Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 304/07)

Teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE KINNITAMISE TEADE

„Bianco di Custoza“ / „Custoza“

Viitenumber: PDO-IT-A0468-AM02

Teate kuupäev: 24.6.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Tootespetsifikaadi artikkel 1: nimetus ja veinid

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus:

kategooria riserva lisamine

Põhjused:

„Custoza“ veinide kategooria riserva lisamine parandab nimetuse kvaliteeti, väljendades paremini laagerdamisega seotud ja kategooriale omaseid tunnuseid;

käesoleva muudatusega kaasnevad ka koonddokumendi jaotise 1.4 („Veinide kirjeldus“) ja jaotise 1.5 („Veinivalmistustavad – maksimaalne saagikus“) muudatused.

2. Tootespetsifikaadi artikkel 2: viinamarjasordid

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus:

muudeti peamisi sorte ja nende osakaalu: ’Bianca Fernanda’ lisati kolmele olemasolevale kohustuslikule sordile, mis on ’Garanega’, ’Trebbiano Toscano’ ja ’Trebbianello’ (’Tocai Friulano’ kohalik biotüüp) ning mis peavad praegu moodustama vähemalt 70 % kasutatavatest viinamarjadest ja millest ühegi sordi osakaal ei tohi olla suurem kui 45 %.

Põhjused:

’Bianca Fernanda’ lisati piirkonnas väljakujunenud tava arvestades kohustuslike sortide hulka. Nelja peamise sordi osakaal kasutatavatest viinamarjadest on vähemalt 70 % ja iga üksiku sordi osakaalu piirang on kuni 45 %, millest tuleneb, et ühegi tüübi osakaal ei ületa 31,5 %. Uue ettepaneku järgi peab seega „Bianco di Custoza“/„Custoza“ päritolunimetusega vein olema valmistatud vähemalt kolmest sordist nelja peamise sordi hulgast. Ehkki see on sätestatud ka praegu kehtivas spetsifikaadis, on muudatusest kasu, kuna sellega võimaldatakse kasutada nelja sorti kvaliteedi alusel, võttes arvesse, kuidas hooaeg kulgeb, saagikoristuse aega, viinamarjaistanduse asukohta ja tootmise eriaspekte.

’Bianca Fernanda’ (kohalik ’Cortese’ kloon) hõlmab „Custoza“ veinipiirkonna viinamarjaistanduste pindalast üle 13 % ja seda peetakse kohapeal „Custoza“ sünonüümiks. ’Bianca Fernanda’ lisamine nelja peamise viinamarjasordi hulka lisab nimetusele kindla kvaliteedi- ja maineelemendi.

Käesoleva muudatusega kaasnevad ka koonddokumendi jaotise 1.4 („Veinide kirjeldus“) ja jaotise 1.7 („Peamised veiniviinamarjasordid“) muudatused.

3. Tootespetsifikaadi artikkel 4: viinamarjakasvatuse eeskirjad

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus:

a) kasutatakse kategooriaid superiore, riserva, spumante (vahuvein) ja passito (rosinavein);

b) jäetakse välja võimalus kasutada „Custoza“ viinamarjaistanduste viinamarju päritolunimetusega „Garda“ veinide valmistamiseks;

c) „Custoza“ puhul vähendatakse saagikust 13 tonnile hektari kohta;

d) lisatakse eri kategooriate jaoks maksimaalset saagikust ja alkoholisisaldust täpsustav tabel;

e) passito veinide jaoks viinamarjade valimist käsitlev lõik sõnastatakse ümber parameetreid muutmata;

f) lisatakse neli lõiku, milles on sätestatud, et kaitseühenduse nõudmisel ja pärast kutseorganisatsioonidega konsulteerimist tohivad piirkondlikud ametiasutused langetada otsused viinamarjade eri otstarvete/kasutusalade kohta ja kasutatavate viinamarjade hektarisaagi ülempiiri kohta; vähendada lubatud viinamarjasaagikust ja veinisaagist; samuti lubada kuni 20 % ulatuses maksimaalset saagikust ületava liigse saagi ladustamist tulevikus kasutamiseks.

Põhjused:

a) käesolev tuleneb artikli 1 muudatustest;

b) võimalus on sätestatud riigi õigusaktides ja tootespetsifikaat ei pea seda enam sisaldama;

c) hektarisaaki tuleb nimetusega seotud kvaliteedi parandamiseks vähendada. Igal juhul viiakse selle muudatuse alusel tootmine vastavusse sellega, kuidas viinapuud praegu tegelikult istandustes kasvavad, kuna vana süsteem on asendatud täielikult ridades kasvatamisega. Analüüsist ilmneb, et viimase viie aasta jooksul villitud veini koguse muutus on olnud enam-vähem stabiilne ja et turg suudab vastu võtta ainult osa toodetud veinist ning et üksnes väike osa veinist müüakse hinnaga, mis veinivalmistajatele tõenäoliselt kasumit toob ja aitab kujundada nende veinide kvaliteedi mainet riigi ja rahvusvahelistel turgudel. Veinivalmistajad on otsustanud seetõttu kindlalt vähendada päritolunimetusega „Custoza“ turustatava toodangu kogust;

d) spetsifikaadi tõlgendamise hõlbustamiseks on vaja arvudega tabelit;

e) spetsifikaadi tõlgendamise hõlbustamiseks on vaja tekst uuesti sõnastada;

f) nüüdsest sisaldab tekst hulka teatavatel eritingimustel kohaldatavaid viinamarjakasvatuse eeskirju.

Käesoleva muudatusega kaasnevad ka koonddokumendi jaotise 1.5 („Veinivalmistustavad – maksimaalne saagikus“) muudatused.

4. Tootespetsifikaadi artikkel 5: veinivalmistamise eeskirjad

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus:

lisatakse võimalus valmistada veini eri sortidest eraldi või koos, sätestades, et kui viinamarjadest valmistatakse eraldi veine, tuleb need segada (teha kupaaž) veinivalmistaja ruumides ja alati enne veini turulelaskmiseks sertifitseerimise taotluse esitamist;

suurendatakse „Custoza“, „Custoza“spumante, „Custoza“superiore ja „Custoza“riserva jaoks viinamarjadest veini valmistamise saagist 65 %-lt 70 %-le ning esitatakse saagised tabelis;

erinevast aastakäigust pärineva veini lisamisele kehtestati piirang 15 %, lubades kasutada ainult eelneva aasta veini, ning nõuti, et lisamine toimuks hiljemalt viinamarjade valmimise aasta 31. detsembril;

lisatakse „Custoza“ veini tarbimisse laskmise kuupäev: viinamarjade valmimise aasta 1. detsember;

lisatakse kategooria riserva, mida on laagerdatud vähemalt 12 kuud alates valmimisaasta 1. novembrist;

lisatakse kolm lõiku, milles on sätestatud, et kaitseühenduse nõudmisel ja pärast kutseorganisatsioonidega konsulteerimist tohivad piirkondlikud ametiasutused kehtestada spetsifikatsioonis sätestatust väiksema sertifitseeritava veini koguse ülempiiri, peatades seega sellise liigsetest viinamarjadest toodetud virde ja veini villimise, mida tohib kaitseühenduse nõudmisel sertifitseerida.

Põhjused:

viinamarjadest veini valmistamise saagist suurendati 70 %-le, millega viidi eeskirjad vastavusse veinivalmistajate tegelike saagistega, mis on saadud tänu sellele, et veinipiirkonnas on tehnoloogia viimase 15 aasta jooksul edasi arenenud.

Vanema veini segamise piirang ja veini vanusepiirang (üksnes eelneva aasta vein) kehtestati üksnes kvaliteedi huvides.

Kvaliteedi parandamiseks kehtestati veinide tarbimisse laskmise kuupäev.

„Custoza“ veinidele kategooria riserva lisamine on element, millega parandatakse nimetusega seotud kvaliteeti. Vähemalt 12 kuud laagerdunud ja tunnustatud kvaliteediga „Custoza“ veinid on olnud turul palju aastaid. Need on põhiliselt kaua laagerdunud veinid, mis on ette nähtud arenenumatele Itaalia ja rahvusvahelistele turgudele.

Need viimased kolm lõiku lisati teksti õigusaktidega vastavusse viimiseks.

Käesoleva muudatusega kaasnevad ka koonddokumendi jaotise 1.5 („Veinivalmistustavad – maksimaalne saagikus“) muudatused.

5. Tootespetsifikaadi artikkel 6: tarbimisomadused

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus:

a) lisatakse „Custoza“ värvi iseloomustus;

b) suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldust suurendatakse 17 grammile liitri kohta;

c) uue kategooria riserva jaoks lisatakse keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused;

d) spumante veinide (vahuveinide) maitse uus kirjeldus „kuiv kuni poolkuiv“;

e) lisatakse viimane lõik, milles on sätestatud, et mis tahes kategooria veinides võib olla puidu maitsevarjund, kui need on laagerdunud puutünnides või puiduga kokku puutudes.

Põhjused:

a) täiendusega tagatakse veini värvuse täpne kirjeldus;

b) muudatuse eesmärk on kohandada tootespetsifikatsiooni, arvestades asjaolu, et turul olevatel „Custoza“ veinidel on selle parameetri väärtused juba praegu suuremad;

c) lisatakse varem kehtinud tootespetsifikatsioonis puudunud uue kategooria riserva omadused;

d) muudatus tehakse turunõuetele vastamiseks;

e) sõnastus on võrreldes varasema versiooniga selgem ja kirjeldus seega täpsem.

Käesoleva muudatusega kaasnevad ka koonddokumendi jaotise 1.4 („Veinide kirjeldus“) muudatused.

6. Tootespetsifikaadi artikkel 8: pakendamine

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus:

a) lisatakse eeskiri, mille kohaselt tohib „Custoza“, „Custoza“superiore, „Custoza“riserva ja „Custoza“passito veine turule lasta üksnes klaaspudelites mahuga kuni 9 liitrit, v.a dama ja fiasco nimetust kandvates mahutites;

b) kategooria spumante (vahuvein) veine lubatakse villida klaaspudelitesse mahuga kuni 18 liitrit;

c) lisatakse eeskiri, mille kohaselt tohivad artiklis 3 kirjeldatud veinipiirkonna veinivalmistajad (ja mitte keegi muu) müüa „Custoza“ (kuid mitte ühegi muu kategooria) veine otse lõpptarbijatele mahutites mahuga kuni 60 liitrit, järgides väljakujunenud tava;

d) täpsustatakse, et luba kasutada muid kui klaasist mahuteid (nn kott karbis) ei laiene kategooriatele superiore ja riserva;

e) lubatakse kasutada mis tahes tüüpi õigusaktidega lubatud sulgurit (korki).

Põhjused:

a) praegu kehtivas tootespetsifikaadis on sätestatud vaid, et superiore, passito (rosinavein) ja spumante (vahuvein) veinid peavad olema villitud klaaspudelitesse. Kavandatud muudatusega laiendatakse kohustust kõikidele „Custoza“ veinidele. Tegemist on väga tähtsa sammuga ajaloolise nimetuse maine parandamiseks ning selle eesmärk on muuta nende veinide positsiooni turul ja kujundada nende mainet;

b) sellega võimaldatakse kasutada turul enim nõutud vorme;

c) seda lubatakse, kuna kohapeal on lõpptarbijad harjunud ostma „Custoza“ veine vaadist;

d) sellega muutub asi selgemaks;

e) muudatusega viiakse tekst vastavusse õigusaktidega.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

„Bianco di Custoza“

„Custoza“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

„Bianco di Custoza“ / „Custoza“, sh kategooriad riserva, superiore, spumante (vahuvein) ja passito (rosinavein)

Veinide iseloomulik värvus on eri tugevusega õlgkollane, vähem laagerdunud veinid on vahel roheka varjundiga ja teatavad valikveinid on kuldkollase tooniga Lõhnabukett on puuviljaline ja pisut aromaatne, lillevarjundiga, vahetevahel ka ürtide ja vürtside varjundiga. Veinide maitse on värske, mahe ja hõrk.

Need on kergesti joodavad veinid, mis sobivad kokku erinevate roogadega. Üldiselt sobivad need joomiseks lühikest aega laagerdununa, ehkki teatavad viinamarjaistandustes valitud viinamarjadest valmistatud veinid säilitavad enda omadused pikemat aega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus on 11,0 mahuprotsenti ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus on 16,5 g/l.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l (viinhape) Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Bianco di Custoza“ / „Custoza“

Värvus: õlgkollane, vahel helerohelise varjundiga

Lõhnabukett: puuviljaline, iseloomulik, pisut aromaatne

Maitse: külluslik, hõrk, parajalt täidlane

Minimaalne üldalkoholisisaldus: 11 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: maksimaalselt 7 g/l

Kui allpool olevas tabelis ei ole väärtust märgitud, vastavad veinid riigi ja ELi õigusaktides kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l (viinhape) Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Bianco di Custoza“riserva / „Custoza“riserva

Värvus: õlgkollasest eri tugevusega kuldkollaseni

Lõhnabukett: tugev, iseloomulik ja pisut aromaatne

Maitse: tasakaalus, külluslik, parajalt täidlane

Minimaalne üldalkoholisisaldus: 12,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: maksimaalselt 7 g/l

Kui allpool olevas tabelis ei ole väärtust märgitud, vastavad veinid riigi ja ELi õigusaktides kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l (viinhape) Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Bianco di Custoza“superiore / „Custoza“superiore

Värvus: õlgkollasest kuldkollaseni laagerdudes

Lõhnabukett: meeldiv, iseloomulik ja pisut aromaatne

Maitse: tasakaalus, täidlane

Minimaalne üldalkoholisisaldus: 12,50 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: 7 g/l

Kui allpool olevas tabelis ei ole väärtust märgitud, vastavad veinid riigi ja ELi õigusaktides kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l (viinhape) Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Bianco di Custoza“spumante / „Custoza“spumante

Vaht: peen, püsiv

Värvus: eri tugevusega õlgkollane, võimaliku kuldkollase läikega

Lõhnabukett: meeldiv, puuviljaline ja pisut aromaatne, kui on valmistatud Charmat’ meetodil; peen, elegantne ja iseloomulik, kui on kääritatud pudelis

Maitse: värske, rikkalik, peen ja tasakaalus; kuiv kuni poolkuiv

Minimaalne üldalkoholisisaldus: 11,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l

Kui allpool olevas tabelis ei ole väärtust märgitud, vastavad veinid riigi ja ELi õigusaktides kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5,0 g/l viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Bianco di Custoza“passito / „Custoza“passito

Värvus: kuldkollane

Lõhnabukett: tugev ja puuviljaline

Maitse: meeldivast magusani, tasakaalus, pisut aromaatselt täidlane

Minimaalne üldalkoholisisaldus: 15 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22 g/l

Kui allpool olevas tabelis ei ole väärtust märgitud, vastavad veinid riigi ja ELi õigusaktides kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,00 Minimaalne üldhappesus 4,5 g/l (viinhape) Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad

b. Maksimaalne saagikus

„Bianco di Custoza“ / „Custoza“

13 000 kg viinamarju hektarilt

„Bianco di Custoza“superiore / „Custoza“superiore

12 000 kg viinamarju hektarilt

„Bianco di Custoza“riserva / „Custoza“riserva

13 000 kg viinamarju hektarilt

„Bianco di Custoza“spumante / „Custoza“spumante

13 000 kg viinamarju hektarilt

„Bianco di Custoza“passito / „Custoza“passito

5 000 kg viinamarju hektarilt

6. Kindlaks määratud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Bianco di Custoza“/„Custoza“ veine valmistatakse piirkonnas, mis hõlmab täielikult või osaliselt järgmisi omavalitsusi: Sommacampagna, Villafranca di Verona, Valeggio sul Mincio, Peschiera del Garda, Lazise, Castelnuovo del Garda, Pastrengo, Bussolengo ja Sona. Piirkonna piirid on järgmised: piir kulgeb alates Sommacampagnast lõuna poolt asuvast Cesure ringkonnast (kõrgus 89 m) loodesse mööda Alto Agro Veronese maaparandusühistu niisutuskanalit kuni Bosconeni, seejärel lühikese jupi mööda Villafrancasse suunduvat maanteed ja seejärel mööda Pozzomorettot ja Colombarat läbivat munitsipaalteed. Seejärel kulgeb piir mööda järgmist munitsipaalteed Cà Delia lähedal läbi C. Nuova Pigno ja Le Grattarole kuni ristmikuni Villafranca-Valeggio provintsiteega ja mööda viimati nimetatut kuni Valeggio sul Mincio linnani. Seejärel kulgeb piir lõunasse mööda Pozzolo munitsipaalteed kuni C. Buseni, siis mööda Seriola Prevaldesca niisutuskanalit ületavat maanteed põhja poole Ponte Lungo nime all tuntud sillani. Piir kulgeb üle silla ja mööda Seriosa Serenelli niisutuskanalit lõunasse Mantua provintsi ja Lombardia maakonna piirini (kõrgus 63 m). Seejärel kulgeb piir mööda maakonna piiri jälle põhja poole ja läbib Pignolada, Staffalonero, Prandina, Stazione di Salionze, Villa, Dolci ja Pontata, siis maakonna piirist eemale ainult lühikest maad mööda Broglie-Madonna del Frassino maanteed kirdesse kuni lõikumiseni Serenissima kiirteega Pignolini lähedal. Seejärel kulgeb piir mööda idas Cà Gozzettost mööduvat rada, läbi Cà Serraglio ja kõrguspunkti 101 m lääneosa ning lõpeb Frassino järve kaldal asuvas Cà Berra Nuovas (kõrgus 91 m). Seejärel kulgeb piir lühikest aega mööda järve kallast, siis mööda Bertolettat läbivat rada ja jõuab raudteelaste putka juurde kõrgusel 84 m, seejärel mööda raudteed itta järgmise raudteelaste putkani kõrgusel 84 m, siis eemaldub Villa Montresorist mööduvast maanteest ja jätkub Cappuccinini Garda järve kaldal. Alates Cappuccinist kulgeb piir mööda Garda järve idakallast ja seejärel sisemaa poole, siis Pacengo sadama lähedalt, mööda rada, mis möödub 93 m ja 107 m kõrguspunktidest ning Pacengost kuni Cà Allegrini. Seejärel kulgeb piir mööda Pacengo munitsipaalteed kuni C. Fontana Freddani ja seejärel tõuseb mööda teist rada, möödudes kõrgusest 122 m, kuni Le Tendeni. Sealt kulgeb piir mööda Pacengo-Colà maanteed kuni C. alle Crocini, seejärel langeb rada mööda kagusse, möödudes kõrguspunktidest 118 m ja 113 m ning minnes läbi Sarnighe, jõudes Lazise ja Castelnuovo omavalitsuste piirini kõrgusel 112 m. Seejärel tõuseb piir jälle, suundudes mööda nimetatud omavalitsuste piiri ja jätkudes pärast seda, Mirandola lähedal, mööda Lazise ja Pastrengo omavalitsuste piiri. Osteria Vecchiast läänes lõikub viimati nimetatud piir Verona-Lago provintsiteega, seejärel kulgeb piir mööda maanteed Verona (idaosa) suunas kuni punktini Bussolengo lähedal, kus see jätkub mööda Cristo munitsipaalteed umbes kõrgusel 130 m. Seejärel kulgeb piir mööda Palazzolo munitsipaalteed punktini, kus Brenneri kiirtee lõikub Bussolengo ja Sona omavalitsuste piiriga. Seejärel kulgeb piir mööda omavalitsuste piiri lõunasse kuni Civelini, kus jätkub mööda Bussolengo-Sommacampagna provintsiteed läbi Sommacampagna kuni Custozasse suunduva maanteeni ja mööda seda kuni alguspunkti Cesure lähedal. Piirkonda kuulub ka Blogliest lääne pool Peschiera del Garda omavalitsuses asuv väike territoorium, mis hõlmab ka Monte Zecchino ala ja mille piirid on järgmised: piir kulgeb alates vana algkooli lähedal Broglie lõunaosas asuvast rajast läände Cà Boschetti ja Cà Rondinelli suunas ning järgib seejärel provintside ja maakondade piiri, möödudes Cà Boffeist, Soregonest, Cà Nuova Bazzolist. Seejärel kulgeb piir mööda maanteed Broglie suunas, kuni lõikub rajaga, kust piir algas.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot bianco’ (V) [’Pinot blanc’]

’Trebbiano toscano’ (V) – ’Trebbiano’

’Trebbiano toscano’ (V) – ’Biancame’ (V)

’Trebbiano toscano’ (V) – ’Ugni blanc’

’Trebbiano toscano’ (V) – ’Procanico’

’Riesling italico’ (V) – ’Riesling’ [nn Itaalia riisling]

’Riesling renano’ (V) – ’Riesling’ [nn valge riisling]

’Tocai friulano’ (V)

’Tocai friulano’ (V) – ’Tuchì’

’Garganega’ (V) – ’Grecanico dorato’ (V)

’Pinot bianco’ (V) – ’Pinot blanc’

’Malvasia bianca’ (V) – ’Malvasia’

’Malvasia bianca’ (V) – ’Verdina’

’Malvasia bianca’ (V) – ’Iuvarella’

’Manzoni bianco’ (V) – ’Incrocio Manzoni’ 6.0.13 (V) [Manzoni hübriid]

’Garganega’ (V) – ’Garganego’

’Chardonnay’ (V)

’Cortese’ (V) – ’Bianca Fernanda’

’Pinot bianco’ (V) – ’Pinot’

8. Seos(t)e kirjeldus

„Bianco di Custoza“ / „Custoza“

Geograafilise piirkonna eritunnused

Looduslikud tegurid

„Custoza“ veine valmistatakse suhteliselt väikeses piirkonnas, mis hõlmab suure osa Verona äärelinna ja Garda järve vahel asuvate moreenküngaste lõunaosast.

Veinipiirkonna edelapiir on Mincio jõgi.

Piirkond hõlmab nii Garda järvest itta sisemaa poole ühtlaselt kerkivaid orunõlvu kui ka nimetatuga tihedalt seotud liustike ja vooluvee toimel tekkinud tasandikke, mis koosnevad samalaadsetest materjalidest, ehkki need ei ole rangelt võttes sama päritoluga.

Täpsemalt moodustavad päritolunimetusega „Custoza“ veinipiirkonda iseloomustava moreense maastiku tihedalt kontsentriliselt paiknevad piklikud künkad. Enamasti ei ole künkad järskude nõlvadega, need tõusevad ja langevad 50–100 m vahel. Et künkad tekkisid samade liustike setetest, mis kujundasid lähedal asuva Garda järve, on nende pinnas väga vahelduva struktuuriga ja küngaste vahel laiuvad kruusased tasandikud.

Päritolunimetusega „Custoza“ veinipiirkonna väiksuse ja suure ühtluse tõttu on kliimatingimused kogu piirkonnas suures osas samad. Piirkonnale on omased kuumad, kuid mitte lämmatavalt palavad suved, samuti suhteliselt külmad talved, mida leevendab Garda järve lähedus, luues mikrokliima, mis on soodne lisaks viinapuudele ka õlipuudele ja küpressidele, mis on kohaliku maastiku eripära.

Sademed jaotuvad üsna ühtlaselt kogu aastale.

Küngaste paigutuse tõttu soojenevad nõlvad päeval ja öösel võib koguneda sinna külm õhk, mis loob valgetele viinamarjadele iseloomulike lõhnaomaduste arenguks optimaalsed tingimused.

Seega erinevad päritolunimetusega „Custoza“ veinipiirkonnas maastik ja kliima suhteliselt vähe.

Ajaloolised ja inimtegurid

Kõige varajasemast dateeritud viinamarjakasvatusest praeguses päritolunimetusega „Custoza“ veinipiirkonnas annab tunnistust Pacengo ja Peschiera piirkonna vaiadele ehitatud majadest koosnevate asulate ajast pärinevate metsiku viinapuu (Vitis sylvestris) seemnete leid. Tõendatud on viinapuude kasvatamine nii varajasel kui ka Rooma ajal (arheoloogiliste leidude seas on esemed, mis osutavad veini kasutamisele usulistel riitustel, samuti veini säilitamiseks ja veoks kasutatud esemed) ja alates 9. sajandist ja kogu keskajal piirkonnas (eelkõige Pastrengo ja Sommacampagna vahel) viinapuude kasvatamise kohta on arvukalt dokumente.

Kohalikku veini hakati 19. sajandi teisel poolel nimetama just „Custozaks“, mis on Sommacampagna omavalitsuses asuva ja Itaalia ühendamise sõja ajal kahe lahingu toimumise paigana tuntud küla nimi. Conegliano viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise katsejaama 1939. aastal tehtud uuringus nimetatakse ühena Verona provintsi lääneosa parimatest viinamarjakasvatuse piirkondadest ka Sona-Custoza piirkonda.

Päritolunimetusega „Bianco di Custoza“ veinipiirkond loodi ametlikult presidendi 8. veebruaril 1971 antud dekreediga ja piirkonna veinid olid esimeste Itaalia päritolunimetusega tunnustust kogunud valgete veinide seas. Lühendatud nimetus „Custoza“ kinnitati 2005. aastal. Päritolunimetuse „Custoza“ kaitsmise ühendus loodi 1972. aastal.

Inimtegurid

Päritolunimetusega „Bianco di Custoza“ veinipiirkonnas kasutati viinamarjade kasvatamiseks varem pikka aega kõige sagedamini tugiraame. Neil iidsetel aegadel ei kasvatatud viinamarju selleks ette nähtud istandustes, vaid koos muude kultuuridega, mida piiras mägine maastik.

Custoza veinipiirkonnas hakkasid alates 1980. aastatest toimuma äkilised muutused, mis mõjutasid nii viinamarjakasvatuse meetodeid kui ka mullaharimistavasid, võimaldades veinivalmistajatel paremini ära kasutada kohalike viinamarjasortide ’Garganega’, ’Trebbianello’ (kohalik ’Tocai Friulano’ biotüüp) ja ’Bianca Fernanda’ (kohalik ’Cortese’ kloon) eripärasid. Veinivalmistajad suudavad nüüd tänu tehnoloogia pidevale arengule ja aja jooksul saadud kogemustele kindlaks määrata ning kasutusele võtta kvaliteetsete viinamarjade kasvatamiseks sobivaimad võtted ja valida ideaalse koristusaja, tuues esile sordi, mägise pinnase ja mikrokliima koostoimes arenenud viinamarjade eritunnused.

Kuid eriti tähtsat osa täidab kohalike tootjate oskusteave viinamarjadest veini valmistamisel. „Custoza“ veini valmistamisel tuuakse viinamarjade segamisega esile ’Garganega’ õrn, lilleline ja puuviljaline lõhnabukett, ’Trebbianello’ iseloomulik värvus ja ’Bianca Fernanda’ pisut aromaatsed varjundid, samuti muude piirkonnas kasvatatavate valgete viinamarjade iseloomulikud omadused. Kõik need tegurid kokku tingivad „Custoza“ tugeva kohaliku iseloomu ja vein on oma värskuse ja joodavuse tõttu kergesti äratuntav.

„Bianco di Custoza“ / „Custoza“

Toote eripära

„Custoza“ veinide põhiomadused on praegu ja on alati olnud nende värskus, pisut aromaatne laad ja asjaolu, et need on kergesti joodavad veinid, mis sobivad kokku erinevate roogadega. Kuid viinamarjaistandustes eraldi valitud viinamarjadest valmistatud veinid sobivad hästi ka laagerdamiseks.

„Custoza“ veine valmistamisel kasutatakse koos sortidega ’Garganega’, ’Trebbianello’ ja ’Bianca Fernanda’ muid piirkonnas kasvavaid sorte, mille tulemusena on veinid omapäraselt komplekssed ja väga aromaatsed ning erinevad veinidest, mis on valmistatud vaid ühest sordist. Tekkivat lõhna- ja maitseprofiili iseloomustavad puuviljalised ja lillelised noodid, vahetevahel lisanduvad neile ka ürtide ja vürtside varjundid. Lühidalt tuleneb „Custoza“ olemus põhisortide segamisest, samas kui täiendavate sortide kasutamine rikastab veinide iseloomulikku lõhnabuketti.

Üks väga haruldane (ehkki traditsiooniline) toode on „Custoza“passito (rosinavein), kuldkollase värviga ja meeldiva või magusa maitsega vein, mille eeskujuks on tavapäraselt pidusöögi järel serveeritud veinid.

c) Keskkonna ja toote põhjuslik seos

Kuna päritolunimetusega „Custoza“ veinipiirkonnas (mis pole mõistagi eriti suur) erinevad kliimatingimused väga vähesel määral, küpsevad piirkonnas kasvatatavad eri tüüpi viinamarjad ühtlaselt. See tegur aitab olulisel määral kaasa nende valgete veinide olemuse kujundamisele.

Sama olulisel määral mõjutab seda ka pinnase suur mitmekesisus, mis on liustike sulamise erinevate protsesside käigus piirkonda jäänud korrapäratute setete tagajärg. See toob kaasa „Custoza“ värske, noore ja elava loomuse.

Eelkõige aitab pinnase moreenne koostis kaasa kõikide viinapuude pungade korrapärasele puhkemisele. Piirkonna kliima ja pinnase koosmõju aitab kaasa viinamarjade ja varte õigele arengule ja küpsemisele.

Kuumad, kuid mitte lämmatavalt palavad suved soodustavad suhkrute kontsentreerimist ning päevaste ja öiste temperatuuride erinevus aitavad kujuneda päritolunimetusega „Custoza“ veinides leiduvatel puuviljalise ja lillelise aroomiga ainetel.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Puuduvad

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14117

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.