SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva, nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) muutmist käsitleva direktiivi ettepaneku eesmärk on pikendada 1) aega, mille jooksul liikmesriigid võivad kohaldada pöördmaksustamist, et võidelda pettustega kaubatarnete ja osutatud teenuste puhul, mis on hõlmatud käibemaksudirektiivi artikli 119a lõikega 1, ning 2) aega, mille jooksul võib kasutada kiirreageerimismehhanismi, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artiklis 199b, pettuste vastu võitlemiseks pöördmaksustamise kohaldamise kaudu erandjuhtudel.

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt peab reeglina käibemaksu tasuma kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane. Erandina võimaldab pöördmaksustamine määrata kindlaks, et käibemaksu maksmise eest vastutab kaupade või teenuste saaja. Pöördmaksustamise puhul ei nõua käibemaksu tarnija, vaid klient (maksukohustuslane) kajastab käibemaksu oma käibedeklaratsioonis. See käibemaks arvatakse seejärel maha samas käibedeklaratsioonis ja seega, kui sellel isikul on täielik mahaarvamisõigus, on tulemuseks null.

Pöördmaksustamist kasutatakse pettuste ja eelkõige varifirmadega seotud ühendusesiseste pettuste vastu võitlemiseks. Sellist liiki pettusega on tegemist siis, kui ettevõtja omandab teisest liikmesriigist transporditud või lähetatud kaupu käibemaksust vabastatud tarnetena ja lisab neid edasi müües kliendi arvele käibemaksu. Pärast seda, kui klient on käibemaksu tasunud, kaob ettevõtja enne, kui on maksuhaldurile maksnud tasumisele kuuluva käibemaksu. Samal ajal võib klient, kes tegutseb heas usus, oma käibedeklaratsioonis üldjuhul maha arvata käibemaksu, mille ta tarnijale maksis. Seega ei maksta pöördmaksustamise kasutamisel tarnijale käibemaksu.

Käibemaksudirektiivi artiklil 199a põhinev pöördmaksustamine on liikmesriikidele vabatahtlik. See võimaldab neil võidelda sedalaadi pettuse vastu eelnevalt määratletud tundlikes valdkondades, kus pettus nende territooriumil tavaliselt aset leiab. Kui tarnijad on kohustatud kasutama selliste omamaiste tarnete puhul pöördmaksustamist, ei või nad enda väljastatud arvetele lisada käibemaksu. Tarnija ei saa seega käibemaksu oma kliendilt ning seetõttu ei ole tal võimalik saadud käibemaksuga kaduda. Artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanism on erakorraline meede, mis võimaldab liikmesriikidel tungivalt kiireloomulistel juhtudel võtta kiiresti kasutusele ajutise pöördmaksustamise kaupade tarnimise ja teenuste osutamise puhul sellistes sektorites, kus on toime pandud ootamatu ja suuremahuline maksupettus ja mis ei ole loetletud käibemaksudirektiivi artiklis 199a. See menetlus on erandlik ja äärmiselt kiire, kuna komisjon peab ühe kuu jooksul reageerima kas negatiivse arvamusega või kirjalikult kinnitama asjaomasele liikmesriigile, et ta ei esita meetme suhtes vastuväiteid. Liikmesriik võib kiirreageerimismehhanismi erimeetme vastu võtta alates sellise kinnituse saamise kuupäevast. Selle mehhanismi abil on liikmesriikidel võimalik katta ajavahemik, mis on ette nähtud käibemaksudirektiivi artikli 395 kohase tavapärase erandi taotlemiseks, mis võib võtta kuni kuus kuud. Sellise erandi tegemiseks on vaja komisjoni ettepanekut ja selle ühehäälset vastuvõtmist nõukogus.

Käibemaksudirektiivi artikkel 199a kehtestati ajavahemikuks 2010. aasta – 30. juuni 2015 ning selle kohaldamist pikendati esimest korda (muudatustega) kuni 31. detsembrini 2018. Käibemaksudirektiivi artikkel 199b kehtestati ajavahemikuks 2013. aasta – 31. detsember 2018. Käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b kohaldamist pikendati seejärel kuni 30. juunini 2022, et see langeks kokku esialgselt kavandatud lõpliku käibemaksusüsteemi jõustumise kuupäevaga (vt täpsemalt allpool).

Ajal, mil käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b kohaldamisaega pikendati kuni 30. juunini 2022, esitas komisjon aruande nendes artiklites sisalduvate mehhanismide mõju kohta ning jõudis maksuhaldurite ja ettevõtjate sidusrühmade panuse põhjal järeldusele, et nendes artiklites sätestatud meetmed on pettusevastases võitluses kasulikud.

Selleks et käsitleda varifirmadega seotud pettusi struktuursemal viisil, tegi komisjon ettepaneku võtta kasutusele nn lõplik käibemaksusüsteem, mis on lihtsam ja pettusekindel süsteem liidusiseses kaubavahetuses. Kõnealuse korraga, mis peaks komisjoni ettepanekul jõustuma 1. juulil 2022, võetakse põhjalikud meetmed varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse vastaseks võitluseks.

Nõukogus toimuvate läbirääkimiste hetkeseis näitab siiski, et lõpliku käibemaksusüsteemi jõustumine 1. juulil 2022 ei ole võimalik. Selleks et lõpliku süsteemi üle peetavad läbirääkimised saaksid jätkuda, seadmata ohtu olemasolevaid käibemaksupettuste vastase võitluse vahendeid, on asjakohane pikendada nimetatud artiklites sisalduvaid pettusevastaseid meetmeid veel ühe piiratud ajavahemiku võrra.

Artiklite 199a ja 199b kohaldamisaja pikendamine võimaldaks välja arendada ka täiendavaid vahendeid maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks. Sel eesmärgil ja kooskõlas maksupaketiga valmistab komisjon ette ettepanekut ajakohastada kehtivaid käibemaksueeskirju, võttes arvesse digitehnoloogia pakutavaid võimalusi. Peatükis „Käibemaks digiajastul“ hindab komisjon käibemaksuaruandluse kohustusi, sealhulgas tehingupõhist aruandlust ja tõhustatud e-arvete süsteemi. See peaks andma maksuhalduritele kiiremat ja üksikasjalikumat teavet üksikute tehingute kohta ja seega vähendama pettuseohtu. Selliste seadusandlike arengute põhjal tuleks tulevikus uuesti hinnata vajadust pikendada artiklite 199a ja 199b kohaldamist.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesoleva ettepanekuga pikendatakse käibemaksudirektiivi artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmete kehtivust piiratud ajaks, kuni jätkatakse läbirääkimisi nõukogus lõpliku käibemaksusüsteemi ettepaneku üle, mis hõlmab käibemaksudirektiivi artiklite 199a ja 199b muutmist, et viia need vastavusse kõnealuse lõpliku süsteemi toimimisega. Kuna lõplik käibemaksusüsteem on seotud kaupadega, piirduksid artiklid 199a ja 199b teenustega. Pikendamine on kooskõlas ka komisjoni uute aruandluseeskirjade kui pettusevastase meetme ettevalmistamise ajakavaga, mis võib viia selleni, et pöördmaksustamise kohaldamine ei ole enam vajalik. Isegi kui need uued aruandluseeskirjad võetakse vastu üsna varsti, oleks maksukohustuslastele vaja aega uute eeskirjadega kohanemiseks. Kohaldamisaja pikendamine 2025. aasta lõpuni tundub seega asjakohane.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käibemaksudirektiivi artikkel 199a hõlmab pöördmaksustamise raames muu hulgas ELi kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemist (ELi heitkogustega kauplemise süsteem). Selleks et toetada rohelise kokkuleppe eesmärke, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside heite 55 % vähendamisega 2030. aastaks, on oluline, et heitkogustega kauplemise süsteem oleks (karussell)pettuse eest ka edaspidi kaitstud, et vältida lisaks rahalisele kahjule süsteemi usaldusväärsuse kahjustamist.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus