ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 21.4.2009 
SEK(2009) 525 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega kehtestatakse läänepoolse hariliku  stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
{COM(2009) 189} 
{SEC(2009) 524} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE,  
milles käsitletakse läänepool se hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastase kava 
kehtestamise ettepanekut  
Mõjuhinnang käsitleb ettepane kut kehtestada hariliku staur iidi läänepoolse varu ja püügi 
pikaajalise majandamise eesmärgid ja ra kendusmeetodid. Ettepaneku rakendusala on 
keskmise tähtsusega, hõlmates aastas umbes 60 miljoni euro väärtuses kalasaaki. Kõnealune 
ettepanek, mille eesmärk on stabiilsuse ja jätkusuutlikkuse edendamine, mõjutab umbes 600 laeva, 6 000 merendusega seotud töökohta ja  umbes 140 000 tonni inimtoiduks sobivat 
kalasaaki. Kõnealuse kalapüügiga seotud laevas tikuosad koosnevad peamiselt keskmistest või 
suurtest pelaagilise püügi traaleritest. Mõjuhinnangus  keskendutakse nendele 
laevastikuosadele, kelle püütava viie tähtsama kalaliigi hulka kuulub harilik stauriid. Need 
laevastikuosad hõlmavad umbes 83 % kogup üügist. Hariliku stauriidi püük moodustab 
kõnealuste laevastikuosade sarnastest püügivõ imalustest vaid väikese kuni keskmise 
tähtsusega osa (asjaomase laevastiku andmetel 1–20 %). 
Ettepaneku eesmärk on järgmine: 
• aidata kaasa ühise kalanduspoliitika ül deesmärgi rakendamisele (tagada vee-
elusressursside säästev kasutamine nii kes kkondlikus, majanduslikus kui ka sotsiaalses 
tähenduses) ühe teatava liigi seisukohalt; kõnealune eesmärk saavutatakse tagades, et iga-aastane püügivõimaluste kehtestamine toimuks kooskõlas kalavarude arengut 
iseloomustavate bioloogiliste näitajatega, mille olulisust on tunnistanud maailma kõige 
tuntumad teadusasutused. 
• Ettepaneku kõrvaleesmärk on tagada iga-aasta st lubatud kogupüüki käsi tlevate õigusalaste 
otsuste prognoositavus ja kõneal use otsustusprotsessi stabii lsus asjaomases sektoris. 
• Ettepaneku teine kõrvaleesmärk on panna t eadlasi tegelema kõnealuste kalavarude 
teadusliku analüüsiga, suurendada järk-jär gult vastavat andmebaasi ja tõsta varude 
hindamise kvaliteeti. 
Teaduskomitee ja sidusrühmade komiteedeg a on konsulteeritud. K õnealune ettepanek 
peegeldab pelaagiliste liik ide piirkondlikku nõuandekomi sjoni (PelRAC) kuuluvate 
sidusrühmade algatust. 
Merendus- ja kalandusasjade pead irektoraat toetab ettepanekut  kui täiendavat elementi, mis 
juhib ühise kalanduspoliitika raames tehtavaid otsuseid nii rahvusvahelisi kohustusi kui ka 
ühise kalanduspoliitika eesmärke arvestava pika ajalise raamistiku loomise suunas. Kõnealune 
ettepanek on pärast Šotimaa lääneranniku heeringavarusid käsitlevat majandamiskava
1 teine 
dokument, millega tehakse ettepanek rakendada ohututesse bioloogilistesse  piiridesse jäävate 
kalavarude suhtes pikaajalist majandamist. K õnealuse ettepaneku muudab tähelepanuväärseks 
muu bioloogilise näitaja kui kudekarja biomassi ja kalastussuremuse rakendamine; ettepanek 
põhineb varem läbi viidud uuringutel ja sektorisisesel algatusel. 
Rakenduslikud meetmed ja valikud on järgmised: 
                                                 
1 ELT L 344, 20.12.2008, lk 6; ettepa nek: KOM(2008) 240 lõplik, 6.5.2008. 
 
ET 3   ET • Valik 1:  poliitika muutmata jätmine; jätkata püügivõimaluste iga-aastast kehtestamist 
vastavalt vajadusele, lähtudes teadlaste ig a-aastastest soovitustest ja poliitilistest 
kaalutlustest; 
• Valik 2:  püügikoormuse külmutamine või järkjärgu line vähendamine, arvestades piisavate 
teadmiste puudumist kõnealuste va rude bioloogilise olukorra kohta; 
• Valik 3:  majandamiskava; valikuvõimalused hõlmavad olemasolevaid erinevaid 
bioloogilisi näitajaid ja majandamisvahendeid. Ee lkõige kaalutakse tehniliste meetmete või 
püügikoormuse reguleerimisel rajanevat maja ndamist ja toodangu piiramisega seotud 
majandamist. Eelistatakse toodangu piiramisega seotud majandamist, millega seoses arutatakse nii kudekarja koguva ru suurusel põhineva püügi eeskirja kui ka kalamarja 
rohkusega seotud suundumusel põhineva püügieeskir ja kehtestamist. Viimast käsitletakse 
eelistatud valikuvõimalusena. Kõnealuse va likuvõimaluse raames tutvustatakse püügi 
stabiilsuse, kalavarude vähenemise ja kontro lliga seotud võimalikke täiendavaid elemente. 
Talitus on kogulaevastiku tasemel läbi viinud ke skmise perspektiivi majanduslike mõjude 
põhisimulatsiooni, et võrrelda kahe eelistatava va liku (valik 1 ja valik 3) kasumimarginaale. 
Simulatsiooni tulemused näitavad, et erinevus on väga väike ja et vali kul 3 võib olla isegi 
veidi soodsam mõju. Käesolevas  mõjuhinnangus võrreldakse võimalikke tegutsemisviise ja 
jõutakse järeldusele, et kõige sobivam on pikaajalise majandamiskava ettepanekut hõlmav 
valik, mille kohaselt lubatud kogupüük kehtestata kse kolmeks aastaks vastavalt püügikontrolli 
eeskirjadele, mis rajanevad ettevaatusprintsii bil põhinevatel soovitust el püügitaseme suhtes, 
mida kohandatakse vastavalt kalamarja tootluse  iga kolme aasta tagant läbi viidava uuringu 
tulemusi kajastavale suundumusele.