ET Euroopa Liidu Teataja C 267/9

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal “Tööstuse muutused masinaehitussektoris”

(2005/C 267/02)

Vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 otsustas Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 1. juulil 2004. aastal koostada arvamuse ülalmainitud teemal.

Tööstuse muutuste nõuandekomitee, kes vastutas Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vastavasisulise töö ettevalmistamise eest, võttis arvamuse vastu 27. aprillil 2005. Raportöör oli hr van Iersel ja kaasraportöör hr Castañeda.

417. täiskogu istungil 11.–12. mail 2005 (11. mai istungil) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vastu järgmise arvamuse 211 poolthäälega, erapooletuid oli 4.

Kokkuvõte

Masinaehitus on omaette tööstusharu. Aga kuna masinaehitus pakub teisele tööstusharudele põhivara ja tehnoloogiaid, toimib see ka aktiivse vahendajana, avaldades olulist mõju paljudele teistele Euroopa majanduse valdkondadele. Masinaehitus on uuenduslik tööstusharu ning seetõttu peab Euroopa tööstuspoliitika omistama masinaehitusele strateegilise tähtsuse. Sektorile sobib väga hästi konkreetne kava, mille eesmärgid on määratud piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil, ja mis on suunatud Lissaboni strateegia elluviimisele. Selleks on vaja nii horisontaalset kui valdkondlikku poliitikat ning nende sobivat koosmõju. Nimetatud meetmed aitaks sektoril silma paista mitte ainult Euroopas, vaid ka globaalselt.

Käimasolevas konsultatsiooniprotsessis ja poliitika kujundamisel Euroopa Liidu tasandil (seoses masinaehitusega) on mitmeid lahendamist vajavaid küsimusi, millel on stimuleeriv mõju samadele protsessidele riiklikul ja piirkondlikul tasandil kogu Euroopas. Konkreetsed tingimused, mida tuleb täita ELi tasandil on järgmised: parem õigusloome, sh õigusloome-eelne regulatiivne mõjuhinnang ning ELi kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja jõustamine; tõhus turujärelevalve; tehnoloogiaplatvormi rajamine, et ületada teaduskeskuste ja ülikoolide ning tööstuse vahelist lõhet; ebakõla vähendamine ELi rahastatava teadus- ja arendustegevuse ning masinaehitussektori vajaduste vahel; konkurentsipoliitika, mis toetab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut ja uuendustegevust; juurdepääsu parandamine finantsturgudele ja kaubanduspoliitika, mis tagab vaba juurdepääsu investeeringutele kolmandate riikide turgudel. Samuti on väga oluline kutseoskuste kohandamine vastavalt kehtivatele standarditele.

Komisjoni ja kõigi sidusrühmade vaheline dialoog Euroopa Liidu tasandil tööstusele laieneva mõju kohta võib luua ELi masinaehitusesektori jaoks soodsa raamistiku ning edendab ja arendab tugevaid regionaalseid tööstuspiirkondi. Kõik see nõuab Euroopa institutsioonide, eelkõige komisjoni, aktiivset pühendumist.

1. Sissejuhatus

1.1 Euroopa Komisjon töötab välja “uutmoodi” tööstuspoliitikat. Kõnealuse poliitika aluse moodustavad kolm sammast: parem õigusloome, valdkonnaspetsiifilised kaalutlused ja terviklik lähenemine Euroopa Liidu tasandil. Nimetatud poliitikal on otsene seos nii Lissaboni strateegia kui töötleva tööstuse panuse praeguse ümberhindamisega Euroopa majanduses.

1.2 Paljudes valdkondades on selline Euroopa tööstuspoliitikale uue hoo andmine väga tervitatav. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee toetab täielikult “uutmoodi” tööstuspoliitika põhimõtteid (1), mille edu sõltub peaasjalikult sellest, kuidas õnnestub ühildada tegevus horisontaalsel ja valdkondlikul tasandil, sest: — tööstussektorid on erinevad; — valdkondlik tasand on paljudel aladel kõige sobivam, et viia kokku tööstuse (sh asjaomaste sotsiaalpartnerite) ja valitsuse esindajad ning poliitikud (komisjon ja riigiasutused) ja teised olulised sidusrühmad nagu sotsiaalpartnerid, tarbijad, haridus- ja koolitusasutused, teadus- ja tehnoloogiainstituudid ning pangad.

1.3 Valitseb üldine poliitiline kokkulepe, et Euroopa peab saavutama juhtiva positsiooni globaliseerunud maailmas, et vastata tulevikuväljakutsetele. Lissaboni strateegia elluviimine on praegu olulisem kui kunagi varem. Seetõttu ei tohi Euroopa piirduda vaid nõrkade kohtade (võrreldes meie kaubanduspartneritega) kõrvaldamisega, vaid toetada ja arendada tuleb eelkõige tugevaid külgi. Masinaehitustööstusel on võimsad tehnoloogilised ressursid, sest selle tehnoloogiat ei kasutata mitte ainult tootmises, vaid ka klientidega suhtlemisel, näiteks töötleva tööstuse teiste suundade puhul nagu teenused energia, vee, transpordi ja sideteenuste valdkonnas.

1.4 Lissaboni strateegia taashoogustamise ja selle suunamisega majanduskasvu edendamisele ning töökohtade loomisele toonitab komisjon tootva tööstuse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olulisust. Seetõttu tuleb Euroopa tööstuspoliitikas anda masinaehitusele — mis pealegi praegu jõudsalt areneb — strateegilise tähtsusega positsioon. Tähelepanu tuleb pöörata mitte ainult sektoritele, kus on vaja tegeleda kiireloomuliste probleemidega, vaid samaväärset tähelepanu tuleb pöörata ka edukatele sektoritele.

1.4.1 Masinaehitus ei ole mitte ainult omaette tööstusharu, vaid see pakub teisele tööstusharudele põhivara ja tehnoloogiaid ning toimib aktiivse vahendajana, avaldades olulist mõju ka paljudele teistele Euroopa majanduse valdkondadele.

1.4.2 Masinaehitussektor tagab kõigi teiste majandussektorite vajaliku tehnoloogiaga varustajana Euroopa majanduse toimimiseks tarviliku tööstusliku infrastruktuuri.

1.4.3 Lisaks on masinaehitussektor üks peamisi ekspordivaldkondi, mille arvele langeb umbes 15 % Euroopa Liidus toodetud kaupade ekspordist.

1.5 Siseturg on avaldanud masinaehitussektorile väga soodsat mõju, tagades Euroopa tootjatele olulise Euroopa Liidu sisese turu. Kuna valdkond vajab rahvusvaheliste standardite ja Euroopa eeskirjade proportsionaalsust, on oluline tagada tasakaal, et vältida konkurentsivõimet pidurdavat üleregulatsiooni ning samas keskenduda rohkem eeskirjade rakendamisele ja jõustamisele.

1.6 Kõnealune valdkond vajab nii horisontaalset kui valdkondlikku poliitikat ning nende sobivat koosmõju.

2. Strateegiline tähtsus

2.1 Masinaehitusel on Euroopa majanduses oluline roll mitmel põhjusel.

2.1.1 Masinaehitus on strateegiline tööstusharu: tegemist on suure lisaväärtusega teadusmahuka valdkonnaga, mis varustab kõiki teisi majandusvaldkondi masinate, tootmissüsteemide, komponentide, nimetatud toodetega seotud teenuste ning vajaliku tehnoloogia ja erialaste teadmistega. Masinaehitus annab olulise panuse ka jätkusuutlikusse arengusse, sest võimaldab tõhusamat tootmist ning seeläbi ressursside kasutamise lahtisidumist majanduskasvust. Masinaehitus ei ole ühtne sektor, vaid hõlmab väga erinevaid alamvaldkondi — tõste- ja teisaldusseadmed; tööpingid; puidutöötlemisseadmed; tööstuslikud jahutus- ja ventilatsiooniseadmed; pumbad ja kompressorid; kaevandus-, karjääri- ja ehitusseadmed; laagrid, ülekandeseadmed, hammasrattad ja ajamid; kraanid ja ventiilid, mootorid ja turbiinid; põllu- ja metsatöömasinad; tekstiili-, rõiva- ja nahatööstuse masinad; toiduaine-, joogi- ja tubakatööstuse masinad; põllumajandusmasinad; paberi- ja papitootmisseadmed; tööstusahjud ja põletid; metallurgiamasinad jne. Siia kuuluvad ka kõik üldised tehnoloogiad nagu mehhatroonika, mis ühendab mehhaanikat ja elektroonikat.

2.1.2 Masinaehitussektor ei varusta teisi tööstusharusid mitte ainult tehniliste seadmetega, vaid pakub ka erialaseid oskusi ja teadmisi eespool nimetatud valdkondade arengu edendamiseks ning uute toodete arendamiseks. Laienenud Euroopa Liidu majanduslikku arengut arvestades ja kaugemale vaadates on see väga oluline.

2.1.3 Euroopa masinaehitus on maailmas juhtpositsioonil: Euroopa Liidu arvele langeb 41 % maailma toodangust, Euroopa on maailma suurim masinate tootja ja eksportija (2002. aastal 261 707 miljoni euro väärtuses), kaasa arvatud terviklikud tehaste sisseseaded. Kui Euroopa tahab saada maailma kõige teadmistepõhisemaks majanduseks, tuleb praegune juhtpositsioon säilitada.

2.1.4 Masinaehitus on suur tööstusharu: see pole mitte ainult üks Euroopa suurimaid tööstussektoreid, mis hõlmab umbes 8 % tööstuslikust kogutoodangust, vaid 140 000 ettevõttega (neist 21 600 rohkem kui 20 töötajaga) ka üks suurimaid tööandjaid, pakkudes eelkõige kvalifitseeritud tööjõudu nõudvaid töökohti umbes 2,49 miljonile inimesele. Kõnealusel sektoril on siseturul tugev positsioon (2003. aasta käive 15-liikmelises EL-is 285 miljardit eurot ja 25-liikmelises EL-is 305 miljardit eurot), mis hõlmab 70 % siseturul toodetud kaupadest. See aitab kaasa sektori konkurentsivõime tõstmisele ja töökohtade stabiilsuse suurendamisele. Seetõttu on tegemist Lissaboni eesmärkide saavutamise seisukohalt olulise valdkonnaga.

2.1.5 Masinaehitus on uuenduslik tööstusharu: Euroopas on eriti hästi arenenud eritellimuste järgi valmistatud masinate ehitus ja nišiturud. See on strateegiliselt oluline teiste majandusharude uuenduste seisukohalt. Samuti on see tähis kõigi majandusharude võime jaoks luua kõrget lisaväärtust, kujutades endast seeläbi konkurentsieelist, mis vähendab erinevate valdkondade puudusi Euroopas, näiteks suured tööjõukulud. Masinatööstus on uuendusi juhtiv jõud, mis rakendab ja integreerib uuendusi oma toodetesse ja tootmisprotsessidesse. Masinaehitus on lüli — sageli esimene lüli — lisaväärtuse loomise protsessis. Kui üks lüli katkeb, kannatab kogu protsess.

2.1.6 Masinaehitus on tööstusharu, kus valitsevad väikesed ja keskmise suurusega, enamasti pereettevõtted (2), mis peavad vastama neile esitatud erilistele väljakutsetele. Paljud nimetatud ettevõtted on tegevad kogu maailmas. Seetõttu on masinaehitus Lissaboni eesmärkide saavutamise seisukohalt ettevõtluse hea näide.

2.1.7 Lisaks on masinaehitussektoril järgmised omadused: — võrreldes teiste töötleva tööstuse sektoritega ei ole masinaehitus kapitalimahukas tööstusharu, kuid see pakub tööd kõrgelt kvalifitseeritud töötajatele eritellimusel toodetavate masinate arendamisel ja valmistamisel; — viimaste aastakümnete arengu aluseks on uuendustegevusest tulenev suurenev kohenemisvõime, millesse kaasatakse arvukaid konkurentsivõimelisi elemente, mida turustatakse kogu maailmas; — arvestades masinate rolli kõigis tootmisprotsessides, peab kõnealune tööstusharu pakkuma äärmiselt usaldusväärseid tooteid. Nimetatud usaldusväärsus on üldtuntud maine kohaselt tugeva Euroopa tööstuse traditsiooni lahutamatu osa.

2.2 Masinaehitusettevõtetel on tugevad sidemed klientidega: masinatega tootmine on üldiselt keerukas protsess, mis nõuab kõrgel tasemel tehnilisi teadmisi ning pidevat tootjapoolset tehnilist abi ja teenindust. Masinaehitussektor on tööstuse oluline osa ja edu alus tööstuspiirkondades, kus iganes tekib geograafiline lähedus tootja ja lõpptarbija vahel, nagu näiteks Baden-Württembergis ja Rheinland-Pfalzis, Piemontes ja Lombardias, Rhone-Alpide piirkonnas, Midlandsis Ühendkuningriigis ja Eindhoven-Aachenis. Nimetatud näidetest selgub, kui oluline ja hädavajalik on piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus.

2.3 Masinaehitussektoril kui vee, pinnase, õhu, jäätmete ja sõnniku käitlemise ja töötlemise masinate tootjal on oluline roll keskkonna parandamisel. Samuti aitab see kaasa taastuvate energiaallikate kasutamise lihtsustamisele.

2.4 Masinaehitussektoril on maailmas juhtpositsioon, see on Euroopa töötleva tööstuse ja ekspordi alus ning seetõttu üks Euroopa tugevatest külgedest. Meetmete kasutuselevõtt kõnealuse sektori toetamiseks peaks aitama saavutada silmapaistvaid tulemusi mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas.

2.5 Masinaehitussektori suurema toetamise kasuks räägib ka see, et USA valitus on viimasel ajal üha enam huvi tundnud kõnealuse valdkonna vastu. Sellised riigid nagu USA on jõudnud äratundmisele nii töötleva tööstuse üldises kui masinaehituse olulisuses majandusele ja riiklikule julgeolekule. (3)

3. Vajalikud meetmed Euroopa tasandil

3.1 Tööstuse muutused ja uuendused

3.1.1 Päevakorral on tööstuse muutused ning tootmise ja töötlemise uuendamine. Lihtsam tootmine ja madalama kvalifikatsiooniga personali kasutamine jääb üha enam teistesse maailmajagudesse. Nii koduturul kui kaugematel turgudel saavutatud positsiooni säilitamiseks ja tugevdamiseks peab masinaehitussektor pidevalt kohanema uute tingimustega ning olema uuenduslik. Kõnealuse küsimusega peaksid tegelema kõik osapooled piirkondlikul, siseriiklikul ja Euroopa Liidu tasandil.

3.1.2 Masinaehitussektor juhtis juba 1994. aastal oma probleemidele Euroopa Liidu seadusandjate tähelepanu, kes reageerisid komisjoni teatise (4) ja sellele järgnenud nõukogu resolutsiooniga (5). Euroopa Komisjon ja liikmesriigid ei ilmutanud erilist huvi nimetatud dokumentide rakendamise suhtes. Kirjeldatud passiivsust ei saa nimetada poliitika positiivseks rakendamiseks. Senine kõhklev hoiak on viimase komisjoni koosseisu ajal muutunud, sest Lissaboni strateegia raames on tööstuse konkurentsivõime saanud prioriteediks. See oleks võinud luua soodsama kliima Euroopa Liidu tasandil toimivaks tõeliseks partnerluseks, mis loodetavasti oleks soodustanud ka osapoolte aktiivset koostööd siseriiklikul ja kohalikul tasandil. Kahjuks näib, et komisjon keskendub praegu ainult vähestele esirinnas olevatele sektoritele, mille hulka masinaehitussektor praegu ei kuulu.

3.1.3 “Uutmoodi” tööstuspoliitika eesmärk on kõrvaldada kaua avaliku ja erasektori suhetes valitsenud takistused. Osapooled peavad endale teadvustama, et nad teenivad ühiseid eesmärke. Selline tööstuspoliitika on suunatud inimeste ja organisatsioonide kokkuviimisele ning takistuste ületamisele, mis on sageli raskendanud sobivate uuenduste saavutamist.

3.1.4 Kuna kõnealuses valdkonnas tegutsevad väga erinevatele aladele spetsialiseerunud ja sageli kõrgtehnoloogilised väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, esitab see tootmisprotsessi organiseerimisele ja juhtimisele suuri nõudmisi. Vastupidiselt mõnele teisele valdkonnale, kus juhtivate ettevõtete hulk on suhteliselt väike, tuleb masinaehitussektoris ette näha konkreetsed vahendid ja lähenemisviisid. Üks nimetatud vahenditest võiks olla töötleva tööstuse tehnoloogiaplatvormi loomine või vastava programmi välja töötamine, millel oleks kõnealuses kontekstis eriline roll (6). Tohutuid investeeringuid tuleb teha teadus- ja arendustegevusse.

3.1.5 Tehnoloogiaplatvorm või vastav programm peaks toetama ja täiendama olemasolevate teadmiste ja oskuste varamut, mis on saavutatud tänu aastatepikkusele traditsioonile Euroopa masinaehituses. Lisaks peaks kõnealune platvorm või programm aitama omavahel ühendada Euroopa teadusprogrammide toetamise, tööstusalased teadmised masinaehituse (tööstus)piirkondades ja Euroopa vastavate teadusinstituutide erialaseid teadmised.

3.1.6 Nimetatud masinaehitussektori programmid peaksid arvestama alamvaldkondade paljususega ja nende vastastikuste mõjutustega, nagu näiteks ühised uuendused, tehnoloogiate kombineerimine, ning sellest tulenevalt vajadusega tagada tootmis- ja teenustesektoris tõhus teadmiste ringlus.

3.1.7 Lõhe uurimiskeskuste ja ülikoolide vahel ühelt poolt ning turusektori vahel teiselt poolt tuleb kaotada. Euroopa teadus- ja arendustegevuse programmid ei tohiks lähtuda vaid teaduslikest eesmärkidest pikemas perspektiivis, vaid püüdma saavutada tasakaalu, kindlustades vahendeid rakendusuuringutele, mis on uudsete toodete arendamise aluseks.

3.1.8 Kõnealune tehnoloogiaplatvorm peaks oluliselt kaasa aitama erinevate uurimiskeskuste ja masinaehitussektori vaheliste suhete parandamisele, mis omakorda soodustaks sarnaseid ettevõtmisi liikmesriikides.

3.1.9 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suur arvukus kõnealuses sektoris viitab vajadusele vähendada piiranguid ja halduskoormust ning tagada lihtsustatud juurdepääs Euroopa Liidu programmidele.

3.1.10 Loomulikult on suurte tööstusprojektide elluviimisel tarvis rakendada teadus- ja arendustegevuse programme, mis lähtuvad läbimurdetehnoloogiatest. Neil on aktiveeriv toime kogu väärtusahelale. Siiski on tarvis leida sobiv tasakaal vahendite eraldamisel nimetatud suurprojektidele ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel.

3.1.11 See kõik avaldab positiivset mõju ka riiklikele programmidele. Koostöö ja võrdleva hindamise keskkonnas tuleb arvestada parimaid tavasid. Kuna väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on ülekaalukalt enamuses, peavad siseriiklikud erialased organisatsioonid kõnealuses valdkonnas aktiivset rolli etendama.

3.2 Tööstuse muutused ja kutsekvalifikatsioonid

3.2.1 “Uutmoodi” tööstuspoliitika, uuenduste, loomingulisuse, tootlikkuse ja oskuste vahel on tihe vastastikune mõju.

3.2.2 Tänapäeval ei ole noortel inimestel erilist huvi õppida ja töötada tehnilistes tööstusharudes, mis osaliselt tuleneb tööstuse vanamoelisest mainest. Seetõttu peab tööstus ise aktiivselt keskenduma uutele tehnoloogiatele, millele lisandub ühenduse ja liikmesriikide toetus meedia kaudu, et muuta avalikku arvamust. Avalikkuse ja eelkõige noorte inimeste tõhus teavitamine ettevõtete poolt on olulise tähtsusega. Valitseva arvamuse ja lähenemisviisi muutmiseks on tarvis praegused suundumused ümber pöörata. Seetõttu tuleb suurendada teadlikkust masinaehituse tegeliku olukorra kohta kogu sektoris, alates tehnoloogilisest protsessist ja teenustest kuni üksteisega seotud tehnoloogiaahelateni, töötlemiseni, turunduseni, rahvusvaheliseks muutumiseni jne. Mida paremini esitatakse nimetatud seoseid ja huvitavaid protsesse, seda enam on võimalik äratada avalikkuse ja eelkõige noorte inimeste huvi.

3.2.3 Kõik parandused saavad alguse uuenduslikust ja väljakutseid pakkuvast haridussüsteemist. Tarvis on välja töötada tänapäevased õppemoodulid, sh ka ettevõtetes. Tööstust tuleb julgustada tihendama koostööd haridusasutuste, kõrgkoolide ja kutsehariduskeskustega. Soovitav on juhtide otsene osavõtt vastavatest koolitusprogrammidest ning õpetajatele tuleb pakkuda võimalust ettevõtetega koostööd teha. Haridusasutusi tuleb julgustada esinemaks (rahvusvahelistel) ettevõtlusmessidel.

3.2.4 Tehnikaülikoolide juures tuleb luua või aktiivsemalt arendada ettevõtlusparke ja tehnoloogiakeskusi. Eduka eeskuju rollis on siinkohal Cambridge'i, Eindhoveni ja Aacheni ülikoolid.

3.2.5 Kiirelt arenevas tootmis- ja teenindusvaldkonnas on tähtsal kohal elukestev õpe ning sellest tulenev töötajate kohanemisvõime muutuste suhtes.

3.2.6 Tõhus kooordineerimine tööstuse (juhtimine, ametiühingud, personal) ja haridusasutuste vahel kõigil tasanditel tugevdab piirkondlikke eripärasid ja toetab konkurentsivõimeliste tööstuspiirkondade väljakujunemist ning arenemist. Koordinatsioon toimub eelkõige (kuid mitte ainult) piirkondlikul tasandil, sest tegemist on väga suure arvu ettevõtetega ning piirkondlikel eripäradel ja erinevatel kultuuridel on oma mõju.

3.2.7 Sotsiaalpartneritevaheline dialoog ELi tasandil tööstusele toimivate mõjude kohta võib anda positiivseid tulemusi. Piltlikud näited, võrdlused ja võrdleva hindamise kriteeriumid Euroopa Liidu tasandil võivad pakkuda vastavat raamistikku ning välja arendada ja tugevdada riiklike ja piirkondlike programmide eesmärke. Heaks näiteks raamistikku loova dialoogi kohta on olnud WEM-EMF ajutise töörühma tegutsemine 2003. aastal (7). Tarvis oleks uurida kõigi nimetatud algatuste tulemusi ja hinnata parimaid lähenemisviise, mis aitaks kaasa tugevama dünaamika saavutamisele teistes piirkondades.

3.2.8 Kõnealust protsessi on võimalik süvendada uute liikmesriikide kaasamisega ning laiendada seda võimalusel haridusasutustele.

3.2.9 Kuigi inseneride ja tehnikute liikuvus Euroopa Liidu siseselt jätab veel soovida, rajavad Bologna protsess ja tehnikaülikoolide, kutseõppekeskuste ning inseneride kutseorganisatsioonide õppekavade ühtlustamine Euroopas teed masinaehitusspetsialistide euroopasisese tööturu loomise suunas.

3.3 Raamtingimused

Raamtingimused ettevõtete tegevuseks on olulise tähtsusega. Siia kuuluvad järgmised aspektid.

3.3.1 Siseturg

Siseturg peab tagama ühtlustatud juurdepääsu Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna turule ning suurendama seeläbi Euroopa konkurentsivõimet. Kahjuks ei ole kaupade siseturg veel täielikult valmis ning erilist tähelepanu tuleb pöörata järgmistele puudujääkidele.

3.3.1.1 Eeskirjad

— Parem õigusloome on oluline eeldus kõigile ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

— Õigusakte tuleb vastu võtta ainult siis, kui see on tõepoolest vajalik, st üksikasjaliku mõjuhinnangu alusel, mille puhul on põhjalikult konsulteeritud sidusrühmadega.

— Õigusaktid peavad olema lihtsad ja kaasama võimalikult vähe halduskoormust. See kehtib eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohta, mis moodustavad valdava enamuse Euroopa masinaehitusettevõtetest (8). Hoolimata oma headest kavatsustest unustavad ELi seadusandjad kahjuks liiga sageli eeskirjadega kaasneva liigse halduskoormuse.

— Kindlasti tuleb läbi viia regulatiivseid mõjuhindamisi — seda peaksid tegema kõik Euroopa Liidu ja riiklikud institutsioonid mitte ainult algse ettepaneku puhul, vaid kogu seadusandliku protsessi jooksul ja tagantjärele teatud ajavahemiku vältel pärast õigusakti vastuvõtmist. See võimaldaks hinnata poliitiliste eesmärkide saavutamise edukust.

— Kehtivaid Euroopa Liidu õigusakte tuleb nõuetekohaselt rakendada ja jõustada: komisjon peaks tõhusamalt kontrollima nende jõustamist ja tagama ühtlase rakendamise. Kõiki asjaosalisi tuleb julgustada eeskirju rakendama ning jälgima nende täitmist ja nõuetekohast jõustamist.

— Erinevate direktiivide sätted tuleb üksteisega kooskõlastada ning kõik direktiivides sisalduvad töötleva tööstusega seonduvad terminid ühtlustada.

— Täiendavate riiklike nõuete kehtestamist tuleks vältida. Erinevates liikmesriikides on juba praegu toodetele kehtivad nõuded liiga erinevad ja erinevust suurendavad lahknevused ELi õigustiku ülevõtmisel. See viib ainult siseturu killustumiseni ja õõnestab seetõttu konkurentsi.

3.3.1.2 Turujärelevalve

Oluline on parandada turujärelevalvet, mis hetkel on Euroopas ebapiisav ega loo kõigile osalejatele võrdseid tingimusi (9). Seetõttu peavad tolliametid tõhustama kontrolli ning neil peaks olema võimalus ja vajalikud vahendid, tagamaks, et kehtivatele nõuetele mittevastavad tooted ei satuks turule.

Samuti tuleb tihendada masinaehitussektori toodete kontrolli Euroopa Liidu piiridel, võitlemaks piraattoodanguga, mis on tõsine kasvav probleem, hõlmates 5 % Euroopa Liidus müüdavast toodangust. Lähenemisviis, mille kohaselt peaksid liikmesriigid tegutsema vaid vastava vahejuhtumi korral, on mitterahuldav.

Kuna liikmesriikide asutused teostavad turujärelevalvet erinevate kriteeriumide alusel, oleks tarvis need ühtlustada. Ühtlustamise tagamiseks võiks komisjon kõigile liikmesriikidele välja anda juhised turujärelevalve teostamiseks.

3.3.2 Kaubandus

Põhieesmärk on tagada Euroopa Liidu ettevõtetele juurdepääs turule õõnestamata Euroopa enda siseturu standardeid. Eksportides 129 miljardi euro väärtuses masinaid ja seadmeid, on Euroopa Liit maailma mehaaniliste seadmete turu liider. Vaba juurdepääs kolmandate riikide turule ja investeeringud nendesse riikidesse on masinaehitussektorile seega olulise tähtsusega.

Veel üks oluline teema on maailmakaubanduse liberaliseerimine masinaehitussektori toodangu ja teenuste alal (sh mitmes valdkonnas ka siseturul). Euroopa masinaehitussektor tegutses eesrindlikult nii Uruguay kui Doha voorus tariifsete ja mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamisel. Komisjon peaks jätkama mitmepoolseid, piirkondlikke ja kahepoolseid kaubandusläbirääkimisi, et kiirendada tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist, liberaliseerida välisinvesteeringuid, välisettevõtlust ja teenuseid ning kaotada vastastikku järk-järgult masinaehitussektori toodangule kehtivad imporditariifid.

Ettevõtlusteenuste osas on peamine eesmärk vältida sekkumist toodete ja nendega seotud teenuste pakkumisse.

3.3.3 Konkurentsipoliitika

Kui Euroopa Liit tahab saada maailma kõige dünaamilisemaks majandusruumiks, tuleb lisaks uute tehnoloogiate arendamisele kindlasti toetada ka nende kiiret levitamist. Seetõttu on oluline luua konkurentsipoliitikas sobivad raamtingimused tehnoloogiasiirde lihtsustamiseks kolmandatele osapooltele. Kui arendatakse välja teatud uudne tehnoloogia — ja Euroopa masinaehitussektor on spetsialiseerunud nišiturgudele — ei ole kohane kasutada Euroopa konkurentsiasutuste pooldatavaid turuosa künniseid konkurentsi kahjustava mõju hindamiseks.

3.3.4 Maksud ja rahastamine

Euroopa Liidus on maksustamise tase üldjuhul väga kõrge. Peale selle, et ettevõtte tulumaksu vähendamine on väga kasulik kapitalikaupade küsimuses, oleksid muud meetmed, nagu näiteks maksusoodustused investeerimisel, heaks stiimuliks.

3.3.5 Pangandus

Finantsasutuste tähendus jääb tihti tagaplaanile, kuigi neil on oluline roll tööstuspoliitika eesmärkide saavutamisel, sest nad kas võtavad või ei võta riski kanda. Lisaks on oluline ka finantsasutustele juurdepääsu tagamine. Teatud riikide (näiteks Saksamaa ja Prantsusmaa) lähenemisviisid pakuvad rohkem stiimuleid kui teiste riikide süsteemid. Komitee pooldab kõnealuse aspekti arvestamist tööstuspoliitikas, eelkõige masinaehitussektoris, mis on olulise tähtsusega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Seeläbi on võimalik saavutada paremad meetodid kogu Euroopas. Teised aspektid, näiteks Basel II sätted raskendavad järjest enam juurdepääsu teadusinvesteeringuteks vajalikele vahenditele, et arendada uudseid tooteid või edendada ettevõtete majanduskasvu üldiselt.

3.4 Kõigi osapoolte ja eelkõige sotsiaalpartnerite vaheline regulaarne analüüs ja pidev dialoog Euroopa Liidu (ning samuti liikmesriikide ja piirkondlikul) tasandil annab kõnealusele protsessile olulise tõuke.

4. Soovitused

4.1 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on arvamusel, et tööstuspoliitika kavandamisel peavad sõnadele järgnema ka teod. Kooskõlastamata üle-euroopalisest lähenemisest tulenevad kulud on suured, sest masinaehitus on hoolimata juhtpositsioonist ja olulistest pädevusest vastamisi rea väljakutsetega, mis ei ole ainult tsüklilised, vaid ka struktuursed. Nimetatud väljakutsed tuleb vastu võtta ning arvestada järgmiste asjaoludega.

4.2 Kõnealune sektor sobitub väga hästi konkreetse kavaga, mille eesmärgid on määratud piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, ja mis on suunatud Lissaboni strateegia elluviimisele.

4.3 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvates on Euroopa Liidu kaasamine oluline kahel põhjusel: — välja tuleb töötada üldine kava Euroopa masinaehitustööstuse toimimise kvalitatiivseks parandamiseks; — tarvis on järgida eritingimusi Euroopa Liidu tasandil, mis puudutavad eeskirju, teadus- ja arendustegevust, kaubandust, võrdlevat analüüsi jne.

4.3.1 Kõnealuse valdkonna eest vastutavad komisjon ja konkurentsivõime nõukogu, kes peavad tegema tihedat koostööd masinaehitussektori esindajatega. Soovitavad on regulaarsed kohtumised masinaehitussektori esindajate (sh sotsiaalpartnerite) ja komisjoni vahel. Selleks peaks Euroopa Liidu toetussüsteemide korralduses (eelkõige ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadis) arvestatama masinaehitussektori nõuetega.

4.3.2 Seetõttu tuleb hoolt kanda selle eest, et komisjonil oleks piisavalt masinaehitusalaseid praktilisi kogemusi ja erialateadmisi.

4.4 Komitee rõhutab, et kõnealusele sektorile tuleb Euroopa Liidu tasandil pöörata erilist tähelepanu, sest valdavas osas koosneb see väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest. Seetõttu tuleb arvestada järgmiste aspektidega.

4.4.1 Teadusuuringute ja uuendustegevuse valdkonnas on oluline vähendada kasvavat lahknevust Euroopa Liidu rahastatava teadus- ja arendustegevuse ning masinaehituse vajaduste vahel ning lihtsustada ettevõtete osalust sel moel, et konkurentsivõime tõstmise ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks nähakse ette piisavalt ulatuslikud vahendid ühenduse eelarve vastavates punktides. Enamasti on tegemist väikeste või keskmise suurusega ettevõtetega, millele Euroopa tööstusuuringute projektid ei osuta praegu piisavalt tähelepanu ning neil on projektides raske osaleda.

4.4.2 Euroopa Liidu regulatiivset raamistikku tuleb parandada koostöös masinaehitussektoriga, sest üleregulatsioon ja järjest suurenev bürokraatia pigem takistavad kui toetavad ettevõtlust.

4.4.3 Turujärelevalvet tuleb parandada, et tagada ühtsed tingimused kõigile Euroopa ettevõtetele, kuid ka Euroopa tootjatele ja kolmandatest riikidest importijatele.

4.4.4 Samuti tuleb parandada kõnealuste ettevõtete juurdepääsu finantsturgudele.

4.4.5 Kaubandussuhetes kolmandate riikidega peab olema tagatud vaba juurdepääs kolmandate riikide turgudele ja investeeringutele nimetatud riikidesse.

4.4.6 Konkurentsipoliitika peaks toetama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut, uuendustegevust ja tehnoloogiat.

4.4.7 Sotsiaalpartnerite ja komisjoni vaheline arutelu Euroopa Liidu tasandil tootlikkuse tõstmisest ja oskuste ning koolitussüsteemide parandamisest aitaks kaasa sobiliku raamistiku moodustamisele sarnaste dialoogide läbiviimiseks liikmesriikides, eelkõige piirkondlikul tasandil.

4.5 Üleminekustaadiumis oleva tööstusharuna areneb masinaehitus kiiresti toodetele orienteeritud tööstusest “väärtuse ja juurdepääsu pakkujaks”, hõlmates järjest enam teenuseid ja pakkudes klientidele täislahendusi. Tegemist on olulise väljakutsega, mis on jätkusuutliku arengu ja maailmaturu tugeva positsiooni alus ning sellele tuleb vastata Euroopa poliitika sobivate meetmetega. Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee loodab, et komisjon arvestab komitee soovitustega ning võtab kõik kohased meetmed, et tagada Lissaboni strateegia elluviimine, mis on vastavalt komisjoni president Barroso sõnadele üks peamisi prioriteete.

Brüssel, 11. mai 2005 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus “Strukturaalse muutuse edendamine: laienenud Euroopa tööstuspoliitika” (KOM(2004) 274 (lõplik), 21.4.2004), vastu võetud 15.12.2004; raportöör hr van Iersel.

(2) Ainult 21 600 masinaehitussektori ettevõtetest pakuvad tööd rohkem kui 20 töötajale ning vaid 4500 rohkem kui 100 töötajale.

(3) “Manufacturing in America” (USA kaubandusministeerium). Masinaehituse strateegilise tähtsuse teiseks näiteks on 2004. majandusaasta “Defence Authorization Act'is” avaldatud säte, mille kohaselt soodustatakse USA armee lepingupartnereid, kui need kinnitavad lepingutes, et kasutavad vaid USAs toodetud tööpinke. See tuleneb asjaolust, et tööpinkide kasutuse sõltumatuse tagamine on oluline kaitse-, julgeoleku- ja poliitilistel eesmärkidel.

(4) Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele “Euroopa masinaehitustööstuse konkurentsivõime suurendamine” (KOM(94) 380 (lõplik), 25.10.1994).

(5) Nõukogu 27. novembri 1995. aasta resolutsioon Euroopa masinaehitustööstuse konkurentsivõime suurendamise kohta (EÜT C 341, 19.12.1995, lk 1–2).

(6) Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teaduse ja tehnoloogia kohta (CESE 1647/2004, raportöör: prof Wolf) ja täiendav arvamus teaduse ja tehnoloogia kohta (raportröör: hr van Iersel).

(7) Euroopa metallitööstuse tööandjate organisatsiooni (Employers' Organisation of the Medal Trades in Europe) ja Euroopa metallitöötlejate liidu (European Metalworkers' Federation) ajutine töörühm, “Riikidevahelise kogemustevahetuse peamised järeldused”, jaanuar 2003.

(8) Näiteks ettepanek keemiatoodete kohta (REACH) ja direktiivi ettepanek energiat kasutavate toodete keskkonnasõbraliku loomise kohta, millega nende praeguses vormis on ettevõtetel raske toime tulla.

(9) Näiteks ehitusseadmete valdkonnas, kuid ka teistes masinaehituse valdkondades on olnud palju juhtumeid, mis demonstreerivad mitteametliku turu olemasolu, kus liiguvad kolmandatest riikidest imporditud masinad, millel on küll CE-märgistus ja vastavusdeklaratsioon, kuid mis EI vasta Euroopa eeskirjade nõuetele. Samuti on palju juhtumeid, kui masinad ei kanna CE-märgistust ega ole vastavuses eeskirjadega, kuid neid levitatakse täiesti karistamatult Euroopa turul. Võrdsete tingimuste loomiseks Euroopa tootjate ja kolmandatest riikidest pärit tootjate vahel tuleb kõnealust olukorda vältida.