Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb liidu seisukohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöönõukogus seoses ELi-Moldova assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega /* COM/2014/0359 final - 2014/0181 (NLE) */





SELETUSKIRI 28. novembril 1994. aastal allkirjastati Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi (edaspidi „Moldova”) vaheline partnerlus- ja koostööleping (edaspidi „leping”), mis jõustus 1. juulil 1998. Selle aluseks on ühiste väärtustega seoses võetud kohustused ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslik rakendamine. Partnerlus- ja koostöölepingul põhinevas ELi ja Moldova ühises Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas on esitatud strateegilised eesmärgid ning selles julgustatakse ja toetatakse Moldova eesmärki integreeruda veelgi enam Euroopa majanduslike ja sotsiaalsete struktuuridega. Moldova on Euroopa naabruspoliitika partnerriik. Tänu sellele on tema ja Euroopa Liidu suhete kontekst oluliselt muutunud ja seda positiivses suunas. EL ja Moldova on nüüdseks lõpetanud läbirääkimised assotsieerimislepingu üle, mis asendab partnerlus- ja koostöölepingu. Kõnealused läbirääkimised jõudsid sisulises osas lõpule 25. juunil 2013 ning leping parafeeriti 29. novembril 2013 Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ajal. Assotsieerimisleping süvendab oluliselt Moldova poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni ELiga. See hõlmab ka põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubandusala järk-järgulist rakendamist. Viisanõude kaotamise tegevuskava edukas rakendamine on toonud kaasa viisavaba reisimise ELi ja Moldova vahel ning see on üks põhielement, mis toetab Moldova Vabariigi poliitilist ühtsust ja majanduslikku integratsiooni ELiga. Kõnealune liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide oluline suurendamine oli ette nähtud assotsieerimislepingus. ELi riigipeadel ja valitsusjuhtidel oli algselt kavas allkirjastada assotsieerimisleping 2014. aasta sügisel. Seoses Muret tekitavate arengutega Ukrainas, mis võivad avaldada mõju ka teistele piirkonna riikidele, nihutati lepingu kavandatud allkirjastamise aeg esmalt augustisse ja seejärel juunisse. Institutsioonid töötavad aktiivselt, et lühendada lepingu tekstide lõpetamiseks vajalikku aega ning tagada selle eesmärgi saavutamine. Assotsieerimisleping saab jõustuda alles pärast seda, kui selle on ratifitseerinud kõik lepinguosalised (st EL, selle liikmesriigid ja Moldova). Tõenäoliselt kujuneb sellest pikaajaline protsess, mis võib kesta mitu aastat. Seetõttu on lepingus nähtud ette võimalus hakata lepingu teatud osi kohaldama ajutiselt pärast seda, kui Moldova on vajalikud menetlused lõpule viinud (Moldova põhiseadus võimaldab alustada ajutist kohaldamist kohe, ilma eelneva ratifitseerimiseta) ja EL on teatanud oma valimisolekust alustada lepingu ajutist kohaldamist. Assotsieerimiskava eesmärk on valmistada ette ja soodustada assotsieerimislepingu rakendamist. Sellega luuakse praktiline raamistik, mille abil on võimalik saavutada üldised poliitilise ühtsuse ja majandusliku integratsiooni eesmärgid. See asendab ELi ja Moldova Euroopa naabruspoliitika tegevuskava. Assotsieerimislepingu struktuurist lähtudes esitatakse assotsieerimiskavas ühise töö prioriteetide loetelu ajavahemikuks 2014–2016. Kuigi assotsieerimiskavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele, ei mõjuta see praegu partnerlus- ja koostöölepingu või muude lepingute alusel praegu peetava dialoogi ulatust ega selle suhtes kehtivat mandaati. See ei takista assotsieerimislepinguga võetud kohustuste täitmist pärast lepingu jõustumist või selle ajutise kohaldamise algust. Erinevalt assotsieerimislepingust ei ole assotsieerimiskava rahvusvahelise õiguse kohaselt õiguslikult siduv dokument. Allpool on esitatud ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb liidu seisukohta ELi-Moldova koostöönõukogus seoses assotsieerimiskava vastuvõtmisega. Komisjon palub nõukogul kõnealune nõukogu otsuse eelnõu vastu võtta. 2014/0181 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb liidu seisukohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöönõukogus seoses ELi-Moldova assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, eriti selle artiklit 82, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Partnerlus- ja koostööleping allkirjastati 28. novembril 1994 ja see jõustus 1. juulil 1998. (2) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi assotsieerimisleping (edaspidi „assotsieerimisleping”) parafeeriti 29. novembril 2013 Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ajal. (3) Kuni assotsieerimislepingu jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt, alustades seda kohe, kui see muutub asjaomaste lepinguosaliste jaoks võimalikuks. (4) Assotsieerimislepingu rakendamise toetamiseks on lepinguosalised kokku leppinud, et nad koostavad läbirääkimisi assotsieerimiskava, mis sisaldab loetelu prioriteetidest, mille osas aastatel 2014–2016 ühiselt töötatakse. (5) Lepinguosalised on jõudnud kokkuleppele assotsieerimiskavas, mis võetakse vastu partnerlus- ja koostöölepingu alusel asutatud koostöönõukogus kuni ei ole loodud assotsieerimislepingus sätestatud institutsionaalset raamistikku. (6) Seisukoha, mille liit võtab koostöönõukogus seoses ELi-Moldova assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega, peab vastu võtma nõukogu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöönõukogus võetav liidu seisukoht seoses assotsieerimiskava rakendamisega põhineb käesolevale otsusele lisatud koostöönõukogu soovituse eelnõul. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISAD järgmise dokumendi juurde: Komisjoni ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb liidu seisukohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöönõukogus seoses ELi-Moldova assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega 1. LISA Eelnõu: SOOVITUS, mis käsitleb ELi-Moldova assotsieerimiskava rakendamist ELi-MOLDOVA KOOSTÖÖNÕUKOGU, võttes arvesse ELi-Moldova partnerlus- ja koostöölepingut, millega loodi partnerlus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahel (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 82 ning arvestades järgmist: Vastavalt lepingu artiklile 82 on asutatud koostöönõukogu, kelle ülesanne on jälgida lepingu rakendamist ning kes võib anda kahe lepinguosalise kokkuleppel asjakohaseid soovitusi. Lepinguosalised on kokku leppinud assotsieerimiskava tekstis, mille eesmärk on valmistada ette ja hõlbustada tulevase assotsieerimislepingu rakendamist praktilise raamistiku loomise kaudu, mis aitab saavutada üldisi poliitilise ühtsuse ja majandusliku integratsiooni eesmärke. Assotsieerimiskaval on kaks eesmärki: määrata kindlaks konkreetsed meetmed, millega tagatakse, et lepinguosalised täidavad assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi, ning luua avaram raamistik ELi ja Moldova suhete edasiseks tugevdamiseks, eriti majandusliku integratsiooni ja poliitilise koostöö süvendamiseks kooskõlas assotsieerimislepingu üldiste eesmärkidega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE: Ainus artikkel Koostöönõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisatud ELi-Moldova assotsieerimiskava, niivõrd kui rakendamisega püütakse saavutada ELi-Moldova assotsieerumislepingu (millega luuakse assotsiatsioon Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahel) eesmärke. [koht] Koostöönõukogu nimel eesistuja 2. LISA Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava Euroopa Liit ja Moldova Vabariik (edaspidi „lepinguosalised”) tõdevad, et nende suhete kontekst on pärast idapartnerlusega liitumist oluliselt ja positiivselt muutunud. Lepinguosalised alustasid assotsieerumislepingu läbirääkimisi 2010. aastal ning nimetatud lepingu lahutamatuks osaks oleva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubandusala läbirääkimisi 2012. aastal. Lisaks on nad välja töötanud ja kasutusele võtnud viisanõude kaotamise tegevuskava, mille edukas rakendamine on üks põhielement, mis toetab Moldova Vabariigi poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni Euroopa Liiduga. Kõnealune liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide oluline suurendamine oli ette nähtud assotsieerimislepingus. Läbirääkimised assotsieerimislepingu üle lõpetati 25. juunil 2013 ja leping parafeeriti 29. novembril 2013. Enne lepingu täies ulatuses jõustumist tuleb kehtestada meetmed, mis võimaldavad lepinguosalistel kasutada kõiki sellest tulenevaid eeliseid; nimetatud meetmetest esimene on lepingu osaline ajutine kohaldamine. Assotsieerimiskava eesmärk on valmistada ette ja soodustada assotsieerimislepingu rakendamist, luues selleks praktilise raamistiku, mille abil on võimalik saavutada üldisi poliitilise assotsieerimise ja majandusliku integratsiooni eesmärke. See asendab ELi ja Moldova Euroopa naabruspoliitika tegevuskava. Assotsieerimislepingu struktuurist lähtudes esitatakse assotsieerimiskavas loetelu prioriteetidest, mis on ühise töö aluseks aastatel 2014–2016. Kuigi assotsieerimiskavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele, ei mõjuta see partnerlus- ja koostöölepingu, muude asjaomaste lepingute või idapartnerluse mitmepoolse mõõtme alusel praegu peetava dialoogi ulatust ega selle suhtes kehtivat mandaati. See ei takista assotsieerimislepingu alusel võetud kohustuste täitmist pärast lepingu jõustumist või selle ajutise kohaldamise algust. 1. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid Assotsieerimiskava rakendamisel juhindutakse järgmistest ühistest põhimõtetest. Assotsieerimiskava raames võetavaid meetmeid tuleks rakendada poliitilise assotsieerimise ja majandusliku integratsiooni üldiste eesmärkide vaimus. Assotsieerimiskava prioriteetides kajastub ELi ja Moldova Vabariigi kohustus rakendada pärast lepingu jõustumist täielikult kõiki nendevahelise assotsieerimislepingu sätteid. Assotsieerimiskava rakendamisel tuleks igakülgselt järgida läbipaistvuse, vastutuse ja kaasatuse põhimõtteid. Assotsieerimiskava rakendamises peavad osalema mõlemad lepinguosalised. Assotsieerimiskava eesmärk on saavutada käegakatsutavad ja selged tulemused praktiliste meetmete järkjärgulise rakendamise kaudu. Lepinguosalised mõistavad, et on oluline toetada kokkulepitud prioriteete asjakohaste ja piisavate poliitiliste, tehniliste ja rahaliste vahenditega. Assotsieerimiskava rakendamise kohta esitatakse igal aastal aruanne, seda jälgitakse ja hinnatakse. Tehtud edusammud vaadatakse üle, muu hulgas partnerlus- ja koostöölepingu ning muude asjaomaste lepingute alusel. Euroopa Liit toetab Moldova Vabariiki assotsieerimiskavas esitatud eesmärkide ja prioriteetide rakendamisel. Selleks teeb EL järgmist: kasutab kõiki võimalikke ELi toetuse allikaid; pakub eriteadmisi ja nõuandeid; soodustab parimate tavade, oskusteabe ja teabe jagamist; toetab suutlikkuse suurendamist ja institutsioonide tugevdamist. Samuti innustab ta Moldova Vabariigi teisi partnereid toetust andma ja sellist toetust koordineerima. Ta kasutab oma sobivaid finantsinstrumente, et aidata kaasa assotsieerimiskava rakendamisele. Assotsieerimiskava ei ole siiski finantsplaneerimise dokument ning see ei asenda lepinguosaliste korraldatud finantsplaneerimist. EL annab toetust vastavalt Moldova Vabariigi abistamise üldprioriteetidele, mida on kirjeldatud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ühtses toetusraamistikus ning Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames Moldova Vabariigi jaoks mitme riigi osalusel koostatud finantsplaanides. Ta teeb seda täielikus kooskõlas ELi välisabi suhtes kehtivate rakenduseeskirjade ja kordadega. Assotsieerimiskava kohaldatakse alates selle vastuvõtmise hetkest esialgu kolme aasta jooksul ning vastastikusel kokkuleppel võidakse seda perioodi pikendada. Pärast vastuvõtmist asendab see Euroopa naabruspoliitika tegevuskava kui vahendi, mille alusel jälgitakse Moldova Vabariigi edusamme Euroopa naabruspoliitika raames. Ka kodanikuühiskonda julgustatakse keskenduma oma seiretegevuses assotsieerimiskavale. EL vastutab assotsieerimiskava rakendamise kohta aruannete esitamise eest; seda toetavad Moldova Vabariigi sisemised aruandlussüsteemid. Vajaduse korral, eriti assotsieerimislepingu jõustumisel võib assotsieerimiskava Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi koostöönõukogus (assotsiatsiooninõukogus) sõlmitava kokkuleppega igal ajal muuta või uuendada. 2. Assotsieerimiskava prioriteedid 2.1 Poliitiline dialoog ja reform Käesoleva assotsieerimiskava alusel korraldatava poliitilise dialoogi ja reformialase koostööga tahetakse tugevdada demokraatlike põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste järgimist vastavalt ÜRO ja Euroopa Nõukogu põhikonventsioonidele ja nendega seotud protokollidele. Allpool loetletud valdkondades poliitilise dialoogi pidamisel ja reformide tegemisel tuleks arvesse võtta Euroopa Nõukogu tegevuskava[1]. i) Suurendada Moldova Vabariigis demokraatiat ja õigusriiki tagavate institutsioonide stabiilsust, sõltumatust ja tõhusust, eelkõige selgitada konstitutsioonikohtu pädevust ja selle liikmete määramise korda tihedas koostöös Veneetsia komisjoniga; vaadata läbi presidendi valimise kord (põhiseaduse artikkel 78), et oleks tagatud kaasavus ja võimude lahusus. Pikemas perspektiivis tuleb põhiseaduse veel põhjalikumalt läbi vaadata, et vältida institutsioonilise seisaku kordumist; tagada parlamendi- ja kohalike valimiste demokraatlik korraldamine vastavalt Euroopa normidele ning kõrvaldada nendega seotud puudused, mille on kindlaks teinud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR); rakendada detsentraliseerimise strateegiat kooskõlas Euroopa Nõukogu Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 122); uuendada erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise õigusraamistikku, võttes arvesse erakondade rahastamise läbipaistvust käsitlevaid OSCE/OSIHRi ja Veneetsia komisjoni ühisarvamusi ning riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitusi. ii) Jätkata õigussektori reformimist, eelkõige tagada sõltumatus, erapooletus, professionaalsus ja tõhusus kohtutes, prokuratuuris ja õiguskaitseasutustes, mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse ning tugevdada kõigil tasanditel kõigi korruptsiooni vormide vastast ennetustööd ja võitlust. Mõned õigussektori üldise reformi elemendid võivad eeldada põhiseaduse muutmist: tagada riikliku korruptsioonivastase võitluse keskuse täielik töövõime, kaasa arvatud piisav eelarve ja personal, ning osaleda rahvusvahelises korruptsioonivastases koostöös; tagada riikliku korruptsioonivastase võitluse keskuse sõltumatus, kaasa arvatud selle juhataja ja juhataja asetäitjate määramisel ja ametist vabastamisel seaduses selgelt määratletud avatud, läbipaistva ja kandidaadi omadustel põhineva menetlusega, samuti keskuse järelevalvetegevustes ja aruandluses; vaadata läbi praegused õigusaktid, mille kohaselt kohtunike alaliselt ametisse määramisega pikendatakse nende esimest ametissemääramist, mille jaoks kohtunikud peavad vastama eelnevalt määratud tingimustele; teha tööd õigussektori asutuste sõltumatuse suurendamiseks, et administratsioon, valitsus ega parlament ei saaks neile avaldada poliitilist või mis tahes muud survet; rakendada uus kohtunike distsiplinaarvastutuse süsteem, et tagada nende kohustuste täitmine ühiskonna ees; vaadata läbi praegused õigusaktid, milles käsitletakse kohtunikke, prokuröre, advokaate ja muid õigusvaldkonna töötajaid, edendada nulltolerantsi korruptsiooni suhtes ning hoida ära igasugune korruptiivne käitumine; jätkata tööd selle nimel, et viia kohtueelsed kinnipidamiskeskused üle siseministeeriumi vastutussalast justiitsministeeriumi vastutussalasse; vaadata läbi praegused õigusaktid eesmärgiga anda kõrgemale kohtunikenõukogule juhtiv roll kohtutele ressursside jagamist käsitlevate otsuste tegemises; minna edasi prokuratuuri üldise reformiga; vaadata läbi riikliku õigusinstituudi suhtes kehtiv õigusraamistik, kaasajastada kohtunike ja prokuröride väljaõpetamise süsteemi ning parandada selle töö tulemuslikkust; teostada ombudsmani institutsiooni reform kooskõlas valitsuse poolt 4. septembril 2013 heaks kiidetud ombudsmani seadusega. iii) Tagada inimõiguste ja põhivabaduste austamine laiaulatusliku koostööga inimõiguste ja põhivabaduste kaitse valdkonnas. Kõnealune koostöö hõlmab allpool nimetatud valdkondades järgmisi tegevusi. Inimõigused ja põhivabadused Rakendada riiklik inimõiguste tegevuskava (2011–2014), keskendudes kõige haavatavamatele rühmadele, ning koordineerida planeerimis- ja eelarveprotsessi nii, et tõhusaks rakendamiseks eraldataks piisavalt vahendeid; tagada mis tahes alusel diskrimineerimist keelustavate seaduste ja määruste, sh võrdsuse tagamise seaduse täielik kohaldamine ning suurendada diskrimineerimise ennetamise ja kaotamise nõukogu (võrdõiguslikkuse nõukogu) suutlikkust; kaaluda Euroopa Nõukogu struktuuriüksuste ja ekspertide esitatud soovitusi, milles käsitletakse rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni nõuete täitmist, ning rakendada neid kooskõlastatult vastavate struktuuriüksuste ja ekspertidega; tagada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tõhus rakendamine; tagada Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste tõhus täitmine; säilitada vaidluste lahendamise toimivad kohtueelsed ja -välised mehhanismid, kaasa arvatud inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas; jätkata juurdepääsu võimaldamist teabele kodanike õiguste ja sobivate õiguslike lahenduste kohta; edendada ja suurendada kohtusüsteemis, õiguskaitse- ja haldusasutustes teadlikkust inimõiguste kaitse ja diskrimineerimisvastaste põhimõtete kohta. Sõnavabadus Jätkata tööd sõnavabaduse ja ajakirjanduse sõltumatuse tagamise nimel kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega; algatada regulaarne dialoog eesmärgiga vahetada teavet parimate tavade kohta seoses ajakirjandusvabaduse, meedia mitmekesisuse, laimamise dekriminaliseerimise, ajakirjanduse allikakaitse ja meedia kultuurilise mitmekesisusega. Koostöö kodanikuühiskonnaga Kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid, eriti tööandjate esindusorganisatsioonid ja ametiühingud andmekogumise ja poliitika järelevalve tegevustesse. Inimkaubandus Võtta vastu ja rakendada inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise riiklik tegevuskava (2014–2016); süvendada inimkaubanduse vastast koostööd vastavates rahvusvahelistes organisatsioonides (OSCE, ÜRO). Väärkohtlemine ja piinamine Luua üldine poliitiline raamistik karistamatuse vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks, lähtudes suunistest karistamatuse likvideerimise kohta inimõiguste raske rikkumise korral (Euroopa Nõukogu, 2011); lahendada tõhusalt kõik teadaolevad õiguskaitseametnike poolt vahistatute suhtes toime pandud väärkohtlemise juhud, eriti kohtueelsetes kinnipidamisasutustes. Laste õigused Rakendada riikliku inimõiguste tegevuskava teemakohased sätted ning muu hulgas töötada laste õiguste jõustamise nimel ja likvideerida laste vaesus. Perevägivald Tagada perevägivalda käsitleva olemasoleva õigusraamistiku täielik rakendamine. Võrdne kohtlemine Suurendada soolist võrdõiguslikkust, tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine ühiskonnaelus ja majanduses, kaasa arvatud õiguskaitsesektoris, ning võtta praktilisi meetmeid soolise palgalõhe vähendamiseks; ühtlustada tervishoiu ja ohutuseeskirjad, rasedus- ja sünnituspuhkuse eeskirjad ning vanemlike ja tööalaste kohustuste ühitamist käsitlevad eeskirjad Euroopa standarditega; edendada naiste osalust otsuste tegemises ning avalikus ja poliitilises elus ning korraldada nimetatud valdkondades vastavasisulisi tegevusi. Ametiühingute õigused ja tööõiguse põhireeglid Jätkata tööd, et tagada ametiühingute õiguste ja tööõiguse põhireeglite kaitse kooskõlas Euroopa standardite ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidega. Korruptsioonivastane võitlus ja haldusreform Tegeleda korruptsioonivastase võitlusega ühiskonna kõigil tasanditel, pöörates erilist tähelepanu kõrgetasemelisele korruptsioonile, ning rakendada Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) sellekohased soovitused; rakendada riiklik korruptsioonivastase võitluse strateegia aastateks 2011–2015 ja tegevuskava aastateks 2014–2015 tihedas koostöös kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; jätkata avaliku halduse reformi eesmärgiga luua aruandekohustuslik, tulemuslik, läbipaistev ja professionaalne avalik teenistus; tugevdada korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste tegevuse koordineerimist ja teabevahetust, kehtestades muu hulgas selge töökorralduse riikliku korruptsioonivastase võitluse keskuse ja ametialase aususe riikliku komisjoni vahelises suhtluses; luua riikliku korruptsioonivastase võitluse keskuse juures kõrgete ametnike või suure kahjuga seotud juhtudele spetsialiseerunud üksused, et kõrgetasemelise korruptsiooniga paremini võidelda; suurendada ametialase aususe riikliku komisjoni tegevusvõimet. Kehtestada toimiv raamistik, mis võimaldab korraldada tulemuslikke finantsuurimisi ja vara tagasivõitmist; rakendada toimiv ja usaldusväärne süsteem riigiametnike vara ja huvide läbipaistvuse ja kontrolli tagamiseks, et hoida ära alusetut rikastumist ja võimalikke huvide konflikte ning lahendada nendega seotud probleemid, suurendades ametialase aususe riikliku komisjoni pädevust; töötada korruptsioonivastase võitluse asutuste positsiooni tugevdamise nimel, kaasates selleks kodanikuühiskonda ning kasutades laialdaselt reklaamitud ja hästi teenindatud vihjeliine kodanike kaebuste vastuvõtmiseks. 2.2 Välis- ja julgeolekupoliitika Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas on dialoogi ja koostöö eesmärk järkjärguline lähenemine, mis hõlmab ka lähenemist ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP). Eelkõige tegeletakse julgeoleku, konfliktiennetuse ja kriisiohje küsimustega, piirkondliku stabiilsuse, desarmeerimise, relvade leviku tõkestamise, relvastus- ja ekspordikontrolliga. Selles valdkonnas tehtav koostöö põhineb ühistel väärtustel ja vastastikustel huvidel ning selle eesmärk on poliitikat ühtlustada ja tõhustada, kasutades selleks kahepoolseid, rahvusvahelisi ja piirkondlikke foorumeid. See hõlmab järgmisi tegevusi: edendada tõhusal mitmepoolsusel põhinevat konfliktide rahumeelset lahendamist ning rahvusvahelist stabiilust ja julgeolekut; arendada koostööd ELi sanktsioonide valdkonnas; edendada austust suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, piiride puutumatuse ja iseseisvuse põhimõtete suhtes vastavalt ÜRO põhikirjale ja OSCE Helsingi lõppaktile; tugevdada praktilist koostööd konfliktide ennetamisel ja kriisiohjamisel, soodustades Moldova Vabariigi osalemist ELi juhitavatel tsiviil- ja militaarkriisiohje operatsioonidel, ning ÜJKP vallas toimuvatel konsultatsioonidel ja koolitustel (alates 1. juulist 2013 kehtiva osalemise raamlepingu ning idapartnerluse ÜJKP töörühma mitmepoolse raamistiku alusel); alustada ja viia lõpule läbirääkimised Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel ÜJKPga seotud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra lepingu sõlmimiseks järelmeetmena alates 1. juulist 2013 kehtivale Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu lepingule, millega luuakse raamistik Moldova Vabariigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonides. Terrorism, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja ebaseaduslik relvaeksport Tugevdada rahvusvahelist konsensust seoses inimõigustel põhineva terrorismivastase võitluse ja terroriakti mõiste õigusliku määratlusega, aidates kaasa rahvusvahelise terrorismivastase võitluse tervikliku konventsiooni suhtes kokkuleppele jõudmisele, ning jätkata terrorismivastase võitluse valdkonnas riigisisest seadusandliku ja regulatiivse raamistiku täiustamist; vahetada teavet terroristlike organisatsioonide, rühmituste, nende tegevuse ja toetusvõrgustike kohta vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja lepinguosaliste vastu võetud õigusaktidele; rakendada standardid, mida on kirjeldatud terroristide rahastamist käsitlevates rahapesuvastase töökonna soovitustes; töötada välja koostöövõimalused relvakaubanduse vastase võitluse ja relvavarude hävitamise valdkonnas; töötada välja koostöö- ja teabevahetusvõimalused seoses ebaseaduslike relvade avastamise ja jälitamisega; teha koostööd ja aidata kaasa massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele, täites täielikult oma rahvusvahelistest desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest lepingutest tulenevaid olemasolevaid kohustusi ja muid vastavaid rahvusvahelisi kohutusi; luua toimiv riigisisene kontrollisüsteem massihävitusrelvadega seotud kaupade ekspordi ja transiidi kontrollimiseks, sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogiate massihävitusrelvadega seotud lõppkasutuse kontrollimiseks koos tõhusate karistustega ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest; teha koostööd riskipõhise tollikontrolli valdkonnas, et tagada import-, eksport- ja transiitkaupade ohutus ja julgeolek; võidelda väike- ja kergerelvade ning nende laskemoona salakaubaveoga kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste lepingute, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega ning selles valdkonnas kohaldatavate muude rahvusvaheliste dokumentide alusel võetud kohustustega; jätkata institutsioonilise suutlikkuse suurendamist, võttes kasutusele parimad rahvusvahelised tavad ja kogemused terrorismivastase võitluse valdkonnas; jätkata koostööd tavarelvade ekspordikontrolli valdkonnas, lähtudes ELi ühisest seisukohast sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli suhtes. Transnistria konflikt Jätkata lepinguosaliste konstruktiivset osalemist OSCE juhitud läbirääkimistes Transnistria konflikti lahendamiseks; jätkata ELi ja Moldova Vabariigi tõhusat koostööd seoses Transnistria konflikti lahendamisega vastavalt kokkulepitud 5 + 2 formaadile, kaasa arvatud konsultatsioone konflikti lahendamisele järgnevate meetmete üle; süvendada dialoogi eesmärgiga selgitada assotsieerimislepingust tulenevaid eeliseid ning tagada selle kohaldatavus kogu Moldova Vabariigi territooriumil; jätkata Transnistria konfliktiga seotud piiriküsimustes konstruktiivset dialoogi kõigi asjaomaste vastaspooltega. Rahvusvaheline Kriminaalkohus Rakendada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut ja sellega seotud instrumendid, pöörates piisavalt tähelepanu selle terviklikkuse säilitamisele. 2.3 Õiguse, vabaduse ja turvalisuse alane koostöö Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades: Isikuandmete kaitse Jätkata õigusraamistiku rakendamist ning tagada isikuandmete kaitse kõrge tase vastavalt Euroopa instrumentidele ja standarditele; jätkata andmekaitseasutuse (riiklik isikuandmete kaitse keskus) suutlikkuse suurendamist ning kontrollida andmekaitsestandardite rakendamist kõigis sektorites, eriti seoses õiguskaitsega. Koostöö rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas Ränne Jätkata ELi ja Moldova Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu ja Moldova kodanike reintegreerimise meetmete tõhusat rakendamist; parandada olemasolevat taristut (sh kinnipidamiskeskused) ja vastutavate asutuste personaliga komplekteeritust, et tagada ebaseaduslikult riigis elavate ja/või sealt läbi sõitvate kolmanda riigi kodanike tõhus tagasisaatmine Moldova Vabariigi territooriumilt, tagada haldusaresti kandvate sisserändajate inimõiguste austamine ning töötada välja integratsiooniraamistik; jätkata rände- ja varjupaigabüroo kui rändevoo usaldusväärse haldamise koordineerija tugevdamist ning parandada välismaalaste vastuvõtu tingimusi ja registreerimist, eriti välismaalaste keskse ja kohaliku registreerimisega tegelevate ühtsete kontaktpunktide tööd; jätkata rände- ja varjupaigabüroo ebaseadusliku rände direktoraadi piirkondlike teenistuste tugevdamist, tagada rände- ja varjupaigabüroo esindatus piirkondlikul tasandil ning võtta kasutusele kohalikud tööruumid, mis eristuksid riikliku politsei ruumidest; jätkata laiendatud rändeprofiili uuendamist pärast selle esimest õnnestunud avaldamist ning kasutada seda võimaluse korral rändepoliitikaga seotud otsuste tegemisel; korraldada pidevaid suunatud teavituskampaaniaid, mille eesmärk on selgitada viisavaba reisimisega seotud õigusi ja kohustusi, kaasa arvatud ELi tööturule pääsemise reegleid (sh ELi sisserändeportaali vahendusel) ning vastutust viisavabadusega kaasnevate õiguste kuritarvitamise korral. Varjupaik Jätkata 2009. aasta varjupaigaseaduse rakendamist, millega on loodud kindel raamistik rahvusvahelist kaitset vajavate isikute kaitsmiseks, ning muuta kõnealust seadust nii, et see oleks veel rohkem kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega; säilitada tõhus pagulasseisundi määramise menetluskord; jätkata kohtunike koolitamist varjupaiga ja rändega seotud küsimustes ning täpsemalt kõnealuste valdkondade apellatsioonkaebuste menetlemise alal; arendada edasi integratsiooniraamistikku; võtta kasutusele biomeetrilised isikutunnistused ning alustada pagulastele reisidokumentide väljastamist. Piirihaldus Jätkata piirihalduse tugevdamist ning säilitada piirikontrolli ja piirivalve kõrge tase, täiendada ja uuendada paikseid ja mobiilseid videovalvevahendeid; täiendada riikliku ja kohaliku tasandi olukorrapilti täpsustatud riskianalüüsi, luuretegevuse ja andmevoogude juhtimise abil; tagada ka edaspidi piisava taristu, tehnilise varustuse, IT-süsteemide, rahaliste vahendite ja inimressursi olemasolu vastavalt Moldova Vabariigi integreeritud piirihalduse strateegiale ja tegevuskavadele; säilitada ja laiendada korruptsioonivastase koolituse programme ja meetmeid; kasutada ka tulevikus Moldovas ja Ukrainas tegutseva Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni, Frontexi ja ELi liikmesriikide pakutavaid võimalusi ühisaktsioonide, koolituste ja ekspertide konsultatsioonide korraldamiseks; kasutada Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni kohalolust tulenevat võimalust arendada koostööd Ukraina piirivalvega, sealhulgas isikuandmete automaatse vahetamise valdkonnas; uurida koos Ukraina partneritega võimalusi täiendavate ühiste piiriületuspunktide ja ühiste piiripatrullide kasutamiseks, kaasa arvatud Moldova Vabariigi ja Ukraina vahelise piiri keskmises osas. Politseireform, kriminaalpreventsioon ja võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu Tagada õigusriigi põhimõtete järgimine ja inimõiguste kaitse ning kujundada sel eesmärgil välja ligipääsetav, aruandekohustuslik, tulemuslik, läbipaistev ja professionaalne politsei, hakates rakendama politseitegevuses õigustel põhinevat lähenemisviisi ja teabepõhist politseitegevust ning võideldes kuritegevusega, sh küberkuritegevusega; tugevdada politsei rahvusvahelist operatiivkoostööd muu hulgas ühiste uurimisrühmade loomise ja kasutamise abil ning tugevdada piiriülest koostööd ühisoperatsioonide korraldamise abil; tihendada koostööd Europoliga, sh sõlmida operatiivkoostöö leping. Ebaseaduslike uimastite vastu võitlemine Jätkata valdkondliku strateegia ja tegevuskavade rakendamist ning koostada uus tegevuskava; jätkata uimastiprobleemide tasakaalustatud ja terviklikku käsitlemist, et tulla toime uimastite kuritarvitamise tagajärgedega tervisele ja ühiskonnale, muuta ennetus tulemuslikumaks ning töötada ebaseaduslike uimastite pakkumise, salakaubaveo ja nõudluse vähendamise nimel; tugevdada ebaseaduslike uimastite probleemidega tegelevaid institutsioonilisi struktuure; jätkata regulaarseid kõnelusi idapartnerluse uimastialase dialoogi raames; arendada edasi koostööd ja teabevahetust, jätkata koostööd Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega (EMCDDA) ning Euroopa Nõukogu Pompidou rühmas. Õiguskoostöö Jätkata tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö tugevdamist; ühineda õigusalast koostööd tsiviilasjades käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, eelkõige Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonidega õigusalase koostöö kohta, ning asuda neid rakendama; ühineda laste kaitset käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, eelkõige tsiviil- ja kaubandusasjades välisriigis tõendite kogumise 1970. aasta konventsiooniga, ning asuda neid rakendama; teha ettevalmistusi vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat õigust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta konventsiooniga ühinemiseks ja selle rakendamiseks ning sel eesmärgil eelkõige hinnata riigi suutlikkust ja ressursse; tugevdada õigusalast koostööd kriminaalasjades, ühinedes vastavate konventsioonidega, eriti Euroopa Nõukogu konventsioonidega, ning asudes neid rakendama; tihendada koostööd Eurojustiga, sh sõlmida operatiivkoostöö leping ja asuda seda rakendama. 2.4 Majanduskoostöö Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Moldova Vabariiki toimiva turumajanduse loomisel ning ühtlustada tema poliitikat järk-järgult ELi poliitikaga vastavalt makromajandusliku stabiilsuse, riigi rahanduse usaldusväärsuse, tugeva finantssüsteemi ja jätkusuutliku maksebilansi juhtpõhimõtetele. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: arendada Moldova Vabariigi suutlikkust makromajanduslike prognooside koostamisel, kaasa arvatud arengustsenaariumide koostamiseks kasutatava meetodi täiustamine, majandusprotsesside jälgimine ning mõjutegurite analüüsi kvaliteedi parandamine parimaid tavasid käsitleva teabe vahetamise abil; suurendada Moldova Keskpanga sõltumatust ning regulatiiv- ja järelevalvevolitusi, vaadates sel eesmärgil muu hulgas ELi spetsialistide (sh Euroopa Keskpanga) abiga läbi keskpanga suhtes kohaldatavad õigusaktid, et need vastaksid ELi parimale tavale; jagada ELi (sh Euroopa Keskpanga) kogemusi seoses raha vahetuskursside ning finants- ja pangandussektori reguleerimise ja järelevalve põhimõtetega ning aidata arendada ja suurendada Moldova Vabariigi suutlikkust nimetatud valdkondades; parandada maksu- ja kulureformide abil riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja juhtimist; töötada välja konkurentsipõhised ja läbipaistvad avatud erastamise eeskirjad ja menetluskorrad ning rakendada need kooskõlas ELi parimate tavadega. Äriühinguõigus, raamatupidamine ja auditeerimine, äriühingute üldjuhtimine Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldova Vabariik ette ELi õiguse ja assotsieerimislepingu projekti lisas nimetatud rahvusvaheliste instrumentide rakendamiseks, tegutsedes eelkõige järgmistel eesmärkidel: arendada Moldova Vabariigi riigiasutuste haldussuutlikkust; lihtsustada veelgi juriidiliste isikute, sh äriühingute, ja füüsiliste isikute, sh ettevõtjate, registreerimise eeskirju ja menetluskorda ettevõtete loomisel ja lõpetamisel; töötada välja äriühingute üldjuhtimise poliitika ning edendada äriühingu üldjuhtimise põhimõtete järgimist kooskõlas rahvusvaheliste standardite ning ELi sellekohaste eeskirjade ja soovitustega; vahetada lepinguosaliste vahel kokku lepitud vormis aegsasti olulist ja täpset teavet olemasolevate õigusaktide olukorra ja ELi õigusele vastavuse kohta ning esitada üksikasjalikum tegevuskava ELi õiguse rakendamiseks vastavalt kokku lepitud ajakavale; määrata kindlaks valdkonnad, kus on vaja pakkuda koolitust, suurendada suutlikkust ning jagada eriteadmisi. Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: teha ettevalmistusi ELi õiguse rakendamiseks tööohutuse ja töötervishoiu, tööõiguse ja töötingimuste valdkonnas vastavalt tulevase assotsieerimislepingu lisadele, eelkõige suurendada eriti tööinspektsiooni ning pädevate kohtuasutuste haldus- ja õiguskaitsealast suutlikkust tööohutuse, töötervishoiu ja tööõiguse valdkonnas; suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust (nt tööohutuse, töötervishoiu ja tööõiguse alaseid ELi õigusakte ja standardeid käsitlev koolitus); töötada välja tööhõive strateegia, mille eesmärk on saada rohkem ja paremaid korralike töötingimustega töökohti, parandada tööturul oskuste ja töökohtade kokkuviimist ning edendada aktiivset tuge ja tulemuslikke tööhõiveteenuseid; rakendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Moldova Vabariigi vahel kokku lepitud inimväärse töö tagamise riiklikud programmid; suurendada tööhõive- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamise ja rakendamise eest vastutavate valitsusasutuste, eriti tööhõive- ja sotsiaalteenistuste suutlikkust; tõsta sotsiaalkaitse taset ning tagada sotsiaalkaitsesüsteemide tulemuslikkus ja nende rahastamise jätkusuutlikkus; jätkata sotsiaalse dialoogi edendamist, muu hulgas ka sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamise abil. Tarbijakaitse Et valmistuda ELi õiguse ja assotsieerimislepingu projekti lisas nimetatud rahvusvaheliste instrumentide kohaldamiseks, teevad lepinguosalised koostööd järgmisel eesmärgil: tugevdada tarbijakaitse haldussuutlikkust Moldova Vabariigis, pakkudes sel eesmärgil valitsusametnikele ja tarbijate huvisid kaitsvatele muudele isikutele koolitust ELi õigusaktide ülevõtmise ning nende järgneva rakendamise ja jõustamise kohta. Statistika Lepinguosalised teevad koostööd, et ühtlustada statistika valdkonnas kohaldatavaid Moldova Vabariigi õigusakte ELi õigusega. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: korraldada rahvaloendus, levitada selle kokkuvõtlikke ja üksikasjalikke tulemusi ning töötada välja strateegia arvestusliku rändestatistika kvaliteedi parandamiseks; vaadata läbi statistikaseadus, lähtudes üldise hindamise tulemusena esitatud soovitustest (nt tugevdada riikliku statistikabüroo peadirektori positsiooni ja sõltumatust sellele ametikohale kindla ametiaja ning selgete töölevõtmise ja ametist vabastamise kriteeriumide kehtestamisega), tugevdada statistiliste andmete konfidentsiaalsuse kaitset nende töötlemisel ja levitamisel, moodustada uuesti statistikanõukogu; parandada statistilise ettevõtteregistri kvaliteeti, töötades välja ja rakendades selged menetluskorrad majandusüksuste andmete uuendamiseks kõigi olemasolevate halduslike andmeallikate põhjal, parandada kohalike üksuste ja üksikettevõtjate kaetust, viia ettevõtlusuuringute struktuur kooskõlla ELi standarditega; võtta kasutusele 2008. aasta toodete statistiline klassifikaator (CPA), 2010. aasta Euroopa Ühenduse toodete nimistu (PRODCOM) ja 2008. aasta rahvamajanduse arvepidamise süsteem (SNA) ning valmistuda 2010. aasta Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) rakendamiseks; töötada välja üldine kvaliteedi tagamise raamistik, mis hõlmaks ka inimressursse ja koolitamise põhimõtteid. Avaliku halduse reform ja riigi rahanduse juhtimine Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada ladusalt toimivat avaliku halduse sektorit, riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise põhimõtteid, sisemist finantskontrolli ja välisauditit. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: suurendada keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse haldusorganite institutsioonilist ja inimressursside alast suutlikkust, täiustada ja rakendada poliitilisi põhimõtteid ning tagada tulemuslik ja toimiv kvaliteetsete avalike teenuste osutamine; suurendada riigi rahanduspoliitika ja rahanduse juhtimise läbipaistvust, tugevdada järelevalvet ja aruandekohustust; parandada riigi rahanduse juhtimist ja rakendada Moldova Vabariigi rahanduse juhtimise strateegia aastateks 2013–2020; parandada detsentraliseeritud juhtimisvastutuse tingimustes toimivat sisekontrolli süsteemi, mis hõlmab riigiasutuste funktsionaalselt sõltumatuid siseauditeid, tagades vastavate eeskirjade ühtlustamise üldtunnustatud rahvusvaheliste standardite ja metoodikate ja ELi parima tavaga; tagada raamatupidamiskoja välisauditi funktsiooni edasine arendamine kooskõlas üldtunnustatud rahvusvaheliste standarditega (INTOSAI); tagada tulemuslik koostöö asjaomaste ELi institutsioonide ja asutustega, sh Euroopa Pettustevastase Ametiga, ning osutada neile abi vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ja kordadele eraldatavate ELi vahendite valitsemise ja kontrolliga seotud kohapealsete kontrollide ja ülevaatuste korraldamisel. Maksusüsteem Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd eesmärgiga täiustada ja arendada Moldova Vabariigi maksusüsteemi ja selle haldust vastavalt ELi ja rahvusvahelistele standarditele. See hõlmab ettevalmistusi Moldova Vabariigi õigusaktide järk-järguliseks ühtlustamiseks ELi õigusega ja assotsieerimislepingu projekti lisas nimetatud rahvusvaheliste instrumentidega ning eriti tegevusi järgmiste eesmärkide saavutamiseks: täiustada ja lihtsustada maksundusalaseid õigusakte; parandada rahvusvahelist maksunduskoostööd, et täiustada maksude valdkonnas rakendatavat valitsemistava, st hakata juhinduma läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi põhimõtetest; suurendada maksuhalduri suutlikkust, tehes seda eelkõige paremini fokuseeritud riskipõhise maksude kontrolli ja auditeerimise süsteemi suunas liikumise abil; rakendada meetmeid pettuste ja aktsiisiga maksustatavate kaupade salakaubaveo vastu võitlemise poliitika ühtlustamiseks; arendada koostööd ELi liikmesriikide maksuhalduritega, vahetades uusi kogemusi ja teavet maksunduse valdkonna suundumuste kohta. Finantsteenused Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldova Vabariik ette tulevase assotsieerimislepingu lisas loetletud ELi õigusaktide ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kokkuleppe vastavas artiklis loetletud rahvusvaheliste standardite rakendamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: suurendada järelevalveasutuste haldussuutlikkust kooskõlas ELi õigusega; luua kontaktid ja vahetada teavet ELi finantsjärelevalveasutustega; töötada välja riiklikud õigusaktid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja selle vastu võitlemise kohta, eelkõige rakendada kõnealustes valdkondades ELi õigusakte; tugevdada koostööd rahapesuvastase töökonna, Euroopa Nõukogu, rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) ja muude pädevate asutustega ELi liikmesriikides; sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumid Moldova Vabariigi rahapesu andmebüroo ja ELi liikmesriikide vahel; esitada lepinguosaliste vahel kokku lepitud vormis aegsasti olulist ja täpset teavet Moldova Vabariigi olemasolevate õigusaktide olukorra ja ELi õigusele vastavuse kohta ning esitada üksikasjalik tegevuskava ELi õiguse rakendamiseks vastavalt kokku lepitud ajakavale; määrata kindlaks valdkonnad, kus on vaja pakkuda koolitust, suurendada suutlikkust ning jagada eriteadmisi. Tööstus- ja ettevõtluspoliitika Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada Moldova Vabariigi ettevõtlus- ja regulatiivkeskkonda, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sh mikroettevõtjate jaoks. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: tagada, et Moldova Vabariik osaleb Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” hindamises ja järgib selles esitatavaid soovitusi; tagada, et Moldova Vabariik osaleb seotud projektides, mille eesmärk on VKEde konkurentsivõime suurendamine, näiteks ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (COSME) ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik (EEN); tagada, et Moldova Vabariik võtab tulevaste maaelu ja/või piirkondliku arengu programmide väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse VKEde sektori, sellega seotud taristu ja VKEde konkurentsivõime vajadusi; jätkata VKEde strateegia (2012–2020) rakendamist (nt arendades strateegia kohaselt edasi teadus- ja tehnikaparke ja ettevõtlusinkubaatoreid) ja riikliku arengustrateegia „Moldova 2020” osaks oleva riigi konkurentsivõime strateegia rakendamist; tagada, et Moldova Vabariik osaleb aktiivselt VKEde töörühma ja muude VKEde poliitika väljatöötamise ja hindamisega tegelevate foorumite töös; jätkata Moldova Vabariigis VKEde klastrite kujunemist soodustava kontseptuaalse, seadusandliku ja tegevusliku raamistiku loomist ja rakendamist. Kaevandamine ja tooraine Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevase assotsieerimislepingu rakendamiseks kaevandamise ja tooraine valdkonnas. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: alustada dialoogi mäetööstuse ja toorainega kauplemise kohta; teha koostööd mäetööstuse ohutuse ja säästva arengu saavutamiseks. Turism Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: koostada konkurentsivõimelise ja säästva turismisektori arendamise tegevuskava ning kavandada meetmed, mis on vajalikud Moldova Vabariigi ja ELi turismialase koostöö süvendamiseks; jätkata turismi valdkonnas parimate tavade vahetamist ning teadmiste, koolituse ja väljaõppe pakkumist. Põllumajandus ja maaelu areng Et valmistuda ELi õiguse ja tulevase assotsieerimislepingu lisas nimetatud rahvusvaheliste instrumentide kohaldamiseks, teevad lepinguosalised koostööd järgmisel eesmärgil: töötada välja ja rakendada põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna poliitika, õiguslik ja institutsiooniline raamistik (kaasa arvatud toiduohutuse nõuded ja turustamisstandardid); töötada välja ja rakendada uus tegevuskava, et tekitada sektoris suurem kooskõla põllumajandust ja maaelu arengut käsitleva ELi poliitika ja õigusaktidega; pakkuda keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse haldusorganitele maaelu arengu poliitika alast koolitust; parandada põllumajandustootmise konkurentsivõimet ja mitmekesistada maapiirkondades tegevusalasid; suurendada makseasutuse suutlikkust tagada välja makstud riigiabi läbipaistvus, tulemuslikkus ja ennustatavus; parandada põllumajanduslikus toidutööstuses säästvat maa ja veevarude kasutust. Regionaalareng Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: töötada välja õiguslik ja institutsiooniline raamistik tulemusliku regionaalarengupoliitika teostamiseks Moldova Vabariigis, kaasa arvatud eristaatusega piirkondades; suurendada regionaalarengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas tegutsevate riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuse institutsioonilist ja tegevussuutlikkust, sh teha tööd tulemusliku mitmetasandilise valitsemissüsteemi ja selge ülesannete jaotuse väljatöötamiseks; tagada kogu Moldova Vabariigi territooriumi ühtlane areng vastavalt territoriaalse planeerimise dokumentides esitatud strateegiale, mida rakendatakse territoriaalse rakenduskava alusel ning mis hõlmab majanduslike tegevusalade mitmekesistamist väikelinnades ja arenevates piirkondades; tugevdada arenevates piirkondades sotsiaalset ja tehnilist taristut, rakendades arendusprojekte, mis põhinevad järjekindlatel ja ajaliselt piiritletud regionaalarengu strateegiatel, võttes arvesse vajadust toetada tasakaalustatud territoriaalset arengut kogu riigi ulatuses; töötada välja ja rakendada regionaalarengu poliitika uus tegevuskava, mis põhineb riikliku arengustrateegia „Moldova 2020” rakenduskaval; pakkuda keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse haldusorganitele koolitust hea valitsemistava ning linna ja maaelu arengu poliitika uusimate metoodikate kohta, milles käsitletakse ka võimalust kasutada linna- ja maapiirkondade vastastikuseid suhteid riigi kui terviku paremini tasakaalustatud arengu saavutamiseks. Kalandus ja merenduspoliitika Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: luua koostööorganid ning pidada kahe- ja mitmepoolseid kõnelusi Mustas meres säästva kalapüügi saavutamiseks, võttes aluseks ökosüsteemist lähtuvad kalavarude majandamise põhimõtted; suurendada teaduslikku ja tehnilist koostööd, et tagada kalapüügi järelevalveks ning mereressursside ja merekeskkonna olukorra hindamiseks vajalik suutlikkus; toetada merenduse käsitlemist ühtse tervikuna, eriti kaaludes võimalust luua Moldova Vabariigis riiklik kontaktpunkt; teha kindlaks ELi integreeritud merenduspoliitika raames Musta mere koostöös tulevikus ühist huvi pakkuvad valdkonnad. Energia Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: rakendada meetmeid Moldova Vabariigi ja ELi energiaturgude integreerimiseks ning muu hulgas rakendada sel eesmärgil elektrienergia ja gaasi suhtes kohaldatavate õiguslike meetmete „kolmas pakett”, võttes arvesse energiaühenduse ministrite nõukogu otsust gaasisektori eraldamise ajakava kohta ning rakendades tegevuskava Moldova Vabariigi ja Rumeenia vaheliste gaasi- ja elektriühenduste parandamiseks, mis hõlmab ka Iaşi-Ungheni gaasitoru pikendamist nii, et selle abil saaks Moldova Vabariiki gaasi transportida; rakendada naftasaaduste strateegilist varu käsitlevad ELi õigusaktid ning suurendada energia tootmist Nistru jõe paremal kaldal, jätkata elektri-, gaasi- ja soojusvõrkudes ülekande- ja jaotuskadude vähendamist; rakendada taastuvenergiat käsitlevad riiklikud õigusaktid, et suurendada taastuvate energiaallikate osakaal brutoenergiatarbimises 2020. aastaks 17 %-ni, ning võtta vastu ja rakendada seadused ELi energiatõhususe direktiivide ülevõtmiseks, eriti seoses hoonete energiatõhususega ning energia ja muude ressursside kulu esitamisega energiaga seotud toodetel ja standardses tooteinfos. Transport Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevase assotsieerimislepingu lisades nimetatud ELi õigusaktide rakendamiseks ning toetada Moldova Vabariiki. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: rakendada hiljuti välja töötatud üldine transpordi- ja logistikastrateegia aastateks 2013–2022; teha vajalikud reformid, mis võimaldaksid kustutada Moldova Vabariigi vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi kohasest mustast nimekirjast; valmistada ette raudteesektori reform ja restruktureerimiskava; intensiivistada jõupingutusi ELi lennundusõiguse rakendamiseks, et kasutada ära ELi ja Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepinguga loodud võimalusi; arendada taristut, eelkõige rakendades idapartnerluse transpordivõrgu arendamise prioriteetseid projekte, mis sõltuvad rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide esitatavatest projektiettepanekutest, mida saab rahastada naabruspoliitika rahastamisvahendi abil. Keskkond Lepinguosalised teevad koostööd, et teha ettevalmistusi ELi õiguse ja rahvusvaheliste standardite rakendamiseks, eelkõige: tagada, et Moldova Vabariik võtab vastu riikliku keskkonnastrateegia ja selle rakendamise tegevuskava; võtta vastu ja rakendada riiklikud õigusaktid ja määrata pädevad asutused keskkonnamõju hindamise, keskkonnamõju strateegilise hindamise, jäätmekäitluse ja varude majandamise, vee kvaliteedi ja veekogude majandamise, õhu kvaliteedi, looduskaitse, tööstusheite ja kemikaalikäitluse valdkondades; jätkata mitmepoolsete keskkonnalepingute, eriti Espoo, Århusi ja Rotterdami konventsioonide rakendamist; koostada tegevuskava assotsieerimislepingus nimetatud keskkonnadirektiivide ülevõtmiseks, rakendamiseks ja jõustamiseks; viia ellu vajalikud institutsioonilised reformid uute keskkonnaalaste õigusaktide ja poliitika rakendamiseks. Kliimameetmed Lepinguosalised teevad koostööd, et süvendada kliimamuutuste alast dialoogi ja koostööd järgmistel eesmärkidel: valmistada ette ja allkirjastada kliimamuutusi käsitlev uus rahvusvaheline leping; koostada strateegiline kava ja töötada välja meetmed kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks; viia Moldova Vabariigi õigusaktid rohkem kooskõlla kohaldatavate ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste instrumentidega. Infoühiskond Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevase assotsieerimislepingu lisades nimetatud ELi õigusaktide rakendamiseks, eelkõige: viia elektroonilise side valdkonda käsitlevad õigusaktid rohkem kooskõlla ELi õigusega; korraldada tegevusi sidevaldkonna riikliku reguleerimisasutuse sõltumatuse ja haldussuutlikkuse suurendamiseks, et ta oleks võimeline võtma sobivaid regulatiivmeetmeid, jõustama oma otsuseid ja kõiki kohaldatavaid eeskirju ning tagama turgudel ausa konkurentsi; tugevdada sektorit Euroopa 2020. aasta strateegiaga käivitatud digitaalarengu tegevuskavaga seotud teabe ja kogemuste vahetamise abil. Rahvatervis Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: toetada Moldova Vabariiki tulevase assotsieerimislepingu lisades nimetatud tervishoiualaste ELi õigusaktide rakendamise ettevalmistamisel, eriti seoses tubakatoodete tarbimise piiramist, inimpäritoluga ainete (veri, koed, organid ja rakud) kvaliteeti ja ohutust ning nakkushaigusi käsitlevate õigusaktidega; vahetada teavet parimate tavade kohta tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamisel; tugevdada valmisolekut, koolitust ja epidemioloogilist kontrolli seoses nakkushaiguste, eriti HIV/AIDSi, tuberkuloosi, seksuaalsel teel levivate nakkuste, C- ja B-hepatiidiga, ning muu hulgas suhelda sel eesmärgil Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega; toetada Moldova Vabariigi osalemist ELi rahvatervise võrgustikes ja töörühmades, näiteks terviseinfo võrgustiku iga-aastastel kohtumistel, HIV/AIDSi eksperdirühmas, kodanikuühiskonna HIV/AIDSi foorumil. Kodanikukaitse Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: tagada ööpäevaringne tõhus teavitus, kaasa arvatud varajaste hoiatuste vahetamine ning teave suure ulatusega õnnetuste kohta, mis mõjutavad ELi ja Moldova Vabariiki või kolmandaid riike, kus üks lepinguosalistest tegeleb katastroofile reageerimisega; hõlbustada vastastikuse abi osutamist suurõnnetuste korral, vastavalt vajadusele ja piisavate ressursside olemasolu korral; edendada vastuvõtva riigi toetust käsitlevate ELi suuniste vastuvõtmist ja rakendamist; suurendada teadmusbaasi katastroofiriskide ja majandusliku kahju kohta, tugevdades andmete kättesaadavuse ja võrreldavuse alast koostööd; minna edasi kogu riiki hõlmava katastroofiriski hindamise ja kaardistamisega, toetada piirkondliku elektroonilise riskiatlase koostamist ja tagada selle tõhus kasutamine riiklikul tasandil; tõhustada tööstuslike või looduslike ja tehnoloogiliste katastroofide ennetust; algatada dialoog katastroofiennetuse, valmisoleku ja reageerimise poliitiliste aspektide kohta, vahetades teavet parimate tavade kohta, korraldades ühiskoolitusi, õppusi, õppereise ja õpikodasid, ning rakendades saadud teadmisi tegelikes hädaolukordades ja õppustel; jätkata ennetustegevuste arendamist elanikkonna, eriti noorte tuleohutusealase harimise, koolitamise ja teavitamise abil. Haridus, koolitus ja noored Lepinguosalised teevad koostööd Moldova Vabariigi haridus-, koolitus- ja noortesüsteemide üldise kaasajastamise ja reformi valdkonnas. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: korraldada ühistegevusi ja vahetust, mis edendavad Moldova Vabariigi kui Bologna protsessi liikme süvenevat integreerumist Euroopa kõrgharidusruumiga; selle saavutamiseks reformitakse kolmandat haridustsüklit (doktoriõpe), luuakse riiklik kvaliteeditagamise amet ning suurendatakse üliõpilaste ja õppejõudude liikuvusvõimalusi; töötada välja riiklik kvalifikatsiooniraamistik kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse parandamiseks ja tunnustamise lihtsustamiseks; edendada akadeemilist koostööd, suutlikkuse suurendamist ning üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust uue programmi Erasmus+ ning teadlaste liikuvust ja koolitamist edendava Marie Curie nimelise meetme abil; rakendada ja toetada strateegilist lähenemisviisi kutseharidusele ja -koolitusele eesmärgiga moderniseerida Moldova Vabariigi kutsehariduse ja -koolituse süsteemi sarnaselt ELi kutsehariduse ja -koolituse struktuuride moderniseerimisega Kopenhaageni protsessi ja selle instrumentide abil; ergutada strateegilist lähenemisviisi noortepoliitikale ning tõhustada vahetust ja koostööd noorte ja noorsootöötajate mitteformaalse õppe valdkonnas kui vahendit kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks ja kodanikuühiskonna toetamiseks muu hulgas ka ELi noorsooprogrammide kaudu. Teadusuuringud ja innovatsioon Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: soodustada Moldova Vabariigi integreerumist Euroopa teadusruumiga; suurendada Moldova Vabariigi osalust programmis „Horisont 2020”; jätkata innovatsioonistrateegia „Innovatsioon konkurentsivõime suurendamiseks” (2013–2020) rakendamist; suurendada inim-, materiaalseid ja institutsioonilisi ressursse teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamiseks; suurendada Moldova Vabariigi osalust Marie Curie nimelistes meetmetes. Kultuur, audiovisuaalpoliitika ja meedia Kultuur Lepinguosalised teevad koostööd, et korraldada järgmisi tegevusi: edendada kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise 2005. aasta UNESCO konventsiooni rakendamist; teha koostööd Moldova Vabariigis kaasava kultuuripoliitika väljatöötamisel ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamisel ja tutvustamisel; suurendada kultuuriettevõtluse arendamise suutlikkust loome- ja kultuurimajanduse ning kultuuripärandi valdkondades; edendada Moldova Vabariigi kultuuritegelaste osalemist kultuurikoostöö programmides, sh programmis „Loov Euroopa”. Audiovisuaalpoliitika ja meedia Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevase assotsieerimislepingu lisades nimetatud ELi õigusaktide rakendamiseks. Koostöö raames toetatakse Moldova Vabariiki seoses järgmiste eesmärkidega: töötada selle nimel, et võtta vastu Euroopa standarditele vastavad audiovisuaalvaldkonda käsitlevad õigusaktid ning vahetada sel eesmärgil muu hulgas seisukohti audiovisuaalpoliitika, kohaldatavate rahvusvaheliste standardite ning rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemisel tehtava koostöö kohta; suurendada meediaga tegelevate regulatiivasutuste suutlikkust ja sõltumatust ning töötada eriti selle nimel, et audiovisuaalvaldkonna koordinatsiooninõukogu saavutaks täieliku sõltumatuse; muuta õigusakte nii, et riikliku finantsabi andmisel meediale oleks tagatud abi jagamine kõigi meediakanalite suhtes võrdselt kohaldatavate rangelt objektiivsete kriteeriumide alusel. ELi asutuste ja programmide töös osalemine Uurida koos Euroopa Komisjoniga võimalusi osaleda valitud ELi programmides ja Euroopa naabruspoliitika riikidega tegelevate ELi asutuste töös. 2.5 Kaubandus ja kaubandusküsimused (põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond) Kaubavahetus Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevases assotsieerumislepingus sisalduvate kaupade (sh energia) turulepääsu käsitlevate sätete nõuetekohaseks rakendamiseks eelkõige ühiste konsultatsioonide abil järgmistel eesmärkidel: suurendada Moldova Vabariigi ekspordimahtu; teha täiendavaid parendusi kaubandusstatistika valdkonnas, et lepinguosalised saaksid meetmetest kõrvalehoidmise avastamise mehhanismi nõuetekohaselt kohaldada; tagada, et kohaldatavad imporditollimaksud lepingu jõustumise ettevalmistusperioodil ei suurene (külmutamine); tagada, et Moldova Vabariigi koostatavad turulepääsu või muid seotud küsimusi käsitlevad õigusaktid on kvaliteetsed; teha koostööd Moldova Vabariigi konkurentsivõime suurendamise tegevuskava rakendamisel; vahetada teavet turulepääsuga seotud arengute kohta Moldova Vabariigis ja põhimõtete kohta, millest seal turulepääsu reguleerimisel lähtutakse. Tehnilised eeskirjad, standardimine ja seotud taristu Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevases assotsieerimislepingus ette nähtud ELi tehnilistele eeskirjadele, standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavuse hindamise menetlustele ja turujärelevalvesüsteemi nõuetele vastavuse saavutamiseks. Ettevalmistused hõlmavad järgmisi tegevusi: vahetada teavet valmimisel ja jõustamisel olevate õigusaktide kohta, mille Moldova Vabariik on otsustanud rakendada enne assotsieerimislepingu jõustumist vastavalt lepingu lisale ja kooskõlas ELi õigusega; arendada välja tehniliste eeskirjade, standardimise, metroloogia, akrediteerimise, vastavuse hindamise menetluste ja turujärelevalvesüsteemi haldamisega seotud taristu, kaasa arvatud riiklik infosüsteem; pakkuda pädevate valitsusasutuste personalile täiendkoolitust haldusküsimustes; vahetada teavet Moldova Vabariigi plaanide muude oluliste aspektide kohta tehniliste kaubandustõkete valdkonnas ning kehtivate ajaplaneeringute kohta; teha koostööd tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingu ettevalmistusprotsessis. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldova Vabariik ette toidu ja sööda suhtes kehtivaid sanitaar- ja fütosanitaarnorme, taimetervist, loomade tervist ja heaolu käsitlevate õigusaktide ja praktika vastavusseviimiseks ELi vastavate normidega vastavalt tulevase assotsieerimislepingu lisadele. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: viia lõpule Moldova Vabariigi praeguse toiduohutuse strateegia rakendamine, keskendudes eelkõige õigusaktide kvaliteedile ja jõustamissuutlikkusele, ning kõrvaldada kõik avastatud puudused; määrata kindlaks Moldova Vabariigi valdkondlikud prioriteedid, et lähendada Moldova põllumajanduse olulistes sektorites kohaldatavaid norme ELi õigusaktidele ning hõlmata kõik tulevase assotsieerimislepingu lisades nimetatud valdkonnad; suurendada haldussuutlikkust, pakkudes pädevate valitsus- ja täitevasutuste personalile koolitust ELi õigusega kooskõlas olevate õigusaktide koostamise ja rakendamise kohta; jätkata õigusaktide rakendamiseks vajaliku taristu ja sellega seotud suutlikkuse parandamist vastavalt ELi nõuetele, eriti loomade tervise, taimetervise, toiduohutuslaborite ja piirikontrollipunktide valdkonnas; teha tööd toidu ja sööda, loomade tervise ja taimetervisega seotud varajase hoiatuse süsteemi loomiseks; korraldada koos seotud asutuste, ettevõtjate ja vabaühendustega teavituskampaaniaid ELi turule pääsemise nõuete kohta ning koos kodanikuühiskonna esindajatega kampaaniaid toidu ja sööda ohutuse tarbijaid huvitavate aspektide kohta. Tollimise ja kaubanduse lihtsustamine Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldova Vabariik ette oma õigusaktide ühtlustamiseks tulevase assotsieerimislepingu lisas loetletud ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste standarditega. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: jätkata tollikoostöö strateegilise raamistiku rakendamist; ühtlustada Moldova Vabariigi volitatud ettevõtja süsteem ELi vastava süsteemiga, et luua võimalus vastastikuseks tunnustamiseks; jätkata Moldova Vabariigi tolliteenistuse ja selle taristu moderniseerimist, korraldada personalikoolitusi; jätkata tollitoimingute lihtsustamist ja kaasajastamist; koostada tegevuskava Moldova Vabariigi ühinemiseks ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga; teha koostööd riskipõhise tollikontrolli valdkonnas ja jagada olulist teavet, mis aitab parandada riskijuhtimist ja tarneahelate turvalisust, soodustab seaduslikku kaubavahetust ning import-, eksport- ja transiitkaupade ohutust ja julgeolekut; algatada dialoog pettuste vastu võitlemise teemal, et tõkestada salakaubavedu, sh aktsiisiga maksustavate kaupade salakaubavedu, tehes seda eelkõige vastastikust haldusabi tolliküsimustes käsitleva protokolli alusel tõhustatud koostöö abil; ühtlustada tollis intellektuaalomandi jõustamist käsitlevad Moldova Vabariigi õigusaktid ELi õigusega. Päritolureeglid Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevase assotsieerimislepingu vastava protokolli alusel kohaldamisele kuuluvate päritolureeglite rakendamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: aidata Moldova Vabariigil ühineda Euroopa-Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga; pakkuda Moldova Vabariigi tolliteenistusele koolitust sooduspäritolu tõendite väljastamise ja sooduspäritolu kontrollimise kohta; arutada läbi Moldova Vabariigi tolliteenistuse praegune menetlus kaupade päritolu tõendamiseks ja kontrollimiseks ning vajadusel seda muuta. Ettevõtlus, teenustekaubandus ja elektrooniline kaubandus Lepinguosalised jätkavad dialoogi ettevõtluse, teenustekaubanduse ja elektroonilise kaubanduse üle vastavalt tulevase assotsieerimislepingu sätetele. Nad valmistuvad teenuste valdkonnas võetud kohustuste täitmiseks vastavalt tulevase assotsieerimislepingu lisadele. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: pakkuda koolitust ja tagada piisav haldussuutlikkus, et tulla toime õigusaktide kavandatud vastavusseviimisega; arutada läbi valdkonnad, kus oleks vaja tegeleda sellise koolituse, suutlikkuse suurendamise ja eriteadmiste jagamisega; tagada regulaarne teabevahetus seoses kavandatud või käimasoleva seadusandliku tegevusega vastavusseviimiseks valitud valdkondades ning pidada sel eesmärgil dialoogi. Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Lepinguosalised jätkavad dialoogi kapitali liikumise ja maksete teemal, võttes eelkõige arvesse vajadust jälgida kõigi olemasolevate kohustuste täitmist ning valmistuda tulevase assotsieerimislepingu rakendamiseks. Riigihanked Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldova Vabariik ette tulevase assotsieerimislepingu riigihankeid käsitleva peatüki ja sellega seotud reformide rakendamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: tekitada riigihangete poliitika rakendamise järelevalvega tegelevates asutustes pädevus ja haldussuutlikkus, mis on vajalik õigusaktide vastavusseviimiseks ELi õigusega; alustada Moldova Vabariigi riigihankestrateegia koostamist; tagada, et sõltumatul kontrolliasutusel on piisav haldussuutlikkus, et teha kättesaadavaks tõhusad heastamisvahendid vastavalt direktiividele 89/665 ja 92/13, mida on muudetud direktiiviga 2007/66; esitada aegsasti täpset teavet Moldova Vabariigis toimuvate seadusandlike arengute kohta, eriti seoses kavandatud seadusandliku tegevusega, mis mõjutab riigihangete poliitikat ja selle jõustamist. Intellektuaalomand Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette Moldova Vabariigi õigusaktid ja viia need vastavusse intellektuaalomandi kaitset käsitlevate ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste standarditega vastavalt tulevasele assotsieerimislepingule. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: tagada, et mõlema poole intellektuaalomandi õiguste omajate omand on piisavalt ja tõhusalt kaitstud ning kõnealuste õiguste jõustamiseks on kehtestatud piisavad meetmed; suurendada pädevate valitsus- ja täitevasutuste, kaasa arvatud Moldova Vabariigi tolliteenistuse jõustamissuutlikkust ning esitada regulaarselt aruandeid haldussuutlikkuse olukorra kohta; tagada kohtusüsteemi nõuetekohane toimimine, mis võimaldab õiguste omajatel kohtusse pöörduda, ning vastavate karistuste olemasolu ja tõhus rakendamine; konsolideerida asjaomased institutsioonilised struktuurid ning tööstusomandi, autoriõiguse kaitse ja kollektiivse esindamisega tegelevad asutused; tihendada koostööd kolmandate riikide ametiasutuste ja valdkondlike ühendustega; rakendada meetmeid, et suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaalomandi kaitsest ning tagada tulemuslik dialoog õiguste omajatega; koostada tegevuskava ELi õigusaktide ja asjaomaste standardite rakendamiseks kõnealuses valdkonnas ning töötada välja tulevase assotsieerimislepingu alusel toimuva intellektuaalomandi kaitse ja jõustamise järelevalve vahendid; rakendada jõustamisdirektiivis 2004/48/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruses (EL) nr 608/2013 (mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis) sätestatud normid; võtta tõhusaid meetmeid võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks, tagada jõustamisalaste õigusaktide ja intellektuaalomandi rikkumise eest ette nähtud karistuste tõhus rakendamine intellektuaalomandi riikliku strateegia (aastani 2020) alusel ning koostada regulaarselt aruandeid, mis põhinevad käegakatsutavatel ja mõõdetavatel eesmärkidel ja andmetel. Konkurents Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda tulevase assotsieerimislepingu konkurentsi käsitleva peatüki ja sellega seotud reformide rakendamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi tegevusi: tagada, et Moldova Vabariigi institutsiooniline raamistik ja haldussuutlikkus kindlustavad konkurentsialaste õigusaktide tõhusa rakendamise; süvendada selles valdkonnas õigusaktide täitmise tagamist ja konkurentsiga seotud muid seadusandlikke arenguid käsitlevat dialoogi ning pakkuda sel eesmärgil muu hulgas ametiasutustele koolitust ja lühiajalisi eksperdikonsultatsiooni riigiabi eeskirjade üldise jõustamise teemal. Läbipaistvus Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu tegevusele, mille eesmärk on: valmistuda kaubanduspoliitika kujundamise läbipaistvusega seotud kohustuste täitmiseks ning kaaluda selleks vajalike mehhanismide kehtestamist; arutada läbi läbipaistva poliitikakujunduse parimad tavad ja kogemused; vahetada teavet ja pakkuda asjakohast koolitust, milles muu hulgas käsitletakse teabevahetusmehhanisme ja sidusrühmadega konsulteerimist; korraldada avalikkusele mõeldud seminare ja muid üritusi, mille eesmärk on selgitada tulevase assotsieerimislepingu rakendamise ja õigusaktide ühtlustamise protsessi. Kaubandus ja säästev areng Lepinguosalised alustavad dialoogi tulevase assotsieerimislepingu kaubanduse ja säästva arengu peatükis käsitletud teemadel. See hõlmab järgmisi tegevusi: vahetada teavet teemakohase sisepoliitilise raamistiku rakendamise või säästva arenguga seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmise kohta; arutada kõnealusest peatükist tulenevate kohustuste eelseisvat täitmist seoses sidusrühmade kaasamise ja kodanikuühiskonna dialoogiga; vahetada parimaid tavasid ja asjaomaseid kogemusi. Lepinguosalised peavad arvestama, et punktis 2.1 esitatud ametiühingute õiguste ja tööõiguse põhireeglitega seotud prioriteedid ja punktis 2.6 nimetatud esimene prioriteet on kaubanduse ja säästva arengu peatüki rakendamise seisukohast äärmiselt olulised ning seetõttu tuleks nendega tegelemisel arvesse võtta assotsieerimislepingu nimetatud osa. [1] Moldova Vabariigi demokraatlike reformide toetamise tegevuskava aastateks 2013–2016, 20. november 2013.