[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.7.2005

SEK(2005) 994 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU SOOVITUS PORTUGALILE,

mille eesmärk on lõpetada ülemäärane valitsemissektori eelarvepuudujäägi olukord

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

PORTUGALI ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUS

Portugal esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2005–2009 9. juunil 2005. Ajakohastatud programmis avalikustatakse kava tõsta valitsemissektori puudujääki aastateks 2005–2007 üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Pärast 2,9%list eelarvepuudujääki 2004. aastal[1] kavandab Portugal 2005. aastaks valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 6,2% SKTst, mida kavatsetakse 2006. aastal vähendada 4,8%ni, 2007. aastal 3,9%ni ja 2008. aastal 2,8%ni SKTst. Prognoositakse, et võla suhe SKTsse tõuseb samal ajavahemikul kõrgemale 2004. aasta 61,9%st ja saavutab kõrgeima taseme, 67,8% SKTst, 2007. aastal.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist reguleeritakse asutamislepingu artikliga 104 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.[2] Komisjon on oma hinnangus võtnud arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta Euroopa Ülemkogule, mille viimane kinnitas 22. märtsil 2005.[3]

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 koostatud komisjoni aruandes esitati tõendeid, et kumbki asutamislepingu puudujääki ja võlakriteeriumeid käsitlevast nõudest ei ole täidetud.

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 4 sätestatakse, et “artiklis 114 ettenähtud komitee (st majandus- ja rahanduskomitee) sõnastab komisjoni ettekande kohta arvamuse”. Komitee järeldas oma 4. juuli 2005. aasta arvamuses, „et Portugalis 2005. aastal kavandatavad eelarvearengud on sellised, et kumbki asutamislepingu artikli 104 lõike kahest kriteeriumist ei ole täidetud". Komisjoni arvates ei ole 2005. aasta prognoositud puudujääk 6,2% SKTst lähedal kontrollväärtusele 3% SKTst ning kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada erakorraliseks või ajutiseks, lisaks ületab valitsemissektori võlg kontrollväärtuse 60% SKTst ja prognoosi kohaselt tõuseb protsendimäär SKTst kahe järgneva aasta jooksul veelgi. Samuti märkis komitee, et järgmise kahe-kolme aasta majanduslikud väljavaated on jätkuvalt tagasihoidlikud ning väljendas muret struktuurilise puudujäägi kõrge taseme ja arengu üle. Komitee tutvus põhjalikult kõigi asjakohaste teguritega, kuid jõudis järeldusele, et hinnangu andmisel neid tegureid arvesse ei võeta.

Komisjon, võttes arvesse oma aruannet ja komitee arvamust, on arvamusel, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu 20. juulil 2005, on vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon väljastas ka soovituse, et nõukogu teeks vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis. Lisaks esitab komisjon käesolevaga nõukogule soovituse anda Portugalile kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 nõukogu soovitus lõpetada ülemäärase eelarvepuujäägi olukord.

Eelarvepuudujäägi korrigeerimine

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 sätestatakse, et „nõukogu soovitus peaks kehtestama tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral“. Kui Portugali puhul eriasjaolusid ei ole, peaks ülemäärase puudujäägi korrigeerimine olema lõpule viidud aastaks 2006. Nõukogu leppis 20. märtsi 2005 aruandes kokku, et eriasjaolude olemasolu kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta ka teiste asjakohaste tegurite tasakaalustatud üldhinnangut.

Eriasjaolude kindlaks määramisel tuleb arvesse võtta järgmisi tegureid.

On tähtis, et Portugal korrigeeriks ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra kiiresti, sest struktuuriline võlg on suur (tsükliliselt kohandatud puudujääk, välja arvatud ühekordsed ja teised ajutised meetmed) ja võla suhe SKTsse kõrge ning arvestada tuleb, et jätkuv eelarvepuudujääk vähendab usaldust ja mõjutab pikemas perspektiivis majanduskasvu. Portugali eelarveseisund on viimastel aastatel järkjärgult ja märkimisväärselt halvenenud. Eriti on halvenenud struktuuriline esmane tasakaal, langedes 1990ndate teise poole tasakaalulähedase eelarvepositsiooni või ülejäägi tasemelt keskmise puudujäägi tasemeni 1,5% SKTst 2001. aastal (samal ajal suurenes keskmine struktuuriline puudujääk 3 ¾%lt SKTst 4½%le SKTst. Selline tendents tähendab riigi jaoks märkimisväärseid ohte, mis nõuavad riigi rahandusolukorra püsivat parandamist. Riigi rahanduse kohandamiskava koostamisel tuleb siiski arvesse võtta praegust majandusolukorda ja vajaliku eelarve korrigeerimise ulatust. Kuigi eelarve tasakaalustamine on Portugali puhul tähtis majanduskasvu tagamiseks keskpikas plaanis, eriti kui võetavad meetmed on sobivad ja see tugevdab usaldust, võivad liiga suured pingutused liiga lühikese aja jooksul majanduslikult koormavad olla, eriti arvestades praegust tsüklilist nõrkust.

Majanduskasv on alates 2000. aastast aeglustunud ja oli 2003. aastal negatiivne. Aeglustumisega kaasnes potentsiaalse tootmismahu kasvu langus, mis tuleneb mitmest üksteist tugevdavast struktuurilisest nõrkusest. 2004. aastal jõuti mõõduka majanduskasvuni ja järgnevateks aastateks on oodata järk-järgulist, kuid siiski mõõdukat kasvutendentsi. Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammi andmetel oli 2004. aasta puudujääk 2,9% SKTst, 2005. aastaks prognoositav puudujääk on 6,2% SKTst, prognoosi toetavad 2005. aasta keskel vastuvõetud abimeetmed, mis on 0,6% SKTst. Oletades, et 2005. aastal lisameetmeid ei võeta ja SKT kasv tõuseb vastavalt juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammile 0,8%lt 2005. aastal 1,4%le 2006. aastal, nõuaks puudujäägi viimine alla 3% SKTst struktuurilisi lisameetmeid, mis 2005. aastal peaks ulatuma peaaegu 3% SKTst.

Kokkuvõtvalt, arvestades Portugali praegust tsüklilist nõrkust ja puudujäägi viimiseks allapoole taset 3% SKTst 2006. aastaks nõutavate muudatuste ulatust, näivad olemas olevat eriasjaolud, mis lubavad korrigeerimise tähtaja pikendamist pärast 2006. aastat. Sellega seoses tuleb märkida, et Portugali ametiasutused on omaks võtnud pideva, järkjärgulise korrigeerimise ega jää lootma suuremahulistele ühekordsetele meetmetele. Lisaks sellele kattub käesoleval juhtumil valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi tuvastamise aasta ja esinemise aasta, arvestades et see tuvastati prognoositud andmete alusel, mitte tegelike andmete põhjal, mis saavad kättesaadavaks alles järgmisel aastal. Arvesse tuleks võtta ka valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi varajast tuvastamist ja järgnevat kiirmenetlust. Kõnealuse teabe taustal oleks sobiv kaaluda ülemäärase puudujäägi korrigeerimist keskpika perioodi jooksul. Juunis 2005 esitatud Portugali ajakohastatud stabiilsusprogramm, ja selle kohta antud nõukogu arvamus, on aluseks soovitusele, mis käsitleb kohandamiskava ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks.

Realistlik kohandamiskava eeldaks Portugali valitsuselt järgmisi meetmeid: (i) rahanduse olukorra nõrgenemist tuleks 2005. aastal piirata, rakendades rangelt juunis 2005 ajakohastatud stabiilsusprogrammiga avalikustatud parandusmeetmeid. Kui SKT kasvuks aastal 2005 lugeda 0,8%, oleks nominaalne puudujääk 6,2% SKTst, (ii) võtma vajalikke meetmeid, et kindlustada struktuurilise puudujäägi pidevat ja olulist parandamist, võttes 2006. aastal ette olulisi meetmeid, vähendades puudujääki 1 ½% SKTst, millele järgneks igal aastal oluline puudujäägi vähendamine vähemalt ¾% SKTst aastas, kuni ülemäärase puudujäägi olukord on lahendatud. Kui juunis 2005 esitatud Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosid täituvad ja SKT kasv taastub 2006. aastal 1,4%ni, 2007. aastal 2,2%ni ja 2008. aastal 2,6%ni, viiks eespool mainitud ulatuses struktuurne parandus valitsemissektori puudujäägini, mis oleks 4,8% SKTst 2006. aastal ning veidi alla 4% 2007. aastal ja veidi alla 3% 2008. aastal.

Parandus tuleks saavutada viies otsustavalt ellu valitsemissektori kulude kasvu kontrolli all hoidmise ja vähendamise meetmeid ning parandades maksude kogumist, kasutades ära kõik eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamise võimalused, eriti luues võimalikult kiiresti varud, millega leevendada võimaliku kavandatust madalama majanduskasvu mõju eelarvele, pidades silmas riigi rahanduse paremat kvaliteeti ja jätkusuutlikkust. Lisaks sellele tuleb eelarve kohandamine siduda ulatusliku reformistrateegiaga, mis sisaldaks ka avaliku halduse ja erasektori sotsiaalkindlustussüsteemi reformi, mille eesmärgiks oleks kõrvaldada sügavad struktuuriprobleemid, mis on Portugali majandust vaevanud aastaid, ning mida rõhutati ka asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastavas aruandes, mille komisjon kiitis heaks 22. juunil. 2005. aasta lõpus vastuvõetavas ajakohastatud stabiilsusprogrammis tuleks kohandamiskava raskuspunkt viia julgemalt algusaastatele, juhul kui see on ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks vajalike eesmärkide täitmiseks vältimatu.

Valitsemissektori suur võlg ja selle jätkuv kasv alates aastast 2001 on muret tekitav. Madala majanduskasvu taustal eeldab valitsemissektori suhte langetamine ja kontrollväärtuse rahuldava kiirusega lähendamine, et esmane ülejääk taassaavutaks piisava taseme võimalikult kiiresti. Lisaks on oluliselt tähtis tähelepanu pöörata peale netolaenude ka muudele teguritele, mis mõjutavad võlataseme muutusi, eriti tuleks vältida võlga suurendavaid finantstehinguid.

Kuigi hiljutised valitsemissektori eelarveandmete korrigeerimised on olnud väikesemahulised ja nendel ei ole olnud märkimisväärset mõju statistikale, viitab korrigeerimiste iseloom ja institutsioonilise vastutuse praegune jaotus jätkuvale parandamise vajadusele valitsemissektori eelarveandmete töötlemisel.

Ettepanek

NÕUKOGU SOOVITUS PORTUGALILE,

mille eesmärk on lõpetada ülemäärane valitsemissektori eelarvepuudujäägi olukord

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 7;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 on liikmesriigid kohustatud hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks.

(3) Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruandes „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine“ Euroopa Ülemkogule, mille viimane kiitis heaks 22. märtsil 2005. aastal, kinnitatakse, et stabiilsuse ja kasvu pakt on majandus- ja rahaliidu makromajandusliku raamistiku oluline osa, ja esitatakse ettepanek tugevdada ja selgitada selle kohaldamist.

(4) Nõukogu otsustas (xx.xx. 2005. aastal) kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

(5) Olles teinud otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Portugalis, on nõukogu samas kohustatud kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikliga 3 andma soovitusi asjaomasele liikmesriigile sellise olukorra lõpetamiseks määratud tähtaja jooksul. Nõukogu soovitus peab kehtestama Portugalile maksimaalselt neljakuulise tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise jaoks tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis tuleb lõpule viia aasta jooksul pärast selle kindlaksmääramist, välja arvatud eriasjaolude korral. Nõukogu nõustus 20. märtsi 2005 aruandes, et eriasjaolude kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta ka teiste asjakohaste tegurite tasakaalustatud üldhinnangut.

(6) Eriasjaolude olemasolu üle otsustamisel tuleks arvesse võtta järgmist.

(7) On tähtis, et Portugal korrigeeriks ülemäärase puudujäägi seisundi kiiresti, arvestades struktuurilise puudujäägi (tsükliliselt korrigeeritud puudujääk, välja arvatud ühekordsed ja teised ajutised meetmed) ning suure valitsemissektori võla ja SKT suhtarvu kõrget taset ning võttes arvesse, et jätkuv eelarve tasakaalustamatus vähendab usaldust ja mõjutab pikemas perspektiivis tootmismahukasvu. Portugali eelarveseisund on viimastel aastatel järk-järgult ja märkimisväärselt halvenenud. Eriti on halvenenud struktuuriline esmane tasakaal, langedes 1990ndate teise poole tasakaalulähedase eelarveseisundi või ülejäägi tasemelt keskmise puudujäägi tasemeni 1,5% SKTst 2001. aastal. Selline tendents tähendab riigi jaoks märkimisväärseid ohte, mis nõuavad riigi rahandusolukorra püsivat parandamist. Riigi rahanduse kohandamiskava koostamisel tuleb siiski arvesse võtta praegust majandusolukorda ja vajaliku eelarve korrigeerimise ulatust. Kuigi eelarve tasakaalustamine on Portugali puhul tähtis majanduskasvu tagamiseks keskpikas plaanis, eriti kui võetavad meetmed on sobivad ja see tugevdab usaldust, võib liiga suur pingutus liiga lühikese aja jooksul olla majanduslikult koormav, eriti arvestades praegust tsüklilist nõrkust.

(8) Majanduskasv on alates 2000. aastast kiiresti aeglustunud ja oli 2003. aastal negatiivne. Aeglustumisega kaasnes potentsiaalse tootmismahukasvu langus, mis tulenes mitmest üksteist tugevdavast struktuurilisest nõrkusest. 2004. aastal jõuti mõõduka majanduskasvuni ning järgnevateks aastateks on oodata järkjärgulist kasvutendentsi. Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammi andmetel oli 2004. aasta puudujääk 2,9% SKTst, 2005. aastaks prognoositav puudujääk on 6,2% SKTst, prognoosi toetavad 2005. aasta keskel vastu võetud abimeetmed, mis on 0,6% SKTst. Oletades, et 2005. aastal lisameetmeid ei võeta ja SKT kasv tõuseb 2006. aastal 1,4%ni, nõuaks puudujäägi viimine alla 3% SKTst struktuurilisi lisameetmeid, mis 2005. aastaga võrreldes oleks peaaegu 3% SKTst.

(9) Kokkuvõtvalt, arvestades Portugali praegust tsüklilist nõrkust ja vajalike muudatuste ulatust, et viia puudujääk aastaks 2006 allapoole taset 3% SKTst, näib, et tegemist on eriasjaoludega, mis lubavad korrigeerimise tähtaja pikendamist pärast 2006. aastat. Sellega seoses tuleb märkida, et Portugali ametiasutused on omaks võtnud pideva, järkjärgulise korrigeerimise ega jää lootma suuremahulistele ühekordsetele meetmetele. Lisaks sellele kattub käesoleval juhtumil valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi tuvastamise aasta ja esinemise aasta, arvestades, et see tuvastatakse prognoositud andmete alusel, mitte tegelike andmete põhjal, mis saavad kättesaadavaks alles järgmisel aastal. Arvesse tuleks võtta ka ülemäärase valitsemissektori puudujäägi varajast tuvastamist ja järgnevat kiirmenetlust. Kõnealuse teabe taustal oleks sobiv kaaluda ülemäärase puudujäägi korrigeerimist keskpika perioodi jooksul. Juunis 2005 esitatud Portugali ajakohastatud stabiilsusprogramm, ja selle kohta antud nõukogu arvamus, on aluseks soovitusele, mis käsitleb kohandamiskava ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks.

(10) Nõukogu arvamuse kohaselt peaksid eelarve tasakaalustamise meetmed tagama valitsemissektori eelarvetasakaalu pideva parandamise, samal ajal kui tõhustatakse riigi rahaliste vahendite kvaliteeti ja pikaajalist jätkusuutlikkust ning tugevdatakse majanduse kasvupotentsiaali. Portugali puhul tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine siduda ulatusliku reformistrateegiaga, mis sisaldaks ka avaliku halduse ja erasektori sotsiaalkindlustussüsteemi reformi, mille eesmärgiks oleks kõrvaldada sügavad struktuuriprobleemid, mis on Portugali majandust vaevanud aastaid.

(11) Realistlik kohandamiskava eeldaks Portugali valitsuselt järgmisi meetmeid: (i) rahanduse olukorra nõrgenemist tuleks piirata 2005. aastal , rakendades rangelt juunis 2005 ajakohastatud stabiilsusprogrammiga avalikustatud parandusmeetmeid. Kui SKT kasvuks 2005. aastal lugeda 0,8%, oleks nominaalne puudujääk 2005. aastal 6,2% SKTst, (ii) võtma vajalikke meetmeid, et kindlustada struktuurilise puudujäägi pidevat ja olulist parandamist, võttes 2006. aastal olulisi meetmeid, vähendades puudujääki 1 ½% SKTst, millele järgneks igal aastal oluline puudujäägi vähendamine vähemalt ¾% SKTst aastas, kuni ülemäärase puudujäägi olukord on lahendatud. Kui juunis 2005 esitatud Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosid täituvad ja SKT kasv taastub 2006. aastal 1,4%ni, 2007. aastal 2,2%ni ja 2008. aastal 2,6%ni, viiks struktuuriline parandus eespool mainitud ulatuses valitsemissektori eelarvepuudujäägini, mis oleks 4,8% SKTst 2006. aastal ning veidi alla 4% 2007. aastal ja veidi alla 3% 2008. aastal.

(12) Kõnealune parandus tuleks saavutada, viies otsustavalt ellu valitsemissektori kulude kasvu kontrolli all hoidmise ja vähendamise meetmeid ning parandades maksude kogumist, kasutades ära kõik eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamise võimalused, eriti luues võimalikult kiiresti varud, millega leevendada võimaliku kavandatust madalama majanduskasvu mõju eelarvele, mille taustaks oleks riigi rahanduse parem kvaliteet ja jätkusuutlikkus. 2005. aasta lõpus vastuvõetavas ajakohastatud stabiilsusprogrammis tuleks kohandamiskava raskuspunkt viia julgemalt algusaastatele, juhul kui see on ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks vajalike eesmärkide täitmiseks vältimatu.

(13) Hiljutised valitsemissektori eelarveandmete korrigeerimised on olnud väikesemahulised ja neil ei ole olnud märkimisväärset mõju statistikale. Korrigeerimiste iseloom ja institutsioonilise vastutuse praegune jaotus viitab siiski jätkuvale parandamise vajadusele valitsemissektori eelarveandmete töötlemisel.

(14) Komisjon ja nõukogu jälgivad nõukogu määruse nr 1467/97 artikli 10 kohaselt meetmeid, mida Portugal rakendab vastavalt käesolevale soovitusele,

SOOVITAB JÄRGMIST:

- Portugali ametiasutused peaksid lõpetama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra võimalikult kiiresti kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4;

- Portugali ametiasutused peaksid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viima valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla 3% SKTst 2008. aastaks keskpika perioodi strateegiat kasutades. Eelmainitud olukorra lõpetamiseks peaksid Portugali ametiasutused:

- piirama rahanduse olukorra halvenemist 2005. aastal, kindlustades, et väljakuulutatud parandusmeetmed rakendatakse rangelt;

- rakendama põhjalikult vajalikke meetmeid, millega kindlustatakse struktuurilise puudujäägi jätkusuutlik ja oluline parandamine, võttes 2006. aastal olulisi meetmeid, vähendades puudujääki 1 ½% SKTst, millele järgneks kahel järgneval aastal oluline puudujäägi vähendamine, vähemalt ¾% SKTst aastas.

- rakendama kiiresti meetmeid, millega piiratakse ja vähendatakse kulusid järgmistel aastatel, kasutatakse ära kõik võimalused kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist ning olema valmis vastu võtma lisameetmeid, mis võivad olla vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise saavutamiseks 2008. aastaks;

- Nõukogu kehtestab Portugali valitsusele tähtaja [xx Xxxx 200x] tulemuslike sammude astumiseks, et viia ellu 2006. aastaks kavandatava puudujäägi saavutamiseks vajalikud meetmed.

- Portugali ametiasutused peaksid kindlustama, et valitsemissektori koguvõlg langeb kindlalt ja läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega, kindlustades, et võla areng peegeldab puudujäägi vähendamisel saavutatud edusamme, vältides võlga suurendavaid finantstehinguid ja hoolikalt arvestama ulatuslike avalike investeerimisprojektide võimalikku mõju võlale, sealhulgas erasektoriga koostöös teostatavaid projekte.

- Portugali ametiasutused peaksid veelgi täiustama valitsemissektori statistika kogumist ja töötlemist.

Lisaks sellele kutsub nõukogu Portugali ametiasutusi üles tagama eelarve tasakaalustamist sellise riigi rahanduse keskpika perioodi seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis on saavutatud, vähendades tsükliliselt tasandatud puudujääki vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist, võtmata seejuures arvesse ühekordseid ja teisi ajutisi meetmeid.

Käesolev soovitus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Käesolevad arvud sõltuvad käimasolevatest aruteludest Eurostati ja Portugali statistikaasutuste vahel.

[2] EÜT L 209, 2.8.1997.

[3] Vt Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi eesistujariigi järeldusi (7619/05) ja majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule (7423/05).

[4] ELT C [...], [...], lk [...].