[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.10.2010

KOM(2010) 589 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

AASTAARUANNE ÜHTEKUULUVUSFONDI TEGEVUSE KOHTA (2009) SEC(2010) 1231 final

SISUKORD

1. Perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide rahastamise kava täitmine aastal 2009 ning projektide lõpetamine 3

2. Majanduskeskkond ja tingimuste kehtestamine 8

3. Kontroll ja finantskorrektsioonid 8

4. Liikmesriikide teatatud eiramised 11

5. Hindamine 12

6. Teavitamine ja avalikustamine 13

Määruses (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94, ei nõuta Ühtekuuluvusfondi tegevuse kohta aastaaruande esitamist.

Seepärast on käesolev aruanne esitatud määruse (EÜ) nr 1164/1994 artikli 14 lõike 1 kohaselt ning selles käsitletakse Ühtekuuluvusfondist rahastatavate ja perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide elluviimist 2009. aastal, samuti endiste ISPA projektide rakendamist asjaomastes liikmesriikides, sealhulgas Bulgaarias ja Rumeenias.

Seega käsitletakse aruandes Ühtekuuluvusfondi tegevust kolmeteistkümnes liikmesriigis, kes olid 2006. aasta lõpu seisuga abisaajad, s.t Kreekas, Hispaanias, Portugalis, Küprosel, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Lätis, Leedus, Maltal, Poolas, Slovakkias ja Sloveenias ning lisaks veel aastatel 2000–2006 heakskiidetud endisi ISPA projekte Bulgaarias ja Rumeenias. Tuleb märkida, et Iirimaa ei ole majanduskasvu tagajärjel alates 2004. aasta 1. jaanuarist enam abikõlblik, kuid käimasolevad Ühtekuuluvusfondi projektid tuleb lõpetada.

Käesoleva aruande lisas on liikmesriikide kaupa esitatud andmed perioodil 2000-2006 heakskiidetud projektide rakendamise kohta 2009. aastal.

1. PERIOODIL 2000–2006 HEAKSKIIDETUD PROJEKTIDE RAHASTAMISE KAVA TÄITMINE AASTAL 2009 NING PROJEKTIDE LÕPETAMINE

Ajavahemikul 2000–2006 heakskiidetud projektidele 2009. aastal tehtud väljamaksed

Kuna kõik programmiperioodil 2000–2006 rahastatavate projektidega seotud Ühtekuuluvusfondi kulukohustused olid 31. detsembriks 2006 täidetud, sai Ühtekuuluvusfondist 2009. aastal kasutada üksnes maksete assigneeringuid.

2009. aasta esialgne eelarve programmiperioodi 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi projektide rahastamiseks oli 3 892 miljonit eurot. Lõpliku eelarve summaks jäi aga 2 777 miljonit. Vähendamise põhjendatakse tunduvalt parema täitmisega 2008. aastal, mil heakskiidetud maksete summa ületati ligi 30 % võrra. Olemasolevate vahendite ja 2008. aastal makseteks vajaliku summa vahe katmiseks võeti vahendeid Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2007–2013 eelarverealt. Põhjuseks oli programmiperioodi 2007–2013 aeglasem käivitumine, nii et 2008. aastal otsustasid liikmesriigid viivituse tasakaalustamiseks keskenduda programmiperioodi 2000–2006 projektide täitmisele.

2009. aastal suund muutus ja programmiperioodi 2000–2006 ülejäänud maksete assigneeringud kanti programmiperioodi 2007–2013 Ühtekuuluvusfondi ja Regionaalarengufondi programmidesse, mis võimaldas Ühtekuuluvusfondi programmide ja mõlemal programmiperioodil finantseeritavate projektide maksekrediidi 100 % täita. Kasutada olnud assigneeringud summas 2 777 miljonit eurot kasutati täies ulatuses ära 2009. aasta lõpuks, mistõttu tehti 2009. aastal peaaegu 300 miljoni eest rohkem makseid kui 2008. aastal (2 489 miljonit eurot).

Endiste ISPA projektide eelarveridade kasutada olnud assigneeringud on täidetud 100 % ulatuses.

2009. aasta lõpus oli kõikide praeguste abisaajariikide keskmine kasutusmäär (maksed võrreldes kulukohustustega) nii Ühtekuuluvusfondi kui ka endiste ISPA projektide osas 75,8 %. Bulgaaria madal kasutusmäär 2008. aasta lõpus (39,8 %) paranes 2009. aasta kestel märgatavalt ja jõudis tasemele 56,5 %. Teiste liikmesriikide kasutusmäärad olid vahemikus 65,8 % (Poola ja Rumeenia) kuni 92,8 % (Iirimaa).

Tabel 1: Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA projektidega seotud maksete tegemine aastal 2009 (eurodes)

Endised ISPA projektid | 400 000 000 | +128 969 059 | 528 969 059 | 528 969 059 | - |

Kreeka | 3 565 195 978 | 2 715 334 857 | 76,2% | 849 861 122 | 23,8% |

Hispaania | 12 915 179 288 | 10 519 496 170 | 81,5% | 2 395 683 119 | 18,5% |

Iirimaa | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8% | 45 045 184 | 7,2% |

Portugal | 3 497 201 489 | 2 741 059 557 | 78,4% | 756 141 931 | 21,6% |

KOKKU EL 4 | 20 603 332 162 | 16 556 600 807 | 80,4% | 4 046 731 356 | 19,6% |

Küpros | 54 014 695 | 40 029 810 | 74,1% | 13 984 885 | 25,9% |

Tšehhi Vabariik | 1 226 581 086 | 975 579 344 | 79,5% | 251 001 742 | 20,5% |

Eesti | 425 431 731 | 330 768 303 | 77,7% | 94 663 429 | 22,3% |

Ungari | 1 481 998 333 | 1 028 122 934 | 69,4% | 453 875 399 | 30,6% |

Läti | 713 987 456 | 541 309 058 | 75,8% | 172 553 278 | 24,2% |

Leedu | 825 354 775 | 661 411 795 | 80,1% | 163 942 980 | 19,9% |

Malta | 21 966 289 | 17 532 611 | 79,8% | 4 433 678 | 20,2% |

Poola | 5 634 539 614 | 3 708 555 930 | 65,8% | 1 925 983 684 | 34,2% |

Slovakkia | 766 117 246 | 586 031 109 | 76,5% | 180 086 137 | 23,5% |

Sloveenia | 254 197 825 | 202 417 662 | 79,6% | 51 780 164 | 20,4% |

KOKKU EL 10 | 11 404 063 930 | 8 091 758 556 | 71,0% | 3 312 305 376 | 29,0% |

Bulgaaria | 876 947 183 | 495 486 300 | 56,5% | 381 460 884 | 43,5% |

Rumeenia | 2 037 250 711 | 1 340 892 809 | 65,8% | 696 357 902 | 34,2% |

KOKKU EL 2 | 2 914 197 894 | 1 836 379 109 | 63,0% | 1 077 818 786 | 37,0% |

KOKKU | 34 921 593 986 | 26 484 738 472 | 75,8% | 8 436 855 518 | 24,2% |

Ajavahemiku 2000–2006 projektide lõpetamine

2009. aasta lõpuks oli lõpetatud Ühtekuuluvusfondi projekte ajavahemikust 2000–2006 (koos endiste ISPA projektidega) kokku 299. Lõpetamata projektide arv vähenes 2008. aasta lõpu 976-lt 2009. aasta lõpuks 893-le. Tabelis 4 on esitatud liikmesriikide kaupa teave projektide kohta, mis on 2009. aasta lõpu seisuga lõpetatud.

Tabel 4: Ühtekuuluvusfondi projektid (sealhulgas endised ISPA projektid), mis on lõpetatud 2009. aasta lõpu seisuga

Liikmesriik | Ühtekuuluvusfondi projektide arv kokku | 2009. aasta lõpu seisuga lõpetatud projektid | Lõpetamata projektide arv 2009. aasta lõpu seisuga |

Projektide arv | Kogusumma eurodes |

Tšehhi Vabariik | 58 | 19 | 350 331 885 | 39 |

Eesti | 37 | 20 | 106 548 425 | 17 |

Kreeka | 124 | 49 | 1 150 632 586 | 75 |

Hispaania | 407 | 110 | 2 969 559 629 | 297 |

Iirimaa | 10 | 4 | 357 368 796 | 6 |

Küpros | 2 | 0 | 0 | 2 |

Läti | 46 | 10 | 44 331 604 | 36 |

Leedu | 51 | 13 | 159 495 999 | 38 |

Ungari | 47 | 11 | 26 071 037 | 36 |

Malta | 3 | 0 | 0 | 3 |

Poola | 130 | 6 | 68 915 348 | 124 |

Portugal | 109 | 32 | 810 129 887 | 77 |

Sloveenia | 28 | 10 | 72 460 238 | 18 |

Slovakkia | 39 | 9 | 60 041 606 | 30 |

EL 14 | 1 091 | 293 | 6 175 887 040 | 798 |

Bulgaaria | 38 | 3 | 27 044 270 | 35 |

Rumeenia | 63 | 3 | 2 191 214 | 60 |

EL 2 | 101 | 6 | 29 235 484 | 95 |

Kokku | 1 192 | 299 | 6 205 122 524 | 893 |

2. MAJANDUSKESKKOND JA TINGIMUSTE KEHTESTAMINE

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1164/94 käsitletakse Ühtekuuluvusfondist abi saamist enne 2006. aasta lõppu heaks kiidetud projektide puhul ja selle artiklis 6 on sätestatud makromajanduslikud tingimused fondist väljamaksete tegemiseks. Selles artiklis on sätestatud, et „fond ei rahasta ühtegi liikmesriigi uut projekti või, kui on tegemist mahuka projektiga, projekti uut etappi, kui nõukogu leiab kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni soovitusel, et liikmesriik ei ole […] rakendanud [oma stabiilsus- või lähenemisprogrammi] viisil, mis võimaldaks vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.”

Üheteistkümne Ühtekuuluvusfondist abi saamiseks kõlbliku liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia) puhul rakendati 2009. aasta lõpus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, mis vastavalt eespool nimetatud määrusele võib teatavatel tingimustel kaasa tuua fondist rahastamise peatamise. Kolmes riigis (Kreeka, Hispaania ja Ungari) hinnati 2009. aastal, milliseid tulemusi on andnud need meetmed, mida nõukogu oli asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt soovitanud. Nõukogu leidis, et Hispaania ja Ungari olid meetmeid tõhusalt rakendanud ja esitas uue soovituse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt. Ainult Kreeka puhul otsustas nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt, et ametiasutused ei olnud tõhusalt rakendanud nõukogu soovitatud meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kaotamiseks, kuid sel ajal Ühtekuuluvusfondi makseid siiski peatada ei soovitatud.

3. KONTROLL JA FINANTSKORREKTSIOONID

Auditeerimisel 2009. aastal pöörasid auditeerimisasutused ajavahemiku 2000–2006 puhul peatähelepanu projektide lõpetamise ettevalmistamisele ning lähetustele, mis korraldati toetuse lõpetamise deklaratsioone koostavate asutuste kontrollimiseks liikmesriikides, samuti ajavahemikul 2000–2006 Ühtekuuluvusfondist rahastatud projektide tegelikule lõpetamisele sel puhul esitatavate deklaratsioonide analüüsimise teel.

Programmiperioodi 1994–1999 auditeerimine – EL 4 (Kreeka, Iirimaa, Portugal, Hispaania)

Perioodi 1994–1999 kohta tehtud uuring, millega kontrolliti projektide lõpetamist, hõlmas 10 % Ühtekuuluvusfondist rahastatud projektidest, mis moodustab 20 % vaadeldaval perioodil kaasrahastatud kulutustest. Andmete kogumine lõpetati 2003. aastal. Peamiselt leiti puudusi, mis olid seotud ebapiisava halduskontrolliga, mille tõttu esitati rahastamiseks abikõlbmatuid kulusid ning rikuti riigihangete eeskirju. Projektide lõpetamise uurimise tulemusena rakendatud järelevalve ja finantskorrektsioonide menetlus lõpetati üldiselt 2009. aasta lõpuks, vaid ühe riigi – Hispaania – puhul viiakse see lõpule 2010. aasta kevadel.

Programmiperioodi 2000–2006 auditeerimine – EL 16 (EL 10+EL 4 + EL 2)

EL 14-s korraldas regionaalpoliitika peadirektoraat 2009. aastal kolm auditeerimislähetust (Hispaaniasse, Portugali ja Kreekasse), mis keskendusid toetuse lõpetamise deklaratsioonide koostamisega tegelevatele asutustele, et kontrollida liikmesriikide valmisolekult projektide lõpetamiseks ning selgitada välja ja vähendada projektide lõpetamisega seotud ohtusid. Nendele lisaks korraldati veel kuus auditeerimislähetust (Bulgaariasse, Tšehhi Vabariiki, Kreekasse, Ungarisse ja kaks lähetust Rumeeniasse).

Ajavahemikul 2000–2006 rahastatud Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamiseks kontrollis regionaalpoliitika peadirektoraadi audititalitus liikmesriikide esitatud lõpetamise deklaratsioone.

Lisaks sellele kontrolliti seoses Ühtekuuluvusfondiga liikmesriikide aastaruandeid, mis esitati vastavalt määruse nr 1386/2002 artiklile 12, ning komisjonile esitatud riiklikke süsteemiauditi aruandeid. 2009. aasta lõpuks oli enamik aruandeid läbi vaadatud ning liikmesriigid olid saanud vastused koos märkuste ja vajaduse korral täiendava teabe taotlusega.

Igal aastal peetakse komisjoni ja liikmesriigi auditeerimisasutuste kahepoolseid koordineerimiskoosolekuid, kus vahetatakse teavet auditeerimise kohta ning arutatakse, milliseid edusamme on tehtud pisteliste kontrollide ja auditi tulemuste põhjal võetud meetmete osas. 2008. aastal tehtud auditeid arutati 2009. aasta kevadel ja suvel toimunud koosolekutel. 2009. aasta auditeid käsitlevad kahepoolsed koordineerimiskoosolekud toimusid 2010. aasta kevadel ja suvel.

Kontrollimise mõju

2009. aastal tehtud otsused Ühtekuuluvusfondi maksete peatamise kohta ja finantskorrektsioonid

Oma järelevalvekohustuse täitmiseks töötas regionaalpoliitika peadirektoraat 2008. aastal välja strateegia, kuidas tagada kiiremat otsuste tegemist maksete peatamiseks ja finantskorrektsioonide tegemiseks sellistel juhtudel, kui on avastatud tõsiseid puudusi. 2009. aastal jätkati range joone ajamist.

Ühtekuuluvusfondi finantskorrektsioonide üldsumma 2009. aastal oli ligikaudu 86 miljonit eurot ja 2008. aastal 92,7 miljonit eurot (seda nii ajavahemiku 1994–1999 kui ka 2000–2006 kohta). Seega ulatub Ühtekuuluvusfondi finantskorrektsioonide kogusumma ajavahemikul 2000–2009 233 miljoni euroni ajavahemiku 2000–2006 osas ja 273 miljoni euroni ajavahemiku 1994-1999 osas. 2009. aastal ei tehtud Ühtekuuluvusfondi projektide kohta ühtegi peatamisotsust.

2009. aasta lõpu seisuga oli 99 Ühtekuuluvusfondi projekti kokku summas 149 miljonit eurot (ajavahemikust 2000–2006) kas peatamismenetluses või seotud finantskorrektsioonidega.

Tabel 5: Ühtekuuluvusfondi finantskorrektsioonid 2009. aastal perioodide ja riikide kaupa (eurodes)[1]

Liikmesriik | Ühtekuuluvusfond | KOKKU |

Ajavahemik | Ajavahemik |

2000-2006 | 1994-1999 |

Bulgaaria | 2 413 615 | - | 2 413 615 |

Küpros | - | - | - |

Tšehhi Vabariik | 113 008 | - | 113 008 |

Eesti | - | - | - |

Kreeka | 2 452 289 | - | 2 452 289 |

Hispaania | 21 592 738 | 4 771 861 | 26 364 599 |

Ungari | 40 497 367 | - | 40 497 367 |

Iirimaa | - | - | - |

Läti | - | - | - |

Leedu | 649 156 | - | 649 156 |

Malta | - | - | - |

Poola | - | - | - |

Portugal | 205 714 | 4 987 861 | 5 193 575 |

Rumeenia | 8 067 402 | - | 8 067 402 |

Sloveenia | - | - | - |

Slovakkia | - | - | - |

KOKKU | 75 991 289 | 9 759 722 | 85 751 011 |

Haldus- ja kontrollisüsteemid

Peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta (2000–2006) tehti märkusteta järeldusotsus kuues liikmesriigis (Küprosel, Eestis, Kreekas, Maltal, Portugalis ja Sloveenias) rakendatavate süsteemide kohta.

Üheksa liikmesriigi kohta tehti järeldusotsus märkustega, mis tulenesid süsteemide põhiosa mõõdukal määral mõjutavatest olulistest puudustest (Bulgaaria – transpordivaldkond, Tšehhi Vabariik, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Rumeenia ja Slovakkia).

Peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes tehti reservatsioon ainult ühe Ühtekuuluvusfondi sektori suhtes ühes liikmesriigis (Bulgaaria – keskkonna valdkond), eeskätt riigihanke eeskirjade rikkumise tõttu. 2010. aastal jätkatakse koos liikmesriikide asutustega tööd leitud vigade parandamiseks.

4. LIIKMESRIIKIDE TEATATUD EIRAMISED

2009. aastal teatasid liikmesriigid komisjonile määruse (EÜ) nr 1831/94 kohaselt 109 eeskirjade eiramise juhust ELi kaasrahastatavate projektide puhul summas 67 304 951 eurot. Nimetatud summast on sisse nõutud 56 673 503 eurot ja ülejäänud summa tuleb veel sisse nõuda. Suurem arv juhte oli Portugalis, Hispaanias ja Poolas (vastavalt 27, 20 ja 19). Portugali teatatud juhud hõlmasid 39% kõnealusest summast. Tuleb märkida, et Ungari oma nelja teatega on summa suuruse poolest teisel kohal. Samal ajal teatas Bulgaaria komisjonile määruse (EÜ) nr 1828/2006[2] kohaselt programmiperioodi 2007–2013 kohta seitsmeteistkümnest ELi kaasrahastatavate projektidega seotud eeskirjade eiramise juhust, millega seotud summa ulatub ligikaudu 3,6 miljoni euroni.

Võrreldes eelmise aastaga on teatatud juhtude arv märksa väiksem, kuid asjaomane summa jäi samale tasemele. Peamiselt teatati eiramistest, mis olid seotud abikõlbmatute kulude esitamisega ja riigihangete eeskirjade rikkumisega. Nimetatud kahe eiramise kategooriaga on seotud peaaegu 75 % kõigist teatatud juhtudest.

Tabel 6: Liikmesriikide teatatud eiramised 2009. aastal (eurodes)

Liikmesriik | Eiramisjuhtude arv | Summad | Sissenõudmist ootavad summad |

Bulgaaria | 17 | 3 578 740 | 3 578 740 |

Küpros | 0 | 0 | 0 |

Tšehhi Vabariik | 3 | 1 924 920 | 0 |

Eesti | 0 | 0 | 0 |

Kreeka | 14 | 4 780 520 | 1 684 211 |

Hispaania | 20 | 4 351 765 | 3 622 443 |

Ungari | 4 | 18 449 851 | 40 387 |

Iirimaa | 0 | 0 | 0 |

Läti | 0 | 0 | 0 |

Leedu | 2 | 4 491 703 | 0 |

Malta | 1 | 39 133 | 39 133 |

Poola | 19 | 2 275 178 | 49 542 |

Portugal | 27 | 24 575 760 | 1 332 009 |

Rumeenia | 0 | 0 | 0 |

Sloveenia | 1 | 2 552 398 | 0 |

Slovakkia | 1 | 284 983 | 284 983 |

KOKKU | 109 | 67 304 951 | 10 631 448 |

5. HINDAMINE

Komisjon ja liikmesriigid korraldavad kõigi kaasrahastatud projektide analüüsimise ja hindamise. Projektid, mida Ühtekuuluvusfond hakkab rahastama, on kiitnud heaks komisjon koos abisaajate liikmesriikidega.

Komisjon korraldab Ühtekuuluvusfondiga seotud järelhindamise. Eelmise hindamise tulemused avaldati 2005. aastal ning hindamisel uuriti aastatel 1993–2002 rakendatud 200 projektist koosnevat valimit. Uus Ühtekuuluvusfondi ja ISPA projektide järelhindamine algas 2009. aastal ja see hõlmab projekte ajavahemikus 2000–2006. Kolme omavahel seotud tööpaketi raames toimub hindamine järgmiselt: hinnatakse Ühtekuuluvusfondi ja ISPA osa ELi transpordisüsteemi arendamisel, liidu acquis 'ga ettenähtud tingimuste saavutamist keskkonna valdkonnas ning ISPA osa ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide programmide kasutamiseks valmistumises. Tehakse ka transpordi- ja keskkonnateemaliste projektide valimi tulude-kulude analüüs ja otsustatakse, kuidas saadud kogemusi kasutada edaspidistel programmitöö perioodidel.

6. TEAVITAMINE JA AVALIKUSTAMINE

2007. aasta aruandes on märgitud, et määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt tegeleb alates 1. jaanuarist 2007 Ühtekuuluvusfondi küsimustega fondide koordineerimiskomitee.

2009. aastal toimunud COCOFi koosolekul arutati Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Ühtekuuluvusfondile ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

- Näiteks käsitleti komisjoni määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi;

- komisjoni otsust, millega muudetakse otsust, mis käsitleb operatiivse ja mitteoperatiivse tehnilise abi kasutamise alase programmi rahastamist 2009. aastal Euroopa Komisjoni algatusel ja nimel ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu;

- komisjoni otsust, mis käsitleb operatiivse ja haldusala tehnilise abi kasutamise alase programmi rahastamist 2010. aastal Euroopa Komisjoni algatusel ja nimel ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu.

Komisjoni teavitamis- ja avalikustamisalastel meetmetel oli 2009. aastal kaks sihti. Esiteks korraldada komisjoni haldamisel tegutsevate ELi fondide abisaajate nimekirja avaldamine koostöös liikmesriikidega ja kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikli 7 punktiga 2. Teiseks avaldas regionaalpoliitika peadirektoraat andmed suuremate projektide kohta, sealhulgas selliste projektide kohta, mida aastatel 2000–2006 ja 2007–2013 on rahastatud või rahastatakse Ühtekuuluvusfondi kaudu. Paljude selliste projektide kohta on andmed päringute andmebaasist kättesaadavad INFOREGIO veebilehe kaudu. Praeguse seisuga on andmebaasis 300 projekti andmed (sealhulgas suurte projektide andmed ja ajavahemiku 2007–2013 programmide kaudu rahastatavate projektide andmed).

[1] Sealhulgas korrektsioonid, mille on teinud liikmesriigid kas vastavalt kokkuleppele, mis on asjaomase menetlusega ette nähtud, või komisjoni ametliku otsusega kehtestatud meetmete rakendamise tulemusena. Sisaldab korrektsioone, mis on tehtud komisjoni auditite tulemusena ja ka korrektsioone, mis on tehtud projektide rakendamise ajal või lõpetamisel.

[2] ELT L 371, 27.12.2006, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 846/2009 (ELT L 250, 23.9.2009).