[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 18.11.2010

KOM(2010) 650 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte){SEK(2010) 1437}{SEK(2010) 1438}

PREAMBUL

Käesolev komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile (EP) ja nõukogule 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse järelmeetmete kohta[1] on koostatud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 319 lõikele 3, finantsmääruse artiklile 147 ja EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 119 lõikele 5. Käesolev aruanne avaldatakse kõigis ELi ametlikes keeltes kokkuvõtlikul kujul.

Komisjoni täielikud vastused parlamendi ja nõukogu igale konkreetsele ettepanekule on kättesaadavad kahes komisjoni talituste töödokumentides[2]. Käesolevas kokkuvõtlikus aruandes ja talituste töödokumentides järgitakse võimalikult täpselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanekuid sisaldavate resolutsioonide ülesehitust. Komisjoni talituste töödokumentides on iga ettepaneku juures ristviide Euroopa Parlamendi või nõukogu dokumentide asjaomastele lõigetele.

Üldeelarve, EAFi ja ametite eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsustes on komisjon tuvastanud kokku 238 Euroopa Parlamendi ettepanekut. Neist 108 ettepaneku puhul nõustub komisjon võtma parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon leiab, et 120 ettepaneku puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud või on need rakendamisel, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel hinnata. Olemasoleva õigusliku raamistiku või oma institutsiooniliste õiguste tõttu ei saa komisjon nõustuda 10 ettepanekuga.[3]

Samuti on komisjon tuvastanud 126 nõukogu ettepanekut. Neist 61 ettepaneku puhul nõustub komisjon võtma nõukogu soovitatud meetmeid. Komisjon leiab, et veel 63 ettepaneku puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud või on need rakendamisel, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel hinnata. Olemasoleva õigusliku raamistiku või oma institutsiooniliste õiguste tõttu ei saa komisjon nõustuda 2 ettepanekuga.[4]

Komisjoni vastused neile Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanekutele, mis seonduvad erinevate kontrollikoja avaldatud eriaruannetega, on esitatud komisjoni talituste töödokumentides.

Mis puutub ameteid käsitlevates resolutsioonides esitatud ettepanekutesse, siis lahendatakse enamik horisontaalseid küsimusi ameteid käsitlevas institutsioonidevahelises töörühmas. Töörühm peaks oma järeldused esitama 2011. aasta lõpuks. Komisjoni vastused ametitega seotud ettepanekutele on esitatud komisjoni talituste töödokumentides.

KOKKUVÕTE KOMISJONI VASTUSTEST ETTEPANEKUTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU ESITASID TALLE 2008. AASTA EELARVELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUSE KÄIGUS

A) HORISONTAALSED KÜSIMUSED

Kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud veamäärad on komisjoni kooskõlastatud meetmete tulemusena viimastel aastatel vähenenud. Mõnes valdkonnas (eelkõige ühtekuuluvuspoliitikas) on veamäär endiselt liiga kõrge. Selleks et veamäärasid veelgi vähendada, nõustub komisjon andma endast parima, et luua tingimused, mis võimaldaksid Euroopa Kontrollikojal 2014. aastaks veel 20 % eelarvest nn roheliseks liigitada. Sellega seoses tuleb siiski märkida, et igasugune areng sõltub mitmest tegurist ja eelkõige mõjust, mida avaldavad pooleliolevate kontrollisüsteemide kavade tõhustamise meetmed ja 2007.−2013. aasta õigusaktid, ning poliitikavaldkondade rühmitamisest kontrollikoja aastaaruandes.

2010. aasta mais esitles komisjoni volinik Šemeta Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile eelarve täitmisele heakskiidu andmise ja auditi tegevuskava. Kõnealuses tegevuskavas on esitatud prioriteetsed meetmed, mille komisjon peaks võtma oma volituste kehtivusaja jooksul (kuni 2014. aastani) ja mis on eelkõige järgmised: õigusaktide lihtsustamise meetmed, Euroopa usaldusfondide loomine, liikmesriikide halduslik kinnitav avaldus, koostöö kõrgemate auditeerimisasutuste ja riikide parlamentidega ning tõhusad sissenõudmiste ja finantskorrektsioonide valdkonna meetmed.

Komisjon on igati valmis esitama võimaluse korral ettepanekuid kulukavade täiendavaks lihtsustamiseks, et vähendada vigade ohtu. Samal ajal on komisjon aga teadlik sellest, et rahastamiskõlblikkuse tingimuste lihtsustamine, kulude suunamine konkreetsete eesmärkide täitmiseks ja veamäära viimine 2 % piiresse on mõnikord üksteisele vastukäivad eesmärgid, mida tuleb hoolikalt tasakaalustada. Komisjon on oma ettepanekuga, mis käsitleb finantsmääruse läbivaatamist iga kolme aasta tagant, juba loonud vundamendi, mis peaks võimaldama viia eeskirjad abisaajate vajadustega paremini vastavusse ja seadma lihtsustatud kulude ulatuslikuma kasutamise kaudu rõhuasetuse nii programmide jaoks kasutatud vahenditele kui ka nende tulemustele. 2010. aasta lõpuks võtab komisjon osana eelarve täitmisele heakskiidu andmise ja auditi tegevuskavast vastu teatise, milles esitatakse õigusaktide koostamise üldpõhimõtted 2013. aastale järgnevatel aastatel; kõnealused põhimõtted reguleerivad muu hulgas tasakaalu kontrollinõuete ja rahastamiskõlblikkuse tingimuste ning õiguspärasuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja kulude suunamisega seoses piisava kindluse andmise riski vahel.

Aktsepteeritav vigade esinemise risk on tegevuskavas keskse tähtsusega mõiste, sest see võtab arvesse nii õigusaktide nõuetest tulenevat riski kui ka kontrollikulusid, esitades kavandatud riskitasemed, mis tegelikke kontrollitasemeid silmas pidades on aktsepteeritavad. 26. mail 2010 võttis komisjon vastu teatise "Kas kontrollide arvu tuleks suurendada või mitte? Kontrollidega kaasnevate halduskulude ja vigade esinemise riski vahelise õige tasakaalu leidmine"[5]. Kõnealuses teatises tehti ettepanek, et aktsepteeritav vigade esinemise riski tase võiks nii maaelu arengu kui ka teadusuuringute, energeetika ja transpordi puhul jääda vahemiku 2 % − 5 % keskpaika („kollane” tsoon).

Kuigi lihtsustamine on oluline, võtab mis tahes otsustatud lihtsustuse mõju kajastumine kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud aastastes veamäärades aega ja mõnedes valdkondades, nagu maaelu areng, ei piisa sellest veamäära viimiseks allapoole olulisuse künnist, ilma et see seaks ohtu poliitikaeesmärkide saavutamise. Näiteks lihtsustamine, mis võidakse vastu võtta 2013. aastale järgnevate õigusaktide jaoks, ei kajastu suuremate mitmeaastaste programmide puhul kontrollikoja iga-aastases kinnitavas avalduses vähemalt mitte enne 2015. aasta kohta antavat kinnitavat avaldust (mille eelarve täitmisele antakse heakskiit 2017. aastal). Seepärast tuleb näha ette sellised aktsepteeritava vigade esinemise riski tasemed, mis võtavad arvesse kehtivaid õigusakte ja millega seatakse kulutõhusa kontrolli jaoks asjakohased sihttasemed (mis tahes otsustatud tasemeid saaks tulevasi lihtsustusi silmas pidades kohandada).

Muudest suurematest poliitikavaldkondadest esitab komisjon ettepanekud aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta halduskulude puhul enne 2010. aasta lõppu, välisabi, arengu ja laienemise puhul 2011. aasta alguses ning ülejäänud valdkondade (sh ühtekuuluvuspoliitika) puhul järjest 2011. aastal. Komisjon tuletab meelde, et aktsepteeritava riski tegelike tasemete kindlaksmääramine on seadusandja ülesanne, sest komisjon ei saa auditeeritava institutsioonina seda otsust teha.

Majandusaasta aruande usaldusväärsus

Komisjon on jätkanud oma raamatupidamisarvestuse kvaliteedi projekti, mis on parandanud 2009. aasta majandusaasta aruande aluseks olevaid raamatupidamisandmeid. Kohalike finantsjuhtimise rakenduste puhul juba kohaldatakse heakskiitmismenetlust, et tagada nende kooskõla keskse raamatupidamissüsteemiga. Samuti jälgivad peaarvepidaja talitused pidevalt järgmisse eelarveaastasse ülekandmise põhimõtete kohaldamist kõigis peadirektoraatides.

Euroopa ühenduste pensioniskeem on määratletud personalieeskirjades. 2003. aastal personalieeskirjade muutmise ettepaneku tegemisel kaalus komisjon piisava põhjalikkusega ka pensionifondi loomist (seda toetas keerukas kindlustusmatemaatiline uuring). Analüüsi põhjal tehtud järeldused siiski ei toetanud seda muudatust. Peamisteks probleemideks oleksid sealjuures käivitamiskulud ja investeerimiskliimast ja -poliitikast tulenev fondi kahjumirisk. Komisjon on arvamusel, et kõnealuse analüüsi eeldused ja tingimused ei ole muutunud ja seega on tehtud järeldused endiselt kehtivad.

Eelarve täitmine

Komisjon on võtnud mitmeid meetmeid, et tagada komisjoni poolt eelarveprojekti esitamise etapis realistlik eelarvestamine. Nende meetmete hulka kuuluvad liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika valdkonna kuluprognooside parandamiseks tehtud jõupingutused ja läbipaistev aruandlus eelarve täitmise määra kohta, mis on arvutatud finantsraamistiku peatükkide lõikes alates esialgsest eelarvest kuni lõpliku eelarveni.

Struktuurifondide määrustega on enne lõpetamist tehtavad väljamaksed piiratud 95 %-ga ELi rahalisest osalusest ja nendega antakse liikmesriikidele pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu lõplike kulutaotluste esitamiseks aega 15 kuud. Seepärast on ajavahemiku 2000−2006 täitmata kulukohustused määrustega piiratud. Oodatavalt algab selle perioodi eest lõppmaksete tegemine 2010. aastal ja jätkub 2011. aastal.

Komisjoni ootuste kohaselt jõuavad enne 2010. aasta lõppu lõpule ka viimased ajavahemikuga 2007−2013 seonduvad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide vastavushindamise menetlused[6].

Sissenõudmised ja maksete peatamised

Komisjon on lisanud üksikasjalikuma teabe põhjendamatult tehtud maksete tagasinõudmise kohta 2009. aasta majandusaasta aruande lisades. Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas on 2010. aasta esimesel poolel 2009. aasta kohta komisjonile esitatud andmed märkimisväärselt paranenud. 2008. aasta tegevuskava raames, mis käsitleb komisjoni järelevalverolli tugevdamist struktuurimeetmete ühisel juhtimisel, on komisjon auditeerinud siseriiklikke tühistamiste ja sissenõudmiste süsteeme 19 liikmesriigis. Ülejäänuid auditeeritakse 2010. aastal. Ajavahemiku 2007−2013 puhul kohaldatakse sissenõudekorralduste esitamiseks standardset IT menetlust, mis peaks tõstma teabe kvaliteeti. Samuti nõutakse liikmesriikidelt, et nad eristaksid liikmesriikide endi kontrollidest tulenevaid korrektsioone korrektsioonidest, mis tulenevad ELi asutuste tehtud audititest.

Tegevuskava raames, mis käsitleb komisjoni järelevalverolli tugevdamist struktuurimeetmete ühisel juhtimisel, on komisjon läbi vaadanud oma sise-eeskirjad ja menetluskorra ning kiirendanud maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlusi juhtumite korral, kus programmide rakendamise juures avastati tõsiseid eeskirjade eiramisi ja süsteemi vigu. 17. veebruaril 2010 vastu võetud mõju hindamise aruande[7] kohaselt võttis komisjon 2008. aastal vastu 10 ja 2009. aastal 7 maksete peatamise otsust. Lisaks ei kõhkle komisjon vajadusel kasutamast 2007.−2013. aasta õigusraamistiku poolt pakutavat uut võimalust, mis lubab komisjonil süsteemi vigade avastamise korral peatada individuaalsed maksed viivitamatult, enne maksete peatamise menetluse alustamist. Neis valdkondades tehtud finantskorrektsioonide kogusumma oli 2008. ja 2009. aastal 3,8 miljardit eurot; võrdluseks võib tuua, et 2000.−2007. aastal oli see 3,6 miljardit eurot.

Põhjalik teave lõplikelt abisaajatelt sissenõutud summade ja liikmesriikide suhtes kehtestatud finantskorrektsioonide kohta on juba kättesaadav põllumajanduse valdkonnas.

Iga-aastased kokkuvõtted ja liikmesriikide halduslikud kinnitavad avaldused

Finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuvat läbivaatamist käsitlevas ettepanekus on komisjon tugevdanud iga-aastaste kokkuvõtete õiguslikku alust, tehes ettepaneku saada kõigis poliitikvaldkondades, kus kohaldatakse ELi vahendite puhul eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, liikmesriikide akrediteeritud haldusasutustelt iga-aastased halduslikud kinnitavad avaldused, millele on lisatud sõltumatu auditiarvamus (praegu kohaldatakse seda juba põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas). Auditiarvamused aitavad oodatavalt parandada esitatavate andmete kvaliteeti. Samal ajal on komisjonil kavas viia läbi iga-aastaste kokkuvõtete hindamine 2010. aasta lõpuks, mil need on kolm aastat kasutuses olnud.

Komisjon on arvamusel, et finantsmääruse läbivaatamisel tehtud ettepaneku kohased halduslikud kinnitavad avaldused on asjakohasem viis liikmesriikidelt kinnituse saamiseks kui poliitilisel tasandil antud liikmesriikide kinnitavad avaldused. Komisjon õhutab siiski jätkuvalt liikmesriike koostama vabatahtlikke poliitilisi kinnitavaid avaldusi, mis hõlmavad kõiki ELi vahendeid, mis nad saavad, ning milles dokumenteeritakse kontrollid ja hinnatakse nende haldus- ja kontrollisüsteemide tõhusust. Samuti avaldab komisjon 2010. aasta lõpuks vabatahtlike kinnitavate avalduste lisaväärtuse analüüsi.

Komisjoni sisekontrollisüsteem

Komisjon on võtnud meetmeid, et veelgi parandada iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti ja eelkõige esitatavaid põhjendusi ja tõendeid, millel antav kinnitus põhineb. 2009. aasta tegevusaruannete puhul muudeti oluliselt juhiseid, loodi spetsiaalne kasutajatugi ja korraldati rohkem koolitusi. Komisjon täpsustas oma vastastikuse eksperdihinnangu süsteemi, mis seab komisjoni talitustele ülesandeks lahendada tõhusamalt tuvastatud puudusi.

2009. aasta tegevusaruannetest nähtub, et kogu komisjonis on tehtud märkimisväärseid edusamme nii seoses kinnitava avalduse aluseks olevate tõendite kvaliteediga kui ka aruannete loetavusega. Komisjoni talitused annavad juba praegu oma aruannetes selget teavet nii enda kui ka eelarvet täitvate partnerite sisekontrollisüsteemide tõhususe ning tuvastatud puuduste ja rakendamisel olevate parandusmeetmete kohta. Komisjoni talitustele on antud juhised, mis käsitlevad tegevuskavade koostamist iga-aastastes tegevusaruannetes tehtud reservatsioonide põhjuste kõrvaldamiseks ja edusammude pidevaks jälgimiseks.

Komisjoni haldustegevuse koondaruandes käsitletakse iga-aastastes tegevusaruannetes tuvastatud peamisi haldustegevusega seotud probleeme ja määratakse kindlaks tegevussuunad nende lahendamiseks. Samuti kirjeldatakse selles peamisi valdkondadevahelisi haldusküsimusi ja antakse ülevaade viimase viie aasta jooksul tehtud reservatsioonidest.

Komisjon on arvamusel, et rakendatud süsteem on piisavalt välja kujunenud ja annab komisjonile ja teistele institutsioonidele sisekontrollisüsteemide tõhususest üldiselt selge pildi.

Institutsioonidevaheline arutelu kehtiva eelarve täitmisele heakskiidu andmise süsteemi üle

Komisjon on nõus korraldama sidusrühmade hulgas ulatusliku arutelu ja loodab, et eelarvepädevad institutsioonid näevad selleks 2011. aasta eelarves ette vajalikud vahendid. Konverents, mis toimub kavakohaselt 2011. aasta aprillis, peaks andma võimaluse leppida kokku partnerluses ja määrata kindlaks iga osapoole roll ja ülesanded eesmärgiga luua tingimused selleks, et kinnitavaid avaldusi veelgi parandada.

Poliitiline vastutus ja haldusvastutus komisjonis

Komisjoni presidendi poliitiliste suuniste kohaselt on volinike tegevusjuhend kavas läbi vaadata.

Komisjoni ja liikmesriikide ametivõimud avaldavad juba praegu teavet selle kohta, kes saavad ELi vahenditest abi. 2010. aastal on komisjon arendanud edasi oma finantsläbipaistvuse süsteemi veebisaiti[8], millel antakse teavet tsentraliseeritud eelarve täitmise raames ELi vahenditest abi saajate kohta, avaldades seal nüüd ka teabe selle kohta, kellega on sõlmitud halduseelarvest rahastatavad avaliku hanke lepingud. Komisjon avaldab teavet ka komisjoni eksperdirühmade registrisse kantud eksperdirühmade liikmete kohta ja tagab erinõunike loetelu ja nende elulookirjelduste avaldamise komisjoni Europa veebisaidil.

Seoses valitsusväliseid organisatsioone käsitleva teabega on komisjon algatanud mitmeetapilise projekti, mille eesmärk on hakata komisjoni juriidiliste isikute keskandmebaasis kasutama liigitamist „kasumit taotlevateks” vs. „kasumit mittetaotlevateks” üksusteks. Esimeses etapis keskendutakse liikmesriikides tegutsevatele juriidilistele isikutele, kes moodustavad suure enamiku kõigist registrisse kantud üksustest. Komisjon kavatseb seda eesmärki rakendada alates 2011. aastast.

Euroopa Pettustevastane Amet

Seoses Euroopa Pettustevastase Ameti reformiga loodab komisjon, et institutsioonidevahelise arutelu tulemuste järel saab ta esitada 2010. aasta lõpuks muudetud ettepaneku ja et õigusloome protsess jõuab lõpule 2011. aasta lõpuks.

Seoses vajadusega nimetada ametisse uus peadirektor, on komisjon pärast vabanenud ametikohale konkursi väljakuuutamist kiitnud heaks sobivate kandidaatide nimekirja. Kooskõlas määrusega nr 1073/1999 on komisjoni poolt kokku lepitud nimekirjale vaja saada järelevalvekomitee soodne hinnang. Seejärel on sobivate kandidaatide nimekiri saadetud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon on kohustatud igakülgselt järgima määruse nr 1073/1999 artiklit 12, mis käsitleb peadirektori ametisse nimetamist, ja kaasama varakult Euroopa Parlamendile ja nõukogu.

b) valdkondlikud küsimused

Omavahendid

Traditsiooniliste omavahenditega seoses kontrollib komisjon ka edaspidi, kas liikmesriigid peavad korrektselt eraldi B-raamatupidamisarvestust. Igale avastatud puudusele leitakse koos asjaomase liikmesriigiga lahendus ja antakse vajaduse korral tegevusjuhiseid. Vajaduse korral võetakse meetmed asjaomaste omavahendite summade või tasumisele kuuluvate viiviste sissenõudmiseks.

Käibemaksupõhiste omavahenditega seoses on komisjon kasutusele võtnud juhtkonna koosolekud, mis kujutavad endast tõhusat ja tulemuslikku vahendit erilist tähelepanu nõudvate reservatsioonide käsitlemiseks. Pikka aega lahendamata reservatsioonide arvu on vähendatud 35-lt 12-le. Samal ajal on võetud meetmeid reservatsioonide üldise ajaprofiili parandamiseks, nii et 63 % kõigist praegustest reservatsioonidest on tehtud 2008. aastal või hiljem.

Seoses kogurahvatulu põhiste omavahenditega on komisjon loonud kogurahvatulu heakskiitmise täieliku ühise raamistiku ja kohaldab seda. Kõnealune raamistik põhineb liikmesriikide poolt nende kogurahvatulu andmete arvutamiseks kasutatavate statistiliste allikate ja meetodite kontrollimisel ja parandamisel. Lisaks on komisjon alates 2007. aastast hakanud kasutama otsest kontrolli; samuti on ta koostanud erieeskirjad, mille kogurahvatulu komitee on heaks kiitnud, ja on juba kohaldanud otsest kontrolli peaaegu kõikides liikmesriikides. Komisjon jätkab koostöös kogurahvatulu komiteega tööd rahvamajanduse arvepidamise suhtes kohaldavate riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide küsimuses.

Mis puutub Kreekasse, siis on andmed kogurahvatulu praeguse taseme kohta, mida kasutatakse omavahendite arvutamiseks ja osamaksudeks, sealhulgas 2008. ja 2009. aastal kättesaadavaks tehtud andmed, kooskõlas komisjoni poolt 2007. aastal läbi viidud põhjaliku kontrolli tulemsutega. Kreeka eelarvepuudujääki ja riigivõlga käsitlevas aruandes (KOM (2010) 0001) tõstatatud probleemide võimaliku mõju kohta koostatud põhjalikus analüüsis ei tuvastatud märkimisväärset mõju sisemajanduse koguprodukti / kogurahvatulu tasemetele.

Põllumajandus ja loodusvarad

Kontrollinõuetes, mis on liikmesriikidele pandud eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega kantud põllumajanduskulude valdkonnas, võetakse arvesse selliseid ELi õiguse aluspõhimõtteid nagu tulemuslikkus, samaväärsus, lojaalne koostöö ja proportsionaalsus. Proportsionaalsuse puhul võib näiteks tuua liikmesriikide poolt kontrollitavate otsetoetuse taotluste protsendi, mis suureneb, kui esialgses 5 % valimis leitud eeskirjade eiramiste tase on kõrge. Juhtudel, mil varem on tuvastatud olulisi puudusi, on asjaomastelt liikmesriikidelt nõutud, et nad töötaksid tihedas koostöös komisjoniga välja üksikasjalikud tegevuskavad. Komisjon jälgib hoolega selliste tegevuskavade rakendamist, sealhulgas nende tegevuskavade rakendamist, mille Bulgaaria ja Rumeenia koostasid 2009. aastal, et kõrvaldada puudused oma ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis.

Integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi pidevat paranemist kinnitavad komisjoni poolt viimastel aastatel liikmesriikides tehtud vastavusauditite tulemused, aga ka madal veamäär, mis on näidatud kontrollistatistikas, mille komisjon saab liikmesriikidelt ja mida sertifitseerimisasutused suures osas kontrollivad ja kiidavad heaks. Kõigi leitud puuduste suhtes võetakse järelmeetmeid vastavuskontrollimenetluste kaudu, mis tagavad, et ELi eelarvele avalduv risk oleks piisavalt kaetud.

Seoses maaelu arenguga ja eelkõige põllumajanduse keskkonnameetmetega on komisjon võtnud mitmeid meetmeid kehtivate eeskirjade lihtsustamiseks ning kontrollieeskirjade tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks. Üheks hiljutisemaks neist oli see, et komisjon tõhustas selles valdkonnas oma auditeerimistegevust ja moodustas töökonna järelmeetmete võtmiseks seoses maaelu arengu 2. telje meetmete puhul täheldatud kõrge veamääraga, millest mõned liikmesriigid 2009. aastal oma aruannetes teada andsid. Teatavate eeskirjade lihtsustamiseks ja selgitamiseks sõnastatakse 2010. aastal uuesti komisjoni määrus (EÜ) nr 1975/2006.

Ühtekuuluvus, tööhõive ja sotsiaalküsimused

Kontrollikoja 2008. aasta aastaaruanne põhineb üksnes 2000.-2006. aasta kulude põhjal tehtud valimil. Seepärast oli olukord oodatavalt sarnane varasematele aastaaruannetele. Perioodi 2000-2006 puhul parandab komisjon rakendamise käigus tuvastatud puudused ja tagab range lõpetamismenetluse.

Komisjon on arvamusel, et 2007.-2013. aasta programmide puhul on tõhustatud õigusraamistik haldus- ja kontrollisüsteeme parandanud. 2008.-2009. aastal vastu võetud lihtsustamismeetmed peaksid viima vahemaksete madalamate veamääradeni. Kõnealuse tõhustatud kontrolliraamistiku esimesed mõjud peaksid prognooside kohaselt hakkama avalduma 2010. aasta lõpus, tuginedes komisjoni auditite tulemustele ja liikmesriikide auditeerimisasutuste tehtud 2009. aasta auditite tulemustele, mis on saadud 2007.-2013. aasta programmide raames deklareeritud kulude aastase statistilise valimi auditeerimisel ja esitatakse 2010. aasta detsembris (edaspidi esitatakse sellise auditi tulemused iga aasta detsembris).

Tõhustatud kontrolliraamistiku tulemustest annab tunnistust komisjoni audit, mis tehti 2007.−2013. aasta perioodi projektide valimi kohta, kasutades kontrollikojaga sarnast metoodikat. Komisjoni 17. veebruari 2010. aasta mõju käsitleva aruande[9] kohaselt näitavad selle uuringu (mis põhines kuni 2009. aasta maini tehtud maksetel) esialgsed tulemused hinnanguliste veamäärade selget vähenemist, mis annab alust arvata, et võetud meetmed on olnud usaldusväärsed. Sellele vaatamata tuleks tulemustesse suhtuda ettevaatlikult, sest need põhinevad 15 liikmesriigi andmetel ja kõik liikmesriigid, sealhulgas riigid, kuhu varem on olnud kontsentreerunud enamik olulistest vigadest, ei olnud oma andmeid uuringu ajaks esitanud.

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

Teadusuuringute valdkonnas kohaldatavad kontrollid, sealhulgas auditistrateegia, selle tulemuste põhjalik rakendamine ja süsteemsete auditileidude parandamine auditeerimata lepingute puhul (ekstrapoleerimine), võimaldavad hüvitamiseks esitatud kulude ranget kontrollimist, mille tulemusel on veamäärad aja jooksul vähenenud. Lisaks on komisjon kohustunud tagama, et ta tõlgendab ja kohaldab eeskirjasid ja menetlusi ühtmoodi.

Komisjon võttis vastu teatise teadusuuringute raamprogrammide lihtsustamise kohta[10], et alustada arutelu eeskirjade lihtsustamiseks, sest nende keerukus on peamine vigade allikas. Komisjon usub, et selline arutelu annab tulemuseks konkreetsed ettepanekud, mida saab seejärel rakendada kaheksandas raamprogrammis.

Hariduse valdkonnas saatis komisjon 2009. aasta detsembris riikide ametiasutustele ajakohastatud suunised lisakontrollide tegemise kohta. Samuti on ta tõhustanud oma kontrollkäike, mille puhu keskendutakse selle kontrollimisele, kas haldusmenetluste ja kontrollide olemasolu ning rakendamine vastab liikmesriikide poolt kirjeldatule.

Komisjoni üksikasjalikud vastused sisepoliitika konkreetsete poliitikavaldkondadega seonduvatele taotlustele on esitatud talituste töödokumentides.

Välistegevus, sealhulgas Euroopa Arengufondid (EAFid), ja laienemine

Komisjon jätkab oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide, sealhulgas oma auditistrateegia ja planeerimise parandamist. Koostöötalitus EuropeAid on oma auditimetoodikat ja IT töövahendeid (CRIS) märkimisväärselt parandanud.

Komisjon toetab täielikult kontrollikoja taotlusi saada ÜRO organisatsioonidelt vajalikke tõendeid ning see põhimõte on selgelt sätestatud ka finants- ja haldusraamistiku lepingus. Lähetuste kontrolli tüüptingimuste vastuvõtmine 2009. aasta aprillis on parandanud ÜRO asutuste ja ELi vahelist koostööd ning on aidanud tagada ÜRO tõhusama koostöö kontrollikojaga. Komisjon jätkab tööd süsteemi parandamiseks ja leppis 2010. aasta aprillis ÜROga kokku, et taotluse korral võib kättesaadavaks teha lisateavet, sealhulgas väljavõtteid sise- ja välisauditi aruannetest.

Finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuva läbivaatamise raames on komisjon teinud ettepaneku, et komisjon võiks luua ja hallata välistegevuse usaldusfonde, mis sekkuksid hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete või temaatiliste meetmete kaudu.

Komisjon vaatab praegu läbi oma eelarvetoetusi käsitlevaid suuniseid. Kõnealune läbivaatamise peaks lõpule jõudma 2010. aasta lõpuks; selle käigus pööratakse erilist tähelepanu järelevalve- ja kontrollisüsteemidele. Lisaks tõhustatakse ka rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitele vastavuse järelevalvet ja asjakohast iga-aastast aruandlust. Eelarvetoetuse meetmete raames rakendatavate suutlikkuse suurendamise projektide suhtes kohaldatakse sama järelevalve- ja kontrollisüsteemi kui mis tahes muu projekti suhtes, mis hõlmab auditeid. Üksikasjalikum teave selle ja kõigi muude EAFiga seotud ettepanekute kohta on esitatud komisjoni talituste töödokumentides.

Valitsusväliste organisatsioonide kohta kättesaadava teabe parandamiseks võetud meetmeid on selgitatud eespool valdkondlike küsimuste all.

Juba on hakatud rakendama mitmeid ühinemiseelse abi haldamise parendusi, et suurendada finantsabi tulemuslikkust ja mõju ning tugevdada finantsabi ja poliitiliste prioriteetide vahelist seost.

Seoses Bulgaaria ja Rumeeniaga[11] esitab komisjon koostöö- ja kontrollimehhanismi raames regulaarselt aruandeid kohtureformi, korruptsiooni vastase võitluse ja Bulgaaria puhul ka organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta. Viimane aruannete pakett võeti vastu 20. juulil 2010.

Halduskulud

Seoses üksikisikute õiguste infosüsteemiga (IRIS) on individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO) juba hakanud testima üksikisikute rahaliste õiguste haldamise ümberarendatud mooduleid. Ulatuslikus katseprogrammis arvestatakse varasemate kogemustega. PMO on tugevdanud ka oma sisekontrollimenetlusi, et kõrvaldada puudused, mille kontrollikoda tuvastas seoses omandatud pensioniõiguste üleviimisega.

* * *

[1] 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmine, 2008. aasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine ja 2008. aasta ametite eelarve täitmisele heakskiidu andmine.

[2] Komisjoni talituste töödokumendid, mis on lisatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruandele 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste järelmeetmete kohta.

[3] Vt ettepanekud 12, 38, 39, 56, 66, 67, 85, 108, 109 ja 198.

[4] Vt ettepanekud 83 ja 120.

[5] KOM(2010)261

[6] 1. oktoobri 2010. aasta seisuga on ERFi puhul jäänud veel teha veel viis ja ESFi puhul üks vastavushindamise menetlus.

[7] KOM(2010)52

[8] Vt http://ec.europa.eu/beneficiaries/fts/index_en.htm.

[9] KOM(2010)52

[10] KOM(2010)0187

[11] Euroopa Parlamendi resolutsioonis on Rumeenia ja Bulgaaria kohta tehtud tähelepanekud esitatud rubriigi „Välistegevus” all (punktid 249"257).

−257).