[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.4.2008

SEK(2008) 535 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem Nr 1–3/2008

SISUKORD

1. EAGFI 2008. AASTA EELARVEMENETLUS 3

2. EAGFI SIHTOTSTARBELINE TULU 4

3. AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR) 4

4. MÄRKUSED EAGFI 2008. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 4

5. EAGFI SIHTOTSTARBELISE TULU HALDAMINE 6

6. AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUVA TULU HALDAMINE (SUHKRUSEKTOR) 6

7. SUHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI RAKENDAMINE 6

8. JÄRELDUSED 6

1. LISA: | EAGF – 2008. AASTA EELARVEMENETLUS |

2. LISA: | EAGFI ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE KUNI 31.1.2008 |

1. EAGFI 2008. AASTA EELARVEMENETLUS

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2008. aasta eelarvemenetlus ja vastavad assigneeringute summad, mis menetluse iga etapiga kaasnevad, on kokkuvõtvalt esitatud 1. lisa tabelis.

Komisjon võttis EAGFi esialgse eelarveprojekti vastu 2007. aasta mai alguses ning see hõlmas kulukohustuste assigneeringuid 42 194,8 miljoni euro väärtuses ja maksete assigneeringuid 42 319,9 miljoni euro väärtuses. Prognoositud assigneeringute summa põhines mitmete asjaomaste toodete sise- ja välisturu tingimuste hinnangul, puu- ja köögiviljareformi käsitleva ettepaneku mõjul ja ka hinnangul, millist mõju avaldab otsetoetustele see, kui ümbersuunamismäär saavutab maksimumtaseme 5 %.

2007. aasta juulis võttis majandus-, rahandus- ja eelarvenõukogu vastu eelarveprojekti, vähendades esialgses eelarveprojektis taotletud assigneeringuid 550,0 miljoni euro võrra. Turumeetmete assigneeringuid vähendati üldiselt 350,0 miljoni euro võrra, välja arvatud kavade puhul, mis seonduvad toiduainete jaotamisega enim puudust kannatavatele isikutele, puu- ja köögiviljade tasuta jaotamisega ning koolipiimaga. Assigneeringuid raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks suurendati 200,0 miljoni euro võrra (negatiivsed kulud). Euroopa Parlament seevastu mitte ainult ei tühistanud nõukogu vähendusi esialgse eelarveprojekti esimesel lugemisel, vaid ka suurendas assigneeringuid ligikaudu 30,0 miljoni euro võrra, enamasti seoses nende kavadega, mille nõukogu üldisest vähendamisest välja arvas.

2007. aasta oktoobris kohandas ja ajakohastas komisjon põllumajandusalaste õigusaktide, põllumajandusturgude ning euro/USA dollari vahetuskursi hiljutiste arengutendentside põhjal esialgse eelarveprojektiga hõlmatud vajaduste esialgseid prognoose ning esitas eelarvepädevatele institutsioonidele kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2008. Selles taotles komisjon 40 862,3 miljoni euro väärtuses kulukohustuste koguassigneeringuid ja 40 988,5 miljoni euro väärtuses maksete koguassigneeringuid. Võrreldes esialgses eelarveprojektis algselt taotletud assigneeringutega, vähendas komisjon muutmisettepanekus 2008. aasta jaoks taotletud assigneeringuid 1 332,5 miljoni euro võrra.

2008. aasta eelarve võeti vastu Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2007. aasta detsembris. 2008. aasta eelarves eraldati turumeetmetele ja otsetoetustele (poliitikavaldkond 05) kulukohustuste assigneeringuid kokku 40 562,3 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid kokku 40 688,5 miljonit eurot. Lisaks nähti veterinaar- ja fütosanitaarmeetmeteks (poliitikavald 17) ette kulukohustuste assigneeringuid 281,7 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid 225,7 miljonit eurot. Kalandusele (poliitikavald 11) nähti 2008. aasta eelarves vastavalt ette kulukohustuste assigneeringuid 32,5 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid 31,5 miljonit eurot.

Seega on EAGFi 2008. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringute kogusumma 40 876,5 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kogusumma 40 945,6 miljonit eurot. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute vaheline erinevus tuleneb asjaolust, et makseteks, mida komisjon teeb otse peamiselt seoses põllumajandustoodete müügiedenduse, poliitilise strateegia, põllumajanduse kooskõlastusmeetmete ning ka veterinaar- ja fütosanitaarmeetmega, kasutatakse liigendatud assigneeringuid.

2. EAGFI SIHTOTSTARBELINE TULU

Vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva uue määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 34 sätetele käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Kõnealuste eeskirjade kohaselt on sihtotstarbelist tulu võimalik kasutada EAGFi kulude osaliseks või täielikuks rahastamiseks, kui eelarvepädevate institutsioonide eraldatud assigneeringutest ei piisa liikmesriikide kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse.

2008. aasta eelarve koostamisel anti hinnang nii eeloleva eelarveaasta sihtotstarbelise tulu kohta kui ka 2007. eelarveaastast 2008. eelarveaastasse eeldatavalt ülekantava summa kohta. Seda hinnangut võeti arvesse, kui eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu 2008. aasta eelarve assigneeringud. Täpsemalt:

- vastavuse kontrolli kohastest tagasinõuetest ja eeskirjade eiramisest laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 500,0 miljonit ja 80,0 miljonit eurot ning piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 219,0 miljonit eurot. Seega hinnati, et 2008. eelarveaasta jooksul saadakse sihtotstarbelist tulu tõenäoliselt 799,0 miljonit eurot;

- 2007. aasta eelarveaastast 2008. eelarveaastasse eeldatavalt ülekantavaks summaks hinnati 1 138,0 miljonit eurot;

- 1 937,0 miljoni euro suurust kogusummat võeti arvesse, vähendades puu- ja köögiviljasektoris tootjaorganisatsioonide rakendusfondideks ning ühtseks otsemaksete kavaks taotletud assigneeringuid vastavalt 467,0 miljoni euro ja 1 470,0 miljoni euro võrra. Nendele kavadele eraldasid eelarvepädevad institutsioonid lõpptulemusena assigneeringuid vastavalt 105,0 miljonit eurot ja 27 220,0 miljonit eurot.

3. AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR)

Ajutisi suhkrusektori ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, mis on mõeldud suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muu abi rahastamiseks. Igal turustusaastal, alates aastast 2006/2007 kuni aastani 2008/2009, seonduvad kõnealused summad igas liikmesriigis ettevõtjatele kuuluvate suhkru, insuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega ning liikmesriikidel tuleb need fondi maksta kahes osas, vastavalt iga aasta 31. märtsiks ja 30. novembriks. 2008. aasta eelarve koostamisel hinnati kõnealuse tulu suuruseks eeloleval eelarveaastal 2 374,0 miljonit eurot. Samas eeldati ka, et 530,0 miljonit eurot kantakse 2007. eelarveaasast üle 2008. eelarveaastasse.

4. MÄRKUSED EAGFI 2008. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

2. lisa tabelis on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2007 kuni 31. jaanuarini 2008 võrreldes kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar eelarveartiklite kohta, mille puhul 2008. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine kõige olulisemalt erinevad.

4.1. Finantstegurid

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 21 koostati eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetud eelarve lähtuvalt 2007. aasta juulist kuni septembrini kehtivast keskmisest pariteedi suhtest 1 euro = 1,37 USA dollarit. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2007 kuni 31. jaanuarini 2008 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,43 USA dollarit, s.t 4,4 % kõrgem 2008. aasta eelarve koostamisel kasutatud kursist.

Eespool nimetatud ajavahemikus tehtud kulude puhul võetakse arvesse euro/dollari vahetuskursis toimunud muutusi. Tuleb märkida, et kõnealuse pariteedisuhte suundumus mõjutab põllumajandustoodete, eriti teravilja ja suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramist.

4.2. Turutegurid

4.2.1. Teravili (–55,3 miljonit eurot)

Assigneeringute ülekasutamine võrreldes näitajaga tuleneb sekkumisteravilja müügi kiirenemisest ning sellest, et vastupidiselt 2008. aasta eelarve koostamisel kavandatud madalamale hinnatasemele, on omamaised müügihinnad kõrged.

4.2.2. Suhkur (–83,8 miljonit eurot)

Assigneeringute alakasutamine võrreldes näitajaga tuleneb eksporditud suhkru vähenenud kogustest, erinevalt 2008. aasta eelarve koostamisel kavandatust.

4.2.3. Puu- ja köögivili (+124,8 miljonit eurot)

31. jaanuari 2008. aasta seisuga osutavad tehtud kulutused võrreldes näitajaga ülekasutamisele.

Tuleb aga märkida, et eelarveassigneeringute ülekasutamine on tehnilist laadi. Hinnanguliselt 467,0 miljoni euro suuruses tulu on eraldatud tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kulude rahastamiseks puu- ja köögiviljasektoris. Kõnealusele sektorile 2008. aastal taotletud ja eelarvepädevate institutsioonide eraldatud assigneeringud ei hõlmanud seda tulu. Seetõttu võrreldakse praegu tehtud kulutusi näitajaga, mida kohaldatakse kõnealusele sektorile eraldatud tulu võrra väiksemate assigneeringute suhtes. Sellel põhjusel osutab eelarve praegune täitmine hetkel ülekasutusele.

Kui kõnealusele eelarveartiklile eraldatud tulu oleks arvesse võetud, oleks tulemuseks olnud ligikaudu 95,1 miljoni euro suurune alakasutamine.

4.2.4. Vein (–111,0 miljonit eurot)

Assigneeringute alakasutamine võrreldes näitajaga tuleneb sellest, et ümberkorraldusabi maksmine liikmesriikide poolt on aeglustunud. Praegu peetakse sellist eelarve täitmisviisi ajutiseks.

4.3. Otsetoetused (+3 759,6 miljonit eurot)

31. jaanuari 2008. aasta seisuga osutavad tehtud kulutused võrreldes näitajaga ülekasutamisele, mis seondub peamiselt tootmisest lahtiseotud otsetoetustega.

Tuleb märkida, et eelarveassigneeringute ülekasutamine on tehnilist laadi. Hinnanguliselt 1 470,0 miljoni euro suuruses tulu on eraldatud ühtse otsemaksete kava raames tehtavate kulutuste rahastamiseks. Kõnealusele kavale 2008. aastal taotletud ja eelarvepädevate institutsioonide eraldatud assigneeringud ei hõlmanud seda tulu. Seetõttu võrreldakse praegu tehtud kulutusi näitajaga, mida kohaldatakse kõnealusele kavale eraldatud tulu võrra väiksemate assigneeringute suhtes. Sellel põhjusel osutab eelarve täitmine hetkel ülekasutusele.

Kui kõnealusele eelarveartiklile eraldatud tulu oleks arvesse võetud, oleks tulemuseks olnud ligikaudu 2 552,7 miljoni euro suurune ülekasutamine.

5. EAGFI SIHTOTSTARBELISE TULU HALDAMINE

2. lisas esitatud tabel osutab, et 31. jaanuari 2008. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu kogunenud 458,3 miljonit eurot. Täpsemalt:

- vastavuse kontrolli kohastest tagasinõuetest laekus ligikaudu 204,9 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa;

- eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 33,3 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning

- piimamaksu koguti ligikaudu 220,1 miljonit eurot, võrreldes esialgselt prognoositud 219,0 miljoni euroga.

Erinevalt esialgse hinnangu kohasest 1 138,0 miljonist eurost kanti 2007. aastast 2008. aastasse üle sihtotstarbelist tulu tegelikult 1 159,5 miljonit eurot.

6. AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUVA TULU HALDAMINE (SUHKRUSEKTOR)

2007. aasta novembris maksid liikmesriigid 2006/07. turustusaasta eest tasumisele kuuluvate ajutiste ümberkorraldusmaksete teise osana ligikaudu 858,1 miljonit eurot.

Erinevalt esialgse hinnangu kohasest 530,0 miljonist eurost kanti 2007. aastast 2008. aastasse üle sihtotstarbelist tulu tegelikult 735,8 miljonit eurot.

7. SUHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI RAKENDAMINE

Jaanuari lõpu seisuga olid liikmesriigid maksnud ligikaudu 1,3 miljonit euro suuruses summas toetusi seoses suhkrutööstuse ümberkorraldamise, mitmekesistamise ning ka suhkru rafineerimisega.

8. JÄRELDUSED

Ajavahemikus 16. oktoobrist 2007 kuni 31. jaanuarini 2008 kasutati turumeetmeteks ja otsetoetusteks eraldatud EAGFi eelarveassigneeringuid liikmesriikide kulude hüvitamiseks kokku 30 696,0 miljoni euro väärtuses, s.t et sellega seondus umbes 3 578,5 miljoni euro suurune assigneeringute ülekasutamine. Ülekasutamine tuleneb peamiselt tootmisest lahtiseotud otsetoetustest ning iseäranis ühtsest otsemaksete kavast. Tuginedes punktides 4.2 ja 4.3 tehtud märkustele, näib kõnealune ülekasutamine praegu olevat ajutine ning oht, et eelarve praegustest assigneeringutest ei piisa liikmesriikide deklareeritud kulude rahastamiseks, on minimaalne.

[pic]

[pic]

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42.)