1.

edastab nõukogule järgmised soovitused: a) tuletab meelde asjaolu, et üks põhiväärtustest, mis kajastus rahvusvahelise üldsuse otsuses luua kriminaalkohus, oli võitlus õigluse eest ja karistamatuse vastu; toetab täielikult kriminaalkohtu tööd, kuid juhib tähelepanu sellele, et töö on võimalik täielikult lõpule viia ainult siis, kui pooleliolevad kohtuprotsessid saab lõpetada liigselt kiirustamata ja kaks järelejäänud süüdistatavat Ratko Mladić ja Goran Hadžić antakse kohtu alla ja nende üle mõistetakse kohut; b) rõhutab, et menetlusi ei tohiks püüda kiirendada õiglase kohtuprotsessi arvel, ja kordab nüüd üldiselt jagatud seisukohta, et kriminaalkohtu pärandit ei hakata mõõtma ainult selle järgi, kas ta mõistab edukalt kohut nende üle, kes on vastutavad kriminaalkohtu alluvuspiirkonnas toime pandud kõige raskemate sõjakuritegude eest, vaid ka selle järgi, kas ta teeb seda kooskõlas kõige rangemate õigluse nõuetega; c) rõhutab, et kõrge kvalifikatsiooniga personali tööl hoidmine kriminaalkohtus on kohtumenetluste ja edasikaebuste eduka lõpetamise oluline tegur ning et kohtuasjade lõpetamise strateegias ette nähtud ajakava võib kiirendada pooleliolevate kohtumenetluste lõpetamiseks vajalike institutsiooniliste eriteadmiste siirdumist mujale; sellega seoses tunneb heameelt eelmainitud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/63/256 üle, milles lubatakse kriminaalkohtul pakkuda töötajatele lepinguid kooskõlas kohtuasjade lõpetamise strateegia tähtaegadega ja uurida mitterahalisi stiimuleid põhitöötajate hoidmiseks; d) rõhutab asjaolu, et ühest küljest suurendab kohtuasjade lõpetamise strateegia lõpuleviimiseks määratud kuupäev kriminaalkohtu produktiivsust, aga teisest küljest kui soovitakse õiglast kohtlemist ning Ratko Mladići ja Goran Hadžići kohtuprotsessi läbiviimist, ei saa see kuupäev mingil juhul olla kriminaalkohtu tegevuse lõppemise kuupäev; e) palub seetõttu nõukogul kiiresti uurida, kas tuleks kaaluda kriminaalkohtu volituste pikendamist kahe aasta võrra ja kas sellest ajast piisaks, pidades meeles, et võimalikku pikendust tuleks kaaluda mitte üksnes ajalisest, vaid ka tulemuste seisukohast, ning kiirendada nende küsimuste käsitlemist ÜRO asjaomastes struktuurides; f) palub nõukogul ergutada ÜRO Julgeolekunõukogu võtma kohustust tagada kriminaalkohtule piisavad ressursid ja piisav toetus ÜRO üldeelarvest kuni kriminaalkohtu volituste lõpuni; g) nõuab tungivalt, et nõukogu toetaks jätkuvalt kriminaalkohtu jõupingutusi selle saavutamiseks, et kõnealused riigid tõhustaksid koostööd ja suurendaksid jõupingutusi kahe järelejäänud süüdistatava tabamiseks ning võimaldaksid seega kohtul oma volitusi täita, ning selgitaks koos ÜROga, et kahe järelejäänud põgeniku üle peab kohut mõistma kriminaalkohus või tuleb seda teha järelmehhanismide kaudu, et vältida karistamatust; h) rõhutab, et kindral Ante Gotovina, Mladen Markaći ja Ivan Čermaki vastutuselevõtmiseks hädavajalikud olulised dokumendid tuleks üle anda pädevatele ametiasutustele; rõhutab, et tuleks täita kriminaalkohtu peaprokuröri Serge Brammertzi hiljutine nõudmine teha kindlaks asjaomaste puuduvate dokumentide asukoht ja anda need dokumendid kohtu käsutusse; i) juhib tähelepanu sellele, et EL peaks pidevalt rõhutama, et Kopenhaageni kriteeriumite täitmine tähendab ka seda, et on olemas täielikult toimiv kohtusüsteem, mis suudab menetleda humanitaarõiguse rikkumiste kohtuasju, isegi kui kriminaalkohtu raamistik enam ei toimi; palub nõukogul sätestada selged nõuded, et hinnata kohtusüsteemi tulemuslikkust Lääne-Balkani riikides pärast kriminaalkohtu volituste lõppemist, muu hulgas selleks, et tagada vangistustingimuste vastavus rahvusvahelistele standarditele ja kriminaalkohtu otsuste järgimine, ning palub ELil suurendada toetust sõjakuritegude uurimisele ja kohtuprotsessidele riigis endas, näiteks õiguskaitseasutuste, õigusasutuste ja prokuratuuride abistamise teel, sealhulgas koolituse ja tunnistajakaitse rahastamise teel; j) tunnistab, et riikide ülemvõim jääb rahvusvahelise süsteemi nurgakiviks, ja juhib tähelepanu sellele, et on oluline, et ka rahvusvaheline üldsus toetaks Balkani riikide enda suutlikkuse arendamist, et kohalikud kohtud saaksid jätkata kriminaalkohtu alustatud tööd; toetab seda, et EL rahastab praegu näiteks teavitusprogramme demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu; palub sellega seoses komisjonil kaaluda kriminaalkohtu jätkamise strateegia tugevamat toetamist ning nõuab Lääne-Balkani riikide kohtuasutuste ja prokuratuuride koostöö tõhustamist, eriti väljaandmist ja vastastikust õigusabi hõlmavatel juhtudel; k) märgib, et väga tähtis on luua selge mehhanism kriminaalkohtu likvideerimise järel täitmata jäänud ülesannetega tegelemiseks, millega tagatakse, et kohtu pärandiga tugevdatakse kohtu loomist inspireerinud põhimõtteid; l) palub nõukogul viivitamata jätkata asjakohastes ÜRO struktuurides kavandatud menetlusi sellise mehhanismi loomiseks, mille eesmärk on tegeleda kiirete ja pikemaajaliste järelejäänud ülesannetega, näiteks tunnistajakaitse, kaitse tunnistajate hirmutamise eest, kohtu solvamisega seotud küsimused, asjade läbivaatamine pärast uute süütust tõendavate tõendite saamist, piirkonna kohtutele suunatud kohtuasjade menetlemise järelevalve (mida praegu teeb kriminaalkohtu prokuratuur Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) kaudu), vangistustingimused, armuandmise või karistuse leevendamisega seotud küsimused jne; teeb ettepaneku esitada ÜRO Julgeolekunõukogule ettepanek luua võimaluse korral ühine büroo, mis tegeleks kriminaalkohtu ja Rwanda asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu ning Sierra Leone asjade erikohtu tulevaste ülejäänud ülesannetega; m) tuletab nõukogule meelde, et EL peaks eriti huvituma kriminaalkohtu pärandi kindlustamisest ning tagama, et selle arhiivid säilitatakse kindlas kohas ja võib-olla Lääne-Balkani piirkonnas, et need on nii täielikud ja ligipääsetavad kui võimalik ning et dokumendid on kättesaadavad Internetis; teeb ettepaneku tagada vaba juurdepääs ka kõikidele süüdistajatele ja kaitseadvokaatidele ning piisava aja möödudes ka ajaloolastele ja teadlastele; n) rõhutab, et kriminaalkohtu pärand tuleks siduda ka üldise leppimisprotsessiga; kutsub sellega seoses Lääne-Balkani riike ja ELi toetama nende valitsusväliste organisatsioonide ja teiste institutsioonide tööd, kes aitavad ohvreid, edendavad etniliste rühmade vahelist dialoogi ja mõistmist ning aitavad püüelda tõe ja leppimise poole;