4. nõuab, et State Peace and Development Council (SPDC) vabastaks koheselt Aung San Suu Kyi, Hkun
Htun Oo, kindral Hso Hteni ning teised poliitilised liidrid ja kõik poliitvangid ning annaks neile täielikuliikumis- ja sõnavabaduse;
5. nõuab, et SPDCd algataks viivitamatult mõtestatud dialoogi NLD ja rahvusrühmadega, et tuua Birmas
kaasa pööre demokraatia ja inimõiguste, sealhulgas rahvusvähemuste õiguste ja riigiõiguse austamise poole;
6. nõuab, et ELi ühist poliitikat Birma suhtes tugevdataks koheselt:
a) ametlikult teatades, et EL ei tunnista sõjaväelise Rahvusliku Konvendi ühtegi tulemust, kui ei ole täide-
tud 2004. a aprillis Kildares toimunud kuuendal ASEMi välisministrite kohtumisel määratud tingimusi,ei ole tagatud demokraatlik protsess ning NLD ja teiste demokraatiat toetavate parteide esindajad ei ole
vabastatud ning neile ei ole võimaldatud osalemine;
b) julgustades nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1853/2004, mis käsitleb Birma/
Myanmari vastu suunatud piiravaid lisameetmeid ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 798/2004 (
1)
sätestatud üldkeeldu ELis registreeritud ettevõtetele, kes teevad uusi investeeringuid või laiendavad laeneBirma riiklikele ettevõtetele;
7. nõuab ELi kõrgetasemelise saadiku määramist, et tagada Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo ja teiste
poliitiliste liidrite vabastamine, töötada välja ELi põhjalik strateegia Birma kohta, et võimaldada humani-
taarabi toimetamist Birma elanikkonnani riigi siseselt ja piiriüleste strateegiate kaudu ning saavutada üle-
minek demokraatiale ja inimõiguste austamisele;
8. kahetseb sügavalt tõsiasja, et Birma valitsus ei ole veel võtnud kõiki asjakohaseid meetmeid, et saaks
alustada Myanmari liidu ühisvalitsuse –ILO tegevuskavaga sunniviisilise töö lõpetamiseks Myanmaris;
9. kutsub ELi üles toetama raportit “Oht rahule –üleskutse ÜRO Julgeolekunõukogule tegutsemiseks
Birmas ”ning selles pakutud lahendusi;
10. nõuab tungivalt, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) liikmed ELi riikide hulgas vaataksid vas-
tavalt ILO põhikirja artiklile 33 tõsiselt üle oma suhted Birmaga, nagu seda nõudis ILO;
11. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ASEANi ja
ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEANi ja Myanmari parlamentidevahelisele kohtumisele, Aung San Suu
Kyi'le, NLDle, SPDCle, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ja ÜRO Birma inimõigusteeriraportöörile Myanmaris.
(1) ELT L 323, 26.10.2004, lk 11.
P6_TA(2005)0445
Aafrika arengustrateegia
Euroopa Parlamendi resolutsioon Aafrika arengustrateegia kohta (2005/2142(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aasta-
tuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatudkriteeriumid;18.11.2006 ET C 280 E/475 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
—võttes arvesse hilisemaid ÜRO arenguprogrammi raames koostatud inimarengu aruandeid;
—võttes arvesse professor Jeffrey Sachsi juhitud ÜRO aastatuhande projekti töörühma poolt koostatud
aruannet “Investeerimine arengusse –tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ”;
—võttes arvesse 2005. aasta märtsi Aafrika komisjoni aruannet “Meie ühine huvi ”;
—võttes arvesse Aafrika Liidu komitee strateegilist plaani aastateks 2004 –2007, mis võeti vastu Aafrika
riigipeade ja valitsusjuhtide kolmandal tippkohtumisel 7. juulil 2004. aastal Addis Abebas, Etioopias;
—võttes arvesse Aafrika liidrite 2001. aasta oktoobri dokumenti “Aafrika arengu uus partnerlus ”(NEPAD),
mis kuulutati Aafrika Liidu programmiks organisatsiooni esimesel tippkohtumisel;
—võttes arvesse rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi (ICPD) tegevusprogrammi;
—võttes arvesse välistegevuse kaudu HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga võitlemise Euroopa tegevus-
programmi (2007 –2011) (KOM(2005)0179);
—võttes arvesse Euroopa välistegevuse ühtse poliitika raamistikku HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga
võitlemiseks;
—võttes arvesse ÜRO Aafrika majanduskomisjoni 2004. aasta Aafrikat käsitlevat majandusaruannet
“Aafrika kaubanduspotentsiaali avamine ”;
—võttes arvesse G8 poolt 27. juunil 2002. aastal Kananaskises avaldatud G8 Aafrika tegevuskava;
—võttes arvesse G8 poolt 1. juulil 2005. aastal Londonis avaldatud G8 Aafrika isiklike esindajate eduaru-
annet Aafrika tegevuskava rakendamise kohta;
—võttes arvesse G8 poolt 8. juulil 2005. aastal Gleneaglesis avaldatud Gleneaglesi kommünikeed;
—võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta aruannet “Aastatuhande arengueesmärgid
2000–2004”(SEK(2004)1379);
—võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus-
ja sotsiaalkomiteele “Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide suunas –Euroopa Liidu
panus ”(KOM(2005)0132);
—võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 10. novembri 2000. aasta avaldust Euroopa Ühenduse arengu-
poliitika kohta (hetkel läbivaatamisel);
—võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja
sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele, mille pealkiri on “Ettepanek võtta vastu nõukogu, Euroopa
Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus ”kohta”
(KOM(2005)0311);
—võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) 22. –23. novembri 2004. aasta ja 23. –24. mai
2005. aasta järeldusi ning Euroopa Ülemkogu 16. –17. juuni 2005. aasta järeldusi;
—võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi hilisemaid aruandeid majandusarengu kohta
Aafrikas;
—võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Euroopa Liidu egiidi all Kairos 3. –4. aprillil 2000. aas-
tal toimunud Aafrika-Euroopa tippkohtumisel koostatud tegevuskava;C 280 E/476 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
—võttes arvesse ELi –USA 20. juuni 2005. aasta deklaratsiooni pealkirjaga “Koostöö rahu, stabiilsuse, õit-
sengu ja hea valitsemistava edendamiseks Aafrikas ”;
—võttes arvesse Ühendkuningriigi rahvusvahelise arengu osakonna poolt 2005. aasta jaanuaris avaldatud
dokumenti “Miks me peame nõrkades riikides tõhusamalt töötama? ”;
—võttes arvesse uurimust “Väljapääs Aafrika vaesuse lõksust ”(1);
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177 kuni 181;
—võttes arvesse oma 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja
Euroopa Parlamendile, mis käsitleb relvastatud konfliktidesse kaasatud AKV riikidega tehtavat koos-tööd (
2), 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni arenguabi rahastamise kohta (3), 3. septembri 2002. aasta
resolutsiooni kaubanduse ja arengu kohta vaesuse kõrvaldamisel (4), 15. mai 2003. aasta resolutsiooni
suutlikkuse suurendamise kohta arengumaades (5), 15. mai 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise
kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile arengumaade hariduse ja koolituse kohta vaesuse kõrvalda-
mise kontekstis (6), 3. juuni 2003. aasta resolutsiooni kolmandatele riikidele osutatud makro-
majandusliku finantsabi rakendamise kohta (7), 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Aafrika arengu
uue partnerluse (NEPAD) kohta (8), 31. märtsi 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu arengupoliitika
juhtimise kohta (9), 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni arengumaade võla kergendamise kohta (10),
24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni näljahäda ja vaesuse vastase võitluse kohta (11), 24. veebruari
2005. aasta resolutsiooni komisjoni 2005. aasta õigusloome- ja töökava kohta (12), 28. aprilli
2005. aasta resolutsiooni inimõigusi käsitleva aastaaruande kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitikatkohta antud küsimuses (
13), 6. juuli 2005. aasta resolutsiooni ülemaailmse üleskutse kohta: vaesuse
minevikuks muutmine (14);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja väliskomisjoni
arvamusi (A6-0318/2005),
A. arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse suurendada ametlikku arenguabi määra 2015. aastaks
0,7%ni SKTst (2010. aastaks 0,56%ni) ning määrata vähemalt 50% juurdekasvust Sahara kõrbest lõunapoole jäävatele Aafrika aladele; arvestades, et juurdekasv peab toimuma käsikäes abi parema kvaliteedi,tõhususe, läbipaistvuse ja nähtavusega;
B. arvestades, et EL on vaieldamatult suurim abi andja Aafrikas, kuid tal puudub vajalik juhtkond ja näge-
mus ühtse lähenemisviisi loomiseks;
C. arvestades, et säästva arengu edendamise osas kannavad Aafrika valitsused ise esmavastutust oma riiki-
des hea valitsemistava, korruptsioonivastase võitluse ja vaesuse vähendamisse investeerimise eest; arves-tades, et seetõttu on Aafrika omandilise kuuluvuse põhimõte ELi –Aafrika suhetes oluline, kuid vajab
erinevat lähenemisviisi hästitoimivates ja nõrkades riikides;
D. arvestades, et Aafrika Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide kolmas tippkohtumine võttis vastu strateegilise
plaani, milles määratletakse ajavahemikus 2004 –2007 teostatavad 23 eelisprogrammi, mis moodustavad
tervikliku rakendusplaani mandri majanduskasvu ja arengu saavutamiseks, hõlmates ka kodanikuühis-konda ja mandri sidemeid rahvusvahelise üldsusega vaesuse, haiguste, tööpuuduse ja kirjaoskamatusevastu võitlemisel Aafrikas;
(1) Sachs, J. et al.: “Ending Africa's Poverty Trap ”,Brookings Papers on Economic Activity , 2004 (1), lk 117 –240.
(2) EÜT C 197, 12.7.2001, lk 390.
(3) ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 164.
(4) ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 277.
(5) ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 255.
(6) ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 285.
(7) ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 86.
(8) ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 315.
(9) ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 550.
(10) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0008.
(11) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0052.
(12) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0053.
(13) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0150.
(14) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0289.18.11.2006 ET C 280 E/477 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
E. arvestades, et komisjon on käivitanud konsultatsioonimenetluse Aafrika organisatsioonidega komisjoni
pakutud Aafrika strateegia osas, kuid avaldades kahetsust, et seda konsultatsiooni ei ole laiendatud AKVrühmale ega Aafrika kodanikuühiskonnale;
F. arvestades, et 2005. aasta märtsis asutati Aafrika Liidu majandus-, sotsiaal- ja kultuurinõu-
kogu (ECOSOCC) koos üldkoguga, mis esindab 150 Aafrika kodanikuühiskonna organisatsiooni riik-likul ja piirkondlikul tasandil ning samuti Aafrika diasporaad;
G. arvestades, et vaesuse vähendamine aastatuhande arengueesmärkide saavutamise abil peab olema ELi
arengupoliitika nurgakivi ning järelikult ka ELi Aafrika strateegia nurgakivi, sealhulgas rahu ja julgeolekuning majanduse elavdamise valdkonnas;
H. arvestades, et vaesuse vähendamise strateegiad Aafrikas peavad käsitlema mitmeid keerukaid vaesuse
põhjuseid, millest mõned puudutavad Aafrika siseolukorda, teised seda, kuidas rahvusvaheline doonor-ühendus toimib; arvestades seega, et uus Aafrika strateegia peaks käsitlema vaesuse põhjuseid, pidadesesmatähtsaks riiklikke pingutusi vaesuse kõrvaldamise nimel kui organiseeritud ja koordineeritudrahvusvahelise lähenemisviisi ühte osa;
I. arvestades, et soolise diskrimineerimise kulutused on kõige suuremad väikese sissetulekuga riikides, sest
naised on arengu keskpunkt, hoolitsedes oma perede eest ja toetades neid ning mängides keskset rollimaapiirkondade majanduses ja toiduainete tootmises, kuid tihti puudub neil juurdepääs haridusele,
põhilistele tervishoiuteenustele (eriti soojätkamisega seotud tervishoiuteenustele), majandussüsteemile ja
omandiõigusele;
J. arvestades, et ELi arenguabi tõhusus sõltub suurel määral nii liikmesriikide ja komisjoni kui ka liikmes-
riikide endi vahelisest kooskõlastamisest ja juhtimisest erinevates poliitikavaldkondades, piirkondades jariikides, ja suuremast sidususest muude ELi poliitikavaldkondade ja arengupoliitika vahel;
K. arvestades, et 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV ja ELi vaheline partnerlusleping (Cotonou
leping) tähendab kestvat pikaajalist koostööd vaesuse kõrvaldamise nimel koos laia valikut põhimõtteid,poliitikaid ja vahendeid pakkuva raamistikuga;
L. arvestades, et Aafrika strateegia peaks olema suunatud kogu mandri majandusedu saavutamisele, kuid
enamik Aafrika riike on nõrgad ja kannatavad struktuurilise ebastabiilsuse all ega meelita seetõttu ligiinvesteeringuid ega arenda erasektorit, ning arvestades, et Aafrika strateegial peaks olema eriline lähe-nemisviis nõrkade riikide vajadustele, et takistada nende edasist vaesusesse ja vägivalda langemist ningsellest tulenevat naabrite destabiliseerimist;
M. arvestades, et paljud Aafrika riigid peavad raskeks kriitilise arenguabi haaramist valdkondadesse nagu
haridus, tervishoid, avalik juhtimine ja haldus; arvestades, et seetõttu on vajalik hea ja tõhus valitsemis-tava, korruptsiooni likvideerimine ja tõhus inimressursi koolitus;
N. arvestades, et enamik Aafrika riike kulutab rohkem võlakohustuste täitmisele kui põhilistele sotsiaal-
teenustele; arvestades, et võlakergendus üksi ei ole imerohi ega tekita iseenesest vahendeid, vähenda
vaesust ega edenda arengut;
O. arvestades Aafrika kultuuride suurt mitmekesisust ja arvestades, et arengut ei ole võimalik teostada neid
kultuure, sealhulgas religioossete ja etniliste kogukondade rolli, kohaselt mõistmata;
P. arvestades, et enamikus Aafrika riikides on dialoogi loomine valitsusvõimude ja kodanikuühiskonna
vahel jätkuvalt raske ja see pidurdab demokratiseerimisprotsessi;C 280 E/478 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
Q. arvestades, et selleks, et olla usaldusväärne, arvestatav ja läbipaistev, peab Aafrika strateegia sisaldama ka
üksikasjalikku rakendamise tegevuskava koos selge ajakavaga ning selles tuleb üksikasjalikult näidata äramobiliseeritavad vahendid ja finantsressursid (sealhulgas liikmesriikide finantskohustused), näidata ärasekkumise erinevad tasandid (kohalik, riiklik, piirkondlik, üleaafrikaline) ja nende vastav roll ning näi-data ära tõeline ühine järelevalvemehhanism edu hindamiseks (kaasates Euroopa Parlamendi ja AafrikaLiidu),
Põhimõtted ja institutsioonid
1. rõhutab, et EL peab välja töötama diferentseeritud lähenemisviisi, mis teeb vahet hästi toimivate riikide
puhul poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku stabiilsuse alase koostööpartnerluse ja nõrkade riikide puhulsellise struktuurilise stabiilsuse suunas kulgeva partnerluse vahel;
2. rõhutab, et EL peaks käsitlema hästi toimivaid riike võrdsete partneritena täielikul omandiõigusel põhi-
nevas suhtes, et võimaldada neil maksimeerida jõupingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel(nt eelarve- ja sektoritoetuse kaudu), ning et nõrku riike tuleb käsitleda omandiõigustasemel põhinevassuhtes ning kasutades valitsevate olukordadega vastavuses olevaid poliitilisi vahendeid; märgib, et eelarvetoe-tust tuleb eriti nõrkades riikides hoolikalt juhtumipõhiselt hinnata, et see ei soodustaks sõjalisi kulutusi,pikendades seetõttu konflikte; igal võimalusel peaksid komisjon ja liikmesriigid püüdma liikuda projektiabiltsektoripõhistele lähenemistele ja nendelt otseste eelarvetoetuseni;
3. tunnistab, et doonorühenduse jõupingutused peaks täiendama uuendatud Aafrika enesekindluse suure-
nemist ja mõju, mis ilmneb äsja loodud institutsioonides, Aafrika Liidus ja piirkondlikes organistes; kinnitabveelkord, et poliitiline tahe on nii doonorriikides kui ka Aafrikas aastatuhande arengueesmärkideni jõudmiselvõtmeteguriks;
4. tervitab selles osas Aafrika Liidu komitee strateegilist plaani aastateks 2004 –2007 ja nõuab tungivalt,
et komitee suunaks oma strateegias esitatud tegevused Aafrika Liidu institutsioonide ja nende väljatöötatudalgatuste ja prioriteetide (nagu NEPAD) rahalise, logistilise, tehnilise ja inimressursside alase toetamise suu-nas, selle asemel, et teha ettepanek uuteks doonorite juhitud algatusteks ja paralleelstruktuurideks;
5. rõhutab, et ELi integreeritud Aafrika strateegia peab samuti käsitlema muude poliitikavaldkondade ja
arengupoliitika vahelise sidususe puudumist ning näitama, kuidas muud poliitikavaldkonnad aitavad kaasa
(nii poliitika väljatöötamise kui ka rahastamise tähenduses) strateegilise arengukava rakendamisele, mille
eesmärgiks on vaesuse kaotamine mandril;
6. tervitab ELi liikmesriikide võetud eesmärki ametliku arenguabi määra osas 0,7% SKTst ning julgustab
komisjoni ja nõukogu jälgima kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tehtud jõupingutusi; nõuab edaspidi jätku-vat investeerimist uuenduslikesse finantsallikatesse, mis võiksid tagada vajalikud rahalised vahendid 0,7%eesmärgist kaugemale minemiseks;
7. rõhutab, et sidususe puudumisega tegelemine peaks hõlmama ka selliste küsimustega tegelemist nagu
ekspordisubsiidiumid, seotud abi, võlakoorem, ekspordikrediit ja toiduabi kommertskasutus;
8. nõuab Euroopa abi suuremat kooskõlastamist riiklike ja ELi tasandi strateegiate ja meetmete vahel,
kuid ka liikmesriikide endi vahel, et hoida ära abi killustumine ja dubleerimine ning et võimaldada ELilvõtta endale ülemaailmne juhtiv roll, mida ta peaks vaesusevastases võitluses etendama;
9. rõhutab vajadust koostada Euroopa Arengufondi eelarve, mis võimaldaks rahaliste vahendite paremat
kasutamist ning kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute vahelise lõhe vähendamist;
10. rõhutab sellega seoses, et komisjon ei peaks käsitlema ennast kui 26. ELi abi andjat; vaid komisjon
peaks end kehtestama abi täiendavuse koordineerimise ja tagamise võrdluspunktina, osana “Euroopa kon-
sensusel ”põhinevast ühisprogrammist; ning nõuab esmajärjekorras täiendavaid jõupingutusi, et teha kind-
laks ühenduse abi lisaväärtus ning ELi konkreetsete teemavaldkondade toetuste juht (juhid) ja partnerriigid;18.11.2006 ET C 280 E/479 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
11. nõuab vajalike mehhanismide kehtestamist, et rakendada sidusust, koostööd ja vastastikust täienda-
vust käsitlevaid poliitikaid, mis parandavad ELi arengukoostöö tõhusust;
12. kutsub komisjoni üles toetama doonorite ühtlustamissoovi, arvestades OECD arenguabi komitee liik-
mete poolt 2. märtsi 2005. aastal vastu võetud Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe, omandilise kuuluvuse,ühtlustamise, vastavusse viimise, tulemuste ja vastastikuse aruandekohustuse kohta, mis rõhutab, et vägatähtis osa ühtlustamise päevakorrast koosneb doonorite abi vastavusse viimisest kohalikult määratud priori-teetidega; rõhutab, et abi kohale toimetamine kohalike süsteemide kaudu on osa kohalike institutsioonidearendamisest ja nende vastutavaks tegemisest;
13. tunneb heameelt eriüksuste loomise üle Aafrika Liidu sekretariaadis, mis aitavad kaasa Aafrika Liidu
arengupoliitika kiirendamisele ja parandamisele, ning kutsub komisjoni üles toetama nende loomist ja toi-mimist;
Hea valitsemistava ja suutlikkuse arendamine
14. rõhutab üldvajadusi suutlikkuse suurendamiseks, eriti halduse, tervishoiu, hariduse, majanduse ja
demokratiseerumise valdkonnas nii avalikus kui ka erasektoris;
15. rõhutab rahalise ja tehnilise toetuse silmapaistvat kohta halduse, vastutuse ja läbipaistvuse tugevdami-
sel kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja üleaafrikalisel tasandil (sh Aafrika Liidus ja selle institutsioonides);
16. rõhutab, et toimiva riigi ülesehitamine peab toimuma käsikäes kodanikuühiskonna toetusega, et
tagada demokratiseerumise järjepidevus; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks dialoogile usukogukondadeja kirikutega, arvestades nende kultuurilist tähtsust Aafrikas;
17. rõhutab, et õigusriigi põhimõtet järgiva toimiva riigi ülesehitamine peab toimuma käsikäes koda-
nikuühiskonna toetusega, et tagada demokratiseerumise järjepidevus; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataksdialoogile usu- ja etniliste kogukondade, ametiühingute, kohalike liikumiste, valitsusväliste organisatsioonideja rahvusvaheliste organisatsioonidega;
18. rõhutab, et riiklikud parlamendid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid etendama tähtsat
osa arengukoostööpoliitika kavandamisel, erinevate elementide tähtsuse määratlemisel ja kontrollimisel;
19. rõhutab, et ELi Aafrikat käsitleva arengustrateegia juhtpõhimõtted peaks rajanema sotsiaalsel ja polii-
tilisel dialoogil, mida iseloomustavad Cotonou partnerluslepingus ,ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ning
majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud demokraatlikud väärtused,ilma milleta ei ole Aafrika jätkusuutlik areng võimalik;
20. tervitab eesmärki tugevdada riiklike ja piirkondlike parlamentide suutlikkust ning rõhutab Euroopa
Parlamendi (ja komisjoni) rolli kõikides eesmärgi saavutamisele suunatud ELi algatustes;
21. toetab tõelise partnerluse, omandiõiguse ja poliitilise dialoogi põhimõtteid; rõhutab, et partnerriikide
vaesuse vähendamise strateegiat käsitlevad dokumendid peaksid ette valmistama riigid ise, tihedas koostöösdemokraatlikult valitud parlamentide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;
22. rõhutab jätkusuutliku arengu saavutamise osas naiste olulist rolli põllumajanduses, tervishoius ja
hariduses; rõhutab vajadust kaasata naisi mitte ainult arengupoliitika kõikides etappides, vaid ka poliitilisteotsuste tegemise protsessides, sealhulgas kavandamisel ja hindamisel;C 280 E/480 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
23. tuletab meelde, et ELi arengufondidest abi saavate riikide poolne inimõiguste austamine on ülimalt
oluline ja nõuab tungivalt, et ELi arenguabi andmisega seotud osalejad, töötades sama-aegselt välja ja jälgidesELi rahastatavaid või kaasrahastatavaid projekte, arvestaksid nende riikide inimõiguste alal tehtud edusamme(või nende puudumist);
24. rõhutab, et EL peab töötama rahvusvaheliste organisatsioonide demokratiseerumise nimel, et saavu-
tada arengumaade huvide parem esindatus, ning nõudma Maailmapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi jaMaailma Kaubandusorganisatsiooni demokratiseerumist;
Sotsiaalne infrastruktuur
25. rõhutab, et põhiliste tervishoiuteenuste kättesaadavus ja taskukohasus on tervishoiupoliitika eduka
rakendamise absoluutseks tingimuseks Aafrikas; rõhutab seetõttu vajadust Aafrika riiklike tervis-hoiuprogrammide järele, mis keskenduksid (nii ravivatele kui ka ennetavatele) põhitervishoiuteenustele,puhta vee kättesaadavusele, kanalisatsioonile ning seksuaal- ja soojätkamishügieenile; rõhutab vajadust eri-liste jõupingutuste järele, mis tagaksid kõige vaesematele ja haavatavamatele Aafrika elanikele juurdepääsu
põhilistele teenustele;
26. tervitab uue ELi tegevuskava poliitilisi ettepanekuid võidelda HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga
ning nõuab programmi tõhusat rakendamist ja piisavaid eelarveeraldisi; tuletab meelde vajadust koostööjärele kõnealuste eesmärkide suunas töötavate organisatsioonidega nagu ülemaailmne vaktsiinide ja immuun-suse liit (GAVI), vaktsiinifond ja malaariavastase võitluse alane partnerlus (Roll Back Malaria Partnership);
27. rõhutab, et juurdepääs seksuaal- ja soojätkamishügieenile etendab olulist rolli aastatuhande ees-
märkide saavutamisel emade tervise ja laste suremuse osas;
28. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et EL oleks tasuta ja kohustusliku põhihariduse tagamise
nimel tehtavate jõupingutuste osas esirinnas; arvab, et seda tuleb kombineerida oluliste uute ressursside jaolemasolevate ressursside sihipärasema kasutusega;
29. nõuab info- ja sidetehnoloogia ulatuslikumat ja asjakohast kasutamist, et seda rakendataks uuendusli-
kul viisil tervishoiuteenuste laiendamiseks maa- ja kõrvalistesse piirkondadesse ning e-hariduse (mida nõuabNEPADi e-Aafrika komisjon) sisseviimiseks alternatiivina traditsioonilisele haridussüsteemile, taotledes kõiki-dele kvaliteetse hariduse võimaldamist;
30. rõhutab, et kõrvuti jõupingutustega põhihariduse osas tuleks tähelepanu pöörata ka kõrgharidusele,
et kindlustada põhihariduse ja tervishoiuteenuste valdkondade varustamine piisavalt haritud tööjõuga;
31. rõhutab Aafrika arengustrateegia põhijoonena vajadust kaitsta laste arengut ja tagada nende sotsiaalne
kaitse, arvestades et rohkem kui 50% Aafrika elanikkonnast on lapsed ning juhib tähelepanu asjaolule, etvõitluses vaesusega on pikas perspektiivis oluline investeerida inimkapitali hariduse kaudu;
32. rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks kulutama vähemalt 20% Aafrikale eraldatud arengutoetustest
põhilisele tervishoiule ja põhiharidusele;
33. rõhutab, et EL peab rakendama konkreetset poliitikat ja programme, mis on suunatud HIV/AIDSi
leviku tõkestamisele ja selle mõju vähendamisele lastele, nende peredele ja elukohaks olevatele kogukonda-dele, sest HIV/AIDSi mõju ähvardab õõnestada arengust tulenevat kasu enamuses Sahara kõrbest lõunapoole jäävates riikides;
34. kutsub komisjoni üles toetama Puudega Inimeste Aafrika dekaadi algatust, mille Aafrika Ühtsuse
Organisatsioon võttis vastu 1999. aasta juulis oma 35. istungjärgul Al žiiris;
35. rõhutab Aafrika vaesuse nõiaringi murdmiseks vajadust ennenägematute investeeringute järele selle
põlvkonna lastesse ja nende ellujäämisesse, arengusse ja kaitsmisesse, mis peaks olema poliitika ja selleelluviimise keskmes;18.11.2006 ET C 280 E/481 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
36. arvab, et investeerimine tüdrukute haridusse on kõige tõhusam arengustrateegia, sest haritud tüdru-
kud loovad väiksemaid ja tervemaid peresid, mis viib suurema tootlikkuseni ja vaesuse vähenemiseni;
37. rõhutab tüdrukute ja naiste hariduse tähtsust tervise parandamisel, sealhulgas sellistes aspektides nagu
seksuaal- ja soojätkamishügieen ning sugulisel teel nakkavate haiguste nagu HIV/AIDS ning veevarustuse jahügieenitingimustega seotud haiguste nagu tuberkuloos, malaaria, koolera ja diarröa ennetamine;
Majanduskasv
38. nõuab tungivalt, et võetaks täielikult arvesse asjaolu, et enamik Aafrika riike sõltuvad suures osas
toormest, mis on eriti tundlik hinnakõikumistele ja tariifide järkjärgulisele tõusule, ning rõhutab mitme-
kesistamise ja töötleva tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise tähtsust;
39. palub komisjonil läbi viia Cotonou partnerluslepingu kohaste EIP rahastamisvahendite, sealhulgas
investeerimisrahastu, tõhususe hindamine, et edendada ELi arengupoliitika eesmärke; samaaegselt EIP tege-
vustele eelhinnangu andmise kohustuse täitmisega, peaks komisjon hindama EIP laenamise vastavust iga
AKV riigi strateegiadokumendi prioriteetidele;
40. rõhutab stabiilse ja ennustatava investeerimiskliima loomise tähtsust (muuhulgas seadustest, omandi-
õigusest ja intellektuaalomandit puudutavatest reeglitest kinnipidamise kaudu), et saavutada piisav ja püsiv
välisraha sissevool ning luua seeläbi töökohti, vähendada “ajude äravoolu ”ja luua stabiilsele majanduskasvule
kaasaaitav keskkond; rõhutab väikerahastamise tähtsust, et luua majanduskasvu säilitav keskklass;
41. usub, et sellise konkurentsitaseme saavutamiseks, mis teeks Aafrikast rahvusvahelises kaubanduses
täieõigusliku partneri, tuleks vaesusega võitlemiseks luua jätkusuutlik arengustrateegia, mis arvestab elaniketegelikke vajadusi ning põhineb piirkondadesisesel majandusintegratsioonil ja soodustab kodumaiste ja piir-kondlike turgude rajamise ja säilitamise ning majandusliku mastaabisäästu kaudu majanduskasvu;
42. rõhutab turismi tähtsust majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise vahendina; nõuab turismi
täielikku integreerimist ELi arengupoliitikasse;
43. rõhutab, et WTO Doha vooru edukas lõpetamine peab arengumaadele, eriti Aafrikale, kindlasti aval-
dama positiivset mõju; ning usub, et see tähendab arengumaade suhtes eri- ning diferentseeritud kohtlemisekohaldamist ning kõigi kaubandust moonutavate põllumajandussubsiidiumite kaotamist;
44. nõustub komisjoni lähenemisega infrastruktuurile selle määratluse kõige laiemas tähenduses, kaasa
arvatud vee, energia, info- ja sidetehnoloogia ning transpordi osas; nõuab siiski kindlalt, et suurtele infra-struktuuriinvesteeringutele peavad süstemaatiliselt eelnema hindavad uuringud, mis käsitlevad nende panustmajandusarengusse ja vaesuse vähendamisse ning investeeringuid tuleb paremini tasakaalustada sotsiaalseleinfrastruktuurile (nagu põhiharidus ja tervishoid) eraldatud rahaliste vahenditega;
45. rõhutab, et majanduskoostöö leping on liberaliseerimist toetava arengukeskse vahendina suuteline
edendama majanduskasvu Aafrikas; seoses sellega kutsub komisjoni üles tegelema probleemsete küsimustega,mis puudutavad tariifide kaotamise kompenseerimisega, suutlikkuse suurendamise abiga, tehnilise abi jamuude pakkuva poole kitsendustega kaasnevate meetmete puudumist, mittevastastikkuse jätkumist turule-pääsul ja vajadusel läbirääkimiste ajakava pikendamist; kutsub komisjoni üles ka tegelikult eraldama kaasne-vate meetmete finantseerimiseks vajalikke summasid ning tugevdama paremate tulemuste saavutamisekstehnilist abi;
46. palub komisjonil suurendada majanduskoostöö lepingute ja WTO läbirääkimiste raames tehnilist abi
AKV riikidele, et võimaldada õiglane ja läbipaistev tulemus; nõuab taas paremat tehnilist ja struktuurilist abivähimarenenud riikidele, et aidata neil pääseda maailmaturule;C 280 E/482 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
47. palub komisjonil toetada Aafrika riike WTO läbirääkimiste raames strateegiaga, mis kaitseks nende
põllumajandust isemajandamise taseme saavutamiseni, et tagada väiketalupidajatele rahuldav sissetulek, suu-rendada kohalikku tootmist, tagada toiduainetega kindlustatus ning viia läbi turgude valikuline avamine,nagu see on toimunud Euroopas;
48. tuletab meelde, et vastavalt WTO Doha deklaratsioonis ning arengu rahastamise rahvusvahelise kon-
verentsi (Monterrey, 2002) ja säästva arengu tippkohtumise (Johannesburg, 2002) järeldustes sätestatuletuleb arenguriikidele, eriti Aafrikas, anda tehnilist abi eesmärgiga ehitada üles institutsionaalne ja regulatiivnesuutlikkus, mis on vajalik rahvusvahelise kaubanduse ja sooduskordade eelistest kasusaamiseks;
49. rõhutab, et EL peaks oma kaubandus- ja põllumajanduspoliitikates otsima edasisi võimalusi, et anda
arengumaadele rohkem väljavaateid majanduskasvuks, ning nõuab tungivalt, et teised riigid teeksid käimas-olevate WTO läbirääkimiste raames samamoodi, pidades eriti silmas vähimarenenud riike;
50. tervitab Maailmapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Aafrika Arengupanga kohtumisel võetud
uuendatud kohustust anda 18-le kõige vaesemale ja kõige suuremates võlgades olevale riigile 100% võlaker-gendust; nõuab selle kohustuse laiendamist nendele valitsustele, kes järgivad inimõigusi, hea valitsemistavapõhimõtteid ja seavad esmatähtsaks eesmärgiks aastatuhande eesmärkide kohase vaesuse kaotamise; rõhutab,et kogu võlakergendus peaks olema lisaks ametliku arenguabi suurendamisele;
51. rõhutab positiivset rolli, mida avaliku ja erasektori partnerlused saavad etendada riikide arengus ja
nende probleemilahenduse suutlikkuse tugevdamisel;
Rahu ja julgeolek
52. kutsub komisjoni üles arendama välja laiaulatuslikku lähenemist konfliktide ärahoidmisele ja taasta-
misele kui struktuurilise stabiilsuse suunas kulgeva partnerluste lahutamatule osale nõrkade riikide puhul;
53. rõhutab regionaalorganite tähtsust rahulikku keskkonda säilitava pinnase tagamisel; rõhutab vajadust
regionaalorganitele antava abi järele, et rajada ühtne reguleeriv raamistik kergrelvade ja maamiinide kasuta-mise vastu võitlemiseks;
54. nõustub, et 2003. aastal Aafrika Liidu riigijuhtide Maputo tippkohtumisel loodud Aafrika rahufond
vajab tugevdamist, ja julgustab muid tsiviilmehhanisme aitama kaasa Aafrikas konfliktide ärahoidmisele,lahendamisele ja juhtimisele ulatuslikuma, paindliku ja säästva ELi rahastamise abil; rõhutab, et arengu-poliitika on üks mitmetest vahenditest tegelemaks turvalisuse puudumise algpõhjustega, kuid see ei tohiksolla allutatud julgeolekupoliitikale; märgib siiski, et kõik ühenduse arengukoostöö eelarve ja Euroopa Aren-gufondi kulutused peavad vastama ametliku arenguabi kõlblikkuskriteeriumidele, mis on määratletud OECDarenguabi komitee poolt.;
55. rõhutab ELi valimiste vaatlemise missioonide tähtsust konfliktide ärahoidmisel ja demokraatia eden-
damisel; kutsub nõukogu ja komisjoni üles suurendama eelarvetoetust Euroopa demokraatia ja inimõigustealgatusele (EIDHR), eesmärgiga tugevdada toetust valimiste vaatlemise missioonidele, ning rõhutab, et vali-miste vaatlemise missioonide järeldusi tuleb sobivalt arvestada Euroopa välispoliitika väljatöötamisel;
56. rõhutab vajadust ühtsete regionaalsete ja riiklike desarmeerimis-, demobiliseerimis-, reintegratsiooni-
ja taaslisamisstrateegiate (DDRR) järele, et toetada konfliktijärgsete olukordade stabiliseerimist;
57. rõhutab, et ELi integreeritud Aafrika strateegia kujutab endast siduvat raamistikku Euroopa Liidu ja
selle liikmesriikide ühtsele poliitikale; on seisukohal, et Cotonou lepingu artikli 96 kohaldamine partnerrii-gile takistab ELi liikmesriikidel teha samaaegselt koostööd selle riigi politsei-, sõjaväeliste või julge-olekujõududega või taastada koostöö enne kui asjakohased meetmed on lõpetatud;18.11.2006 ET C 280 E/483 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
Keskkond/loodusvarad
58. rõhutab, et vaja on ELi suuremaid jõupingutusi, et võtta käsile tohutud keskkonnaalased väljakutsed,
millega seisavad silmitsi mitmed vaesed, kelle ellujäämine sõltub tihti loodusvaradest;
59. tervitab sellega seoses komisjoni viimaseid (kõvasti hilinenud) kohustusi liikuda sõnade juurest tegu-
deni, pidades silmas keskkonnaalase tegevuse laiendamist, ning seada säästva arengu edendamise strateegiadtähtsale kohale oma päevakorras;
Rakendamine
60. palub komisjonil varustada Aafrika strateegia üksikasjaliku rakendamise tegevuskavaga koos selge
ajakavaga, näidata ära üksikasjalikult mobiliseeritavad vahendid ja finantsressursid (sealhulgas liikmesriikide
finantskohustused), näidata ära sekkumise erinevad tasandid (kohalik, riiklik, piirkondlik, üleaafrikaline) ja
nende vastav roll ning näidata ära tõeline ühine järelevalvemehhanism edu hindamiseks (kaasates EuroopaParlamendi ja Aafrika Liidu);
61. nõuab, et kõnealune rakenduskava peab hõlmama kogu Aafrika, sealhulgas Põhja-Aafrika, Sahara
kõrbest lõuna poole jääva Aafrika ja Lõuna-Aafrika, mille kohta kehtivad praegu eraldi määrused ja lepingud(MEDA määrus, Cotonou leping ja Lõuna-Aafrika puhul kaubandus-, arendus- ja koostööleping ning EPRDmäärus) ning eraldi vastutused komisjoni tasemel, ning palub komisjonil näidata, kuidas neid koordineeri-takse ja ühtlustatakse, eesmärgiga panustada Aafrika Liidu poolt kogu mandrile edasipidiseks seatud priori-teetide rakendamisse;
62. juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni teatises tehtud ettepanekute olemus sõltub olemasolevate
riiklike ja piirkondlike programmide rakendamisest, ning kahetseb, et selles suhtes ei ole tehtud uusi ette-panekuid nende rakendamise parandamiseks või nende eesmärkide ja tegevuste planeerimise kohandamiseksuute prioriteetidega ning et kõnealuse uue strateegiadokumendi ja Aafrika uute arengute (eriti Aafrika Liiduja selle institutsioonide loomine) tulemusena ei ole esitatud olemasolevate riigistrateegiadokumendi ja riiklikeja regionaalsete näidisprogrammide ülevaadet;
63. väljendab pettumust esitatud finantsraamistiku ambitsioonituse üle –komisjon ainult näeb ette suu-
rendatud finantsressursside mobiliseerimise võimaluse “9. Euroopa Arengufondi järgsele perioodile ”ega
arutle võimaluse üle kasutada aastatuhande arengueesmärkide lisafinantsressursside mobiliseerimise vahen-dina võlakergendust;
*
**
64. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide
valitsustele, Aafrika Liidule ja AKV-le.
P6_TA(2005)0446
Euroopa Liidu arengupoliitika
Euroopa Parlamendi resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu, Euroopa Parlamendi ja
komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus ”kohta (2004/2261(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaal-
komiteele ning regioonide komiteele pealkirjaga “Ettepanek võtta vastu nõukogu, Euroopa Parlamendi
ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus ”kohta”(KOM(2005)0311);
—võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (CESE 1072/2005);C 280 E/484 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005