[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.10.2009

KOM(2009)560 lõplik

KOMISJONI VIIES ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

mis käsitleb vastastikkuse põhimõttega vastuolus olevat viisanõude säilitamist teatavate kolmandate riikide poolt, toetudes vastastikkuse mehhanismi osas määrusega (EÜ) nr 851/2005 muudetud nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõikele 5

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Pärast vastastikust viisavabadust käsitlevat neljandat aruannet saavutatud tulemused 3

2.1. Täielik vastastikune viisavabadus 4

2.1.1. Jaapan 4

2.1.2. Panama 4

2.1.3. Singapur 4

2.2. Pärast 23. juulit 2008 vastastikuse viisavabaduse valdkonnas tehtud edusammud 5

2.2.1. Austraalia 5

2.2.2. Ameerika Ühendriigid (USA) 6

2.3. Puuduvad edusammud vastastikuse viisavabaduse kehtestamisel pärast 23. juuli 2008. aasta aruannet 10

2.3.1. Brasiilia 10

2.3.2. Brunei Darussalami Riik 11

2.3.3. Kanada 12

3. Kokkuvõte 12

SISSEJUHATUS

Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa (määruse I lisa, edaspidi „negatiivne nimekiri”), ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (määruse II lisa, edaspidi „positiivne nimekiri”),[1] mida muudeti nõukogu 2. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2005,[2] on meie ühise viisapoliitika ja vastastikkuse mehhanismi põhivahend, mis näeb vastastikkuse mehhanismi ette ka juhtudeks, kui positiivses nimekirjas olev kolmas riik säilitab või kehtestab viisanõude ühe või mitme liikmesriigi kodanikele. Esimeses,[3] teises[4] ja kolmandas[5] aruandes esitatakse vastastikkuse mehhanismi kirjeldus ja vastastikuse viisavabaduse puudumise hetkeolukord vastaval ajahetkel.

Uue vastastikkuse mehhanismi raames esitatud liikmesriikide teatistest ilmnes, et 2005. aasta juuniks teavitati 13 kolmandat riiki kokku 75 juhtumist (vt esimese vastastikuse viisavabaduse aruande lisa 1B[6]). Pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007, teavitasid nad seitset kolmandat riiki, kellega ei kehtinud vastastikust viisavabadust.

2008. aasta juulis avaldatud vastastikust viisavabadust käsitlevast neljandast aruandest[7] selgus, et vastastikune viisavabadus puudus veel kaheksa positiivses nimekirjas oleva kolmanda riigiga. Aruanne esitati justiits- ja siseküsimuste nõukogule 24. juulil 2008 ning see võeti liikmesriikide poolt hästi vastu. Liikmesriigid olid täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamise suhtes üldiselt optimistlikult meelestatud.

Käesolevas viiendast vastastikust viisavabadust käsitlevas aruandes tehakse kokkuvõtte pärast 2008. aasta juulit komisjoni poolt tehtud jõupingutustest. Nagu järgnevalt selgitatud, saavutati täielik vastastikune viisavabadus veel kolme kolmanda riigiga, viis positiivses nimekirjas olevat kolmandat riiki nõuavad ühelt või enamalt liikmesriigilt jätkuvalt viisat.

PÄRAST VASTASTIKUST VIISAVABADUST KÄSITLEVAT NELJANDAT ARUANNET SAAVUTATUD TULEMUSED

Pärast neljanda aruande esitamist 24. juulil 2008 nõukogus jätkas komisjon aktiivselt jõupingutuste tegemist.

Täielik vastastikune viisavabadus

Jaapan

Teatis: Rumeenia

Jaapan teavitas 23. juunil 2009 suulise teatega nr 59/2009 Rumeeniat, et ajavahemikus 1. september 2009 kuni 31. detsember 2011 loobutakse Rumeenia kodanike suhtes viisanõudest. Kõnealune ajutine viisanõudest loobumine toimuks ainult tingimusel, kui Rumeenia lähetab oma Jaapani saatkonda alates 1. septembrist 2009 haldus- ja siseministeeriumi atašee ning korraldab Rumeenia massimeedias teabekampaania, et teadvustada oma kodanikele välismaal ebaseadusliku viibimisega seotud ohtusid ja suurendada teadlikkust inimkaubanduse ohvriks langemise kohta.

Rumeenia on viinud massimeedias läbi teabekampaania, milles kodanikke teavitati Jaapanisse viisavaba reisimise tingimustest. Lisaks sellele saatis Rumeenia 18. augustil 2009 Tokyosse haldus- ja siseministeeriumi siseasjade atašee.

Hinnang

Praeguseks on kõigi liikmesriikide ja Schengeni õigustikuga assotsieerunud riikide suhtes kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus. Kuna Jaapani otsus on siiski vaid ajutine, jälgib komisjon tähelepanelikult kõnealuse ajutise viisavabaduse kohaldamist, et tagada selle muutmine alaliseks viisavabaduseks.

Panama

Teatised: Bulgaaria ja Rumeenia

Panama teavitas 19. septembril 2008 suulise teatega DGPE/DE/770/08 komisjoni, et alates nimetatud kuupäevast ei vaja Bulgaaria ja Rumeenia kodanikud Panama territooriumile sisenemiseks enam viisat.

Hinnang

Praeguseks on kõigi liikmesriikide ja Schengeni õigustikuga assotsieerunud riikide suhtes kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus.

Singapur

Teatised: Bulgaaria ja Eesti

Singapur on vabastanud viisakohustusest kõigi ELi liikmesriikide kodanikud. Viisavabadus piirdub siiski 30 päevaga, kui saabutakse lennureisiga, ja 14 päevaga, kui saabutakse mere- või maanteetranspordiga; seda ajavahemikku on võimalik kohapeal üldise viisavabaduse korra kohaselt pikendada kaks korda 30 päevaks.

Singapur teavitas 23. septembril 2008 suulise teatega SEB/024/2008 komisjoni, et alates 1. novembrist 2008 annab Singapur ELi praeguse 27 liikmesriigi kodanikele esialgse 90päevase külastusõiguse ja 90päevase viisavabaduse saabumisel.

Hinnang

Praeguseks on kõigi liikmesriikide suhtes kehtestatud täielik vastastikune viisavabadus.

Pärast 23. juulit 2008 vastastikuse viisavabaduse valdkonnas tehtud edusammud

Austraalia

Praegune olukord

Austraalia nõudis elektroonilise reisitunnistuse (ERT) olemasolu 14 liikmesriigi kodanikelt (Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal, Soome ja Rootsi), samuti Islandi ja Norra kodanikelt.

E-viisat (e676) nõuti 11 liikmesriigi kodanikelt (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia). Kõigi nende 11 liikmesriigi kodanikele väljastati nn „automaatne viisa” (E-viisa ja nn „automaatse viisa” väljastamise korra täpsemat selgitust vt esimese viisavabaduse aruande lisast 2[8]).

27. oktoobril 2008 võttis Austraalia kasutusele süsteem eVisitors. Kõik liikmesriigid ja Schengeni õigustikuga assotsieerunud riigid ning teatavad väiksemad Euroopa riigid (Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino ja Vatikan) on esimesed riigid, kes vaatamata nende eelnevale staatusele (ETR või eVisa) hakkavad uuest süsteemist kasu saama.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Austraalia on esitanud komisjonile aruanded eVisitorsi kohaldamise statistika kohta. Aruannetes esitatakse üksikasjalikud andmed esitatud, heakskiidetud ja tagasi lükatud taotluste kohta kodakondsuse kaupa ning automaatselt töödeldud heakskiidetud taotluste määr protsentides. Esimene aruanne esitati komisjonile 14. aprillil 2009 ning see hõlmas ajavahemikku 27. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009. Sellel ajavahemikul anti välja 159 981 eVisitorsi luba, millest 85,02 % olid automaatsed. Automaatselt väljastatud viisade määr ulatus 75,89 %-lt Slovakkia kodanike puhul 91,44 %-ni Kreeka kodanike puhul. 641 isiku taotlus lükati tagasi, nendest 249 olid Rumeenia kodanikud. Kõnealuse esimese ajavahemiku jooksul tuvastas Austraalia mitmed andmeterviklusega seotud probleemid seoses kahest liikmesriigist pärit taotlejatega. Austraalia võttis probleemide lahendamiseks ühendust asjaomaste liikmesriikidega.

26. augustil 2009 esitas Austraalia teise aruande, mis hõlmas ajavahemikku 27. oktoobrist 2008 kuni 30. juunini 2009. Aruande kohaselt anti välja 223 324 eVisitorsi luba, automaatselt väljastatud lubade määr kasvas 86,01 %-ni. Automaatselt väljastatud viisade määr ulatus 71,05%-lt Rumeenia kodanike puhul 92,42%-ni Kreeka kodanike puhul. Viisade üldine väljastamismäär (nii automaatsed kui ka manuaalsed load) oli 99,2 %. 1 118 taotlust lükati tagasi, nende hulgas oli kõige rohkem Rumeenia kodanike taotlusi (498), Kreeka, Luksemburgi ja Malta kodanike puhul ei lükatud tagasi ühtegi taotlust.

Austraalia esitas 2009. aasta kahe esimese kvartali kohta ka kaks täiendavat ülevaadet. Ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2009 hõlmavast esimesest ülevaatest selgub, et väljastati 91 468 luba ning automaatsete lubade määr oli 89,05 %. Automaatselt väljastatud viisade määr ulatus 77,78%-lt Luksemburgi kodanike puhul 96,05%-ni Kreeka kodanike puhul. 474 taotlust lükati tagasi, nende hulgas oli kõige rohkem Rumeenia kodanike taotlusi (197), Eesti, Kreeka, Luksemburgi ja Malta kodanike puhul ei lükatud tagasi ühtegi taotlust.

Teisest ülevaatest, mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist kuni 30. juunini 2009 selgub, et väljastati 63 343 luba ning automaatsete lubade määr oli 88,5 %. Automaatselt väljastatud viisade määr ulatus 70,54%-lt Slovakkia kodanike puhul 95,06%-ni Kreeka kodanike puhul. 477 taotlust lükati tagasi, nende hulgas oli kõige rohkem Rumeenia kodanike taotlusi (249), Soome, Kreeka, Luksemburgi, Malta ja Sloveenia kodanike puhul ei lükatud tagasi ühtegi taotlust.

Neljandas aruandes teatas komisjon, et annab hinnangu selle kohta, kas eVisitorsi süsteem on samaväärne Schengeni viisataotlusmenetlusega, mis on määratletud ühistes konsulaarjuhistes. Nimetatud hindamine on praegu käimas ning see avaldatakse enne 2009. aasta lõppu eraldi dokumendina.

Hinnang

eVisitorsi süsteemi kasutuselevõtmine on kaasa toonud kõigi liikmesriikide ja Schengeni õigustikuga assotsieerunud riikide kodanike võrdse kohtlemise. Kahest aruandest ja kahest kvartaliülevaatest selgub siiski, et kuigi automaatselt antud lubade määr on väga kõrge, töödeldakse märkimisväärne arv taotlusi veel manuaalselt. Komisjon jätkab seetõttu eVisitorsi süsteemi rakendamise tähelepanelikku jälgimist. Komisjon suudab täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamise kindlaks määrata alles siis, kui eVisitorsi süsteemi hindamine on lõpule viidud.

Ameerika Ühendriigid (USA)

Praegune olukord

Viisanõue kehtib jätkuvalt Bulgaaria, Küprose, Kreeka, Poola ja Rumeenia kodanike suhtes.

17. novembril 2008 ühinesid viisavabadusprogrammiga Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari ja Slovakkia. 30. detsembril 2008 ühines viisavabadusprogrammiga ka Malta.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Komisjon jätkas viisavabaduse ühepoolse kohaldamise küsimuse arutamist USA ametiasutustega tehnilisel ja poliitilisel tasandil, eelkõige ELi–USA õigus- ja siseküsimuste eest vastutavate ministrite eesistujakolmiku kohtumisel 12. detsembril 2008 ja 28. aprillil 2009, ELi–USA töökonna kohtumisel 8. detsembril 2008 ja 18. veebruaril 2009, ning ELi–USA õigus- ja siseküsimusi käsitlevatel kõrgetasemelistel mitteametlikel kohtumisel 2008. aasta juulis ning 2009. aasta veebruaris ja juulis.

Alaliste esindajate komiteega (Coreper) 12. märtsil 2008 kokku lepitud kaheaspektilise lähenemisviisi raames on komisjon jätkanud EÜ lahenemisviisi käsitlevat arutelu USAga. Komisjoni eesmärk on kirjavahetuse vormis leping, milles on säetstatud selliste USA õigusnormide täitmine, mis hõlmavad Euroopa Ühenduste pädevuste raames (jätkuvat) osalemis tviisavabadusprogrammis. Kõnealuse kirjavahetuse vormis lepingu eelnõusid on omavahel vahetatud ja USAga on asjaomaseid arutelusid peetud alates 2008. aasta detsembrist. Poolte seisukohad on lähenemas. USA taaskinnitab siiski, et tema eesmärk on saada kirjavahetuse vormis lepingust konkreetseid tulemusi ning soovib seetõttu, et kirjavahetuses oleks nimetatud teabevahetust käsitleva katseprojekti teostamise võimalus.

Vastavalt neljandas aruandes esitatule, teostati osana EÜ lähenemisviisist esialgne hindamine (lõppmääruse vaheversiooni alusel) selle kohta, kas elektrooniline reisivolitussüsteem ESTA on samaväärne ühistes konsulaarjuhistes määratletud Schengeni viisataotlusmenetlusega, ning analüüsiti ühtlasi ESTA mõju isikuandmete kaitsele[9]. Hindamise esialgne järeldus on järgmine:

- ESTAt ei saa praeguses järgus pidada samaväärseks ühistes konsulaarjuhistes määratletud Schengeni viisataotlusmenetlusega;

- ESTA puhul tekib mitu andmekaitsega seotud probleemi ning mõnede oluliste aspektidega seoses on vaja lisaselgitusi, mida loodetakse saada ESTAt käsitlevast lõppmäärusest. Alles siis on võimalik anda täielik hinnang ESTA mõjude kohta isikuandmete kaitsele;

- viisavabadusprogrammi raames USAsse reisivate HIV-positiivsete isikutega seoses on tehtud edusamme, kuid vastu tuleb võtta mõned menetlusesolevad meetmed, et lõpetada viisavabadusprogrammi raames USAsse reisivate HIV-positiivsete reisijate diskrimineerimine.

Kohe, kui ESTAt käsitlev lõppmäärus USA ametlikus teatajas avaldatakse, esitab komisjon lõpphinnangu, võttes arvesse võimalikke muudatusi. USA ametiasutused teatasid, et lõppmäärus võetakse vastu lähikuudel.

ESTAga seoses on erilist tähelepanu juhitud ettepanekule, mis käsitleb 2009. aasta reisimise edendamise õigusakti ( Travel Promotion Act , edaspidi „TPA”). TPAga loodaks mittetulunduslik ühendus, mille ülesanne oleks paremini teavitada rahvusvahelisi reisijaid USA vastuvõtueeskirjadest ning edendada puhke-, äri- ja õppereise USAsse. Peale selle muudetakse immigratsiooni- ja kodakondsuse seadust ( Immigration and Nationality Act ) selliselt, et sisejulgeolekuministeerium koguks ESTA kasutamise eest tasu. Kavandatav tasu oleks 10 USA dollarit reisiloa kohta, millele lisatakse summa, mis katab täielikult vähemalt ESTA kasutamisest ja haldamisest tulenevad kulud.

Tšehhi ja Rootsi suursaadikute ja komisjoni Washingtoni delegatsiooni juht on kavandatava tasu suhtes väljendanud muret 18. juuni 2009. aasta kirjas riigisekretär Clintonile, sisejulgeolekuminister Napolitanole ja kaubandusminister Locke´le ja 25. juuni 2009. aasta kirjas kongressile. Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste eest vastutav peadirektor tegi sama 18. juuni 2009. aasta kirjas USA sisejulgeolekuministeeriumile. Komisjoni Washingtoni delegatsiooni juht avaldas 25. juunil ja 4. septembril 2009 pressiteate. 3. septembril 2009 tegi komisjon USA asjurile ELis demarši, mille käigus esitati kiri ELile muret valmistavate küsimustega. Komisjon peab kõnealust tasu tagasiminekuks ühistes pürgimustes transatlantilise liikuvuse lihtsustamisel ning välisreisijate maksustamine turismi edendamiseks takistab kavandatud eesmärkide saavutamist. Oma 24. augusti 2009. aasta vastuses märkis minister Napolitano, et ESTA tasu tulevase kasutuselevõtmisega ei kao ESTA ja muude mitte-sisserändaja viisade vahelised põhimõttelised erinevused. Minister Napolitano märkis ka, et lähikuudel tehakse otsus dokumendivormi I-94W kaotamise kohta. Lisaks sellele muutub ESTA tingimuste täitmine kohustuslikuks nende viisavabadusprogrammi alusel reisivate isikute suhtes, kes ei täida ESTA tingimusi, kuid keda on siiani USAsse lubatud, kuna nad täidavad muud sissepääsutingimused.

9. septembril 2009 võttis USA Senat vastu TPA. Sellega seoses väljendasid Rootsi ja Hispaania suursaadik ning komisjoni Washingtoni esinduse juht 23. septembri 2009. aasta kirjas esindajatekoja liikmetele veel kord muret. USA esindajatekoda võttis 7. oktoobril 2009 TPA muutmata kujul vastu osana ühest teisest õigusaktist. USA õigusloomeprotsess on seega jõudnud kaugesse menetlusetappi ning TPA varajane jõustamine tundub tõenäoline.

Eelhindamise järelmeetmena ning seetõttu, et USA immigratsiooni ja kodakondsuse seadusest tulenevalt ei saa HIV-positiivsed isikud ikka veel viisavabadusprogrammi alusel USAsse reisida, tõstatas asepresident Barrot kõnealuse küsimuse 2008. aasta detsembris tollase sisejulgeolekuminister Chertoffiga ja 2009. aasta märtsis praeguse sisejulgeolekuminister Napolitanoga. Kuna kõnealuse küsimuse lahendamine kuulub USA tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ministeeriumi pädevusse, saatis asepresident Barrot koos volinik Vassiliouga 12. mail 2009 kirja tervishoiu- ja sotsiaalteenuste minister Sebeliusele. Volinik Vassiliou tõstatas kõnealuse küsimuse tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ministeeriumiga ka oma USA-visiidil 2009. mais. 24. juuli 2009. aasta vastuses teatas minister Sebelius, et 2. juulil 2009 avaldati eeskirjade koostamise ettepaneku teatis, millega viited HIV-le kõrvaldatakse arstliku kontrolli loetelust, mille teatavad välismaalased peavad USAsse sissepääsuks läbima. Kui kõnealused viited kõrvaldatakse, saaksid HIV-positiivsed isikud USAsse reisida viisavabadusprogrammi alusel. Menetlus on veel käimas.

Üks õigusaktis 9/11 Act sätestatud tingimustest on riigist lennuteede kaudu lahkumise kontrollimise biomeetrilise süsteemi käivitamine, „ millega saaks kontrollida vähemalt 97 % väliskodanike lahkumist, kes kasutavad riigist lahkumiseks USA lennuvälju .” Sisejulgeolekuminister pidi kongressi süsteemiga seotud tulemustest teavitama 30. juuniks 2009, et viisavabadusega tegelev ametiasutus suudaks kohaldada 10 %-list viisa väljastamisest keeldumiste määra. Siiani ei ole minister sellist teadet siiski esitanud, mis tähendab, et viisavabadusprogrammis kohaldatav viisa väljastamisest keeldumise määr on 3 %. Praeguseks on USA teostanud kaks riigist lahkumise kontrollimise biomeetrilise süsteemi katsetust (Atlantas ja Denveris), kuid süsteemi ei ole veel tööle rakendatud.

Viisavabadusprogrammiga seoses teatas USA ka uutest eeskirjadest, mis käsitlevad reisimist erakorralise/ajutise passiga. Alates 1. juulist 2009 peavad erakorralised/ajutised passid olema e-passid (fotot ja isikuandmete lehekülge sisaldav kiip), et selle omanik võiks sõita USAsse viisavabadusprogrammi alusel. Selleks on kaks peamist põhjust. Esiteks peavad viisavabadusprogrammi käsitlevate õigusaktide kohaselt pärast 26. oktoobrit 2006 väljastatud passid olema e-passid ning ajutisi ja erakorralisi passe ei ole sellest tingimusest vabastatud. Teiseks põhjuseks on see, et mõned reisijad on erakorralisi passe korduvalt kasutanud mitteerakorralistel reisidel. USA tolli- ja piiriteenistuse ametnikke instrueeriti lubama riiki erakorralisi reisijaid, juhul kui reisijad täidavad muud tingimused.

29. juunil 2009 tegid eesistujana toimiv Tšehhi, järgmine eesistuja Rootsi ja komisjoni delegatsioon Washingtonis ühisdemarši, saates sisejulgeoleku aseminister Heymanile kirja. USA teatas, et konsulaatidel ja piirivalvuritel soovitati olla erakorraliste reisijate suhtes paindlikumad ning hoiatada piirivalvureid ette, kui kõnealused reisijad ei täida tingimusi.

Kahepoolsete kokkulepete osas kirjutas Kreeka 28. juunil 2009 alla vastastikuse mõistmise memorandumile, millega tõusis USAga samasugusele memorandumile alla kirjutanud liikmesriikide arv kaheksani. Kõnealused liikmesriigid on kirjutanud alla ka lepingud, millega edendatakse raskete kuritegude ennetamisel ja nende vastases võitluses tehtavat koostööd ning lepingud, mis on seotud tuntud terroriste või terrorismis kahtlustavaid isikuid käsitleva teabe vahetamisega. Lisaks Bulgaariale kirjutas Rumeenia 3. novembril 2008 USAga alla deklaratsiooni, millega sätestati rahvusvahelise reisimise suhtes kohaldatavad tõhustatud kahepoolsed turvameetmed ning USA viisavabadusprogrammi tingimused.

31. detsembril 2008 saatis USA kirja viisavabadusprogrammis juba enne kõige viimast laienemist 2008. aastal osalenud liikmesriikidele, milles neile anti teada, et nad täidavad õigusakti 9/11 Act on the VWP tingimused ning teatati, et mitme õigusakti 9/11 Act tingimuse täitmiseks tuleb koostööd täiustada. Liikmesriike kutsutakse kirjaga üles kirjutama alla kahele andmevahetust käsitlevale lepingule, millele teised liikmesriigid on juba alla kirjutanud, nagu eelnevalt nimetati. Lisaks sellele teatati, et enne 2008. aastat viisavabadusprogrammiga liitunud riigid ei pea vastastikuse mõistmise memorandumit alla kirjutama.

Hinnang

Viisavabadusprogrammiga on pärast 23. juuli 2008. aasta aruande avaldamist ühinenud seitse uut liikmesriiki. Lisaks sellele on USA teatanud, et Kreeka võib viisavabadusprogrammiga liituda enne käesoleva aasta lõppu. Seejärel oleks ikka veel neli liikmesriiki, kelle kodanikel puudub võimalus viisavabalt USAsse reisida. Kui lisaks sellele arvestada, et riigist lennuteede kaudu lahkumise kontrollimise biomeetrilist süsteemi ei võetud kasutusele 30. juuniks 2009, on viisa väljastamisest keeldumise määr langenud 3 %-ni. See tähendab seda, et võttes aluseks viisavabadusprogrammis veel mitte osaleva viie liikmesriigi värskeimad viisa väljastamisest keeldumise määrad, täidaks ainult Kreeka 3 %-lise viisa väljastamisest keeldumise künnise. Komisjon jätkab viisavabaduse ühepoolse kohaldamise küsimuse arutamist USAga, et täielik viisavabadus kehtestataks võimalikult kiiresti.

EÜ lähenemisviisiga seoses loodab komisjon enne 2009. aasta oktoobris toimuvat ELi-USA justiits- ja siseküsimuste eest vastutavate ministrite eesistujakolmiku kohtumist jõuda kokkuleppele kirjavahetuse vormis lepingu tekstis ning jätkab selleks läbirääkimisi USAga.

HIV-positiivsete isikutega seoses, kes ikka veel ei saa viisavabadusprogrammi raames USAsse reisida, on komisjoni arvates tehtud suuri edusamme. Komisjon jälgib tähelepanelikult kavandatavat rakenduseeskirjade koostamist ning kutsub USA ametiasutusi üles nimetatud menetlust kiiresti lõpetama, et HIV-positiivsed isikud saaksid võimalikult kiiresti reisida USAsse viisavabadusprogrammi raames.

ESTAga seoses teeb komisjonile suurt muret kavandatav tasu, mida kavatsetakse võtta ESTA kasutamise ja USA turismi edendamise eest. Erinevate demaršidega on EL teinud selgeks, et ESTA tasu kehtestamist nähakse kui USAsse reisivatele ELi kodanikele kehtestatud lisakohustust, mis on vastuolus pidevalt kinnitatud pühendumusega edendada transatlantilisi kontakte ja koostööd. Komisjon ei ole veel lõpule viinud ESTA hindamist, mille alusel määratakse kindlaks, kas see on Schengeni viisataotlusmenetlusega samaväärne. Hindamine on pooleli, kuna USA ei ole ESTA lõppmäärust veel avaldanud. Ei ole kahtlust, et suures osas USA sisemajanduse turgutamiseks mineva tasu võtmist võetakse kõnealuses hindamises arvesse lisategurina ning see toetaks tõenäoliselt seisukohta, et ESTA puhul on põhimõtteliselt tegemist viisaga. Lõpetuseks tuleks märkida, et vastavalt USA sisejulgeolekuministeeriumi andmetele on ESTA tingimustele vastamise määr on ainult veidi üle 90 %. Sellest võib järeldada, et kui ESTA muudetakse kohustuslikuks üleöö ja kui sellega ei kaasne USA ametiasutuste piisavat teabekampaaniat ning piirivalvuritele ei anta teatavat tõlgendamisruumi, võib sellega kaasneda tõsiasi, et ajutiselt suureneb nende viisavabadusprogrammi raames reisivate isikute arv, kellele ei võimaldata USAsse sissepääsu.

Puuduvad edusammud vastastikuse viisavabaduse kehtestamisel pärast 23. juuli 2008. aasta aruannet

Brasiilia

Praegune olukord

Nelja liikmesriigi, täpsemalt Küprose, Eesti, Läti ja Malta kodanikud vajavad Brasiiliasse sisenemiseks endiselt viisat.

Leedu ja Brasiilia vahel 2003. aastal alla kirjutatud viisavabadusleping jõustus 13. jaanuaril 2009.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Komisjon algatas 2. juulil 2008 ametlikult läbirääkimised Brasiiliaga lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimiseks. Läbirääkimised algasid 2008. aasta novembris-detsembris.

ELi-Brasiilia Rio tippkohtumisel 22. detsembril 2008 taaskinnitati vajadust sõlmida lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping, see lisati ka ühisesse tegevuskavasse: „ tagada kiiresti viisavaba reisimise võimalikkus, austades vastastikkuse alusel täielikult vastavate parlamentaarsete ja muude sisemenetluste teostamist, viies EÜ ja Brasiilia vahel vahetatud ettepanekute alusel lähitulevikus läbirääkimiste teel lõpule lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu(te) sõlmimine. ” Brasiilia taaskinnitas pühendumust kõnealusele eesmärgile EÜ-Brasiilia ühiskomitee kohtumisel 7. juulil 2009.

Komisjon kohtus 18. veebruaril, 8. mail ja 2. juulil Brasiilia esindajatega, et jõuda viisavabaduslepingu kompromissteksti osas kokkuleppele. Märkimisväärseid edusamme siiski ei tehtud. Sellega seoses saatis asepresident Barrot 31. juulil 2009. aastal kirja Brasiilia välissuheteminister Amorimile, milles ühelt poolt taaskinnitati vajadust viisavabaduslepingut käsitlevaid läbirääkimisi kiirendada ja need lõpule viia ning teiselt poolt viidati asjaolule, et Euroopa Ühendus oli juba näidanud üles väga suurt paindlikkust.

26. augustil 2009 toimus komisjoni ja Brasiilia välissuheteministeeriumi vahel videokonverents, et valmistada ette läbirääkimiste järgmist vooru. Kuigi viisavabaduslepingu sõlmimise osas tegelikke edusamme ei tehtud, selgitasid nii komisjon kui ka Brasiilia oma seisukohti peamistes küsimustes: st lepingu kohaldamisala, ühiskomitee loomise vajadus ning lepingu territoriaalne kohaldatavus seoses Prantsusmaa ja Madalmaade väljaspool Euroopat asuvate territooriumidega.

29. septembrist 1. oktoobrini 2009 pidas komisjon Brasiilia ametiasutustega Brasilias järjekordse läbirääkimistevooru. Kõnealuste läbirääkimiste käigus õnnestus pooltel kokku leppida tavaliste passide omanike lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu tekstis.

Hinnang

Komisjon tervitab tavaliste passide omanike suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu teksti koostamisel saavutatud kokkulepet ning loodab varsti jõuda sarnasele kokkuleppele ka diplomaatiliste, teenistus- või ametipasside osas. Komisjon loodab, et Brasiilia suudab mõlemad lepingud sisemenetluste kaudu võimalikult kiiresti ratifitseerida.

Brunei Darussalami Riik

Praegune olukord

Kõigi liikmesriikide puhul kehtib 30päevane viisavabadus. Seda viisavabadust on võimalik kohapeal pikendada kaheks 30päevaseks perioodiks kokku 90 päevaks. USA kodanikud on siiski eelisolukorras, kuna nad võivad riigis viibida 90 päeva juhul, kui neil on tavaline masinloetav pass.

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Komisjon konsulteeris tehnilisel tasandil Brunei Darussalami Riigi missiooniga Euroopa Liitu, et arutada võimalusi kehtestada samasugune 90päevane viisavabadus nagu USA kodanikegi puhul ja seega saavutada täielik vastastikune viisavabadus. Konsultatsioonide käigus selgitas komisjon, et kõik liikmesriikide väljastatavad passid on masinloetavad ning alates 28. juunist 2009 väljastavad liikmesriigid isegi näokujutist ja kahte sõrmejälge sisaldava kiibiga e-passe. Lisaks sellele selgitas komisjon, et Brunei Darussalami Riigi kahe naabri Singapuri ja Malaisiaga, kes kohaldasid ELi kodanike suhtes sarnast viisapoliitikat, on saavutatud täielik vastastikkune 90päevane viisavabadus.

Hinnang

Praegu käivad Brunei Darussalami erinevates ministeeriumites sisearutelud 90päevase viisavabaduse küsimuses. Komisjon jälgib kõnealuseid sisearutelusid tähelepanelikult ning jätkab Brunei Darussalami ametiasutustega konsulteerimist, et saavutada 90päevane viisavabadus nagu on juba kehtestatud USA kodanikele.

Kanada

Praegune olukord

Viisanõue säilitatakse Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes ning alates 14. juulist 2009 taaskehtestatakse Tšehhi Vabariigi kodanike suhtes. Seoses viisanõude taaskehtestamisega Tšehhi kodanike suhtes viitab komisjon oma 19. Oktoobril 2009 avaldatud eraldi erakorralisele aruandele[10].

Vastastikuse viisavabaduse kehtestamiseks võetud meetmed

Küsimus, mis käsitleb viisavabalt Kanadasse reisimise võimalust kõigile ELi kodanikele, tõstatati mitmel korral ning eelkõige ELi ja Kanada tippkohtumistel 2008. ja 2009. aastal. Kõnealustel tippkohtumistel kinnitati, et Kanada ja EL jätkavad koostööd selle nimel, et kõigil ELi kodanikel oleks võimalikult kiiresti võimalus Kanadasse viisavabalt reisida.

Pärast 2008. aasta aprillis tehtud tehnilisi visiite Rumeeniasse ja Bulgaariasse tutvustas Kanada 2009. aasta märtsis Bulgaariale ja Rumeeniale oma läbivaatamiste peamisi tulemusi. Mõlemad liikmesriigid on esitanud Kanadale läbivaatamise tulemustega seotud ajakohastatud teavet. Kanada on mõlemat liikmesriiki teavitanud probleemidest, kuid on ka väljendanud kavatsust jätkata koostööd ning palus mõlemal liikmesriigil esitada probleemsete valdkondade kohta ajakohastatud teavet. Lisaks sellele jätkab Kanada Bulgaaria ja Rumeenia olukorra ning Kanada viisavabastuskriteeriumite täitmisel tehtud edusammude jälgimist.

Hinnang

Komisjon jätkab arutelusid Kanadaga, et saavutada edusamme viisanõudest loobumisel Bulgaaria ja Rumeenia suhtes.

KOKKUVÕTE

Komisjon on seisukohal, et pärast 23. juuli 2008. aasta aruannet on uus viisavabadussüsteem taaskord tõestanud oma tõhusust. Kaheksast positiivses nimekirjas olevast kolmandast riigist, kes nõudis eelmise aruande koostamise ajal ühe või enama liikmesriigi kodanikelt viisat, teeb seda praeguseks ainult viis kolmandat riiki. Täielik viisavabadus on saavutatud Jaapani, Panama ja Singapuriga.

Lisaks sellele on märkimisväärset edu saavutatud seoses Austraalia ja USAga. Austraalia puhul on eVisitorsi süsteemi kasutuselevõtmine toonud kaasa kõigi liikmesriikide ja Schengeni õigustikuga assotsieerunud riikide kodanike võrdse kohtlemise. Komisjon suudab täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamise kindlaks määrata alles siis, kui eVisitorsi süsteemi hindamine on lõpule viidud

USA puhul tuleb märkida, et viisavabadusprogrammiga on ühinenud seitse uut liikmesriiki. Sellegipoolest ei ole praegune olukord rahuldav ning komisjon jätkab USAga arutelu, et saavutada ülejäänud viie liikmesriigi varane viisavabadusprogrammi lisamine. Seoses USA ESTA-süsteemiga väljendab komisjon kahetsust õigusakti vastuvõtmise üle, millega kehtestatakse ESTA kasutamisele tasu, millest toetatakse USA turismitööstust. Kõnealune välismaalastele kehtestatud maks on kahjulik tagasiminek ja kui määratakse kindlks, et ESTA on samaväärne Schengeni viisataotlusmenetlusega, on sellel väga tõsised tagajärjed Euroopasse reisivatele USA kodanikele.

Brunei Darussalami Riigiga seoses jälgib komisjon tähelepanelikult riigis toimuvaid sisearutelusid ning jätkab konsultatsioone Brunei Darussalami ametiasutustega, et saavutada kõigile liikmesriikidele 90päevase viisavabaduse kehtestamine.

Brasiilia puhul tervitab komisjon tavaliste passide omanike suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu eelnõu teksti koostamisel saavutatud kokkulepet ning loodab varsti jõuda sarnasele kokkuleppele ka diplomaatiliste, teenistus- või ametipasside osas. Komisjon loodab, et Brasiilia suudab mõlemad lepingud sisemenetluste kaudu võimalikult kiiresti ratifitseerida.

Komisjon jätkab arutelusid Kanadaga, et saavutada edusamme viisanõudest loobumisel Bulgaaria ja Rumeenia suhtes.

Vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2005 muudetud nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 5 esitab komisjon järgmise aruande nõukogule ja Euroopa Parlamendile hiljemalt 30. juuniks 2010.

[1] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

[2] ELT L 141, 4.6.2005, lk 3.

[3] KOM(2006) 3 (lõplik).

[4] KOM (2006) 568 (lõplik).

[5] KOM(2007) 533 (lõplik).

[6] KOM(2006) 3 (lõplik), lk 18.

[7] KOM(2008) 486 (lõplik)/2.

[8] KOM(2006) 3 (lõplik).

[9] SEK(2008) 2991 lõplik

[10] KOM(2009) 562 (lõplik)