EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.9.2020 COM(2020) 569 final 2020/0260(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte {SWD(2020) 179 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Kõrgjõudlusega andmetöötlus (HPC), mis viitab äärmiselt suure jõudlusega andmetöötlussüsteemidele (superarvutid), mis suudavad lahendada väga keerukaid ja nõudlikke probleeme, on meie ühiskonna digiülemineku jaoks kriitilise tähtsusega. See on andmepõhise majanduse liikumapanev jõud, mis võib võimaldada sellistel olulistel tehnoloogiatel nagu tehisintellekt, andmeanalüüs ja küberturvalisus kasutada ära suurandmete tohutut potentsiaali. Kõrgjõudlusega andmetöötlus võimaldab paljudel tööstussektoritel tegeleda innovatsiooniga ning areneda suurema väärtusega toodete ja teenuste suunas, sillutades teed uudsete tööstusrakenduste väljatöötamisele kombineerituna muude tipptasemel digitehnoloogiatega. Kõrgjõudlusega andmetöötluse rakendused ja taristud on olulised peaaegu igas uurimisvaldkonnas alates fundamentaalfüüsikast kuni biomeditsiinini, et saavutada sügavam teaduslik arusaam ja läbimurded. Kõrgjõudlusega andmetöötlus on ka oluline vahend, mille abil teadlased ja poliitikakujundajad saavad lahendada suuri ühiskondlikke väljakutseid alates kliimamuutustest, arukast ja keskkonnahoidlikust arengust ning säästvast põllumajandusest kuni personaalmeditsiini ja kriisiohjeni. Väga asjakohane näide on COVID-19 pandeemia, kus kõrgjõudlusega andmetöötlust kasutatakse sageli koos tehisintellektiga, et kiirendada uute ravimite avastamist, prognoosida viiruse levikut, planeerida ja jaotada nappe meditsiiniressursse ning prognoosida tõkestamismeetmete ja epideemiajärgsete stsenaariumide mõjusust. Lähiaastatel sõltub Euroopa juhtroll andmepõhises majanduses, teaduse tipptase ja tööstuse konkurentsivõime üha enam tema suutlikkusest töötada välja peamised kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiad, tagada juurdepääs maailmatasemel superandmetöötlusele ja andmetaristutele ning säilitada kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste valdkonnas oma praegune tipptase. Selle saavutamiseks on vaja üleeuroopalist strateegilist lähenemisviisi. Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte EuroHPC loodi 2018. aasta oktoobris õigus- ja finantsraamistikuna, mis koondab ELi, 32 riigi ja kahe erasektorist pärit osalise ressursse: Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) ja suurandmete väärtuse ühendus (BDVA). Seni on ühisettevõte kasutanud oma strateegilisteks investeeringuteks 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahendeid. Pärast 20 kuud kestnud tegevust on ettevõte märkimisväärselt suurendanud koguinvesteeringuid kõrgjõudlusega andmetöötlusse Euroopa tasandil ning on hakanud täitma oma ülesannet taastada Euroopa positsioon juhtiva kõrgjõudlusega andmetöötlusjõuna. 2020. aasta lõpuks võetakse kasutusele maailmatasemel superandmetöötlus- ja andmetaristu, mis on kättesaadav nii avaliku kui ka erasektori kasutajatele kogu Euroopas. Ettevõtte investeeringutega toetatakse kogu Euroopas ka kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskusi, mis tagavad kõrgjõudlusega andmetöötluse laialdase kättesaadavuse liidus ning pakuvad konkreetseid teenuseid ja vahendeid tööstuse (sh VKEde) innovatsiooniks ja kõrgjõudlusega andmetöötluse oskuste arendamiseks ning teadusuuringuid ja innovatsiooni kriitilise tähtsusega kõrgjõudlusega andmetöötluse riist- ja tarkvara tehnoloogiate ja rakenduste valdkonnas. See suurendab ELi võimet toota uuenduslikku kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiat. Nõukogu määrusega, millega asutati 2018. aastal ühisettevõte EuroHPC, seati eesmärgiks saavutada aastateks 2022–2023 järgmine superandmetöötluse tase – eksatasandi jõudlus (st andmetöötlussüsteemid, mis suudavad sooritada üle ühe triljoni (1018) tehte sekundis). Selline andmetöötlusvõimsuse suurenemine tuleneks ka kvantarvutite kasutuselevõtust ja üleminekust eksatasandist võimsamatele tehnoloogiatele. Kavandatav määrus on sisuliselt nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 loodud olemasoleva algatuse jätk, millega tehakse parandusi, et kohandada määrust järgmiste mitmeaastase finantsraamistiku programmidega, kuid ka selleks, et kajastada komisjoni prioriteete ja võimaldada ühisettevõttel kasutada uue mitmeaastase finantsraamistiku 2021.–2027. aasta programmide rahalisi vahendeid. Need on programm „Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa ühendamise rahastu. See rahastamine on Euroopale väga oluline, et jõuda eksatasandi andmetöötluse järgmise superandmetöötluse tasemeni. See võimaldab liidul varustada end maailmatasemel liidendatud turvalise ja üliühendatud superandmetöötluse ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristuga ning töötada välja vajalikud tehnoloogiad, rakendused ja oskused eksatasandi suutlikkuse saavutamiseks, mis on praegu ette nähtud umbes aastatel 2023–2025, ja eksatasandist võimsamaks suutlikkuseks umbes aastatel 2025–2027, edendades samal ajal maailmatasemel Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse innovatsiooni ökosüsteemi. Kuna ühisettevõtte EuroHPC peamised ajendid ja eesmärgid ei ole alates selle asutamisest muutunud, jääb kehtima 2018. aasta jaanuaris avaldatud mõjuhinnang. Lisaks võeti kõrgjõudlusega andmetöötluse eesmärke arvesse mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm. Sellele vastavalt on komisjoni ettepanekule võtta vastu uus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte EuroHPC määrus lisatud komisjoni talituste töödokument, milles võetakse kokku alates 2018. aastast kogutud tõendid. Komisjoni talituste töödokumendis analüüsitakse peamiste sotsiaal-majanduslike ja tehnoloogiliste tegurite arengut ning kasutajate vajadusi, mis mõjutavad kõrgjõudlusega andmetöötluse ning andmetaristute, -tehnoloogiate ja -rakenduste tulevast arengut ELis ja kogu maailmas, võttes arvesse ELi poliitilisi prioriteete aastateks 2020–2025. Selles esitatakse viimased kõrgjõudlusega andmetöötluse turunäitajad ja antakse ülevaade peamistest kogemustest, mis on saadud ühisettevõtte senisest tegevusest. Selles kirjeldatakse kõrgjõudlusega andmetöötluse rolli lähitulevikus Euroopa digiüleminekul ja ühtse Euroopa andmeruumi loomisel. Lõpuks esitatakse selles tõendid ühisettevõtte EuroHPC tegevuse tähtsuse kohta ning mõju kohta, mida selle jätkamine avaldab järgmise kümne aasta jooksul üha suuremale arvule kriitilise tähtsusega tehnoloogiatele ja rakendustele, eelkõige Euroopa tipptasemele väikese energiatarbega protsessorite tehnoloogiate ja tehisintellekti valdkonnas. Kuidas Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte EuroHPC toimib? Kavandatava ühisettevõtte EuroHPC ülesanne on arendada edasi 2018. aasta oktoobris loodud ettevõtte ülesannet. Pikaajalisi eesmärke, nagu maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristu kasutuselevõtt ja käitamine ning tipptasemel Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi arendamine ja edendamine, sisuliselt ei muudeta. Rõhk on eksatasandi ajastuni jõudmisel ja kvanttehnoloogial põhinevate uute kõrgjõudlusega andmetöötluse lähenemisviiside laiendamisel. Kavandatava ühisettevõtte tegevused koonduvad järgmise viie peamise tegevussuuna ümber. (a)Taristu. Tegevussuunas keskendutakse endiselt maailmatasemel superandmetöötlustaristu omandamisele. Selle tegevusi on siiski laiendatud nii, et see ei hõlma mitte ainult maailmatasemel superandmetöötlustaristu, vaid ka kvantandmetöötlustaristu omandamist, kasutuselevõttu ja käitamist. (b)Superandmetöötlusteenuste liidendamine. See on uus tegevussuund. See hõlmab tegevusi, mille eesmärk on tagada avaliku ja erasektori kasutajatele kogu Euroopas pilvepõhine juurdepääs liidendatud turvalisele superandmetöötlusele, kvantandmetöötlusele ning andmeressurssidele ja -teenustele. Tegevussuund hõlmab kõrgjõudlusega andmetöötluse, kvantandmetöötluse ja andmeressursside omavahelise ühendamise toetamist. Nende omavaheline ühendamine liidu ühtse Euroopa andmeruumi ja liidendatud pilvetaristutega ning superandmetöötluse ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu sujuva liidendamise ja turvalise pilvepõhise teenuse pakkumise platvormi arendamine, omandamine ja käitamine. (c)Tehnoloogia. Selle tegevussuunaga jätkatakse ambitsioonika teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava toetamist, et arendada välja maailmatasemel ja uuenduslik superandmetöötluse ökosüsteem. Tegevussuunaga toetatakse kogu teaduse ja tööstuse väärtusahela riist- ja tarkvaratehnoloogiaid ning nende integreerimist andmetöötlussüsteemidesse. Lisaks toetatakse sellega tehnoloogiaid ja süsteeme, mis on vajalikud klassikaliste superandmetöötlussüsteemide omavaheliseks ühendamiseks ja käitamiseks muude, sageli täiendavate andmetöötlustehnoloogiatega, eelkõige neuromorfse või kvantandmetöötlusega. (d)Rakendused. See tegevussuund oli osa 2018. aasta oktoobris asutatud ühisettevõtte EuroHPC tehnoloogia tegevussuunast. Kuid nüüd on see esitatud eraldi tegevussuunana, et tunnustada selle suurenenud tähtsust, eelkõige selle laiendamist tööstuse seisukohalt olulistele rakendustele. Selle tegevussuunaga toetatakse tegevusi, mille eesmärk on saavutada tipptase ja säilitada Euroopa praegune juhtpositsioon teaduse, tööstuse (sh VKEde) ja avaliku sektori peamistes andmetöötlus- ja andmerakendustes ja -koodides, sealhulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste tippkeskusi. (e)Kasutuse ja oskuste laiendamine. See tegevussuund oli varem osa 2018. aasta oktoobris asutatud ühisettevõtte EuroHPC tehnoloogia tegevussuunast, mille peamine eesmärk oli riiklike kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste loomine ja võrgustumine. Nüüd on see esitatud eraldi tegevussuunana, et tunnustada selle suurenenud tähtsust, eelkõige selle kuulumist programmi „Digitaalne Euroopa“ digitaaloskuste prioriteeti. Selles tegevussuunas keskendutakse tegevustele, mille eesmärk on edendada tipptasemel superandmetöötlust, kvantandmetöötlust, andmete kasutamist ja oskusi. Selle eesmärk on laiendada superandmetöötluse ressursside ja andmerakenduste kasutamist teaduses ja tööstuses ning edendada tööstuse vajadustele kohandatud superandmetöötlus- ja andmetaristu kättesaadavust ning nende kasutamist innovatsiooni eesmärgil ning pakkuda Euroopale asjatundlikku juhtivat teadusringkonda ja kvalifitseeritud tööjõudu.

Kavandatava ühisettevõtte osalised on järgmised: –avalikust sektorist pärit osalised: liit (keda esindab komisjon) ning liikmesriigid ja riigid, kes osalevad programmides „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastus ning kes soovivad osaleda ühisettevõttes (osalevad riigid). Teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid võivad ühineda; –erasektorist pärit osalised: samad mis nõukogu määruses (EL) 2018/1488 (ETP4HPC ja BDVA tööstusühendused). Kavandatava ühisettevõtte juhtimine ja hääleõiguste jaotamine jäävad samaks, nagu on määratletud nõukogu määruses (EL) 2018/1488. Ühisettevõte EuroHPC jätkab kõrgjõudlusega andmetöötluse strateegilise tegevuskava rakendamist, nagu on määratletud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühma (RIAG) ja ühisettevõtte EuroHPC taristu nõuanderühma (INFRAG) välja töötatud mitmeaastastes strateegilistes teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavades, mida täiendab ühisettevõtte erasektorist pärit osaliste strateegiline teadusuuringute kava, et luua kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem. Liidu rahaline panus ühisettevõttesse EuroHPC 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel oleks [XXXX] eurot, millele lisandub vähemalt sama suur kogusumma osalevatelt riikidelt ja ühisettevõtte EuroHPC erasektorist pärit osalistelt. Ühisettevõte kasutab neid vahendeid peamiselt selleks, et viia ellu oma tegevusi viie eespool kirjeldatud tegevussuuna raames. Kavandatava Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte EuroHPC peamised oodatavad tulemused järgmisel kümnendil on järgmised: –keskklassi superarvutite ning vähemalt kahe kõrgema klassi eksatasandi süsteemiga ja kahe kõrgema klassi eksatasandist võimsama süsteemiga (vähemalt üks igast kategooriast on ehitatud Euroopa tehnoloogiaga) liidendatud turvaline ja üliühendatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötlus- ja andmetaristu; –andmetöötluse hübriidtaristud, mis ühendavad kõrgjõudlusega andmetöötluse taristutesse tipptasemel andmetöötlussüsteemid, eelkõige kvantsimulaatorid ja -arvutid; –turvaline pilvepõhine kõrgjõudlusega andmetöötlus- ja andmetaristu Euroopa erakasutajatele; –kõrgjõudlusega andmetöötlusel põhinev võimekus ning Euroopa avalikel andmeruumidel põhinevad teenused teadlastele, tööstusele ja avalikule sektorile; –järgmise põlvkonna tehnoloogia koostisosad (riist- ja tarkvara) ning nende integreerimine eksatasandi ja eksatasandist võimsamate süsteemide uuenduslikesse kõrgjõudlusega andmetöötluse arhitektuuridesse; –kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste tippkeskused ja kõrgjõudlusega andmetöötluse tarkvara kasutamine tööstuses koos uute algoritmide, koodide ja tööriistadega on optimeeritud superarvutite tulevaste põlvkondade jaoks; –kõrgjõudlusega andmetöötluse ning peamiste tööstussektorite andmerakenduste ja -teenuste ulatuslikud tööstuslikud katsestendid ja -platvormid; –riiklikud kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused, mis tagavad kõrgjõudlusega andmetöötluse laialdase katvuse ELis ning konkreetsed tööstusinnovatsiooni teenused ja ressursid (sh VKEd); –Euroopa töötajate kõrgjõudlusega andmetöötluse oskuste ja oskusteabe märkimisväärne suurendamine; –tõhustatud andmetalletus, töötlemissuutlikkus ja uued teenused avalikku huvi pakkuvates valdkondades kõigis liikmesriikides. •Kooskõla poliitikavaldkonna kehtivate sätetega Komisjon võttis 19. veebruaril 2020 vastu teatise „Euroopa andmestrateegia“, milles on visandatud Euroopa poliitikameetmete ja investeeringute strateegia, et toetada andmepõhise majanduse arengut järgmise viie aasta jooksul. Selles rõhutatakse asjaolu, et kõrgjõudlusega andmetöötlus ja kvantandmetöötlus on väga olulised, et tagada eri jõudlusnäitajatega andmetöötlusressursside sujuv pakkumine, mis on vajalik selleks, et maksimeerida ühtsete Euroopa andmeruumide ning avalike, tööstuslike ja teaduslike rakenduste jaoks loodud liidendatud turvaliste pilvetaristute kasvu ja kasutamist. 19. veebruaril 2020 võttis komisjon vastu ka teatise „Euroopa digituleviku kujundamine“, milles esitleti Euroopa digitaalset strateegiat, keskendudes peamistele eesmärkidele, tagamaks, et digitaalsed lahendused aitaksid Euroopal jätkata oma teed sellise digiülemineku poole, millest saavad kasu kõik. Üks kavandatud põhitegevusi on investeerida tipptasemel ühise digivõimekuse loomisse ja kasutuselevõtmisse, sealhulgas superandmetöötlus- ja kvanttehnoloogiatesse, ning suurendada Euroopa superandmetöötluse alast suutlikkust, et töötada välja uuenduslikud lahendused meditsiini, transpordi ja keskkonna jaoks.

•Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega Komisjon võttis 10. märtsil 2020 vastu teatise „Euroopa uus tööstusstrateegia“, milles esitati ambitsioonikas Euroopa tööstusstrateegia, mille eesmärk on juhtida üleminekuid kliimaneutraalsusele ja juhtpositsioonile digitaalvaldkonnas . Teatises rõhutatakse muu hulgas seda, et oluline on toetada peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate, sealhulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvanttehnoloogia arendamist, mis on Euroopa tööstuse tuleviku jaoks strateegiliselt olulised. 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ määratleti kõrgjõudlusega andmetöötlus strateegilise digitaalse suutlikkusena, mis on esmatähtis Euroopa majanduse taastamisse tehtavate investeeringute allikate jaoks, nagu taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, InvestEU programm ja strateegiliste investeeringute rahastamisvahend. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Kavandatava ühisettevõtte EuroHPC algatuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187 ja artikli 188 esimene lõik. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Kavandatav määrus hõlmab subsidiaarsuse põhimõtteid samamoodi nagu nõukogu määrus (EL) 2018/1488. •Proportsionaalsus Kavandatav määrus on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas samamoodi nagu nõukogu määrus (EL) 2018/1488. •Vahendi valik Liidu osalust hõlmava ühisettevõtte loomiseks ja tegutsemiseks on vaja nõukogu määrust. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjoni ettepanek võtta vastu uus määrus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte EuroHPC kohta kasutab rahalisi vahendeid 2021.–2027. aasta mitmeaastasest finantsraamistikust ning sellele on lisatud komisjoni talituste töödokument. Kavandatava uue määruse peamised ajendid ja eesmärgid ei ole alates selle kehtestamisest muutunud. Seetõttu jääb kehtima nõukogu määrusele (EL) 2018/1488 lisatud sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemus. Seda tulemust kinnitab täiendavalt konsulteerimine sidusrühmadega, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm. On astutud järgmised täiendavad sammud, et konsulteerida sidusrühmadega uue ühisettevõtte eesmärkide ja lähenemisviisi üle tegevuste elluviimisel ning et kutsuda neid üles selle kujundamisele kaasa aitama. Konsulteeriti olemasoleva ühisettevõtte 32 osaleva riigiga, kellel paluti anda tagasisidet uue ühisettevõtte eesmärkide ja ka halduse lihtsustamise kohta, eelkõige seoses rahaliste panuste keskse haldamisega. Ühisettevõtte EuroHPC erasektorist pärit osalised avaldasid strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava, milles on kirjeldatud kõrgjõudlusega andmetöötlusega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuste ning taristuga seotud tegevuste prioriteete, tõstes esile tehnoloogiaga varustajate ja andmeanalüüsiga tegelevate kogukondade seisukohti. Samuti konsulteeriti erasektorist pärit osalistega seoses ühisettevõtte tulevaste prioriteetide ja tegevustega, samuti seoses selle juhtimisega, erasektorist pärit osaliste ja kavandatava ühisettevõtte rakendatavate meetmete abisaajate rahalise panusega, osalemiseeskirjadega ning halduseeskirjade ja -menetluste lihtsustamisega. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjonil on kogemusi ühisettevõtete loomise ja juhtimisega. Eelkõige saab ta kasu ühisettevõtte EuroHPC rakendamisel saadud kogemustest ja õppetundidest. •Mõjuhinnang

Kuna ühisettevõte EuroHPC asutati alles 2018. aasta oktoobris, jääb kehtima nõukogu määrusele (EL) 2018/1488 lisatud 2018. aasta jaanuaris avaldatud mõjuhinnang, kuna ajendid ja eesmärgid ei ole oluliselt muutunud. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Käesolev ühisettevõtte asutamise määruse ettepanek on kooskõlas komisjoni parema õigusloome suunistega: eelkõige tehakse selles ettepanek reguleerida üksnes juhul, kui see on vajalik, ja proportsionaalselt. Selles järgitakse võimalikult täpselt nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 loodud ühisettevõtet EuroHPC, tuginedes selles kontekstis saadud kogemustele ning võttes arvesse muudatusi, mis on tehtud rahastamisprogrammidega „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastuga. Kui on asjakohane, arvestab see ka programmi „Euroopa horisont“ raames ühisettevõtete loomist käsitleva ühe põhiõigusakti sätteid. 4.MÕJU EELARVELE Ühisettevõte EuroHPC saaks oma vahendid eelarvetest, mille komisjon on kavandanud kõrgjõudlusega andmetöötluse meetmete jaoks määrustes, millega luuakse programmid „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa ühendamise rahastu. Kokku eraldataks kolme programmi raames kuni [XXXX] eurot [järgnevalt: kuni 2 400 000 000 eurot programmist „Digitaalne Euroopa“, kuni 200 000 000 eurot Euroopa ühendamise rahastust ja kuni XXXXX eurot programmist „Euroopa horisont“ – eelarve määratakse kindlaks hilisemas etapis vastavalt programmi „Euroopa horisont“ strateegilisele planeerimisele ja programmitööle]. Vähemalt sellega võrdse summa peavad osalevad riigid eraldama oma riiklike ja piirkondlike kõrgjõudlusega andmetöötluse programmide ja struktuurifondide osana. Erasektori üksused peaksid eraldama vähemalt [XXXX] eurot [panus määratakse kindlaks hiljem, kui programmi „Euroopa horisont“ eelarve määratakse kindlaks vastavalt programmi „Euroopa horisont“ strateegilisele planeerimisele ja programmitööle]. Ühisettevõtte halduskulud katavad nii osalevad riigid kui ka erasektorist pärit osalised. 5.MUUD KÜSIMUSED •Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord Kavandatava ühisettevõtte tegevuste hindamine ja järelevalve on kavandatud vastavalt programmile „Euroopa horisont“. Sellega määratakse kindlaks ühisettevõtte kui õigusliku ja rahastamisvahendi tulemuslikkus Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse strateegia eesmärkide saavutamisel, aga ka ühisettevõtte tõhusus liidu poliitikasse panustamisel. Eelkõige hinnatakse sellega, mil määral võtavad osalevad riigid ja erasektorist pärit osalised osa ühisettevõtte tegevusest ning osalevad selle rahastamises. Kavandatav ühisettevõte avaldab iga-aastase tegevusaruande, milles käsitletakse eelkõige võetud meetmeid, vastavaid kulusid ning ühisettevõtte hangitud ja omatavate kõrgjõudlusega andmetöötluse, kvantandmetöötluse ning teenuse- ja andmetaristu soetamist ja käitamist. Üldeesmärkide saavutamist hinnatakse programmi „Euroopa horisont“ alusel rahastatud ühisettevõtete üldiste esmatähtsate tulemuslikkuse põhinäitajate ning ühisettevõttele EuroHPC eriomaste esmatähtsate tulemuslikkuse põhinäitajate alusel. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Artikliga 1 asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte EuroHPC ning määratakse kindlaks selle asukoht. Artiklis 2 on määratletud mõisted „pääsuaeg“, „vastuvõtukatse“, „pädevuskeskus“, „EuroHPC superarvuti“, „eksatasand“, „tipptasemel superarvuti“, „keskklassi superarvuti“, „kvantarvuti“, „kvantsimulaator“, „majutav üksus“, „majutusleping“, „üliühendatud“, „mitterahaline panus“, „osalev riik“, „erasektorist pärit osaline“ ja „kasutaja“. Artiklis 3 määratakse kindlaks ühisettevõtte EuroHPC ülesanded ja eesmärgid. Artiklis 4 määratakse kindlaks ühisettevõtte EuroHPC tegevussuunad. Artiklis 5 määratakse kindlaks programmidest „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastust pärinev liidu rahaline panus ühisettevõtte EuroHPC haldus- ja käitamiskulude katmisse. Artiklis 6 määratakse kindlaks, millised on liidu programmidest saadavad võimalikud lisapanused (v.a need, millele on osutatud artiklis 5). Artiklis 7 määratakse kindlaks osalevate riikide ja erasektorist pärit osaliste rahaline panus haldus- ja käitamiskulude katmisse. Artiklis 8 käsitletakse majutavaid üksusi, kellele ühisettevõte peab usaldama eksatasandieelsete superarvutite käitamise, ning määratakse kindlaks nende valimise protsess. Artiklis 9 esitatakse majutuslepingu sisu, määrates kindlaks majutava üksuse rollid ja vastutusvaldkonnad.

Artiklis 10 sätestatakse, et ühisettevõte peaks olema enda omandatavate tipptasemel superarvutite omanik kuni nende majandusliku kasutusaja lõpuni, kui need antakse üle majutavale üksusele. Artiklis 11 sätestatakse, et ühisettevõte peaks olema enda omandatavate kvantarvutite ja -simulaatorite omanik kuni nende majandusliku kasutusea lõpuni, kui need antakse üle majutavale üksusele. Artiklis 12 sätestatakse, et ühisettevõte peaks olema koos erasektorist pärit osaliste või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga soetatavate tööstuslike superarvutite kaasomanik. Artiklis 13 sätestatakse, et ühisettevõte peaks olema koos majutavate üksustega soetatavate keskklassi superarvutite kaasomanik. Artiklis 14 määratakse kindlaks ühisettevõtte EuroHPC superarvutite kasutamine ja superarvutite kasutajate juurdepääsutingimused. Artiklis 15 määratakse kindlaks, kuidas Euroopa Komisjonile ja ühisettevõttes EuroHPC osalevatele riikidele hüvitatakse nende rahaline panus eksatasandieelsete superarvutite soetamisse: igale rahastajale eraldatakse osa kogu pääsuajast proportsionaalselt tema rahalise panusega. Samuti määratakse selles kindlaks, kuidas jaotatakse liidu pääsuaeg ühisettevõtte EuroHPC superarvutite kasutamiseks. Artiklis 16 määratakse kindlaks tingimused, mille alusel ühisettevõte osutab kommertsteenuseid. Artiklis 17 määratakse kindlaks ühisettevõtte finantsreeglid; need on kooskõlas finantsmäärusega.



2020/0260 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr xxx loodi programm „Euroopa horisont“ – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (2021–2027). Programmi „Euroopa horisont“ teatavaid osi võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu era- ja/või avaliku sektori partneritega, et saavutada liidu rahastamise võimalikult suur mõju ning kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse. (2)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr xxx ning nõukogu otsusega xxx võib toetust anda programmi „Euroopa horisont“ raames asutatud ühisettevõtetele. Selliseid partnerlusi tuleks rakendada ainult siis, kui programmi „Euroopa horisont“ muud osad, sealhulgas muud Euroopa partnerluse vormid, ei saavutaks eesmärke või ei avaldaks vajalikku oodatud mõju ning kui see on põhjendatud pikaajalise perspektiivi ja märkimisväärse integreeritusega. Tingimused, mille alusel sellised partnerlused luuakse, on täpsustatud kõnealuses otsuses. (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr xxx ja nõukogu otsusega luuakse digitaalse Euroopa programm. Digitaalse Euroopa programm toetab selliste ühishuviprojektide rakendamist, mille eesmärk on maailmatasemel superandmetöötlus-, kvant- ja andmetaristu soetamine, kasutuselevõtt ja käitamine, liidendamine ja omavaheline ühendamine ning superandmetöötlusteenuste kasutamise laiendamine ja võtmepädevuse arendamine. (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr xxx loodi Euroopa ühendamise rahastu. Euroopa ühendamise rahastu võimaldab üleeuroopaliste võrkude poliitika raames ette valmistada ja ellu viia transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite ühishuviprojekte. Eelkõige peaks Euroopa ühendamise rahastu toetama selliste ühishuviprojektide rakendamist, mille eesmärk on arendada välja ja luua uued või ajakohastada olemasolevad taristud ja teenused transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorites. Euroopa ühendamise rahastu aitab toetada ühist huvi pakkuvaid digitaalse ühenduvuse taristuid, millel on märkimisväärne ülekanduv ühiskondlik kasu. (5)Komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa andmestrateegia“ kirjeldatakse Euroopa poliitikameetmete ja investeeringute strateegiat, et võimaldada andmepõhist majandust järgmiseks viieks aastaks. Selles rõhutatakse ühtsete avalike Euroopa andmeruumide loomist, mis hoogustavad majanduskasvu ja loovad väärtust. Selliste ühtsete Euroopa andmeruumide ning liidendatud turvaliste pilvetaristute loomise toetamine tagaks suurema hulga andmete kättesaadavuse majanduses ja ühiskonnas, säilitades samas andmeid genereerivate ettevõtete ja üksikisikute kontrolli. Kõrgjõudlusega andmetöötlus ja kvantandmetöötlus on väga olulised, et tagada eri jõudlusnäitajatega andmetöötlusressursside sujuv pakkumine, mis on vajalik selleks, et maksimeerida avalike ühtsete Euroopa andmeruumide ning avalike, tööstuslike ja teaduslike rakenduste jaoks loodud liidendatud turvaliste pilvetaristute kasvu ja kasutamist. (6)Komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ esitletakse Euroopa digitaalset strateegiat ja keskendutakse vähestele peamistele eesmärkidele, tagamaks, et digitaalsed lahendused aitaksid Euroopal jätkata oma teed sellise digiülemineku suunas, mis toob inimestele kasu. Üks kavandatud põhitegevusi on investeerida tipptasemel ühise digivõimekuse loomisse ja kasutuselevõtmisse, sealhulgas superandmetöötlus- ja kvanttehnoloogiatesse, ning suurendada Euroopa superandmetöötluse alast suutlikkust, et töötada välja uuenduslikud lahendused meditsiini, transpordi ja keskkonna jaoks. (7)Komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatises „Euroopa uus tööstusstrateegia“ on kajastatud ambitsioonikat Euroopa tööstusstrateegiat, mille eesmärk on juhtida üleminekuid kliimaneutraalsusele ja juhtpositsioonile digitaalvaldkonnas . Teatises rõhutatakse muu hulgas seda, et oluline on toetada peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate, sealhulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvanttehnoloogia arendamist, mis on Euroopa tööstuse tuleviku jaoks strateegiliselt olulised. (8)Komisjoni 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ nimetati hulk strateegilisi digitaalseid võimeid ja suutlikkust, mis hõlmasid kõrgjõudlusega arvuteid ja kvanttehnoloogiaid taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi, InvestEU programmi ja strateegiliste investeeringute rahastamisvahendi prioriteedina. (9)Euroopa juhtroll andmepõhises majanduses, teaduse tipptase ja tööstuse tugevus sõltuvad üha enam tema suutlikkusest töötada välja peamised kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiad, samuti tagada juurdepääs maailmatasemel superandmetöötlusele ja andmetaristutele ning säilitada kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste valdkonnas oma praegune juhtpositsioon. Kõrgjõudlusega andmetöötlus on Euroopa majanduse digiülemineku tavatehnoloogia, mis võimaldab paljudel traditsioonilistel tööstussektoritel rakendada suurema väärtusega toodete ja teenustega seotud uuendusi. Koos muude kõrgetasemeliste digitehnoloogiatega, nagu tehisintellekt, suurandmed ja pilvetehnoloogiad, sillutab kõrgjõudlusega andmetöötlus teed uuenduslikele ühiskondlikele ja tööstuslikele rakendustele Euroopa jaoks olulistes valdkondades, nagu personaalmeditsiin, ilmaennustus ja kliimamuutused, arukas ja keskkonnahoidlik areng ja transport, uued materjalid puhta energeetika jaoks, ravimite kavandamine ja virtuaalne katsetamine, säästev põllumajandus või inseneriteadus ja tootmine. (10)Kõrgjõudlusega andmetöötlus on strateegiline ressurss poliitika kujundamiseks, edendades rakendusi, mis pakuvad vahendeid, et mõista ja välja töötada tõhusaid lahendusi paljude keerukate üleilmsete väljakutsete lahendamiseks ja kriisiohjeks. Kõrgjõudlusega andmetöötlusest on kasu peamistes poliitikavaldkondades, nagu Euroopa roheline kokkulepe, tänu mudelitele ja vahenditele, mis aitavad muuta üha arvukamad keerukad keskkonnaväljakutsed sotsiaalse innovatsiooni ja majanduskasvu võimalusteks. Näitena võib tuua algatuse „Destination Earth“, mis kuulutati välja komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ ja 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa andmestrateegia“ ning teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“. (11)Ülemaailmsed sündmused, nagu COVID-19 pandeemia, on näidanud, kui oluline on investeerida kõrgjõudlusega andmetöötlusse ning tervisega seotud modelleerimisplatvormidesse ja -vahenditesse, kuna neil on pandeemiavastases võitluses keskne roll, sageli koos muude digitehnoloogiatega, nagu suurandmed ja tehisintellekt. Kõrgjõudlusega andmetöötlust kasutatakse selleks, et tuvastada ravimeid ja kiirendada nende tootmist, prognoosida viiruse levikut, aidata kavandada meditsiinitarvete ja -ressursside jaotamist ning simuleerida epideemiajärgseid kriisist väljumise meetmeid, hindamaks eri stsenaariume. Kõrgjõudlusega andmetöötluse modelleerimise platvormid ja vahendid on olulised praeguste ja tulevaste pandeemiate jaoks ning neil on tähtis roll tervishoius ja personaalmeditsiinis. (12)Nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1488 loodi ühisettevõte EuroHPC, mille ülesanne on liidus välja arendada ja kasutusele võtta integreeritud maailmatasemel superarvuti- ja andmetaristu, seda laiendada ja hooldada ning samuti arendada ja toetada konkurentsivõimelist ja uuenduslikku kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi. (13)Pidades silmas kõrgjõudlusega andmetöötluse arengut, on määruse läbivaatamine õigeaegne, sest tagatud on algatuse jätkumine. Nõukogu määruse (EL) 2018/1488 läbivaatamine on vajalik selleks, et määrata kindlaks ühisettevõtte EuroHPC uus ülesanne ja eesmärgid, võttes arvesse analüüsi peamiste sotsiaal-majanduslike ja tehnoloogiliste tegurite kohta, mis mõjutavad kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristute, -tehnoloogiate ja -rakenduste tulevast arengut ELis ja kogu maailmas, ning ühisettevõtte EuroHPC praegusest tegevusest saadud kogemusi. Need on esile toodud komisjoni talituste töödokumendis SWD(2020) xxx, mis on lisatud komisjoni ettepanekule nõukogu määruse kohta. Läbivaatamine võimaldab ka viia ühisettevõtte EuroHPC eeskirjad vastavusse uue õigusraamistikuga, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ määrusega ning samuti programmi „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa ühendamise rahastu määrustega. (14)Et liidul oleks andmetöötlusjõudlus, mida on vaja tipptasemel teadustegevuse ja tööstussuutlikkuse säilitamiseks, peaks liikmesriikide investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse ja kvantandmetöötlusse olema kooskõlastatud ning kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse tehnoloogiate tööstuslik kasutuselevõtt ja turuleviimine peaks toimuma tõhusamalt nii era- kui ka avalikus sektoris. Liit peaks senisest tulemuslikumalt muutma oma tehnoloogilised arendused turul nõudlus- ja rakenduspõhisteks parima kvaliteediga Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse süsteemideks, looma toimiva seose tehnoloogilise tarneahela, kasutajaid kaasava ühiskavandamise ja maailmatasemel süsteemide ühishangete vahel ning rajama maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse tehnoloogiate ja rakenduste ökosüsteemi. Samal ajal peaks liit andma oma tarneettevõtetele võimaluse neid investeeringuid võimendada, mis tooks kaasa nende tehnoloogiliste arenduste kasutuselevõtu sellistes suuremahulistes ja kujunemisjärgus rakendusvaldkondades nagu personaalmeditsiin, kliimamuutused, ühendatud ja automatiseeritud liikuvus või muud juhtivad turud, mis tuginevad tehisintellektile, plokiahela tehnoloogiale, servtöötlusele või üldisemalt Euroopa tööstuse digiteerimisele. (15)Selleks, et liit ja selle liikmesriigid saavutaksid tehnoloogilise autonoomia peamiste digitehnoloogiate, näiteks kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse valdkonnas, peaksid nad investeerima järgmise põlvkonna väikese energiatarbega superandmetöötlustehnoloogiatesse, uuenduslikku tarkvarasse ja täiustatud superandmetöötlussüsteemidesse eksatasandi ja eksatasandist võimsama andmetöötluse ning kvantandmetöötluse jaoks ning uuenduslikesse superandmetöötlus- ja andmerakendustesse meditsiini, keskkonna, tootmise ja inseneriteaduse jaoks. See peaks võimaldama Euroopa tarneettevõtetel jõudsalt kasvada paljudes olulistes tehnoloogia- ja rakendusvaldkondades, mis ulatuvad kõrgjõudlusega andmetöötlusest ja kvantandmetöötlusest kaugemale, ning pikas perspektiivis varustama laiemaid IKT turge selliste tehnoloogiatega. Samuti toetaks see kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötlust kasutava teaduse ja tööstuse digiüleminekut ning innovatsioonipotentsiaali suurendamist. (16)ELi ühise strateegilise visiooni järgimine kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse valdkonnas on oluline, et saavutada liidu ja selle liikmesriikide ambitsioon tagada digitaalmajanduses juhtroll ja strateegiline sõltumatus. Eesmärk oleks luua Euroopas juhtiv üliühendatud, liidendatud ja turvaline kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse teenuste ja andmetaristu ökosüsteem ning olla võimeline tootma uuenduslikke ja konkurentsivõimelisi kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse süsteeme, mis põhinevad tarneahelal, mis tagab komponendid, tehnoloogiad ja teadmised, vähendades katkestuste ohtu. (17)Ühisettevõte on parim vahend, mis suudab rakendada ELi strateegilist visiooni kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse valdkonnas, tagades, et liidul on maailmatasemel superandmetöötlus-, kvantandmetöötlus- ja andmesuutlikkus vastavalt oma majanduslikule potentsiaalile, mis vastab Euroopa kasutajate vajadustele, ning vajalik strateegiline sõltumatus kriitilise tähtsusega kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse tehnoloogiate valdkonnas. Ühisettevõte on parim vahend praeguste piirangute ületamiseks, nagu on kirjeldatud käesolevale määrusele lisatud komisjoni talituste töödokumendis, pakkudes ühtlasi soodsaimat majanduslikku, ühiskondlikku ja keskkonnamõju ning kaitstes parimal viisil liidu huve kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse valdkonnas. Ühisettevõte suudab koondada liidu, liikmesriikide ja programmides „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ või Euroopa ühendamise rahastus osalevate riikide ning erasektori ressursse. Ta suudab võtta kasutusele hankeraamistiku ning käitada maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja kvantandmetöötluse süsteeme. Ühisettevõte suudab käivitada teadus- ja innovatsiooniprogramme Euroopa tehnoloogiate väljatöötamiseks ja nende edasiseks integreerimiseks maailmatasemel superandmetöötlussüsteemidesse. (18)Ühisettevõte EuroHPC on osa programmi „Euroopa horisont“ institutsiooniliste partnerluste portfellist, mis peaks püüdma tugevdada ELi teaduslikku suutlikkust, et tulla toime esilekerkivate ohtude ja tulevaste väljakutsetega tugevdatud Euroopa teadusruumis; tagada kestlikkusest lähtuvad ELi väärtusahelad ning ELi strateegilise sõltumatuse peamistes tehnoloogiates ja tööstussektorites ning edendada kliima-, keskkonna-, tervise- ja muude üleilmsete ühiskondlike väljakutsetega tegelevate uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu kooskõlas liidu strateegiliste prioriteetidega, sealhulgas saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus. (19)Ühisettevõte tuleks asutada ja see peaks alustama tegevust hiljemalt 2021. aasta alguses ja tegutsema kuni 2033. aasta 31. detsembrini, et varustada liit turvalise maailmatasemel liidendatud üliühendatud superandmetöötlustaristuga, töötada umbes 2022.–2024. aastaks välja eksatasandi ja umbes 2025.–2027. aastaks eksatasandist võimsama jõudluse saavutamiseks vajalikud tehnoloogiad, rakendused ja oskused, edendades ühtlasi Euroopa maailmaklassi kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse innovatsiooni ökosüsteemi. (20)Selline avaliku ja erasektori partnerlus ühisettevõttes peaks ühendama selle valdkonna üha kiireneva innovatsiooni keerukusega toimetulekuks hädavajalikud rahalised ja tehnilised vahendid. Seega peaksid ühisettevõtte osalised olema liit, liikmesriigid ning programmides „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ või Euroopa ühendamise rahastus osalevad riigid, kes lepivad kokku Euroopa kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse ühisalgatuses, ning oma koosseisu kuuluvaid üksusi esindavad ühendused ja muud organisatsioonid, kellel on selge ja aktiivne soov osaleda teadusuuringutes ja innovatsioonis, et töötada välja ja võtta kasutusele kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse võimekus või kaotada oskuste nappus ja hoida Euroopas kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse valdkonna oskusteavet. Ühisettevõttega peaks saama liituda ka uued osalised.

(21)Liit, osalevad riigid ja erasektorist pärit osalised peaksid igaüks rahaliselt osalema ühisettevõtte halduskulude katmises. (22)Et võita tagasi liidripositsioon kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia valdkonnas ning arendada liidus välja terviklik kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse ökosüsteem, lõid eraõiguslikku ühendusse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) kuuluvad tööstus- ja teadusvaldkonna sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse. Selle ülesanne on rajada Euroopas maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia väärtusahel, mis oleks maailmas konkurentsivõimeline ning soodustaks sünergiat kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi kolme põhielemendi – tehnoloogia arendamise, rakenduste ja superandmetöötlustaristu – vahel. Arvestades eraõigusliku ühenduse ETP4HPC oskusteavet ja rolli asjaomaste kõrgjõudlusega andmetöötluse sidusrühmade kokkutoomises, peaks ka temal olema võimalik ühisettevõttes osaleda. (23)Andmete väärtusahela tugevdamiseks, andmetele tugineva kogukonna arengu edendamiseks ja edukale andmepõhisele majandusele alusepanekuks liidus lõid suurandmete väärtuse ühendusse (BDVA) kuuluvad tööstus- ja teadusvaldkonna sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse. Võttes arvesse sellesse koondunud oskusteavet ja selle osatähtsust asjaomaste eraõiguslike suurandmesidusrühmade koondamisel, peaks ka BDVA-l olema võimalik ühisettevõttes osaleda. (24)Erasektori ühendused ETP4HPC ja BDVA on väljendanud kirjalikult tahet panustada ühisettevõtte tehnoloogilisse strateegiasse ning aidata oma oskusteabega kaasa ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. Erasektori ühendused peaksid esitama kinnituskirja käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirjaga nõustumise kohta. (25)Ühisettevõte peaks tegelema selgelt kindlaksmääratud teemadega, mis võimaldaks teadusringkondadel ja Euroopa tööstussektoritel laiemalt kavandada, välja töötada ja kasutada kõige uuenduslikumaid kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse tehnoloogiaid ning luua turvaline liiduülene liidendatud ja integreeritud võrgutaristu koos maailmatasemel kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse võimekuse, kiire ühenduse, tipptasemel rakenduste ning andme- ja tarkvarateenustega oma teadlastele ja teistele tööstussektori (sh VKEd) juhtivkasutajatele ja avalikule sektorile. Ühisettevõtte eesmärk peaks olema tipptehnoloogia ja -taristu väljatöötamine ja kasutamine, nii et oleks täidetud Euroopa teadus-, tööstus- ja avaliku sektori kasutajate nõudlikud vajadused. (26)Ühisettevõte peaks püüdma vähendada asjaomaste oskuste nappust kogu liidus, võttes selleks teadlikkuse suurendamise meetmeid ning aidates luua uusi teadmisi ja inimkapitali. (27)Kooskõlas liidu välispoliitika eesmärkide ja rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustega peaks ühisettevõte lihtsustama koostööd liidu ja rahvusvaheliste tegutsejatega, koostades koostööstrateegia (sh teadus- ja arendustegevuse ning oskuste arendamise koostöö valdkondade määratlemine ja edendamine), rakendades ühiselt kasulikke meetmeid ning tagama peamiselt vastastikkusel põhineva pääsupoliitika asjaomase kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse võimekuse ja rakenduste kasutamise jaoks. (28)Ühisettevõte peaks püüdma edendada kogu loodava kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia kasutamist ELis. Samuti peaks ta kaitsma omandatud superarvutitesse tehtud investeeringuid. Selleks peaks ta võtma sobivaid meetmeid, et tagada omandatud tehnoloogia tarneahela turvalisus kogu superarvutite kasutusea jooksul. (29)Ühisettevõte peaks panema aluse pikemaajalisele visioonile ning looma Euroopas esimese kõrgjõudlusega andmetöötluse hübriidtaristu, milles tavapärane andmetöötlusarhitektuur on ühendatud kvantandmetöötluse seadmetega. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel saavutada maailmatasemel tulemusi, et tagada Euroopa teaduse ja tehnoloogia kiire ja ulatuslik kasutamine kõikjal liidu tööstuses, nii et selle mõju kandub üle ka ühiskonnale, jagada riske ning ühendada jõud strateegiate kooskõlastamise ja Euroopa ühistest huvidest lähtuvate investeeringute kaudu, on vaja pakkuda Euroopa tasandil struktureeritud ja koordineeritud rahalist toetust. (30)Kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse kõige innovaatilisemate tehnoloogiate kavandamiseks, väljatöötamiseks ja kasutamiseks peaks ühisettevõte pakkuma rahalist tuge, eelkõige toetuste ja hangete kaudu, mis järgnevad iga-aastastel tööprogrammidel põhinevatele avatud projektikonkurssidele ja pakkumismenetlustele. Selline rahaline toetus peaks olema eelkõige niisuguste väljaselgitatud turutõrgete kõrvaldamiseks, mis takistavad asjaomase programmi arendamist, ei tohiks kõrvale tõrjuda erainvesteeringuid ning peaks innustama saajat muutma oma tegutsemisviise. (31)Et saavutada eesmärk suurendada tööstuse ja eriti VKEde innovatsioonivõimekust, vähendada konkreetsete oskuste nappust, toetada teadmiste ja inimkapitali suurenemist ning tõsta kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse alast suutlikkust, peaks ühisettevõte toetama liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste asutamist ning eriti nende võrgustumist ja koordineerimist kogu liidus. Need pädevuskeskused peaksid osutama tööstusele, teadusringkondadele ja avaliku sektori asutustele vastava taotluse korral kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse teenuseid. Eeskätt peaksid nad edendama kõrgjõudlusega andmetöötluse innovatsiooni ökosüsteemi ja tegema selle kättesaadavaks, hõlbustama super- ja kvantarvutite kättesaadavust, tegelema pädevate tehniliste ekspertide väga suure nappuse küsimusega teadlikkuse suurendamise kampaaniate, koolituste ja teavitustegevuse abil ning edendama laiemaid uuendusi, algatades sidusrühmade ja teiste pädevuskeskuste võrgustumist (nt jagama ja propageerima parimaid tavasid või rakendamiskogemusi, jagama koolitusruume ja -kogemusi, hõlbustama paralleelkoodide ühist arendamist ja jagamist või toetama uuenduslike rakenduste ja tööriistade jagamist avaliku ja erasektori kasutajate (eriti VKEde) vahel). (32)Ühisettevõte peaks looma nõudlus- ja kasutajapõhise raamistiku ning võimaldama liidus turvalise maailmatasemel liidendatud üliühendatud integreeritud super- ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu soetamiseks ühiskavandamist, et varustada kasutajaid strateegilise andmetöötlusvahendiga, mida neil on vaja uute ja uuenduslike lahenduste väljatöötamiseks ning ühiskondlike, keskkonnaalaste, majanduslike ja julgeolekuga seotud väljakutsetega tegelemiseks. Selleks peaks ühisettevõte aitama soetada maailmatasemel superarvuteid. Ühisettevõtte superarvutid (sh kvantarvutid) tuleks paigaldada osalevasse riiki, mis on liikmesriik. (33)Ühisettevõte peaks looma üliühenduse kõigi selle (kaas)omandis superarvutite ja andmetaristu vahel, kasutades selleks parimat võrgutehnoloogiat, tegema need liidus laialdaselt kättesaadavaks ning looma oma super- ja kvantandmetöötlustaristu vahelised ühendused ning liidendama selle (aga ka riikliku, piirkondliku ja muu taristu) ühise platvormiga. Samuti peaks ühisettevõte tagama turvalise liidendatud super- ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu ühendused ühtsete Euroopa andmeruumidega ning turvalise liidendatud pilvetaristuga (millest on juttu komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa andmestrateegia“), et pakkuda Euroopas teenust sujuvalt paljudele erinevatele avaliku ja erasektori kasutajatele. (34)Programmidega „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ tuleks toetada vastavalt teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus ning võtta kasutusele laialdane superandmetöötlusvõimekus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks ühisettevõte püüdma luua Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tihedad sidemed, mille abil saab eelkõige aidata suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadus- ja innovatsioonisuutlikkust. (35)Ühisettevõte peaks tagama osalevatele liikmesriikidele soodsa raamistiku selleks, et nad saaksid kasutada kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse ja andmetaristu soetamiseks ja ühendamiseks oma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine ühisettevõtte tegevuses on oluline, et luua integreeritud liidendatud turvaline üliühendatud maailmatasemel kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu, kuna sellise taristu hüved on palju laiemad, kui vaid hüved liikmesriikide kasutajatele. Kui liikmesriigid otsustavad kasutada ühisettevõtte super- ja kvantarvutite soetamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, tuleks arvestada liidu panusega asjaomase liikmesriigi struktuuri- ja investeerimisfondidesse ning riigi panusena ühisettevõtte eelarvesse arvestatakse üksnes riigi enda panust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidesse. (36)Liidu panus programmi „Digitaalne Euroopa“ programmi vahenditest peaks osaliselt katma tipptasemel superarvutite, kvantarvutite ning tööstuslike ja keskklassi superarvutite soetuskulud, järgides ühisettevõtte eesmärki aidata kaasa ressursside koondamisele, et varustada liit tippklassi super- ja kvantarvutitega. Kaasuvaid kulutusi neile super- ja kvantarvutitele peaksid katma osalevad riigid, erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsiumid. Liidu osa nende super- ja kvantarvutite kasutamise ehk pääsuajast peaks olema otseselt proportsioonis liidu rahalise panusega nende omandamisse aga mitte ületama 50 % kogupääsuajast. (37)Ühisettevõte peaks olema enda soetatud tipptasemel super- ja kvantarvutite omanik. Iga tipptasemel super- või kvantarvuti käitamine tuleks usaldada seda majutavale üksusele. Majutav üksus peaks suutma esindada üht osalevat liikmesriiki või osalevate riikide majutuskonsortsiumi. Majutav üksus peaks olema võimeline koostama superarvuti käitamiskulude kohta täpse prognoosi ja neid kulusid kontrollima, tagades näiteks, et ühisettevõtte tipptasemel super- või kvantarvutid eraldatakse funktsioonipõhiselt ja nii suures ulatuses kui võimalik ka füüsiliselt muudest selle käitatavatest riiklikest või piirkondlikest andmetöötlussüsteemidest. Majutava üksuse peaks valima ühisettevõtte juhatus („juhatus“) pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Pärast majutava üksuse väljavalimist peaks selle asukohaks oleval osaleval riigil või majutuskonsortsiumil olema õigus otsustada kutsuda osalema rohkem riike, kes panustaksid üksusesse paigaldatava tipptasemel super- või kvantarvuti rahastamisse. Kui majutuskonsortsiumiga liituvad veel mõned osalevad riigid, ei tohiks see mõjutada liidu pääsuaega. Majutuskonsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline panus super- või kvantarvuti soetuskuludesse tuleks teisendada pääsuaja osadeks. Osalevad riigid peaksid super- või kvantarvuti pääsuaja jaotuses omavahel kokku leppima. (38)Ühisettevõte peaks jääma super- või kvantarvutite omanikuks kuni nende amortiseerumiseni. Ühisettevõte peaks saama omandiõiguse arvuti kasutusest kõrvaldamise, käitlemise või muul eesmärgil üle anda majutavale üksusele. Kui omandiõigus antakse majutavale üksusele üle või ühisettevõte likvideeritakse, peaks majutav üksus hüvitama ühisettevõttele super- või kvantarvuti jääkväärtuse. (39)Ühisettevõte peaks koos osalevate riikidega omandama keskklassi superarvutid. Iga keskklassi superarvuti käitamine tuleks usaldada majutavale üksusele. Majutav üksus peaks suutma esindada üht osalevat liikmesriiki või osalevate riikide majutuskonsortsiumi. Ühisettevõttele peaks kuuluma osa, mis vastab liidu programmi „Digitaalne Euroopa“ vahenditest antud rahalise panuse protsendile soetuskuludes. Majutava üksuse peaks valima juhatus pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Iga keskklassi superarvuti kasutamiseks eraldatud pääsuaja osa peaks otseselt olema proportsioonis liidu programmi „Digitaalne Euroopa“ vahenditest antud rahalise panuse protsendiga soetuskuludes. Ühisettevõte peaks saama omandiõiguse üle anda majutavale üksusele (sh likvideerimise korral). Majutav üksus peaks ühisettevõttele hüvitama üleantud superarvuti jääkväärtuse. (40)Ühisettevõte peaks saama koos erasektorist pärit osalistega või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga omandada tööstuslikke superarvuteid. Iga sellise superarvuti käitamine tuleks usaldada olemasolevale majutavale üksusele. Majutav üksus peaks suutma sellise superarvuti omandamiseks ja käitamiseks siduda end erasektorist pärit osalistega või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga. Ühisettevõttele peaks kuuluma osa, mis vastab liidu programmi „Digitaalne Euroopa“ vahenditest antud rahalise panuse protsendile soetuskuludes. Majutava üksuse ja sellega seotud erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsiumi peaks valima juhatus pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Liidule tööstusliku superarvuti kasutamiseks eraldatud pääsuaja osa peaks otseselt olema proportsioonis liidu programmi „Digitaalne Euroopa“ vahenditest antud rahalise panuse protsendiga arvuti soetuskuludes. Ühisettevõte peaks saama erasektorist pärit osalistega või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga kokku leppida sellise superarvuti müümises teisele üksusele või kasutuselt kõrvaldamises. Alternatiivina peaks ühisettevõte saama anda sellise superarvuti omandiõiguse üle erasektorist pärit osalistele või erasektorist pärit partnerite konsortsiumile. Sellisel juhul (või kui ühisettevõte likvideeritakse) peaksid erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium hüvitama ühisettevõttele liidu omandiõiguse osa superarvuti jääkväärtuses. Kui ühisettevõte ja erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium otsustavad superarvuti pärast selle täielikku amortiseerumist kasutuselt kõrvaldada, peaksid need kulud katma erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium.

(41)Tööstuslike superarvutite puhul peaks ühisettevõte arvestama tööstuslikul otstarbel kasutajate konkreetsete vajadustega (nt pääsukord, teenuste kvaliteet ja liik, andmekaitse, tööstusinnovatsiooni kaitse, intellektuaalomand, kasutatavus, usaldus ning muud konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seotud nõuded). (42)Ühisettevõtte toetatavate arvutite tehnilises lahenduses ja käitamises tuleks arvestada energiatõhususe ja keskkonnasäästlikkusega, kasutades näiteks väikese energiatarbega tehnoloogiat, nagu tipptasemel jahutus ja soojuse taaskasutamine. (43)Ühisettevõtte superarvutitel peaks olema valdavalt tsiviilrakendus ehk seda peaksid saama kasutada avaliku ja erasektori kasutajad, kes elavad, on asutatud või asuvad liikmesriigis või programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ ühinenud riigis . Kasutajad peaksid saama pääsuaega juhatuse sätestatud pääsupõhimõtete alusel. Superarvutite kasutamisel tuleks järgida ka liidu sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid. (44)Ühisettevõtte superarvutite kasutamiseks eraldatud pääsuaeg peaks olema avaliku sektori kasutajatele tasuta. Samuti peaks see olema tasuta erasektori kasutajatele, kui arvutit kasutatakse programmidest „Euroopa horisont“ või „Digitaalne Euroopa“ rahastatud teadusuuringuteks ja innovatsiooniks, aga asjakohasel juhul ka VKEdele erainnovatsiooni tegemiseks. Sellise pääsuaja jaotuse aluseks peaksid olema peamiselt ühisettevõtte avatud osalemiskutsed, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Kõik ühisettevõtte superarvutite kasutamiseks tasuta eraldatud pääsuaja saanud kasutajad (v.a erainnovatsiooniga tegelevad VKEd) peaksid järgima avatud teaduse põhimõtet ja levitama kasutamise tulemusena saadud teadmisi, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ määruses. Majandustegevuseks (v.a konkreetsete turutõrgetega rinda pistvate VKEde erainnovatsioon) tuleks kasutajatele pääsuaega eraldada turuhindadel põhineva tasu eest, mida tuleb maksta iga kasutuskorra eest. Pääsuaja eraldamine selliseks majandustegevuseks peaks olema lubatud, aga piiratud ning tasu suuruse üle peaks otsustama juhatus. Pääsuõigusi tuleks anda läbipaistval viisil. Juhatus peaks sätestama konkreetsed eeskirjad, kuidas eraldada pääsuaega sobival juhul tasuta ja taotlusvooru väliselt algatustele, mis on kas liidu või juhatuse arvates strateegilise tähtsusega. Näiteid liidu strateegilistest algatustest: „Destination Earth“, inimaju juhtprojekt, „1+ miljon genoomi“, avaliku huvi valdkondades toimivad ühtsed Euroopa andmeruumid (eriti terviseandmeruum), kõrgjõudlusega andmetöötluse tipp- ja pädevuskeskused, digitaalse innovatsiooni keskused jms. Liidu soovil peaks ühisettevõte andma ajutise või alalise otsepääsuaja strateegilistele algatustele ja olemasolevatele või tulevastele rakendusplatvormidele, mis on tema arvates hädavajalikud tervisega seotud või muudeks erakorralise toe teenusteks, mis on avalikes huvides, hädaolukorra- ja kriisiohjeks või juhtudeks, mis on tema arvates hädavajalikud turvalisuse ja kaitse jaoks. Ühisettevõttele peaks olema lubatud teatav piiratud äriotstarbeline majandustegevus. Pääsu tuleks lubada vaid kasutajatele, kes elavad, on asutatud või asuvad ELi liikmesriigis või programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ liitunud riigis. Kasutajatele tuleks anda pääsuõigusi ühtsetel alustel ja läbipaistvalt. Superarvutite kasutamise pääsuaja liidu osaga seotud pääsuõigused peaks määratlema ja nende järgimist jälgima juhatus. (45)Nõukogu määruse (EL) 2018/1488 kohaselt asutatud ühisettevõtte omandatud eksatasandi- ja petatasandi-eelsete superarvutite kasutamise pääsuaja liidu osa tuleb anda kasutajatele, kes on asutatud liidus või programmis „Horisont 2020“ osalevas riigis. (46)Ühisettevõtte superarvuteid tuleks käitada ja kasutada kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ning direktiividega 2002/58/EÜ ja (EL) 2016/943. (47)Ühisettevõtet peaksid juhtima kaks organit: juhatus ning tööstus- ja teadusnõukogu. Juhatuse peaksid moodustama liidu ja osalevate riikide esindajad. Juhatuse ülesanne peaks olema strateegiline poliitikakujundus ja ettevõtte tegevusega seotud rahastamisotsused (sh avalikud hanked). Tööstus- ja teadusnõukogusse peaksid kasutajate ja tehnoloogia tarnijatena kuuluma teadus- ja tööstusringkondade esindajad. Nõukogu peaks andma juhatusele sõltumatut nõu strateegilise teadus- ja innovatsioonikava, ühisettevõtte superarvutite soetamise ja käitamise, suutlikkuse suurendamise ja tegevuse laiendamise tegevuskava ning liidendamise, ühendatuse ja rahvusvahelise koostöö tegevuskava kohta. (48)Ühisettevõtte üldiste haldusülesannete puhul tuleks jaotada hääleõigus osalevate riikide vahel võrdselt. Ühisettevõtte super- ja kvantarvutite soetamisega seotud tööprogrammi osa koostamise, majutava üksuse väljavalimise ning liidendamis- ja ühendatusalaste tegevuste puhul peaks osalevate liikmesriikide hääleõigus põhinema kvalifitseeritud häälteenamuse põhimõttel. Osalevatel riikidel, kes osalevad Programmides „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastus, peab samuti olema nimetatud programmidest ja rahastust rahastatavate tegevustega seotud hääleõigus. Super- ja kvantarvutite soetamise ja käitamisega seotud hääleõigus peaks olema vaid liidul ja neil riikidel, kes osalevad soetamise ja käitamise rahastamises. (49)Liidu rahalist panust tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja asjaomaste eelarve kaudset täitmist reguleerivate normidega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) 2018/1046. Normid ühisettevõtte osalemise kohta riigihankemenetluses tuleks sätestada ettevõtte finantsreeglites. (50)Euroopa tunnustatud konkurentsivõimelise uuendusliku kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse ökosüsteemi arendamiseks peaks ühisettevõte kasutama sobival viisil hankeid ja toetusi (sh ühishankeid, kommertskasutusele eelnevaid hankeid ja avalikke innovaatiliste lahenduste hankeid). (51)Ühisettevõtte üldise mõju hindamisel tuleks arvestada erasektorist pärit osaliste investeeringuid kaudsetesse meetmetesse mitterahalise panusena, mis koosneb nende rahastamiskõlblikest meetmete rakendamise kuludest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte ja osalevate riikide panus ning liidu muu panus. Ühisettevõtte üldise mõju hindamisel tuleks arvestada erasektorist pärit osaliste investeeringuid muudesse meetmetesse mitterahalise panusena, mis koosneb nende rahastamiskõlblikest meetmete rakendamise kuludest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte, osalevate riikide ja liidu muu panus. (52)Selleks et kindlustada kõikidele siseturul tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed tingimused, peaks liidu raamprogrammidega ette nähtud rahastamine olema kooskõlas riigiabi põhimõtetega, et tagada avaliku sektori kulutuste tulemuslikkus ja hoida ära sellised turumoonutused nagu erarahastuse väljatõrjumine, mittetoimivate turustruktuuride loomine, mittetulemuslike ettevõtete säilitamine või toetustele lootma jäämise tava tekitamine. (53)Osalemine ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes peaks toimuma kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ loomise määrusega (EL) nr xxx. Lisaks peaks ühisettevõte tagama kõnealuste normide ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni vastu võetud asjaomastele meetmetele. Et tagada kaudsete meetmete sobiv kaasrahastus osalevatelt riikidelt kooskõlas Euroopa horisondi loomise määrusega (EL) nr xxx, peaksid osalevad riigid eraldama vahendeid vähemalt summas, mis võrdub ühisettevõttelt abisaajatele hüvitatavate rahastamiskõlblike meetmekuludega. Sel eesmärgil tuleks kehtestada kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ loomise määruse (EL) nr xxx artikliga 30 ühisettevõtte iga-aastases tööprogrammis vastavad maksimaalsed hüvitismäärad. (54)Rahalise toetuse andmine programmi „Digitaalne Euroopa“ tegevuste jaoks peaks olema kooskõlas selle programmi loomise määruses (EL) nr xxx sätestatud reeglitega. (55)Rahalise toetuse andmine Euroopa ühendamise rahastust rahastatavate tegevuste jaoks peaks olema kooskõlas selle rahastu loomise määruses (EL) nr xxx sätestatud reeglitega. (56)Liidu ja ühisettevõtte teiste osaliste finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebakorrektselt kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi vastavalt määrusele (EL, Euratom) 2018/1046. (57)Ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt, edastama õigeaegselt kogu asjakohase teabe ning reklaamima oma tegevust üldsusele (sh teavitamise ja teadmiste levitamise kaudu). Ühisettevõtte organite töökorrad tuleks avalikustada. (58)Lihtsustamise eesmärgil tuleks kõigi poolte halduskoormust vähendada. Vältida tuleks topeltauditeid ning ülemäärasel hulgal dokumente ja aruandlust. (59)Programmi „Euroopa horisont“ määruse kohaselt peaksid osalevad riigid usaldama ühisettevõttele oma rahalise panuse kasutamise nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks, kes on pärit asjaomastest riikidest. Abisaajad peaksid allkirjastama ühisettevõttega ühe toetuslepingu, milles järgitakse programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastu reegleid (sh vastavat intellektuaalomandi õigustega seotud raamistikku, mis oleneb vastava tegevuse toetamise programmist). Ühisettevõte peaks menetlema kulude hüvitamise taotlusi ja tegema abisaajatele makseid. (60)Kuna osalevad riigid peavad järgima rangeid riigieelarvereegleid, peab ühisettevõte sellega arvestama, kui kasutab nende panust nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks, kes on pärit asjaomasest riigist. Selleks peavad osalevad riigid ja ühisettevõte sõlmima õiguslikult siduvad lepingud, milles on sätestatud osalevate riikide kohustus maksta kogu oma panus kaudsetesse meetmetesse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellised lepingud tuleks sõlmida ühisettevõtte iga-aastase eelarvemenetluse ja tööprogrammi koostamise ajal. Juhatus peaks nende lepingutega arvestama iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisel. Alles pärast seda peaks eelarvevahendite käsutaja kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega võtma nende kaudsete meetmetega seotud eelarvelised ja juriidilised kohustused.

(61)Komisjoni siseaudiitoril peaks ühisettevõtte suhtes olema samasugused volitused nagu komisjoni suhtes. (62)Komisjonile, ühisettevõttele, kontrollikojale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Prokuratuurile tuleks teha kättesaadavaks kogu vajaminev teave ja tagada pääs ruumidesse, et nad saaksid teha auditeid ja uurimisi ühisettevõtte antud toetuste ja allkirjastatud lepingute kohta. (63)Kõigis käesoleva määruse kohastes projektikonkurssides ja pakkumismenetlustes tuleks võtta arvesse programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastu tegevuse kestust (v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel). Kõik ühisettevõtte super- ja kvantarvutite omandamise hankemenetlused peaksid toimuma programmi „Digitaalne Euroopa“ asjaomaseid sätteid järgides. (64)Ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise peaks tegema komisjon sõltumatute ekspertide abiga. Asjaomane sõltumatute ekspertide arvamus tuleks teha läbipaistvuse huvides ja kooskõlas kohaldatavate normidega avalikuks. (65)Kuna käesoleva määruse eesmärke (kogu liidus teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamine, superandmetöötlusvõimekuse väljakujundamine ja laiendamine, maailmatasemel superarvutite soetamine, liidendamine, ühenduvus ja rahvusvaheline koostöö ning kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu kättesaadavus ühisettevõtte kaudu) ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid dubleerimise vältimiseks, kriitilise massi säilitamiseks ning avalike vahendite optimaalseks kasutamiseks paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Asutamine (1)Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse algatuse rakendamiseks asutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 187 tähenduses ühisettevõte (edaspidi „Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte“ või „ühisettevõte“). (2)Et võtta arvesse määrusega (EL) nr xxx loodud Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“, määrusega (EL) nr xxx loodud programmi „Digitaalne Euroopa“ ning määrusega /EL) nr xxx asutatud Euroopa ühendamise rahastu toimimise kestust, peavad käesoleva määruse kohased projektikonkursid ja pakkumismenetlused olema alanud 31. detsembriks 2027. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse või pakkumismenetlusi algatada kuni 31. detsembrini 2028. (3)Ühisettevõte on juriidiline isik. Sel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigusvõime, mis juriidilistele isikutele asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt antakse. Eelkõige võib see omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks. (4)Ühisettevõtte asukoht on Luxembourgis. (5)Ühisettevõtte põhikiri (edaspidi „põhikiri“) on sätestatud lisas. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)vastuvõtukatse – katse, millega tehakse kindlaks, kas EuroHPC superarvuti vastab süsteemi tehnilise kirjelduse nõuetele; (2)pääsuaeg – superarvuti andmetöötluse aeg, mis eraldatakse kasutajale või kasutajate rühmale nende andmetöötlusprogrammide täitmiseks; (3)seotud üksus – määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 187 lõikes 1 määratletud juriidiline isik;

(4)kõrgjõudlusega andmetöötluse tippkeskus – algatus edendada tulevase ülijõudlusega andmetöötlusvõimekuse kasutamist, et kasutajaskond saaks koos teiste kõrgjõudlusega andmetöötluse sidusrühmadega kasvatada olemasolevate rööpkoodide mastaape eksatasandi ja ülimastaapse jõudluseni; (5)ühiskavandamine – tehnoloogiaga varustajate ja kasutajate korduvtsüklitega koostöö uue tehnoloogia, rakenduse ja süsteemide väljatöötamisel; (6)kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskus – osalevas riigis asuv juriidiline isik, kes võimaldab tööstussektoril (sh VKEdel), teadusringkondadel ja avaliku sektori asutustel superarvuteid ning uusimat kõrgjõudlusega andmetöötlustehnoloogiat, -tööriistu, -rakendusi ja -teenuseid soovi korral kasutada ning pakub erialaseid teadmisi, oskusi, koolitusi, koostöövõrgustikke ja teabekampaaniaid; (7)huvide konflikt – määruse (EL) 2018/1046 artiklis 61 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isikuga seotud olukord; (8)koosseisu kuuluv üksus – üksus, mis kuulub erasektorist pärit osalise põhikirja alusel ühisettevõttesse; (9)erasektorist pärit partnerite konsortsium – Euroopa juriidiliste isikute ühendus, mis on loodud selleks, et omandada koos ühisettevõttega EuroHPC tööstuslik superarvuti (üks või enam erasektorist pärit partnerit võivad osaleda ühisettevõttes ka erasektorist pärit osalisena); (10) EuroHPC superarvuti – ühisettevõtte täisomandis või osalevate riikide, erasektorist pärit osaliste või erasektorist pärit partnerite konsortsiumi ja ühisettevõtte kaasomandis andmetöötlussüsteem, mis võib olla tavapärane superarvuti (tipptasemel, tööstuslik või keskklassi superarvuti), tavapärase ja kvantarvuti hübriid, kvantarvuti või kvantsimulaator; (11)eksatasand – jõudlus sooritada 1018 ujukomatehet sekundis (1 EFLOPS); (12)tipptasemel superarvuti – maailmatasemel andmetöötlussüsteem, mis on loodud, kasutades sel ajal kõige arenenumat tehnoloogiat, ja mis saavutab eksatasandi või suurema (eksatasandijärgse) jõudluse, millega saab lahendada keerukamaid ülesandeid; (13)majutuskonsortsium – rühm, kuhu kuuluvad osalevad riigid, erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium (sh osalevate riikide esindajate organisatsioonid), kes on leppinud kokku, et nad eraldavad vahendeid EuroHPC superarvuti soetamiseks ja käitamiseks; (14)majutav üksus – osalevas liikmesriigis asuv juriidiline isik, kes pakub EuroHPC superarvuti majutamise ja käitamise ruume; (15)üliühendatud – sidevõimekus edastada andmeid vähemalt 1012 bitti sekundis (1 terabitt sekundis); (16)tööstuslik superarvuti – tööstuslikul otstarbel kasutajate turbe-, konfidentsiaalsus- ja andmetervikluse nõudeid (teadusliku kasutusega võrreldes nõudlikumad) arvestades loodud superarvuti; (17)mitterahaline panus programmist „Euroopa horisont“ rahastatud kaudsetesse meetmetesse – osaleva riigi või erasektorist pärit osaliste või nende koosseisu kuuluvate üksuste või nendega seotud üksuste panus, mis hõlmab nende rahastamiskõlblikke kaudsete meetmete rakendamise kulusid, millest on maha arvatud ühisettevõtte ja selles osalevate riikide panus ning liidu muu panus neisse kuludesse; (18)mitterahaline panus programmist „Digitaalne Euroopa“ või Euroopa ühendamise rahastust rahastatud meetmetesse – osaleva riigi või erasektorist pärit osaliste või nende koosseisu kuuluvate üksuste või nendega seotud üksuste panus, mis hõlmab nende rahastamiskõlblikke osade meetmete rakendamise kulusid, millest on maha arvatud ühisettevõtte ja selles osalevate riikide panus ning liidu muu panus neisse kuludesse; (19)keskklassi superarvuti – maailmatasemel superarvuti, mille jõudlus on tipptasemel superarvuti omast ühe suurusjärgu võrra väiksem; (20)liikmesriigi kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskus – osalevas liikmesriigis asutatud ja sealse riikliku superarvutite keskusega seotud juriidiline isik, kes pakub tööstussektorile (sh VKEdele), teadusringkondadele ja avaliku sektori asutustele nende soovi korral võimalust kasutada superarvuteid ja uusimat kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiat, -tööriistu, -rakendusi ja -teenuseid ning pakub erialaseid teadmisi, oskusi, koolitusi, koostöövõrgustikke ja teabekampaaniaid; (21)vaatlejariik – riik, kellel on õigus osaleda ühisettevõtte meetmetes, mida rahastatakse programmist „Euroopa horisont“ või „Digitaalne Euroopa“, kuid kes ei ole osalev riik; (22)osalev riik – riik, kes on ühisettevõtte osaline; (23)jõudlus – mitu ujukomatehet superarvuti sekundis teha suudab (FLOPS);

(24)erasektorist pärit osaline – ühisettevõtte osaline, kes ei ole liit ega osalev riik; (25)kvantarvuti – kvantmehaanika seadusi ja seetõttu tavaarvutitest vähem andmetöötlusressursse kasutav andmetöötlusseade teatavate konkreetsete ülesannete lahendamiseks; (26)kvantsimulaator – väga hästi reguleeritav kvantseade, mille abil saab teavet keeruliste kvantsüsteemide omaduste kohta või lahendada konkreetseid andmetöötlusülesandeid, millega tavaarvutid toime ei tule; (27)EuroHPC superarvuti tarneahela turvalisus – superarvuti tarnija valimisel rakendatavad meetmed, mis tagavad superarvuti omandamiseks ja käitamiseks vajalike komponentide, tehnoloogia, süsteemide ja oskusteabe kättesaadavuse (selliste komponentide, tehnoloogia ja süsteemide tarnimise häiretega (sh hinnamuutuste, väiksema jõudluse või alternatiivsete tarneallikatega) seotud pikaajaliste riskide leevendamine; hõlmab EuroHPC superarvuti kogu kasutusiga); (28)strateegiline teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava – erasektorist pärit osaliste esitatud dokument programmi „Euroopa horisont“ kogu kestuse kohta, milles on kirjas ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks vajalik põhitehnoloogia ja -innovatsioon ning olulisimad prioriteedid; (29)superandmetöötlus – sellise jõudlusega andmetöötlus, milleks on vaja üksikute töötlusüksuste (sh kvantosiste) suurt integreeritust, et lahendada ülesandeid, millega tavalised andmetöötlussüsteemid toime ei tule; (30)EuroHPC superarvuti omamise kogukulu – soetuskulud koos käitamiskuludega (sh hooldus) kuni superarvuti omandiõiguse majutavale üksusele üleandmiseni, arvuti müümiseni või omandiõiguse üleandmiseta kasutuselt kõrvaldamiseni; (31)tööprogramm – programmi „Euroopa horisont“ loomise määruse (EL) nr xxx artikli 2 punktis 20 nimetatud dokument või (asjakohasel juhul) dokument, mis toimib ka programmi „Digitaalne Euroopa“ loomise määruse (EL) nr xxx artiklis xxx või Euroopa ühendamise rahastu loomise määruse (EL) nr xxx artiklis xxx osutatud tööprogrammina. Artikkel 3 Missioon ja eesmärgid (1)Ühisettevõtte missioon on töötada liidus välja ja võtta kasutusele turvaline maailmatasemel liidendatud üliühendatud ökosüsteem superandmetöötluse, kvantandmetöötluse, teenusetaristu ja andmetaristu jaoks ning seda laiendada ja käitada; toetada selliste konkurentsivõimeliste uuenduslike superandmetöötluse süsteemide tootmist, mille tarneahel tagab sellised komponendid, tehnoloogia ja teadmised, mis vähendavad katkestuste ohtu, ning selliste süsteemide jaoks optimeeritud paljude erinevate rakenduste väljatöötamist; laiendada sellise superandmetöötlustaristu kasutamist paljudele avaliku ja erasektori kasutajatele ning toetada Euroopa teaduse ja tööstuse võtmepädevuste arendamist. (2)Ühisettevõtte üldised eesmärgid on järgmised: (a)aidata kaasa programmi „Euroopa horisont“ loomise määruse (EL) nr xxx (eriti selle artikli 3) rakendamisele, avaldada liidu teadusuuringute- ja innovatsiooniinvesteeringutega mõju teadusele, majandusele, keskkonnale, tehnoloogiale ja ühiskonnale, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist alust, viia ellu liidu strateegilised prioriteedid ning aidata kaasa ELi eesmärkide saavutamisele ja poliitika elluviimisele ning üleilmsete väljakutsetega tegelemisele (sh säästva arengu eesmärkide saavutamisele, järgides kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja Pariisi kokkulepet); (b)luua tihe koostöö teiste Euroopa partnerlustega ja tagada ühine koordineerimine (sh ühiste avalike hangete kaudu), püüda asjakohasel juhul saavutada sünergiat asjaomaste liidu, riiklike ja piirkondlike tegevuste ja programmidega (eriti nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut); (c)arendada liidus välja maailmatasemel vajaduspõhine kasutajakeskne üliühendatud superandmetöötlus- ja andmetaristu, see kasutusele võtta, seda laiendada ja käitada; (d)üliühendatud superandmetöötlus- ja andmetaristu liidendada ja ühendada Euroopa andmeruumide ja pilveökosüsteemiga, et pakkuda andmetöötlus- ja andmeteenuseid mitmesugustele Euroopa avaliku ja erasektori kasutajatele; (e)arendada Euroopas edasi ja toetada väga konkurentsivõimelist ja uuenduslikku superandmetöötlus- ja andmeökosüsteemi, aidates nii kaasa liidu positsioonile ja tehnoloogilisele autonoomiale digitaalses majanduses, et suudaksime ise toota andmetöötlustehnoloogiat ja -arhitektuuri ning integreerida need juhtivate andmetöötlussüsteemidega, samuti nende süsteemide jaoks optimaalseid tipptasemel rakendusi; (f)laiendada superandmetöötlusteenuste kasutamist ja arendada võtmekompetentse, mida Euroopa teadus ja tööstus vajavad. (3)Ühisettevõte aitab superarvutite hankimise ning kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia, süsteemide ja rakenduste väljatöötamise toetamisega kaitsta liidu huve. Ühisettevõte võimaldab kasutada maailmatasemel superarvutite omandamiseks ühiskavandamist, kaitstes ühtlasi hangitud tehnoloogia ja süsteemide tarneahela turvalisust. Ühisettevõte aitab kaasa liidu tehnoloogilisele autonoomiale, toetades Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia tarneahelat tugevdava tehnoloogia ja rakenduste väljatöötamist ning edendades nende lõimimist superandmetöötluse süsteemidesse, mille abil püütakse rahuldada paljusid ühiskonna ja tööstuse vajadusi. Artikkel 4

Tegevussuunad (1)Ühisettevõte täidab artiklis 3 sätestatud missiooni järgmiste tegevussuundade kaudu: (a)haldamine – ühisettevõtte tegevuseks ja juhtimiseks vajalikud üldised toimingud; (b)taristu – turvalise maailmatasemel üliühendatud super- ja kvantandmetöötluse ning andmetaristu omandamine, kasutuselevõtt ja käitamine (sh liidus saavutatud teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutuselevõtt ja süsteemne kasutamine); (c)superandmetöötlusteenuste liidendamine – turvaliste liidendatud superandmetöötlus- ja andmeressursside ja -teenuste tegemine uurimis- ja teadusringkondadele, tööstusele (sh VKEdele) ja avalikule sektorile kättesaadavaks kogu ELis; täpsemalt hõlmab see alljärgnevat: i)osaliselt või täielikult ühisettevõtte EuroHPC omandis olevate või osalevate riikide vabatahtlikult kättesaadavaks tehtud kõrgjõudlusega andmetöötluse, kvantandmetöötluse ja andmeressursside omavahelise ühendamise toetamine; ii)super- ja kvantandmetöötluse andmetaristu liidu ühtsete andmeruumide ning turvalise liidendatud pilvetaristuga ühendamise toetamine; iii)super- ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu sujuva liidendamise ja turvalise pakkumise platvormi arendamise, omandamise ja käitamise toetamine, luues kõigile kasutajatele kõigi superandmetöötlus- ja andmeteenuste kasutamiseks ühtse pääsupunkti (mida haldab ühisettevõte); (d)tehnoloogia – uuendusliku konkurentsivõimelise maailmatasemel superandmetöötluse ökosüsteemi väljatöötamise teadusuuringute ja innovatsiooni (ambitsioonika) tegevuskava täitmise toetamine, tegeledes riist- ja tarkvaraga ning nende integreerimisega andmetöötlussüsteemidesse, hõlmates kogu teaduse ja tööstuse väärtusahelat, et tagada liidu tehnoloogiline autonoomia. Keskendutakse energiatõhusale kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiale. Tegeletakse muu hulgas alljärgnevaga: i)väikese energiatarbega mikroprotsessorosised ning nendega seotud tehnoloogia, nagu uudsed algoritmid, tarkvarakoodid, tööriistad ja keskkonnad; ii)tekkivad andmetöötlusparadigmad ja nende integreerimine juhtivatesse superandmetöötlussüsteemidesse (sh kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse süsteemidesse) ühiskavandamise abil. Selline tehnoloogia on seotud tipptasemel superarvutite (sh kvantarvutite) ja taristu väljatöötamise, omandamise ja kasutuselevõtuga; iii)tehnoloogiad ja süsteemid, mis on vajalikud klassikaliste superandmetöötluse süsteemide ühendamiseks ja käitamiseks muude, sageli täiendavate andmetöötlustehnoloogiatega, nagu neuromorfse või kvantandmetöötlusega, ning nende tulemusliku toimimise tagamine; (e)rakendused – Euroopa tipptaseme saavutamine ja säilitamine olulisimate teadlaste, tööstuse (sh VKEde) ja avaliku sektori jaoks mõeldud andmetöötluse ja andmerakenduste ning koodide valdkonnas: i)sellised avaliku ja erasektori kasutajatele mõeldud rakendused, mis kasutavad tipptasemel superarvutite võimekust, ning nende ühendamine tipptasemel digitehnoloogiaga (nt tehisintellekt, suure jõudlusega andmeanalüüs, pilvetehnoloogia), kasutades selleks kõrgjõudlusega andmetöötlust võimaldavate ulatuslike ja kujunemisjärgus juhtivate koodide ja rakenduste ühiskavandamist, väljatöötamist ja optimeerimist; ii)muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste tippkeskuste ning paljude teadus- ja tööstussektoritele suurandmerakenduste ja -teenuste jaoks mõeldud mastaapsete kõrgjõudlusega andmetöötlust võimaldavate katsenäidiste ja katsestendide toetamine; (f)kasutamise ja oskuste laiendamine – super- ja kvantandmetöötluse ning andmete kasutamise ja oskuste tipptasemeni jõudmise soodustamine, võttes arvesse sünergiat teiste programmide ja vahenditega (eriti programmiga „Digitaalne Euroopa“); superandmetöötlusressursside ja andmerakenduste teadusliku ja tööstusliku kasutamise laiendamine ning superandmetöötluse ja andmetaristu tööstussektorile kättesaadavuse ja selles vajalikuks innovatsiooniks kasutamise soodustamine; Euroopale targa juhtiva teaduskogukonna ja kvalifitseeritud tööjõu tagamine, et oleksime teaduses juhtival positsioonil ning tööstuses toimuks digiüleminek (sh riiklike kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevus- ja tippkeskuste toetamine ja võrgustikutöö); (g)rahvusvaheline koostöö – superandmetöötlusega seotud rahvusvahelise koostöö edendamiseks oluliste toimingute kindlaksmääramine, elluviimine ja neis osalemine, et lahendada üleilmseid teaduslikke ja ühiskondlikke probleeme, edendades ühtlasi Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tarnijate ja kasutajate ökosüsteemi konkurentsivõimet ning järgides liidu välispoliitika eesmärke ja rahvusvahelisi kohustusi. (2)Lõikes 1 loetletud toimingute kõrval võib ühisettevõttele usaldada ka lisaülesandeid, kui liidu programmides on komisjoni tööprogrammi kohaselt kumulatiivset, vastastikku täiendavat või ühendatud rahastust. Artikkel 5 Liidu rahaline panus

(1)Liidu rahaline panus ühisettevõttesse (sh EFTA assigneeringud) on kuni [XXXXX] eurot (sh kuni [XXXXX] eurot halduskuludeks), mis jaguneb järgmiselt: (a)kuni [XXXXX] eurot programmist „Euroopa horisont“ [eelarve määratakse kindlaks hilisemas etapis vastavalt programmi „Euroopa horisont“ strateegilisele planeerimisele ja programmitööle]; (b)kuni [2 400 000 000] eurot programmist „Digitaalne Euroopa“; (c)kuni [200 000 000] eurot Euroopa ühendamise rahastust. (2)Lõikes 1 osutatud liidu rahaline panus makstakse liidu üldeelarves konkreetsele programmile eraldatud assigneeringutest. (3)Liit võib lõikes 1 osutatud panust täiendada ühisettevõttele eraldatavate lisasummadega, et toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning uuenduslike lahenduste kasutusele võtmist. (4)Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt liidu programmidest ühisettevõttele lisategevusteks eraldatud rahalisi vahendeid ei võeta arvesse liidu maksimaalse rahalise panuse arvutamisel. (5)Liit võib lõikes 1 osutatud panust täiendada ühisettevõttele programmides „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa ühendamise rahastus osalevatelt riikidelt eraldatavate lisasummadega vastavalt nende programmis osalemise lepingutele. (6)Lõike 1 punktis a osutatud liidu rahalist panust kasutab ühisettevõte selleks, et anda rahalist toetust teadus- ja innovatsioonikavas ettenähtud kaudsetele meetmetele, mis on määratletud programmi „Euroopa horisont“ loomise määruse artiklis xxx. (7)Lõike 1 punktis b nimetatud (liidu) rahalist panust kasutatakse võimekuse suurendamiseks kogu liidus (sh kõrgjõudlusega arvutite, kvantarvutite või -simulaatorite omandamiseks ja käitamiseks, kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötluse teenuse- ja andmetaristu liidendamiseks ja kasutuse laiendamiseks ning edasijõudnute oskuste ja koolituse jaoks). (8)Lõike 1 punktis c nimetatud (liidu) rahaline panus makstakse liidu üldeelarves Euroopa ühendamise rahastu jaoks mõeldud assigneeringutest ning seda kasutatakse kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmeressursside ühendamiseks ning integreeritud üleeuroopalise üliühendatud kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristu loomiseks. Artikkel 6 Liidu muu rahaline panus Artiklis 5 osutatud liidu maksimaalse rahalise panuse arvutamisel ei võeta arvesse muudest kui nimetatud artikli lõikes 1 osutatud liidu programmidest antud panust, mis on osa liidu kaasrahastusest ühe osaleva riigi elluviidava programmi jaoks. Artikkel 7 Muude osaliste kui liidu panused (1)Osalevad riigid teevad vähemalt samasuure kogupanuse nagu käesoleva määruse artiklis 5 osutatud liidu panus (sh [XXXXX] eurot halduskuludeks [sama palju kui käesoleva määruse artiklis 5 osutatud liidu panus halduskuludeks]). Osalevad riigid lepivad ühise panuse tegemises omavahel kokku. (2)Erasektorist pärit osalised teevad ühisettevõttesse vähemalt [XXXXX] euro suuruse panuse (sh kuni [XXXXX] eurot halduskuludeks [22,22 % käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud liidu panusest halduskulude jaoks]) või lasevad seda teha oma koosseisu kuuluvatel ja seotud üksustel. (3)Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud panused hõlmavad põhikirja artiklis 15 sätestatut. (4)Iga osalev riik võib anda põhikirja artikli 15 lõike 3 punktis f osutatud panuse enda territooriumil asutatud abisaajatele. Osalevad riigid võivad täiendada ühisettevõtte panust pidades kinni programmi „Euroopa horisont“ loomise määruse (EL) nr xxx artiklis 30, programmi „Digitaalne Euroopa“ loomise määruse (EL) nr xxx artiklis xxx ja Euroopa ühendamise rahastu loomise määruse (EL) nr xxx artiklis xxx kehtestatud maksimaalsest hüvitamismäärast. Sellised panused ei mõjuta riigiabi eeskirjade kohaldamist.

(5)Ühisettevõtte muud osalised kui liit annavad iga aasta 31. jaanuariks juhatusele aru käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohase panuse väärtusest eelmisel eelarveaastal (vt põhikirja artikkel 15). (6)Põhikirja artikli 15 lõike 3 punktides b–f osutatud panuse väärtuse hindamiseks selgitatakse kulud välja vastavalt asjaomaste üksuste tavapärasele kuluarvestuskorrale, üksuse asutamisriigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ning rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja finantsaruandlusstandarditele. Kulud kinnitab asjaomase üksuse määratud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte võib kontrollida panuse väärtuse hindamise meetodit, kui kinnituses peaks esinema ebaselgust. Ebaselguste püsimise korral võib ühisettevõte hindamismeetodit auditeerida. (7)Komisjon võib liidu rahalise panuse ühisettevõttesse lõpetada või peatada, seda proportsionaalselt vähendada või algatada põhikirja artiklis 24 sätestatud likvideerimismenetluse järgmistel juhtudel: (a)kui ühisettevõte ei suuda täita liidu panusega seotud tingimusi; (b)kui osalised (v.a liit) või nende koosseisu kuuluvad või nendega seotud üksused ei tee käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud panust või teevad selle vaid osaliselt või ei pea kinni selle jaoks ettenähtud ajakavast, või (c)artiklis 22 nimetatud hindamise tulemusena. Komisjoni otsus liidu rahalist panust proportsionaalselt vähendada või see peatada ei takista osaliste (v.a liit) selliste rahastamiskõlblike kulude hüvitamist, mis on tehtud enne otsusest ühisettevõttele teadaandmist. Artikkel 8 Majutav üksus (1)EuroHPC superarvutid asuvad osalevas liikmesriigis. Üks osalev riik võib majutada rohkem kui üht EuroHPC superarvutit, kui nende omandamise vahel on üle kahe aasta või kui need on erineva tehnoloogiaga (klassikaline/kvantarvuti). (2)Käesoleva määruse artiklites 10, 11 ja 13 nimetatud EuroHPC superarvuteid majutav üksus võib esindada osalevat liikmesriiki või majutuskonsortsiumi. Majutav üksus sõlmib osaleva riigi või majutuskonsortsiumis osalevate riikide pädevate asutustega sellesisulise lepingu. (3)Ühisettevõte usaldab tema täisomandis olevate või käesoleva määruse artiklite 10, 11 ja 13 kohaselt kaasomandis olevate EuroHPC superarvutite käitamise majutavale üksusele. (4)Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud majutavad üksused valitakse vastavalt lõikele 5 ja käesoleva määruse artiklis 17 osutatud finantsreeglitele. (5)Pärast osalemiskutse avaldamist valib juhatus käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud majutava üksuse ja asjaomase osaleva riigi, kus majutav üksus on asutatud, või majutava üksusega seotud majutuskonsortsiumi välja õiglase ja läbipaistva menetluse teel, mis tugineb muu hulgas järgmistele kriteeriumidele: (a)vastavus süsteemi üldisele tehnilisele kirjeldusele, mis on määratletud osalemiskutses; (b)EuroHPC superarvuti omamise kogukulu (sh arvuti hinnangulised käitamiskulud selle kasutusea jooksul koos täpse hindamismeetodiga); (c)majutava üksuse kogemus sarnaste süsteemide paigaldamisel ja käitamisel; (d)majutava üksuse füüsilise ja IT-taristu kvaliteet, turvalisus ja ühendatus liidu süsteemidega; (e)kasutajatele pakutava teenuse kvaliteet (nimelt suutlikkus täita teenustaseme kokkulepet, mis on üks valikumenetlusega kaasnevatest dokumentidest); (f)sobiva tõendava dokumendi esitamine selle kohta, et majutava üksuse asutamise liikmesriik või majutuskonsortsiumis osalevate riikide pädevad asutused on võtnud kohustuse katta selle osa EuroHPC superarvuti omamise kogukuludest, mida ei kaeta artikli 5 kohase liidu panusega ega artikli 6 kohase liidu muu panusega, kuni ajani, mil selle omandiõigus antakse ühisettevõttelt üle nimetatud majutavale üksusele või mil superarvuti müüakse või omandiõiguse üleandmiseta kasutuselt kõrvaldatakse.

(6)Majutav üksus seob end käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud tööstuslike EuroHPC superarvutite või nende sektsioonide omandamiseks ja käitamiseks erasektorist pärit osalistega või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga. Majutav üksus sõlmib erasektorist pärit osalistega või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga sellesisulise lepingu. (a)Ühisettevõte usaldab käesoleva määruse artikli 12 kohaselt tema kaasomandis olevate tööstuslike EuroHPC superarvutite käitamise majutavale üksusele. (b)Majutav üksus valitakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 5 ja käesoleva määruse artiklis 17 osutatud ühisettevõtte finantsreeglitele. (c)Pärast osalemiskutse avaldamist valib juhatus majutava üksuse ja sellega seotud erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsiumi õiglase ja läbipaistva menetlusega, mille aluseks on muu hulgas käesoleva artikli lõike 5 punktides a–e sätestatud tingimused ja järgmine lisakriteerium: sobiva tõendava dokumendi esitamine erasektorist pärit osaliste või erasektorist pärit partnerite konsortsiumi võetud kohustuse kohta katta EuroHPC superarvuti omamise kogukulu see osa, mida ei kata artikli 5 kohane liidu panus ega artikli 6 kohane liidu muu panus. (7)Valitud majutav üksus võib otsustada kutsuda majutuskonsortsiumisse rohkem osalevaid riike, erasektorist pärit osalisi või erasektorist pärit partnerite konsortsiumi, kui selleks on enne Euroopa Komisjoniga sõlmitud sellesisuline kokkulepe. Uute osalevate riikide või erasektorist pärit osaliste rahaline või mitterahaline panus või muu võetud kohustus ei mõjuta artiklite 10, 11, 12 ja 13 kohast EuroHPC superarvutitega seotud liidu rahalist panust ning asjaomaseid omandiõigusi ja liidule eraldatud pääsuaja protsenti. Artikkel 9 Majutusleping (1)Ühisettevõte sõlmib iga valitud majutava üksusega majutuslepingu enne EuroHPC superarvuti soetamise menetluse algatamist. (2)Majutuslepingus käsitletakse täpsemalt alljärgnevat EuroHPC superarvutiga seotut: (a)õigused ja kohustused superarvuti soetamise menetluse (sh superarvuti vastuvõtukatse) ajal; (b)vastutus superarvuti käitamisel; (c)kasutajatele pakutava teenuse kvaliteet superarvuti käitamisel vastavalt teenustaseme kokkuleppele; (d)superarvuti energiatõhususe ja keskkonnasäästlikkusega seotud plaanid; (e)superarvuti kasutamisega seotud liidu pääsuaja tingimused, mille üle otsustab juhatus vastavalt artiklile 15; (f)pääsuaja arvestamise kord; (g)millise osa omamise kogukulust määrab majutav üksus rahastamiseks tema asutamiskohaks olevale osalevale riigile või majutuskonsortsiumisse kuuluvatele osalevatele riikidele; (h)artikli 10 lõikes 4, artikli 11 lõikes 5, artikli 12 lõikes 5 ja artikli 13 lõikes 4 osutatud omandiõiguse ülemineku tingimused (sh EuroHPC superarvutite jääkväärtuse arvutamise ja nende kasutuselt kõrvaldamise sätted); (i)majutava üksuse kohustus lubada EuroHPC superarvuteid kasutada ja tagada samal ajal nende turve, isikuandmete kaitse vastavalt määrusele (EL) 2016/679, elektroonilise sidega seotud eraelu puutumatuse kaitse vastavalt direktiivile 2002/58/EÜ, ärisaladuse kaitse vastavalt direktiivile (EL) 2016/943 ning muude ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud andmete konfidentsiaalsus; (j)majutava üksuse kohustus kehtestada sertifitseeritud auditiprotseduur, mis hõlmab EuroHPC superarvuti käitamise kulusid ja kasutajate pääsuaegu;

(k)majutava üksuse kohustus esitada iga aasta 31. jaanuariks juhatusele auditiaruanne ja andmed eelmisel eelarveaastal pääsuaja kasutamise kohta; (l)konkreetsed EuroHPC superarvuti käitamise tingimused tööstussektori kasutajate jaoks. (3)Majutuslepingule kohaldatakse liidu õigust ning käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes selle liikmesriigi õigust, kus majutav üksus asub. (4)Majutusleping peab sisaldama ELi toimimise lepingu artikli 272 tähenduses vahekohtuklauslit, millega antakse jurisdiktsioon kõigi lepingus käsitletavate teemade üle Euroopa Liidu Kohtule. (5)Pärast majutuslepingu sõlmimist ja ilma et see mõjutaks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist algatab ühisettevõte valitud majutava üksuse toetusel menetlused EuroHPC superarvuti soetamiseks vastavalt artiklis 17 osutatud finantsreeglitele. (6)Keskklassi superarvutite puhul algatab ühisettevõte või majutav üksus pärast majutuslepingu sõlmimist ja mõlema lepingupoole nimel menetlused EuroHPC superarvuti soetamiseks vastavalt artiklis 17 osutatud finantsreeglitele. Artikkel 10 Tipptasemel superarvutite soetamine ja omandiõigus (1)Ühisettevõte omandab tipptasemel superarvutid ja on nende omanik. (2)Artikli 5 lõikes 1 osutatud liidu rahaline panus peab katma kuni 50 % tipptasemel superarvutite soetusmaksumusest ning kuni 50 % nende käitamiskuludest. Tipptasemel superarvutite omamise kogukulu ülejäänud osa katab majutava üksuse asutamiskohaks olev osalev riik või majutuskonsortsiumis osalevad riigid ning sellele võivad lisanduda artiklis 6 osutatud panused. (3)Tipptasemel superarvuti tarnija valimisel arvestatakse tarneahela turvalisusega. (4)Ilma et see piiraks põhikirja artikli 24 lõikes 4 osutatud likvideerimist, võib kõige varem viis aastat pärast seda, kui majutavasse üksusesse paigaldatud tipptasemel superarvutid on edukalt läbinud ühisettevõtte vastuvõtukatse, anda nende omandiõiguse üle kõnealusele majutavale üksusele, müüa need muule üksusele või need kasutuselt kõrvaldada, kui juhatus on teinud sellekohase otsuse ja täidetakse majutuslepingu tingimusi. Tipptasemel superarvuti omandiõiguse üleandmise korral hüvitab majutav üksus ühisettevõttele üleantava superarvuti jääkväärtuse. Kui majutavale üksusele omandiõigust üle ei anta ning superarvuti otsustatakse kasutuselt kõrvaldada, kannavad ühisettevõte ja majutav üksus asjaomased kulud võrdselt. Ühisettevõte ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast tipptasemel superarvuti omandiõiguse üleandmist või selle müümist või kasutuselt kõrvaldamist. Artikkel 11 Kvantarvutite soetamine ja omandiõigus (1)Ühisettevõte omandab kvantarvutid ja -simulaatorid (mis võivad olla alates katseeksemplaridest ja eksperimentaalsetest süsteemidest kuni prototüüpide ja töös süsteemideni, kas eraldiseisvad seadmed või tipptasemel või keskklassi kõrgjõudlusega andmetöötluse seadmetega hübriidid ja kasutatavad pilveteenusena) ning jääb nende omanikuks. (2)Artikli 5 lõikes 1 osutatud liidu rahaline panus peab katma kuni 50 % kvantarvutite ja -simulaatorite soetusmaksumusest ning kuni 50 % nende käitamiskuludest. Kvantarvutite ja -simulaatorite omamise kogukulu ülejäänud osa katab majutava üksuse asutamiskohaks olev osalev riik või majutuskonsortsiumis osalevad riigid ning sellele võivad lisanduda artiklis 6 osutatud panused. (3)Kvantarvutite ja -simulaatorite tarnija valimisel arvestatakse tarneahela turvalisusega. (4)Kvantarvutid ja -simulaatorid peavad asuma EuroHPC superarvutit majutavas üksuses või liidus asuvas 0-tasandi superandmetöötluskeskuses.

(5)Ilma et see piiraks põhikirja artikli 24 lõikes 4 sätestatud likvideerimist, võib kõige varem neli aastat pärast seda, kui majutavasse üksusesse paigaldatud kvantarvuti või -simulaator on edukalt läbinud ühisettevõtte vastuvõtukatse, anda selle omandiõiguse üle kõnealusele majutavale üksusele, müüa selle muule üksusele või selle kasutuselt kõrvaldada, kui juhatus on teinud sellekohase otsuse ja täidetakse majutuslepingu tingimusi. Kvantarvuti või -simulaatori omandiõiguse üleandmise korral hüvitab majutav üksus ühisettevõttele üleantava superarvuti jääkväärtuse. Kui majutavale üksusele omandiõigust üle ei anta ning superarvuti otsustatakse kasutuselt kõrvaldada, kannavad ühisettevõte ja majutav üksus asjaomased kulud võrdselt. Ühisettevõte ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast kvantarvuti või -simulaatori omandiõiguse üleandmist või selle müümist või kasutuselt kõrvaldamist. Artikkel 12 Tööstuslike EuroHPC superarvutite soetamine ja omandiõigus (1)Ühisettevõte omandab koos erasektorist pärit osaliste või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga peamiselt tööstussektori kasutajatele mõeldud superarvutid või EuroHPC superarvutite sektsioonid ning jääb nende omanikuks või (koos erasektorist pärit osaliste või erasektorist pärit partnerite konsortsiumiga) kaasomanikuks. (2)Artikli 5 lõikes 1 osutatud liidu rahaline panus peab katma kuni 35 % tööstuslike EuroHPC superarvutite või nende sektsioonide soetusmaksumusest. EuroHPC superarvutite või nende sektsioonide omamise kogukulu ülejäänud osa katavad erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium. (3)Tööstusliku EuroHPC superarvuti tarnija valimisel arvestatakse tarneahela turvalisusega. (4)Tööstussektori kasutajatele mõeldud EuroHPC superarvutid või nende sektsioonid tuleb majutada EuroHPC superarvutit majutavas üksuses. (5)Ilma et see piiraks põhikirja artikli 24 lõikes 4 sätestatud likvideerimist, võib kõige varem neli aastat pärast seda, kui majutavasse üksusesse paigaldatud tööstuslikud EuroHPC superarvutid on edukalt läbinud ühisettevõtte vastuvõtukatse, anda nende omandiõiguse üle erasektorist pärit osalistele või erasektorist pärit partnerite konsortsiumile, müüa need muule üksusele või need kasutuselt kõrvaldada, kui juhatus on teinud sellekohase otsuse ja erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium on sellega nõus. EuroHPC superarvuti omandiõiguse üleandmise korral hüvitavad erasektorist pärit osalised või hüvitab erasektorist pärit partnerite konsortsium ühisettevõttele üleantava superarvuti jääkväärtuse. Kui omandiõigust erasektorist pärit osalistele ega erasektorist pärit partnerite konsortsiumile üle ei anta, vaid otsustatakse see kasutuselt kõrvaldada, kannavad asjaomased kulud erasektorist pärit osalised või erasektorist pärit partnerite konsortsium. Ühisettevõte ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast EuroHPC superarvuti omandiõiguse üleandmist või selle müümist või kasutuselt kõrvaldamist. Artikkel 13 Keskklassi superarvutite soetamine ja omandiõigus (1)Ühisettevõte omandab koos majutava üksuse asukohaks oleva osaleva riigi või majutuskonsortsiumis osalevate riikide avaliku sektori hankijatega keskklassi superarvutid ja on nende kaasomanik. (2)Artikli 5 lõikes 1 osutatud liidu rahaline panus peab katma kuni 35 % keskklassi superarvutite soetusmaksumusest. Keskklassi superarvutite omamise kogukulu ülejäänud osa katab majutava üksuse asutamiskohaks olev osalev riik või majutuskonsortsiumis osalevad riigid ning sellele võivad lisanduda artiklis 6 osutatud panused. (3)Keskklassi superarvuti tarnija valimisel arvestatakse tarneahela turvalisusega. (4)Ilma et see piiraks põhikirja artikli 24 lõikes 4 sätestatud likvideerimist, tuleb ühisettevõttele kuuluv omandiõiguse osa anda pärast superarvuti täielikku amortiseerumist üle majutavale üksusele. Majutav üksus hüvitab ühisettevõttele superarvuti jääkväärtuse. Ühisettevõte ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast keskklassi superarvuti omandiõiguse üleandmist. Artikkel 14 EuroHPC superarvutite kasutamine (1)EuroHPC superarvuteid peavad saama kasutada avaliku ja erasektori kasutajad peamiselt tsiviilotstarbel. Neid (v.a tööstuslikud EuroHPC superarvutid) kasutatakse peamiselt avaliku sektori