüsteemide taastamist. Samuti töötab komisjon välja ELi jälgimisnimekirja prioriteetsete mulla saasteainete jaoks ja suunised, nt kaevepinnase ohutu, kestliku ja ringluspõhise kasutamise passi kohta, tuginedes liikmesriikide kogemustele, kui need on olemas. Et paremini mõista pinnase hajureostuse probleemi ELis, teeb komisjon tööd nullsaaste mooduli lisamiseks tulevasse maakasutuse raamuuringusse (LUCAS). Edendatakse ja lihtsustatakse saastunud pinnase kindlakstegemiseks, uurimiseks ja tervendamiseks mõeldud avaliku ja erasektori rahastamisvõimaluste kättesaadavust ning suurendatakse teadlikkust neist. Rahvusvahelisel tasandil on ELil kavas teotada üleilmset ja piirkondlikku piiriülest veealast koostööd ning teha kahepoolset koostööd peamiste partneritega. EL edendab jätkuvalt koostööd asjaomaste piirkondlike foorumite vahel, nagu Euroopa jõgede valglad (Rein, Doonau). Samuti püüab ta jätkuvalt saavutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni üleilmset kasutuselevõttu ja rakendamist. EL tõhustab ka edaspidi rahvusvahelist ookeanide majandamist ning toetab partnerriike, tagamaks, et ookeanid on puhtad, nende seisund on hea ja neid majandatakse kestlikult. Samuti toetab EL piirkondlike merepiirkondade koordineerimist, et ühiselt mõõta, hinnata ja käsitleda erinevat liiki reostust. Mitmed piirkondlikud valglad ja merepiirkonnad kannatavad ka ajaloolise reostuse all, mis on osaliselt seotud II maailmasõjaga. Selline reostus on kogunenud setetesse ja kujutab endast märkimisväärset ohtu veeökosüsteemidele, aga ka inimeste tervisele kalade ja karploomade kaudu. Samuti tõhustab EL koostööd kolmandate riikidega mereprahi vastu võitlemisel. Lisaks on endiselt prioriteediks tihedam koostöö Vahemere piirkonnas, eelkõige Barcelona konventsiooni ja selle protokollide ning Vahemere Liidu kaudu. EL suunab ka Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni tegevust, et reguleerida heitgaasipuhastussüsteemidega varustatud laevadelt toimuvat heidet merekeskkonda. Samuti jätkab EL üleilmse mullaalase algatuse „Global Soil Partnership“ toetamist, et vältida veelgi tõhusamalt mulla saastumist ja minimeerida pinnase pärandreostusest tulenevaid riske. Juhtalgatus nr 3: nullsaaste edendamine piirkondades 2024. aastaks esitab komisjon koostöös Regioonide Komiteega ELi piirkondade keskkonnategevuse tulemustabeli, et mõõta eelkõige ELi piirkondade jõupingutusi käesolevas tegevuskavas ja muudes strateegiates seatud saaste vähendamise eesmärkide saavutamiseks. Selle alusel tunnustatakse parimaid ja antakse välja aasta rohelisima piirkonna auhind, võimalik et REGIOSTARSi konkursi raames. Kodanikud saavad jälgida aja jooksul tehtavaid edusamme ning algatada n-ö võidujooksu nullsaaste saavutamise suunas, mis pakub uusi turismi- ja ärivõimalusi. 2.4. Saastevaba tootmise ja tarbimise suunas Selleks et suunata ELi nullsaaste saavutamise teele, tuleb tugevas koostoimes ringmajanduse tegevuskavaga luua säästvamaid tööstussüsteeme, puhtamaid tehnoloogiaid, vähem saastavaid ärimudeleid ja tarbimisharjumusi ning rakendada kiiremini põhimõtet „saastaja maksab“ ja kohaldada ulatuslikumalt laiendatud tootjavastutust. Peamine vahend, millega reguleeritakse õhku, vett ja pinnast saastavate ainete heidet, mis pärineb rohkem kui 52 000st ELi suuremast tööstuskäitisest, on tööstusheidete direktiiv. Tööstusheidete direktiivis on tööstuskäitistele lubade andmise tingimuseks seatud, et käitis peab vastama parima võimaliku tehnika nõudele. See on suunanud tööstuskäitisi heitkoguseid järk-järgult vähendama ja aidanud luua võrdseid tingimusi. Näiteks väljutavad suured põletusseadmed nüüd seitse korda vähem õhusaasteaineid kui 20 aastat tagasi. Tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest õhku eralduvad saasteained põhjustavad aastas siiski ikka veel ligikaudu 100 miljardi euro ulatuses kahju. Seetõttu tuleb jätkuvalt pingutada, et vähendada järelejäänud heidet, sealhulgas vette ja pinnasesse, ning tagada, et suurte tööstuskäitiste ja eriti ohtlike käitiste käitajad likvideeriksid oma tööstustegevusest tuleneva või suurte tööstusõnnetuste korral tekkiva saaste. Pärast tööstusheidete direktiivi hiljutist hindamist kavatseb komisjon ELi eeskirjad tööstusheidete kohta läbi vaadata, tunnistades, et uued tehnoloogiad või tootmisprotsessid võimaldavad sageli vähendada nii saasteainete kui ka kasvuhoonegaaside heidet, seda ka praegu hõlmamata sektorites. Läbivaatamise eesmärk on kiirendada nullsaastega seotud innovatsiooni, luua võrdsed tingimused ka teistele väga saastavatele sektoritele, parandada üldsuse juurdepääsu teabele, osalemist otsuste tegemises ja õiguskaitse kättesaadavust ning lihtsustada liikmesriikide tulemuste võrdlemist tööstusheite vähendamise valdkonnas. Tööstusheidete direktiivi kohasel uuel innovatsiooni vaatlussüsteemil saab olema oluline roll innovatsiooni jälgimisel ja uute meetodite väljaselgitamise kiirendamisel. Selleks et kiirendada ja muuta seda, kuidas reguleerivad asutused ja tööstus tööstusheite probleemiga tegelevad, saab kasutada digitaliseerimist, andmetöötlust ja uusi innovaatilisi meetodeid, nagu kaugseire, tehisintellekt ja masinõpe. Lisaks uuritakse selleks, et saavutada 2050. aastaks olukord, kus jäätmete prügilasse ladestamine ja reoveeheide on nullilähedane, programmi „Euroopa horisont“ partnerluse „Processes4Planet“, bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa partnerluse ja puhta terase partnerluse raames võimalusi edendada läbimurdelisi tehnoloogiaid ja süsteemsemaid lahendusi, nagu tööstussümbioos ja ringluspõhised tarneahelad, mille kaudu muudetakse ühe tööstusharu või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jäätmed ja kõrvalsaadused teiste tööstusharude või ettevõtjate tooraineks. Uue Euroopa teadusruumi alla kuuluvas ringtööstust käsitlevas tööstustehnoloogia tegevuskavas esitatakse tõendeid ja tehakse ettepanekuid investeerimiskavade kohta . Nullsaaste eesmärgi poole püüdlemine tootmises ja tarbimises tähendab ka seda, et kemikaalid, materjalid ja tooted peavad olema oma disainilt ja kogu olelusringi jooksul võimalikult ohutud ja säästvad . Nii on võimalik saavutada mürgivabad materjalitsüklid. Komisjon on juba vastu võtnud uue ringmajanduse tegevuskava ja kestlikkust toetava kemikaalistrateegia ning teatanud mitmest muust algatusest nende saasteprobleemide lahendamiseks. Kestliku tootepoliitika algatuse eesmärk on tagada, et ELi turule lastavad tooted muutuvad üha kestlikumaks ja vastavad ringlussevõetavuse põhimõttele. Nii muutuvad tootmine ja tarbimine keskkonnasõbralikumaks ning jäätmeid ja saastet vähendatakse miinimumini. Toote keskkonnajalajälje ja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodid toetavad toodete ja organisatsioonide läbipaistvat, usaldusväärset, süstemaatilist ja integreeritud võrdlemist ELi turul. Ravimistrateegia ja keskkonda sattunud ravimeid käsitleva ELi strateegilise lähenemisviisi rakendamisel võetakse mitmeid meetmeid ravimitega seotud keskkonnaprobleemide lahendamiseks. Lisaks neile on ette nähtud erimeetmed, et tegeleda mikroplastireostuse, jäätmetes sisalduvate püsivate orgaaniliste saasteainete ning toodetes leiduvate kahjulike ja püsivate ainetega, nagu per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS) kõigil mitteolulistel kasutusaladel . Komisjon kutsub avaliku ja erasektori ettevõtjaid üles andma ka nn nullsaaste lubadusi, et julgustada tarbijaid valima vähem saastavaid tooteid ja teenuseid, näiteks ELi ökomärgisega tooteid ja teenuseid. Need lubadused hõlmavad traditsioonilisi kauplusi ja internetipõhiseid kauplemiskohti ning põhinevad kontrollitavatel ja läbipaistvatel väidetel, mida täiendab ka tulevane roheväidete algatus. Põhitegur puhtama tootmise ja tarbimise soodustamisel on saastele õige hinna määramine ja alternatiivide kasutamist edendavate stiimulite loomine, nagu näeb ette põhimõte „saastaja maksab“. Hoolimata arvukatest üleskutsetest tegeldakse saastega praegu ikka veel peamiselt reguleerimise kaudu ja selle väliskulusid ei võeta täielikult arvesse. Edendada tuleks hinnainstrumentide laialdasemat kasutamist. Selle protsessi toetamiseks võtab komisjon vastu soovitused selle kohta, kuidas edendada asjakohaseid vahendeid ja stiimuleid, et rakendada paremini põhimõtet „saastaja maksab“ ja kaotada seega järk-järgult tasuta saastamise võimalus, võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja peatset aruannet. Samal ajal kaalub komisjon, kuidas energia maksustamise direktiivi läbivaatamisega tagada, et kasutajaid julgustataks valima vähem saastavaid energiaallikaid. Lisaks Minamata konventsiooni kohastele üleilmsetele jõupingutustele vaatab komisjon 2022. aastal läbi elavhõbedamääruse, et lõpetada järk-järgult hambaamalgaami kasutamine ning keelata mitme elavhõbedat sisaldava toote, sealhulgas teatavate lampide tootmine ja nendega kauplemine. Seda tehakse koostoimes asjakohaste ELi vahenditega, sealhulgas ohtlike ainete piiramist käsitleva direktiiviga. Seveso III direktiivi eesmärk on ohjata ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohtu ning seega on direktiivil oluline roll selles, et kõrgelt arenenud tööstusega ELis ei tekiks tööstusõnnetustest tulenevat saastet. Viimase kümne aasta jooksul on direktiiviga hõlmatud ligikaudu 12 000 ELis asuvas ohtlikus käitises toimunud kokku vähem kui 30 suurõnnetust aastas ja nende mõju on üha vähenenud. Komisjon tugevdab veelgi oma toetust liikmesriikidele, näiteks käitistega seotud riskide ja õnnetuste tagajärgede hindamisel. See täiendab ka liidu elanikkonnakaitse mehhanismi. Rahvusvahelisel areenil jätkab EL parima võimaliku tehnika alase töö toetamist mitmepoolsete keskkonnalepingute raames, nagu Stockholmi konventsioon ja Minamata konventsioon, ning OECD parima võimaliku tehnika projekti kaudu. Samuti aitab EL aktiivselt kaasa saasteainete heite- ja ülekanderegistrite Kiievi protokolli läbivaatamisele, et koguda teavet tööstusheite tasemete ja suundumuste kohta. ELi saastejalajälje täiendavaks vähendamiseks mujal maailmas teeb komisjon ettepaneku vaadata põhjalikult läbi jäätmesaadetiste määrus, et paremini jälgida jäätmete eksporti, tagada nende keskkonnahoidlik käitlemine ja piirata selliste jäätmete eksporti, millel on kahjulik keskkonna- ja tervisemõju kolmandates riikides. Näiteks romusõidukeid, mis on ohtlikud jäätmed ja mida ei tohi eksportida OECD-välistesse riikidesse, märgistatakse sageli kasutatud autodena ja eksporditakse ebaseaduslikult. See põhjustab tõsist reostusohtu, mis tuleneb nende ebakorrektsest käitlemisest. EL jätkab ka koostööd oluliste partnerriikidega, et võidelda ebaseadusliku jäätmeveo vastu ning hõlbustada piirkondadesisest ja -vahelist koostööd. Juhtalgatus nr 4: nullsaastet toetavate valikute lihtsustamine

Komisjon julgustab avaliku ja erasektori ettevõtjaid alates 2022. aastast andma nn nullsaaste lubadusi, et edendada parimaid olemasolevaid peaaegu jäätmevabu võimalusi ning üldiselt tooteid ja teenuseid, mis on kogu olelusringi jooksul tõendatult vähem saastavad, keskendudes ELi ökomärgisega toodetele ja teenustele, sealhulgas majutusettevõtetele ning vähem mürgistele kemikaalidele ja materjalidele. Sellega suurendatakse inimeste valikuvõimalusi ja pakutakse teavet puhtamate valikute kohta. 3.Üheskoos nullsaastega majanduse suunas 3.1.Rangema rakendamise ja nõuete täitmise tagamise kindlustamine Keskkonnapoliitika rakendamise teise läbivaatamise tulemuste kohaselt lähevad praegused puudujäägid ELi keskkonnaõiguse rakendamisel ühiskonnale maksma kokku ligikaudu 55 miljardit eurot aastas, kusjuures 69 % sellest kulust tuleneb õhku- ja vetteheidet ning müra ja tööstusheidet/-õnnetusi käsitlevate õigusaktide ebapiisavast rakendamisest. Komisjon keskendub oma rakendamisalases ja nõuete täitmise tagamisega seotud töös üha enam selle kindlustamisele, et kõiki saaste vältimist käsitlevaid ELi õigusakte ka tegelikult järgitakse ning et need toovad oodatud kasu keskkonnale ja inimeste tervisele. See hõlmab koostööd liikmesriikidega, et tagada õigusaktide kiire ja täpne ülevõtmine, ning kõikide olemasolevate vahendite edendamist. Selleks et parandada saaste vältimist käsitlevate ELi õigusaktide järgimist kõigi asjaomaste riiklike ametiasutuste poolt, teeb komisjon järgmist: ·edendab keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumi raames tihedamat koostööd riiklike ametiasutuste ning keskkonnaametite, inspektorite, audiitorite, politsei, prokuröride ja kohtunike Euroopa võrgustike vahel, et töötada välja uued ühismeetmed kogu nõuete täitmise ahelas; ·toob kokku keskkonna- ja muud täitevasutused (nt need, kes vastutavad ELi transpordi-, energeetika-, põllumajandus-, kalandus-, mereseire- või tarbijakaitsealaste õigusaktide eest), et vahetada parimaid tavasid ja töötada välja valdkondadevahelised nõuete täitmise meetmed, et saavutada saaste suhtes riikide ja piiriülesel tasandil nulltolerants; ·parandab horisontaalset õigusraamistikku, tõhustades keskkonnakuritegude direktiivi ; ·hindab 2023. aastaks keskkonnavastutuse direktiivi otstarbekohasust, sealhulgas saastega seotud aspekte, ning vajaduse korral vaatab selle läbi; ·kaalub nõuete täitmise tagamise standardsätete väljatöötamist uute seadusandlike ettepanekute jaoks ning jälgib kehtivate karistusklauslite proportsionaalset ja hoiatavat kohaldamist; ·soodustab olemasolevate kohapealsete ja muude vastavuskontrollide ning karistusklauslite kohaldamist kõigis liikmesriikides ning hindab vajaduse korral võimalusi nende täiustamiseks; ·edendab tipptehnoloogiate kasutamist, et suurendada riikide suutlikkust järelevalve tegemisel ja nõuetele vastavuse kontrollimisel. Nõuete täitmise jälgimisel on oluline roll kodanikuühiskonnal. Komisjon hindab ja vajaduse korral tõhustab sätteid üldsuse osalemise ja õiguskaitse kättesaadavuse kohta kooskõlas keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimalusi käsitleva teatisega . Kaitstakse ka rikkumisest teatajad, kui nad annavad teada saastet käsitlevate ELi õigusaktide rikkumisest. Samuti pöörab komisjon tähelepanu riiklikele süsteemidele, et need võimaldaksid kohtunikel kooskõlas läbivaadatud Århusi määrusega tagada üksikisikute ja vabaühenduste õiguse tõhusale õiguskaitsele ELi õiguse alusel. Juhtalgatus nr 5: nullsaaste tagamine üheskoos Alates 2022. aastast toob komisjon kokku keskkonna- ja muud täitevasutused (nt need, kes vastutavad ELi transpordi-, energeetika-, põllumajandus- või tarbijakaitsealaste õigusaktide eest), et algatada parimate tavade vahetamine ja julgustada liikmesriike töötama välja valdkondadevahelised nõuete täitmise meetmed, et saavutada saaste suhtes nulltolerants riikide ja piiriülesel tasandil. Lõppkokkuvõttes toob saastega seotud õigusaktide parem jõustamine inimestele kasu puhtama õhu, vee ja pinnase ning vähenenud müra näol. 3.2.Muutuste hoogustamine ühiskonnas, et saavutada nullsaaste Nullsaaste eesmärgi saavutamiseks on vaja kollektiivset tegutsemist ja kollektiivset muutust, kuna saaste tuleneb paljudest tegevustest enamikus majandussektorites, seda reguleerivad rahvusvahelised, ELi, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning lõppkokkuvõttes mõjutab see kõiki inimesi ja keskkonda kogu maailmas. Igaühel on täita oma roll. Ettevõtjatele ja valitsustele pakub nullsaaste eesmärk olulist võimalust innovatsiooniks seeläbi, et investeeritakse puhastesse tehnoloogiatesse, toodetesse ja teenustesse. Peamised hoovad on erainvesteeringud. 2019. aastal emiteeriti kogu maailmas 2018. aastaga võrreldes 51 % rohkem rohelisi võlakirju (kokku 257,7 miljardi USA dollari väärtuses), peamiselt tänu nende suuremale kasutuselevõtule ELis. Seda julgustavat suundumust saab oluliselt toetada kestlikkuse taksonoomia määruse kohaste keskkonnakriteeriumide (veekaitse, saaste vältimine ja kontroll, ringmajandus ja elurikkus) rakendamisega. Selleks et aidata ettevõtetel ja valitsustel mõõta oma ärimudelite ja projektide majandustulemusi, kajastades looduse tegelikku väärtust, toetab komisjon jätkuvalt looduskapitali arvestamise standarditud tavasid ja rangemat keskkonnaalast aruandlust vastavalt äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi ettepanekule, ning vajaduse korral edendab saastuse vältimist osana kestlikkuskontrollist suurte projektide puhul, mida toetatakse InvestEU programmist. See peaks aitama tagada, et õhu, vee ja pinnasega seotud aspektid kajastuksid piisavalt ettevõtluse, projektide, toodete ja valitsuse standardtavade väljatöötamises ning et neid edendataks avaliku ja erasektori partnerlustes .

EL jätkab rohelise rahastamise tegevuskava edendamist rahvusvahelisel areenil, et kaasata erakapitali keskkonnasäästlikesse investeeringutesse, mis toetavad nullsaaste eesmärkide saavutamist, sealhulgas kestliku rahanduse rahvusvahelise platvormi kaudu. Komisjon teeb koostööd liikmesriikide, Euroopa Investeerimispanga ja muude asjaomaste rahvusvaheliste finantsasutustega, et võtta kasutusele sellised vahendid nagu Euroopa Kestliku Arengu Fond+, et arendada edasi ja suurendada saaste vältimisse tehtavaid investeeringuid. Alates 2022. aastast tagab komisjon, et ettevõtjaid autasustades (nt Euroopa keskkonnaalaste ettevõtlusauhindadega) tunnustatakse ja tõstetakse piisavalt esile nende nullsaastealaseid jõupingutusi. See aitab sellistel teed rajavatel ettevõtetel tugevdada oma turupositsiooni ja samal ajal tutvustada tulevastele klientidele oma saaste vähendamise alaseid saavutusi. Samuti on vaja avaliku sektori vahendeid koos erainvesteeringutega, arvestades, et kokkulepitud keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tuleb igal aastal kuni 2030. aastani investeerida kogu ELis täiendavalt 100–150 miljardit eurot, millest märkimisväärne osa tuleb suunata saaste vältimise ja kontrollimisega seotud investeeringutesse. Majandusjuhtimise raamistiku peatse läbivaatamise raames käsitletakse riigirahanduse kvaliteedi kontekstis rohelisi avaliku sektori investeeringuid. Saaste vähendamiseks ja kontrolliks antakse rahalist toetust ka 2021.–2027. aasta mitmeaastasest finantsraamistikust ja Euroopa taasterahastust ühtekuuluvuspoliitika, taaste- ja vastupidavusrahastu riiklike kavade ning muude asjakohaste riiklike strateegiate, näiteks ühise põllumajanduspoliitika riiklike strateegiakavade kaudu, mis võivad soodustada kasulike põllumajandustavade rakendamist. Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et arendada edasi ja täiustada põllumajandustootjatele suunatud riiklikke nõuandeteenuseid, et laiemalt juurutada vähem saastavaid tavasid, eelkõige vähendada ammoniaagi- ja nitraadiheidet. Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade abil saab vastata rohe- ja digipöördest tulenevatele väljakutsetele ja kasutada ära selle võimalusi. See võib hõlmata saaste vältimist ja vähendamist, eelkõige valdkondades, mis on kindlaks määratud riigipõhistes soovitustes. Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega hindab komisjon kavasid muu hulgas digi- ja rohepöörde eesmärkide alusel. Ühtekuuluvuspoliitika raames toimuv rahastamine aitab nullsaaste eesmärgi saavutamisele oluliselt kaasa investeeringute kaudu, mida tehakse muu hulgas energiatõhususse, taastuvenergiasse, reovee puhastamisse, jäätmekäitlusse, õhukvaliteedi meetmetesse, säästvasse linnatransporti ja rohelisse taristusse. Sellega toetatakse nii riikide, piirkondade kui ka kohaliku tasandi meetmeid. Komisjon on valmis toetama liikmesriike ka tehnilise toe instrumendi kaudu, et pakkuda tehnilist tuge seoses ELi liikmesriikide saastealaste reformidega, mida võib rahastada riiklikest või ELi vahenditest. Samuti töötab komisjon välja maapiirkondade pikaajalist visiooni, mille eesmärk on aidata konkreetsete meetmetega kaasa ka heitkoguste vähendamisele. Programmi „Euroopa horisont“ ühe prioriteedina toetatakse sihtotstarbelisi nullsaaste eesmärgi saavutamisega seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni. Peamised strateegilised algatused on missioonid ja partnerlused , näiteks kavandatud missioonid „Heas seisundis ookeanid, mered ning ranniku- ja siseveekogud“ ja „Mulla seisund ja toit“, samuti missioon „Kliimaneutraalsed ja arukad linnad“ ning partnerlused, mis käsitlevad kemikaalidest tulenevaid riske (PARC), Euroopa töötleva tööstuse ümberkujundamist („Processes4Planet“), planeedi veega kindlustatust („Water4All“), heiteta veetransporti (ZEWT) ja heiteta maanteetransporti (2ZERO). Lisaks toetatakse programmist „Euroopa horisont“ jätkuvalt teadusuuringuid, mis käsitlevad uusi saasteaineid ja uut liiki saastet, näiteks valgusreostust ja selle mõju elurikkusele, ning nanoosakestega saastumist. Üha suuremaid innovatsioonivõimalusi saaste vähendamiseks pakuvad digilahendused, mis aitavad sageli saavutada ka teisi rohelise kokkuleppe eesmärke. Need lahendused võivad nullsaastele üleminekut kiirendada, kuid eeldavad õigeaegseid otsuseid, et kasutada võimalusi parimal võimalikul viisil ja samal ajal vähendada riske. Näiteks saaks oluliselt vähendada teatavate põllumajandustegevuste saastavat mõju, kui töötada välja ELi õigusaktide nõudeid lihtsal viisil esitavad sihipärased digivahendid põllumajandustootjatele, et aidata neil vähendada oma keskkonnajalajälge. Üldisemas plaanis hakatakse osana rohelise kokkuleppe andmeruumist avalikult jagama nullsaaste eesmärgi seisukohast olulisi andmeid, et parandada avaliku ja erasektori andmete kättesaadavust ning aidata ettevõtjatel, poliitikakujundajatel, teadlastel ja kodanikel saastet paremini mõista ja visualiseerida. Maa seire programmist Copernicus saab ELi algatuse „Destination Earth“ oluline komponent, mis pakub suurt hulka Maa seire- ja jälgimisandmeid ja -teavet. Komisjon on teatanud ka algatusest „GreenData4All“, mille eesmärk on ajakohastada, aktiivselt levitada ja jagada avaliku ja erasektori valduses olevaid andmeid, et toetada rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamist. Algatus tugineb INSPIRE direktiivi alusel tehtud edusammudele ja ka keskkonnateabele avalikku juurdepääsu käsitlevale direktiivile. Lisaks investeerib komisjon näiteks programmi „Digitaalne Euroopa“ arukate linnade ja kogukondade partnerluse kaudu nullsaaste digilahenduste katsetamisse ja kasutuselevõttu ning kohalike digiteisikute – virtuaalsete linnamudelite – väljatöötamisse, mis aitab linnadel lahendada keerukaid keskkonna- ja planeerimisprobleeme. Lisaks Euroopa kliimapakti raames tehtavatele jõupingutustele on komisjonil kavas pakkuda inimestele uusi võimalusi saada saaste kohta teavet ja selle vastu võidelda. Töötatakse välja spetsiaalsed teabematerjalid ja rakendused, alustades õhukvaliteedi indeksi rakendusest, millega muudetakse kättesaadavamaks reaalajas edastatavad ja võrreldavad kogu ELi hõlmavad andmed, ning tarbija jalajälje kalkulaatorist, mis võimaldab inimestel hinnata oma tarbimisjalajälge. Koostöös partnerorganisatsioonidega viiakse ellu spetsiaalseid nullsaaste teemalisi teavitustegevusi. Muu hulgas koostatakse teabematerjale ning edendatakse üldsusele, õpilastele ja haavatavatele rühmadele suunatud sihtotstarbelisi nullsaastealaseid algatusi. On selge, et nullsaastele üleminekuks ei ole vaja mitte ainult rahastamist ja tehnoloogiaid, vaid ka vastavate oskustega inimesi, et mõlemat parimal viisil ära kasutada. See ei kehti üksnes digioskuste kohta. Oskuste tegevuskava rakendamisel toetab komisjon muu hulgas tööturu tarbeks roheliste põhioskuste kogumi väljatöötamist, et juhtida koolitustegevust kõigis majandussektorites eesmärgiga luua kliima-, keskkonna- ja terviseteadlike spetsialistide ning roheettevõtjate põlvkond. Lisaks tagab komisjon tervishoiu- ja muude sotsiaalhoolekandesektori töötajate jaoks kohandatud ELi koolitusmoodulite laialdase kasutuselevõtu, et parandada nende suutlikkust tegeleda keskkonnariskidega, tagades samal ajal ka korrapäraselt ajakohastatavate parimate tavade laialdase kasutuselevõtu ELis, et teha käegakatsutavaid edusamme keskkonnariskide tuvastamisel ja vähendamisel haavatavates rühmades. Aitamaks tagada, et rohepööre ja kestlikkus saaksid osaks koolide õppekavast, esitab komisjon 2021. aasta lõpus ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkuse alase hariduse kohta ning kliimamuutuste ja kestliku arengu alase Euroopa pädevusraamistiku kohta. 2020. aasta detsembris loodud kliimaalast haridust edendav koalitsioon toetab koos õpetajate ja õpilastega uuenduslikke lahendusi, sealhulgas roheliste kutseoskuste alal. Programmiga „Erasmus+“ tugevdatakse hariduse ja koolituse rohemõõdet ning suurendatakse liikuvusvõimalusi keskkonnahoidlikes tulevikku suunatud õppevaldkondades, nagu linnaplaneerimine, kestlikkus ja innovatsioon ning teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM). Saastega seotud õigusaktide, poliitika ja programmide rakendamise eesotsas on linnad ja piirkonnad. Paljud linnad on juba hakanud selles vallas rohkem tegutsema ning esirinnas on Euroopa rohelise pealinna auhinna ja rohelise lehe auhinna võrgustike liikmed. Sellele vaatamata ei suuda paljud linnad endiselt saaste vastu piisavalt tulemuslikult võidelda. Näiteks ei vasta õhukvaliteet ikka veel ELi standarditele enam kui 100 ELi linnas. Komisjon jätkab linnade innustamist, motiveerimist ja nendega koostöö tegemist eelkõige hiljutise roheliste linnade leppe raames, et nad võtaksid endale kohustuse tõhustada kohalikke meetmeid õhu, müra, vee, looduse ja elurikkuse, ringmajanduse ja jäätmete valdkonnas. Programmi „Euroopa horisont“ raames kavandatud linnade missiooni puhul kasutatakse nõudluspõhist ja sektoriülest lähenemisviisi, mis on kooskõlas nullsaaste eesmärgiga, et toetada 100 linna üleminekut kliimaneutraalsusele aastaks 2030. Eesmärk on innustada teisi Euroopa linnu saavutama kliimaneutraalsus 2050. aastaks ja aidata oluliselt kaasa linnade saastatuse vähendamisele. Juhtalgatus nr 6: hoonete nullsaastelahenduste tutvustamine Alates 2022. aastast tutvustab komisjon renoveerimislaine strateegia ja algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ näitel, kuidas ka ehitusprojektid ja kohalike digiteisikute kasutamine võivad aidata saavutada nullsaaste eesmärke, kui kohaldatakse ilu, kestlikkuse ja koostoimimise põhimõtteid. Sellised tulemused aitavad kaasa ka energiatõhususe direktiivi rakendamisele, kuna parandatakse elamuid ning vähendatakse hoonetest tulenevat saastet, samuti saastet hoonete sees ja nende ümbruses ning hoitakse kokku raha. Juhtalgatus nr 7: eluslaborid roheliste digilahenduste ja aruka nullsaaste toetamiseks 2021. aastal käivitab komisjon koos partneritega eluslaborid roheliste digilahenduste ja aruka nullsaaste toetamiseks, et teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega (nt Living-in.eu kogukonna kaudu) ning muude sidusrühmadega. Eesmärk on aidata välja töötada kohalikke rohe- ja digipöörde meetmeid, millega panustatakse Euroopa rohelisse digikoalitsiooni ja Euroopa kliimapakti. Eluslabori liikmed töötavad 2023. aastaks välja digilahenduste kliima- ja keskkonnasõbraliku kasutamise soovitused, et kiirendada nullsaastealaste jõupingutuste tegemist, pöörates erilist tähelepanu kodanike kaasamisele. 3.3.Üleilmsete muutuste edendamine nullsaaste saavutamiseks Keskkonnasaaste ei tunne riigipiire. Seepärast edendab EL mürgivaba keskkonna saavutamiseks vajalikku nullsaaste eesmärki ka oma välistegevuses, sealhulgas rohelise kokkuleppe diplomaatia ja investeeringute kaudu, pakkudes eksperditeadmisi ja rahalisi vahendeid, et laiendada rahvusvahelisi partnerlusi ja meetmeid kolmandates riikides ja nendega koostöös. Kooskõlas viimaste poliitiliste ja piirkondlike strateegiatega teeb EL saasteprobleemide lahendamisel tihedat koostööd laienemisprotsessis osalevate partneritega ning lähimate naabritega lõunas ja idas, samuti Ühendkuningriigi ja EFTA partneritega, eelkõige asjakohaste mitmepoolsete saastet käsitlevate lepingute ratifitseerimise ja tõhusa rakendamise nimel. Samuti on oluline koostöö ELi mittekuuluvate Põhjamaade, USA, Kanada ja Venemaaga, sealhulgas jätkuv koostöö asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, et kaitsta saastest tuleneva kahju eest paremini Arktika piirkonna habrast keskkonda. Eelkõige edendab EL rahvusvahelist koostööd musta süsiniku heite reguleerimise valdkonnas, et vähendada kliimamuutuste mõju ja parandada õhukvaliteeti. EL teeb koostööd ka peamiste rahvusvaheliste partneritega, eelkõige G20 ja oma ulatusliku kahepoolsete kaubanduslepingute võrgustiku raames, et edendada üleilmset nullsaaste tegevuskava, pöörates erilist tähelepanu tervisele ja saaste vältimisele, ning teeb tööd selle nimel, et luua turuvõimalusi keskkonnahoidlike tehnoloogiate, kaupade, teenuste ja investeeringute jaoks. Samuti edendab EL nullsaaste eesmärgi saavutamist arengu- ja investeerimispoliitika kaudu, hindab saastega seotud mõju kaubanduspoliitika algatustes ja vabakaubanduslepingutes ning tugevdab kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamist ja nende nõuete täitmist. Mitmepoolsel tasandil teeb EL järgmist: ·toetab jätkuvalt nullsaaste saavutamise ja põhimõtte „saastaja maksab“ rakendamisega seotud rahvusvahelisi meetmeid kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega ning ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsioonide järelmeetmetena, eelkõige rakenduskava „Liikumine saastevaba planeedi suunas“ ja innovatsioonimissiooni; ·juhib jätkuvalt tööd, mille eesmärk on luua ulatuslik rahvusvaheline raamistik kemikaalide ja jäätmete keskkonnaohutuks käitlemiseks pärast 2020. aastat;