Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 - Kohandamine vastavalt 17. mai 2006. aasta kokkuleppele 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohta (esitanud komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 250 lõikele 2) /* KOM/2006/0245 lõplik - COD 2004/0154 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel, 24.5.2006 KOM(2006) 245 (lõplik) 2004/0154 (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 Kohandamine vastavalt 17. mai 2006. aasta kokkuleppele 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohta (esitanud komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 250 lõikele 2) SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU KONTEKST - Ettepaneku põhjus ja eesmärgid Ettepanekuga muudetakse komisjoni esialgset ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude (edaspidi „TEN“) valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95, mis on esitatud kahele nimetatud institutsioonile ühisotsuse tegemiseks (viide: 2004/0154 (COD)). Euroopa Parlament viis läbi esimese lugemise ja võttis 25. oktoobril 2005. aastal vastu seadusandliku määruse. Kaasotsustamismenetluse ühtegi järgnevat etappi ei ole läbitud. Ettepanekul on mõju eelarvele ja see kuulub ühenduse 2007.-2013. aasta finantsraamistikku, mille kohta saavutati institutsioonidevaheline kokkulepe 2006. aasta aprillis. Komisjoni esialgses ettepanekus välja toodud eelarvevahendid (mis põhinevad vajaduste põhjalikul hindamisel) ületavad märkimisväärselt 2007.-2013. aasta finantsraamistikus transpordi- ja energeetikavaldkonna TEN-i jaoks ette nähtud summad. Esialgse „TEN-finantsmääruse” ettepaneku muutmine tuleneb seega vajadusest kohandada määrust vastavalt 2006. aasta aprillis kinnitatud eelarvevahenditele. Finantsraamistikku sisse viidud vahendid kujutavad vaid 40% transpordi- ja 45% energeetikasektori jaoks esialgselt välja pakutud summast. Seetõttu on vaja kohandada ka abi andmise eeskirju (eelkõige projektide valimise eeskirju ja abi määrasid). Lisaks sellele on muudetud ettepanekus võetud arvesse Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel tehtud märkusi. Lõpuks on ettepanekus tehtud mitmeid redaktsioonilisi parandusi. - Üldine taust Euroopa Ühenduse asutamislepingus on sätestatud, et ühendus võib toetada asjaomases üleeuroopalises võrgustikus kidlaks tehtud ühist huvi pakkuvaid projekte (artikkel 155). Selle alusel on määrus (EÜ) nr 2236/95 (mida on muudetud 19. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1655/1999, 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 788/2004, 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 807/2004 ja määrusega (EÜ) nr 1159/2005) alates 1995. aastast reguleerinud ühenduse rahalise abi andmist TEN-projektidele. Transpordisektoris (mille kasutuses on valdav osa vahenditest) on 2005. aastani infrastruktuuriprojektidele ja arukatele transpordisüsteemidele (näiteks Galileole) eraldatud umbes 5,5 miljardit eurot, mis on aidanud kaasa või aitab rakendatult kaasa Euroopa transpordisüsteemi tõhustamisele, mis soodustab siseturu toimimist ja kodanike vaba liikumist, tagades liikuvuse püsivatel tingimustel. TEN-i eelarvest antakse ühenduse abi liikmesriikide institutsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide (näiteks Euroopa Kosmoseagentuuri), riiklike või erasektori ettevõtete/ organisatsioonide ettevalmistatavatele, rahastatavatele ja rakendatavatele projektidele. TEN-projekte rakendavad eraettevõtted töötavad paljudel juhtudel liikmesriikide vastutusel ja/või neid finantseerib riik. Energeetikasektoris üldiselt, ja teatavatel juhtudel transpordisektoris, valmistavad TEN-i eelarvest rahastatavaid projekte ette, rahastavad ja rakendavad neid eraettevõtted. Ühenduse rahastamisega võib toetada uurimisetappi (kuni 50% asjaomastest kuludest), et aidata vältida riske projekti varajastes etappides, või toetada projekti rakendamist. Üha suuremat tähelepanu osutatakse ühenduse abi vormidele ja vahenditele, mis ergutavad erakapitali kaasamist. Vaatamata ühenduse finantseeringu madalale määrale võrreldes asjaomaste projektide maksumusega (üleeuroopalise transpordivõrgustiku täieliku lõpuleviimise kulud on hinnatud umbes 600 miljardile eurole, mis tuleb investeerida aastaks 2020), on TEN-i eelarvest pärinevad summad olnud eluliselt tähtsad mitmetele projektidele (näiteks Galileole) ja neil on olnud otsustav tähtsus lõpuleviimise eesmärkide saavutamisel, erinevate investorite koondamisel ning paljude teiste projektide kõrgete tehniliste standardite tagamisel. Eelarveeraldised, mis on küll üldiste vajadustega võrreldes ebapiisavad, on alati juhindunud eesmärgist tagada võrgustikule tervikuna võimalikult kõrge Euroopa lisandväärtus. Vaid esialgses ettepanekus ära toodud eelarvevahendite (20 350 miljardit eurot transpordi- ja 0,34 miljardit eurot energeetikasektorile) täielik eraldamine oleks võimaldanud ühendusel tõhusalt ergutada vajalikke investeeringuid lõpuleviimise eesmärkide saavutamiseks, eriti transpordi TEN-i puhul. Vahendite järsk vähendamine (8,013 miljardile eurole transpordi- ja 0,155 miljardile eurole energeetikasektori puhul) suurendab liikmesriikide vastutust Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud asjaomase võrgustiku arendamise suunistes nimetatud lõpuleviimise eesmärkide täielikuks saavutamiseks vajalike investeeringute eest. Samas süvendab ressursside vähendamine vajadust kaasata erainvestoreid aktiivsemalt TEN-i rahastamisesse, tänu millel neile avaneb parem ligipääs majanduspiirkondadele ja tarbijakeskustele, aga ka eraldatud piirkondadele. Vähendatud eelarvet rakendades kohaldab komisjon kõige sobivamaid hindamismeetodeid, hoolitsedes selle eest, et ühenduse piiratud vahendid toodaks ühenduse üleeuroopalisele võrgustikule võimalikult suurt lisandväärtust. - Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, mida on muudetud 19. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr. 1655/1999, 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 788/2004, 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 807/2004 ja 6. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1159/2005. Põhiosas tagab määruse ettepanek ühenduse rahastamise jätkumise ühist huvi pakkuvatele projektidele üleeuroopaliste energia- ja transpordivõrkude valdkonnas aastatel 2007–2013. Määruse ettepanek ei muuda TEN-i rahastamise kõige olulisemaid põhimõtteid, mida praegu reguleerib määrus nr 2236/95. Tehtud muudatused käsitlevad kolme põhilist valdkonda: 1) eelarvevahendite planeerimist, 2) rahastamiseeskirjade läbivaatamist, mis põhinevad a) TEN-i arendamise ja rahastamise prioriteetide ning asjaomaste tehniliste standardite arengul viimase aastakümne jooksul, b) eelarvevahendite olemasolul ja c) üldtunnustatud vajadusel suurendada TEN-i rahastamise mõju riiklike ja erasektori investeeringute mobiliseerimisele, ning 3) õigusliku ja haldusraamistiku arenguga kohandamist, eriti ühenduse eelarve haldamise suhtes. Ehkki aastateks 2007–2013 ette nähtud eelarvevahendid on eelneva perioodiga võrreldes märkimisväärselt väiksemad hinnangulistest vajadustest, laiendavad nad tunduvalt TEN-i rahastamise võimalusi. Transpordi valdkonnas tähendab tõus 4,4 miljardilt eurolt 8,1 miljardile eurole tegelikult vahendite kahekordistumist, arvestades seda, et Galileo projekt (mis aastatel 2000–2006 kasutas umbes 15% olemasolevatest vahenditest) saab tulevikus toetust eraldi eelarverea alt. TEN-T suurenevate vahendite tõhusaks haldamiseks on komisjonil kavas luua täitevasutus, mille kiitis 16. novembril 2005. aastal heaks täitevasutuste regulatiivkomitee. - Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondade ja eesmärkidega Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi teiste poliitikavaldkondade ja eesmärkidega, eriti järgmistes valdkondades: 1) Siseturu toimimine: kaupade, teenuste ja tööliste vaba liikumise soodustamine liikmesriikide võrgustike ühendamise teel – s.t. puuduvate lülide loomine liikmesriikide piiridel ning koostalitlusvõime tagamine tehnoloogiliste tõkete eemaldamisega; Euroopa tähtsate liiklustelgede pideva vastavuse tagamine transpordimahu vajadustele füüsiliste pudelikaelte likvideerimisega ja arukate süsteemide laialdase kasutamisega infrastruktuurikasutuse optimeerimiseks. 2) Säästev areng: süsinikdioksiidi ja toksiliste osakeste heite vähendamine Euroopa tähtsate liiklustelgede pideva arendamisega (prioriteetsed transpordi- ja energeetikaprojektid), näiteks võitlus ummikute vastu, rahvusvaheliste liiklusvoogude koondumise soodustamine, linnade puhtuse ja seega elanike elukvaliteedi parandamine; transpordiliikide ühitamine, et edendada mitme transpordiliigi koostoimimist ja piirata pikamaa maanteetranspordi heitgaaside hulka. 3) Regionaalpoliitika: eelkõige väljaarenemata struktuuriga või eraldatud piirkondade majandusliku lõimumise toetamine juurdepääsu parandavate tõhusate infrastruktuuriühenduste loomisega. 4) Laienemine ja naabruspoliitika: energia- ja transpordiühenduste pikendamine (eelkõige raudtee- ja veeteetranspordi puhul) väljapoole praeguse EL-i piire, et soodustada üleeuroopaliste koridoride arengut, mis on aluseks toimivatele teenustele ja sujuvatele kaubandusvoogudele. Horisontaalselt aitab ettepanek saavutada Lissaboni strateegia eesmärke (lisaks eelpool nimetatud eesmärkidele edendab see näiteks liiklushalduse uuenduslikke tehnoloogiaid) ja peegeldab täielikult ühenduse eelarve mõistliku ja tõhusa haldamise eesmärke. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine - Konsulteerimine huvitatud isikutega Ettepanek on otseselt seotud suunistega ühenduse transpordi- ja energiavõrkude arendamise kohta. 2003. aastal viidi transpordisektoris läbi mõjuhindamine ja konsulteeriti huvitatud isikutega, mille tulemusel võeti 2004. aastal vastu muudetud suunised (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 884/2004/EÜ, millega muudeti otsust nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta). Tulemused avaldati dokumendis SEC (2003) 1060. Energeetikasektori ulatusliku mõjuhindamise tulemused avaldati dokumendis SEC (2003) 1369. Mõlemad mõjuhindamised rõhutasid vajadust anda ühenduse eelarvest piisavat rahalist abi, et ergutada liikmesriikide (riiklike ja erasektori) investeeringuid ja tagada asjaomaste võrkude õigeaegne lõpuleviimine. Seetõttu ei ole huvitatud osapooltega konsulteerimine ega mõjuhindamine TEN-finantsmääruse muudetud ettepaneku raames eraldi vajalik. - Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Infrastruktuuri, eriti transpordisektorisse, investeerimise vajadust on hinnatud üleeuroopalisel tasandil mitme tervikliku uuringuga, näiteks 2003. ja 2004. aastal Euroopa Komisjoni nimel läbi viidud uuringuga „Üleeuroopalise võrgustiku stsenaariumid, liiklusprognoosid ja koridoride analüüs". Nimetatud uuringu ja komisjoni poolt tihedas koostöös liikmesriikidega läbi viidud edasise analüüsi tulemused lubasid hinnata üleeuroopalise transpordivõrgustiku investeeringuvajadusi 2020. aastani ning võrgustiku 30 prioriteetse projekti vajadusi, nagu onvälja toodud suuniseid käsitlevas otsuses (otsus nr 884/2004/EÜ, millega muudeti otsust nr 1692/1996/EÜ). See analüüs võimaldas komisjonil hinnata TEN-T eelarverea vajadust ühenduse eelarvevahendite järele, nagu on välja toodud TEN-finantsmääruse esialgses ettepanekus. Kasutatud meetodid Liiklusprognooside koostamisel kasutatavad meetodid ning liikmesriikide küsitlemine vastavate TEN-i komiteede kaudu. Peamised konsultatsioonidel osalenud organisatsioonid/eksperdid Sektori spetsialiseerunud konsultatsioonibürood ja liikmesriikide valitsuste eksperdid. Saadud ja kasutatud ekspertarvamused Ei ole mainitud võimalike tõsiste, pöördumatute tagajärgedega riskide olemasolu. Ühenduse piisava abi andmine on ülimalt oluline asjaomaste üleeuroopaliste võrgustike õigeaegse lõpuleviimise tagamiseks vajalike investeeringute mobiliseerimiseks. Ekspertarvamuste avalikustamise vahendid Ekspertide järeldused on lisatud komisjoni avaldatud aruannetele ning on arvesse võetud ühenduse suunistes ja TEN-finantsmääruses. - Mõju hindamine Arvestades ettepaneku otsest seost üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude arendamist käsitlevate ühenduse suunistega ning seda, et suuniste raames on mõjuhindamised juba läbi viidud, ei ole vaja eraldi läbi viia täiendavaid mõjuhindamisi. Korduvalt on rõhutatud, et ühenduse rahalise abi andmine ühist huvi pakkuvatele projektidele lubab saavutada üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude kõrgema prioriteetsusega eesmärke kiiremini ja tõhusamalt kui ilma nimetatud abita. Abi annab ühenduse transpordi- ja energiasüsteemidele tervikuna märkimisväärseid eeliseid ning aitab seega kaasa majanduskasvule, töökohtade loomisele (ajutised töökohad ehitustööde ajal ning püsivad töökohad pikemas perspektiivis), kodanike heaolu paranemisele (näiteks tänu lühemale reisiajale) ning keskkonnale (tänu heitgaaside vähenemisele). 3. Ettepaneku õiguslik külg - Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekuga, millega muudetakse komisjoni 2004. aasta esialgset ettepanekut, kehtestatakse üldreeglid ühenduse rahalise abi andmiseks üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas aastatel 2007–2013. 2006. aasta aprillis kokku lepitud finantsraamistiku põhjal nähakse ette eelarvevahendid ühist huvi pakkuvatele projektidele abi andmiseks nendes kahes infrastruktuurisektoris. Ettepanekus kehtestatakse eeskirjad ühenduse rahalise abi andmiseks, arvestades olemasolevaid eelarvevahendeid, TEN-i arendamise poliitilisi prioriteete ja rahastamist ning ühenduse eelarve haldamise õiguslikku ja haldusraamistikku. Eelnevat arvestades kehtestatakse ettepanekuga eelkõige projektide valimise eeskirjad, ühenduse abi vormid (sealhulgas kaks uut vormi: osalemine tagamisvahendis ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 171 kohaste ühisettevõtete tegevuses ), ühenduse abi ülemmäärad (suuremad määrad kõrgeima prioriteetsusega projektide teatavate kategooriate jaoks, et ergutada erinevatest riiklikest ja erasektori allikatest pärinevate investeeringute mobiliseerimist). Ettepanekuga parandatakse abi andmist ja komisjoni asjaomaste otsuste rakendamist käsitlevate sätete (sealhulgas rikkumiste puhul võetavate meetmete osas) ning asjaomaste liikmesriikide rolli selgust. Ettepanekus määratletakse paremini ühenduse abi võimalike saajate tüübid TEN-valdkonnas ja teised võtmetingimused, mille suhtes määruse ettepanekut kohaldatakse. Üldiselt toetatakse väljapakutud eeskirjade ja sätetega ühenduse abi tugevamat koondamist võrgu arendamise kõige olulisematele prioriteetidele. - Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 155. - Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Liikmesriigid ei saa saavutada ettepaneku eesmärke täiel määral järgmis(t)el põhjus(t)el. Ühenduse rahalise abi andmine TEN-ieelarvest on seotud nimetatud võrkude kõige olulisemate prioriteetidega, s.t. kogu ühenduse vaatenurgast kindlaks määratud prioriteetidega, mis on nimetatud võrkude arendamiseks ühenduse suunistes välja toodud. Need prioriteedid (näiteks prioriteetsete projektide lõpuleviimine, pudelikaelte likvideerimine, piiriüleste projektilõikude lõpuleviimine, infrastruktuurikasutust optimeerivad projektid – eelkõige uuenduslike haldustehnoloogiate arendamise ja rakendamisega erinevatele transpordiliikidele, transpordiliikide omavahelise tasakaalu muutmisele kaasaaitamine kõige keskkonnasõbralikumatele liikidele üleminekuga, TEN-i suuremat turvalisust, paremat teeninduskvaliteeti ja koostalitlusvõimet tagavad projektid) väljuvad liikmesriigi tasandil kehtestatud prioriteetide piirest. Nende rakendamine toodab Euroopa lisandväärtust, mis ületab „liikmesriikide prioriteetidest” tuleneva kasu. Üleeuroopaliste võrkude prioriteetide võimalikult kiireks ja tõhusaks rakendamiseks peab ühendus piisava abi andmisega tingimata ergutama liikmesriikide investeeringuid. Hoolimata kooskõlastatud püüetest ei suudaks liikmesriigid saavutada täielikku edu, mis on saavutatav ühenduse tasandi tegevusega. Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. Vajadus TEN-valdkonnas ühist huvi pakkuvate projektide rahastamist ergutava ühenduse tegevuse järele tuleneb otseselt ühenduse kohustusest arendada võrgustikke, mis oma olemuse tõttu katavad kogu ühenduse territooriumi. Ühenduse toetus TEN-projektidele peaks avaldama positiivset mõju majanduskasvule (soodustades siseturu toimimist, ajutiste ja pidevate töökohtade loomist), heaolule ja keskkonnale. Liikmesriikidele jääb vastavalt riiklikule õigusele vastutus nende territooriumil asuva projekti ettevalmistamise, rahastamise ja rakendamise eest. Euroopa Liit ergutab liikmesriikide infrastruktuuriinvesteeringuid, et tagada Euroopa prioriteetide vajalik prioriteetsus liikmesriikide tasandil. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. - Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega järgmistel põhjustel: Kavandatavate meetmete eesmärgiks on ergutada ja suunata liikmesriikide infrastruktuuriinvesteeringuid viisil, mis toodab ühendusele tervikuna suurt väärtust, samas kui ühist huvi pakkuvate infrastruktuuriprojektide kavandamise, rahastamise ja rakendamise otsustamisprotsessile kohalduvad ka edaspidi liikmesriikide seadused ja menetluskorrad. Komisjon ja liikmesriikide valitsused vastutavad ühiselt TEN-projektidele eraldatud abi haldamise eest. - Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud õigusaktid ei ole asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Käesolev ettepanek käsitleb kehtiva määruse muutmist. 4. Mõju eelarvele Ettepanek kuulub ühenduse 2007.–2013. aasta finantsraamistikku. 5. TÄIENDAV TEAVE - Lihtsustamine Ettepanek näeb ette ametiasutuste (EL-i või liikmesriigi) halduskorra lihtsustamist, erasektori halduskorra lihtsustamist. Ettepanek aitab muuta selgemaks ja lihtsamaks abi andmise korda ning kergendada halduskoormat. 2004/0154 (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2] võttes arvesse Regioonide komitee arvamust,[3] toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[4], ning arvestades järgmist: 1. Euroopa Ülemkogu rõhutas Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002. aastal oma kokkuvõttes, et energeetika- ning transpordisektorite tugevad ja integreeritud võrgustikud on Euroopa siseturu tugisambaks ning olemasolevate võrgustike tõhusam kasutamine ja puuduvate osade rajamine võimaldavad tõsta tõhusust ja konkurentsivõimet, tagada piisava kvaliteeditaseme ning vähendada ülekoormust, mis tagaks pikema kasutusperioodi. Need vajadused koondati Lissaboni tippkohtumisel riigi- ja valitsusjuhtide vastu võetud strateegia raamistikku ning seejärel on neile järjepidevalt osutatud. (2) Euroopa Ülemkogu kiitis 2003. aasta 12. ning 13. detsembril heaks Euroopa arengutoetuste programmi, kutsudes komisjoni üles vajaduse korral oma kulusid ümber paigutama füüsilise kapitali, eriti just infrastruktuuri ning üleeuroopaliste võrgustike investeeringutesse, mille prioriteetsed projektid esindavad siseturu sidususe tugevdamise olulisi elemente. (3) Tõhusate üleeuroopaliste sidemete loomisel täheldatud viivitused, eelkõige just piiriülestes teelõikudes lõikudes , võivad ühenduse, liikmesriikide ning äärealade konkurentsivõimet tõsiselt kahjustada, kuna viimased ei saa ühisturu soodsat mõju täielikult kasutada. (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1692/96/EÜ, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta,[5] hinnati üleeuroopalise transpordivõrgu rajamiseks vajaminevad kulud praegusest kuni 2020. aastani 600 miljardile eurole. Juba selle otsuse III lisa mõistes on prioriteetsetele projektidele vajaminevad investeeringud 2007.–2013. aastaks ligikaudu 140 160 miljardit eurot. (4a) Kooskõlas NAIADE[6] teatisega ja pidades silmas veeteede kestvat iseloomu, tuleks prioriteetsete veetranspordiprojektide puhul kohaldada lisarahastamist nagu piiriüleste teelõikude puhul. (4b) Oma 8. juuni 2005. aasta resolutsioonis laienenud Euroopa Liidu poliitilistest väljakutsetest ja eelarvevahenditest aastatel 2007–2013, rõhutas Euroopa Parlament transpordivõrkude strateegilist tähtsust ühtse turu väljakujunemisel ja tihedamate sidemete arendamisel kandidaatriikide, tulevaste kandidaatriikide või nn sõprade ringi kuuluvate riikidega. Ta väljendas ka valmisolekut arutada selliste uuenduslike rahastamisvahendite kasutuselevõttu nagu laenutagatised, Euroopa kontsessioonid, Euroopa laenud ja intressitoetuse fond. (5) Nende eesmärkide saavutamiseks on nii parlament kui ka nõukogu rõhutanud finantsvahendite suurendamise ning kohaldamise vajadust ühenduse kaasfinantseeringute määra tõstmise teel, kehtestades kõrgema ühenduse kaasfinantseeringute määra rakendamise eelkõige just nende projektide puhul, mis paistavad silma piiriülese iseloomu, transiidifunktsiooni või looduslike takistuste ületamise poolest. (6) Üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkudele (edaspidi TEN-T ja TEN-E) 2007.–2013. aasta finantsraamistikus eraldatud summasid arvestades ei ole võimalik täita kõiki otsustes nr 1692/1996/EÜ (TEN-T) ja [otsuses nr .../... EÜ] (TEN-E) sätestatud prioriteetidega seotud vajadusi. Seepärast tuleks lisaks riiklikule ja erasektori rahastamisele koondada ressursid teatavatele projektikategooriatele, mis toodavad kogu võrgule kõige suuremat lisandväärtust – näiteks piiriülesed teelõigud ja nn pudelikaelte likvideerimisele suunatud projektid selleks, et tagada TEN-T või TEN-E infrastruktuuride järjepidevus. (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu [otsuses …/…/EÜ] üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr. 96/391/EÜ ja nr. 1229/2003/EÜ [7] [8] kehtetuks tunnistamise kohta, määratletakse eesmärgid, tegevuse prioriteedid ning ühist huvi pakkuvad projektid, sealhulgas prioriteetsed projektid, võrgustiku lõpuleviimiseks ja arendamiseks ning pööratakse väärilist tähelepanu Euroopa tasemel huvi pakkuvatele projektidele. Vajalike investeeringute ulatus, mis võimaldaks kõikidel liikmesriikidel täiel määral siseturul osalemist ning naaberriikide, liikmesriikide või kolmandate riikide vaheliste ühenduste loomist, on ainult prioriteetsete projektide jaoks praegusest kuni 2013. aastani ligikaudu 28 miljardit eurot. Ligikaudu 8 miljardit eurot sellest summast on ette nähtud kolmandatesse riikidesse investeerimiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsus 1229/2003/EÜ (üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ja otsuse nr 1254/93/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta), määratleb eesmärgid, tegevuse prioriteedid ning ühist huvi pakkuvad projektid võrgustiku lõpuleviimiseks ja arendamiseks, sealhulgas prioriteetsed projektid. Vajalike investeeringute ulatus, mis võimaldaks kõikidel liikmesriikidel täiel määral siseturul osalemist ning nende naaberriikide vaheliste ühenduste loomist, on ainult prioriteetsete projektide jaoks praegusest kuni 2013. aastani ligikaudu 28 miljardit eurot. Ligikaudu 8 miljardit eurot sellest summast on ette nähtud kolmandatesse riikidesse investeerimiseks. (8) 2003. aasta 12.–13. detsembril kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni muuhulgas üles jätkama vajaduse uurimist luua konkreetsed ühenduse tagatisvahendid, mis kataksid üleeuroopaliste transpordivõrkude loomise järgselt teatavaid riske. Energeetika valdkonnas kutsus nõukogu komisjoni üles suunama vajaduse korral kulusid füüsilisse kapitali investeerimiseks, et soodustada arengut.Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestati ühenduse rahalise abi andmise eeskirjad üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonnas[9], nagu muudetud määrustega nr. 1655/99/EÜ ja nr. 807/2004/EÜ, kujutab endast tõelist edusammu, sest lubab prioriteetseteks kuulutatud projektidele suuremat, 20%-list[10] rahastamist. Siiski jääb see sõltuvaks rakenduseeskirjadest, mida tuleks lihtsustada ja eelarvevahenditest, jmis on piiratud. Seetõttu on riikliku ja erasektori rahastamisele lisaks vaja suurendada ühenduse abi rahalise ja sekkumise ulatuse osas, et tugevdada ühenduse vahendite tegevust võimendavat mõju ja võimaldada seega ellu viia peatatud prioriteetseid projekte. Üleeuroopalise transpordivõrgu osade – transpordi ja energeetika - arengu, nende loomuomaste erinevuste ning iga programmi tõhusa haldamise tõttu tuleks erinevate valdkondade jaoks kehtestada erinevad määrused, siiani hõlmas kõiki valdkondi määrus (EÜ) nr 2236/95. Käesoleva määrusega luuakse programm, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas. See programm peab järgima ühenduse õigustikku, eelkõige keskkonna osas, see peab panustama siseturu tugevdamisse ja ergutama ühenduse konkurentsivõimet ning arengut.Kuna üleeuroopaliste transpordi- ning energiavõrkude rakendamise eesmärke ei suudaks asjassepuutuvad liikmesriigid piisaval määral realiseerida, eelkõige riiklike tegevuste koordineerimise vajaduse tõttu, mida saaks paremini läbi viia ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (9) Ühenduse rahaline abi üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest tuleb suunata projektidesse või nende osadesse, mis on Euroopa seisukohast suurima lisandväärtusega, ning püüda julgustada projektide läbiviijaid kiirendama otsustes nr 1692/96/EÜ ning nr [.../.../EÜ] 1229/2003/EÜ määratletud prioriteetsete projektide rakendamist. See programm peab ühtlasi võimaldama ka muude nimetatud otsustes määratletud ühist huvi pakkuvate Euroopa infrastruktuuriprojektide rahastamist. (10) Ühenduse toetust antakse üleeuroopaliste transpordi- ning energiavõrkude investeerimisprojektide arendamiseks, pideva finantskohustuse loomiseks, institutsionaalsete investorite mobiliseerimiseks ning avaliku- ja erasektori vaheliste finantspartnerlussidemete loomiseks. Energeetikasektoris peab toetus aitama peamiselt ületada võimalike projektide ettevalmistamise ning ehitustööde eelplaneeringu vältel tekkivaid rahalisi raskusi ning olema suunatud prioriteetsete projektide piiriülestele lõikudele ning ühendustele naaberriikidega. (10a) Oma 4. juuli 2005. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi ERTMS[11] kasutamise edendamise kohta rõhutas komisjon sellele süsteemile kiire ja kooskõlastatud ülemineku tähtsust üleeuroopalise võrgu koostalituse tagamisele. Selleks on vajalik ühenduse suunatud ja ajaliselt piiratud toetus nii infrastruktuuri- kui ka veeremielementidele. (11) Teatavate projektide puhul võivad liikmesriiki või -riike esindada rahvusvahelised organisatsioonid. Teatavate projektide rakendamise usaldab komisjon Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 171 kohastele ühisettevõtetele. Selliste eriolukordade tõttu on vaja avardada käesoleva määruse alusel ühenduse rahalise abi saaja mõistet. (12) Ühenduse rahaline abi peab esinema erinevate sekkumisvormidena, näiteks otse toetustena (uuringud ja tööd), intressitoetustena, laenugarantii vahendite ja riskikapitalifondide osalustena, samuti peab see suutma katta ehitusfaasijärgseid spetsiifilisi riske. Mis tahes vormis ühenduse rahalist abi peab andma vastavalt nõukogu 25. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ,[12] ja selle rakendamiseeskirjadele, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega sätestatakse erand nendest reeglitest. Ühenduse rahaline abi peab esinema erinevate sekkumisvormidena, näiteks otsetoetustena, intressitoetustena, laenugarantii vahendite ja riskikapitalifondide osalustena, samuti peab see suutma katta ehitusfaasile järgnevaid spetsiifilisi riske. (13) Ühenduse rahalise toetuse rakendamisel suuremahulistes ning mitu aastat kestvates projektides tuleks ühendusega sõlmida mitmeaastane lepe, eristades rahastatud projektide kaupa mitmeaastaseid programme ja iga-aastaseid kulukohustuste assigneeringuid. Vaid püsiv, huvipakkuv ja komisjoni pikaajaliselt siduv rahaline kohustus võimaldab vähendada projektide elluviimisega seotud ebakindlust ning koondada nii avaliku kui erasektori investorid. (13a) Tuleb ette näha institutsionaalsed või lepingulised vahendid, et soodustada riigi- ja erasektori ühisrahastamist, mis on oma tõhusust tõestanud; sellega kaasneksid konkurentsi- ja siseturuõigusega kooskõlas olevad õiguslikud tagatised, millega levitataks liikmesriikide vahel häid tavasid. (14) Eriti suurt tähelepanu tuleb pöörata üleeuroopalisi võrke käsitlevate ühenduse tegevuste tõhusale koordineerimisele, eelkõige struktuuri- ning ühtekuuluvusfondide finantseeringute, aga ka Euroopa Investeerimispanga sekkumiste puhul. (15) Käesolev määrus peab kehtestama kogu elluviimise ajaks rahastamisvahendid, mis on eelarvepädevate institutsioonide jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. 17. mai 1999. 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 33 37 eelarvedistsipliini ning protseduuri täiustamise juhendiks.[13] (16) Kuna üleeuroopaliste transpordi- ning energiavõrkude rakendamise eesmärke ei suudaks asjassepuutuvad liikmesriigid piisaval määral realiseerida, eelkõige riiklike tegevuste koordineerimise vajaduse tõttu, mida saaks paremini läbi viia ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (17) Võttes arvesse määruse nr 2236/95 rakendamisel saadud kogemusi ning käesoleva määrusega komisjonile antud volituste iseloomu,. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[14]. (18) Üleeuroopalise transpordivõrgu osade – transpordi ja energeetika - arengu, nende loomuomaste erinevuste ning iga programmi tõhusa haldamise tõttu tuleks erinevate valdkondade jaoks kehtestada erinevad määrused, siiani hõlmas kõiki valdkondi määrus (EÜ) nr 2236/95. (19) Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas rahalise abi andmise üldeeskirjad, mis on kooskõlas ühenduse õigusega ning poliitikaga, eelkõige konkurentsi-, keskkonnakaitse-, tervishoiu-, säästva arengu ja riigihankelepingute sõlmimise poliitikaga, ning samuti ühenduse koostalitusvõimet käsitleva poliitika tegeliku elluviimisega. Käesoleva määrusega luuakse programm, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas. See programm peab järgima acquis communautaire´i, eelkõige keskkonna osas, see peab panustama siseturu tugevdamisse ja ergutama ühenduse konkurentsivõimet ning arengut. Võttes arvesse määruse nr 2236/95 rakendamisel saadud kogemusi ning käesoleva määrusega komisjonile antud volituste iseloomu, tuleb käesoleva määruse rakendamiseks kohaldada vajalikud meetmed vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. [15] (20) Võttes arvesse eespool kirjeldatut ning käesoleva määrusega kinnitatud spetsiifilisi sätteid transpordi- ja energeetikavaldkonnas, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr ….[16] kinnitatud asukoha määramise ning satelliidipõhist navigatsioonisüsteemi puudutavaid sätteid, tuleb muuta määrust (EÜ) nr 2236/95, piirates selle kohaldamisala vaid telekommunikatsioonivaldkonnale. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted Artikkel 1 Teema Käesolevas määruses määratletakse üleeuroopaliste transpordi- ning energiavõrkude valdkonnas ühist huvi pakkuvate projektide ühenduse rahalise toetuse tingimused, viisid ning ellurakendamise protseduurid vastavalt asutamislepingu artikli 155 lõikele 1. Artikkel 2Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) ühist huvi pakkuv projekt – projekt või projektiosa, mis on samastatud ühendusele ühist huvi pakkuvana transpordivaldkonnas vastavalt otsusele nr 1692/96/EÜ ning energeetikavaldkonnas vastavalt [ otsusele .../.../EÜ] otsusele nr 1229/2003/EÜ ; 2) prioriteetne projekt – ühist huvi pakkuv projekt, mis asub prioriteetsel teljel või mida peetakse ühenduse prioriteetseks projektiks transpordivaldkonnas vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ III lisale ning energeetikavaldkonnas vastavalt [ otsusele .../.../EÜ] otsusele nr 1229/2003/EÜ ; 3) projektiosa – igasugune rahaliselt, tehniliselt või ajaliselt sõltumatu tegevus, mis aitab kaasa projekti elluviimisele; 3a) piiriülene teelõik – otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 19b osutatud piiriülesed teelõigud, kaasa arvatud piiriülesed teelõigud, mis kolmandat riiki läbides tagavad kahe liikmesriigi vahelise prioriteetse projekti jätkumise; 4) nn pudelikael – kiiruse ja/või võimsuse takistused, mis ei võimalda tagada pidevat transpordivoogu, eelkõige prioriteetsete projektide puhul; 5) abisaaja – liikmesriik või liikmesriigid, rahvusvahelised organisatsioonid, Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 171 kohased ühisettevõtted, ettevõtjad või riigiasutused, kes vastutavad täielikult projekti eest ja soovivad projekti rakendamise eesmärgil investeerida omavahendeid või kolmandatelt isikutelt saadud kapitali; avalik või eraüksus, mis vastutab projekti tellimise eest ning soovib projekti rakendamise eesmärgil investeerida omavahendeid või kolmandatelt isikutelt saadud kapitali; 6) uuringud – projekti määratlemiseks vajalikud uuringud, sealhulgas ettevalmistavad, teostatavus-, hindamis- ja kinnitavad uuringud, ning kõik muud tehnilised meetmed, sealhulgas eeltööd, mis on vajalikud projekti täielikuks määratlemiseks, ning selle finantseerimise kohta langetatavad otsused, nagu näiteks tööpiirkondade kinnitamine ning rahastamisallikate ettevalmistamine; 7) tööd – koostisosade, süsteemide ning teenuste ostmine ja pakkumine ning ehitustööde läbiviimine ja projektiga seotud paigaldustööd, sealhulgas seadmestike vastuvõtmine ning projekti käivitamine; 8) ehitusfaasijärgsed riskid – esimeste aastate jooksul pärast ehituse lõppu ilmnevad riskid, mis tulenevad spetsiifilistest faktoritest ja toovad eelnevate prognoosidega võrreldes kaasa põhitegevustulude vähenemise; 9) projekti maksumus – projekti elluviimisega otseselt seotud ning / või selleks vajalike uuringute ja tööde kogumaksumus, mille abisaaja reaalselt tasub; 10) abikõlblikud kulud – osa projekti maksumusest, mille komisjon võtab arvesse ühenduse rahalise abi arvestamisel. II peatükk Abikõlblikud projektid, toetuse rahalise abi vormid ja eeskirjad , finantseeringute ühendamine Artikkel 3Projektide abikõlblikkus ja ühenduse rahalise abi taotlused 1. Ühenduse abi võivad saada ainult käesoleva määrusega vastavuses olevad ühist huvi pakkuvad projektid, mis on määratletud otsustes nr 1692/96/EÜ ning nr [.../.../EÜ] 1229/2003/EÜ . Projektide ühenduse rahalise abi taotluste abikõlblikkus sõltub ühenduse õiguse ja poliitika järgimisest. Abi saamine sõltub ühenduse eeskirjade järgimisest eelkõige konkurentsi, keskkonnakaitse ja riigihankelepingute sõlmimise valdkonnas ning ühenduse sätete tegelikust rakendamisest võrkude koostalitluse tagamisel, eriti raudteede osas. 3 .2 Vaid transpordivaldkonnas seisneb abikõlblikkus ka ühenduse rahalise abi taotleja ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või -riikide finantsosaluses ühenduse rahalist abi taotlevas projektis, kaasates vajaduse korral ka erakapitali. Vaid transpordivaldkonnas seisneb abikõlblikkus ka ühenduse rahalise abi taotleja ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või -riikide finantsosaluses ühenduse rahalist abi taotlevas projektis, kaasates vajaduse korral ka erakapitali. Transpordivaldkonnas võivad piiriüleseid teelõike või nende teelõikude osi hõlmavad projektid ühenduse rahalist abi saada juhul, kui asjaomaste liikmesriikide vahel on sõlmitud kahepoolne kokkulepe piiriülese projekti lõpuleviimiseks kummagi riigi territooriumil. Artikkel 4 Rahalise abi taotluste esitamine Ühenduse rahalise abi taotlused esitavad komisjonile liikmesriik või –riigid, rahvusvahelised organisatsioonid, ühisettevõtted või kokkuleppel asjaomase liikmesriigi või -riikidega eraettevõtjad või riigiasutused. Ühenduse rahalise abi taotlused esitavad komisjonile liikmesriik või -riigid. Energeetikavaldkonnas võivad taotlusi esitada ka kokkuleppel asjaomase liikmesriigi või –riikidega eraettevõtjad või riigiasutused. Artikkel 5 Projektide valimine 1. Ühist huvi pakkuvatele projektidele antakse ühenduse rahalist abi vastavalt nende osalusele otsustes nr 1692/1996/EÜ ning nr [.../.../EÜ] määratletud eesmärkide ning prioriteetide saavutamises. 2. Transpordivaldkonnas pööratakse erilist tähelepanu järgmistele projektidele ning programmidele : a) projektid, mille esitavad koostöös vähemalt kaks liikmesriiki, eriti juhul, kui tegemist on piiriülese projektiga teelõiguga ; b) projektid, mis hõlmavad prioriteetsete projektide nn pudelikaelu; c) projektid, mis panustavad võrgu püsimisse ning selle jõudluse tulemuslikkusesse; d) prioriteetsed projektid, mis panustavad siseturu integreerimisse laienenud ühenduses ning kõige loodussäästlikumate transpordiviiside taastasakaalustamisse, nagu näiteks kaugtransporditeenused; sel eesmärgil peavad kõikide kiirrongiliinide finantseerimise taotlustega kaasnema üksikasjalikud analüüsid tavavõrgustikus kaubaveo kasuks vabastatud mahtude kohta seoses reisiliikluse suunamisega kiirliinile; e) projektid, mis panustavad üleeuroopalise võrgu pakutava teenuse kvaliteedi edendamisse ning mis muuhulgas parandavad infrastruktuuri suunatud toetuse abil kasutajate turvalisust ning ohutust ja tagavad riiklike võrgustike koostalitlusvõime; f) projektid, mis on seotud raudteeliikluse haldussüsteemi ERTMS (Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem) väljaarendamisega, samuti lennu-, mere-, sisevee- ja rannikulähedase liikluse niisuguste haldussüsteemide väljaarendamisega, mis tagaksid koostalitlusvõime. raudteeliikluse haldussüsteemide paigaldamise programmid täies ulatuses, samuti lennu- ning laevaliikluse haldussüsteemide paigaldamise programmid, mis tagaksid koostalitlusvõime. 3. Energeetikavaldkonnas pööratakse erilist tähelepanu projektidele, mis panustavad: a) võrgustiku püsimisse ning selle jõudluse tulemuslikkusesse, b) energia siseturu integreerimisse, eelkõige selle piiriülestesse osadesse, c) energia tarnimise ohutusse ning eriti ühendustesse kolmandate riikidega, d) taastuvate energiaallikate sidumisse ja/või e) omavahel seotud võrkude turvalisusse, ohutusse ning koostalitlusvõimesse. Artikkel 6 Abi vormid Ühenduse rahaline abi katab nii uuringud, tööd kui ka ehitusfaasijärgsed riskid. Artikkel 6 Ühenduse toetuse rahalise abi vormid ja eeskirjad 1. Ühenduse rahalist abi võib artikli 3 lõikes 1 osutatud projektidele uuringute ning tööde tarbeks anda ühes või enamas järgmises abi vormis: a) toetus töödele või uuringutele ; b) Euroopa Investeerimispangast (EIP) või muudest riiklikest või erafinantsasutustest saadavad laenude intressitoetused; c) laenutagatised, et katta ehitusfaasijärgseid riske; d) osalus riskikapitalifondides; e) punktides a–d kirjeldatud ühenduse abi liidetakse vajaduse korral omavahel, et tarvitusele võetavate eelarvevahendite stimuleeriv mõju oleks maksimaalne; f) toetus ühisettevõtete tegevusele. 2. Ühenduse rahaline abi ei ületa järgmisi määrasid: a) uuringute puhul 50% uuringute abikõlblikust kogusummast, mistahes konkreetse ühist huvi pakkuva projekti korral; b) tööde puhul: i) transpordivaldkonna prioriteetsete projektide puhul: - 20% abikõlblike tööde maksumusest; - maksimaalselt 30% abikõlbulike tööde maksumusest piiriüleste teelõikude ja prioriteetsete siseveetranspordiprojektide puhul, tingimusel et rakendamisetapp algab enne 2010. aastat ja asjaomased liikmesriigid on komisjonile esitanud kõik vajalikud tagatised projekti rakendamise ajakava ja rahastamise teostatavuse kohta; ii) energeetikavaldkonna prioriteetsete projektide puhul maksimaalselt 20% tööde abikõlblikust summast; iii) transpordi ja energeetikavaldkonna mitteprioriteetsete projektide puhul maksimaalselt 10% tööde abikõlblikust maksumusest; c) raudteeliikluse haldussüsteemi ERTMS puhul: i) rööpmestikuga seotud elementide puhul maksimaalselt 50% uuringute ja tööde abikõlblikust maksumusest; ii) veeremile paigutatud elementide puhul: - maksimaalselt 50% olemasolevale veeremile Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi prototüüpide väljatöötamise ja valmistamise maksumusest, tingimusel et prototüüp on vähemalt kahes liikmesriigis heaks kiidetud; - maksimaalselt 50% seeriavarustuse paigaldamisega seotud tööde maksumusest raudteeliikluse juhtimissüsteemi paigaldamiseks uuele ja olemasolevale veeremile; selle piires võib komisjon määrata kindlaks maksimaalse abisumma veduki kohta; d) ühtse Euroopa taeva projekti SESAR (Single European Sky Air Traffic Management Research) puhul võib see määr ulatuda maksimaalselt 50%-ni tööde ja uuringute abikõlblikest kulutustest. 2. Ühenduse rahaline abi ei ületa järgmisi määrasid: a) uuringute puhul 50% uuringute abikõlblikust kogusummast, mistahes konkreetse ühist huvi pakkuva projekti korral; b) tööde puhul: i) transpordivaldkonna prioriteetsete projektide puhul 30% abikõlblike tööde kogumaksumusest; erandkorras saavad projektide piiriületavad lõigud abi maksimaalselt 50% ulatuses tööde abikõlblikust kogusummast, tingimusel et töid alustatakse enne 2010. aastat ja asjaomased liikmesriigid on komisjonile esitanud kõik vajalikud tagatised liikmesriikide rahalise toetuse ning projekti rakendamise ajakava kohta, määra kohandatakse vastavalt teistele liikmesriikidele makstavatele toetustele; ii) energeetikavaldkonna prioriteetsete projektide puhul maksimaalselt 20% tööde abikõlblikust summast; iii) transpordivaldkonna teiste projektide puhul 15% abikõlblike tööde kogumaksumusest; erandkorras võib see määr koostalitlusvõime, julgeoleku ja turvalisuse arendamise projektide puhul ulatuda maksimaalselt 50%-ni tööde abikõlblikust kogusummast, kusjuures määra kohandatakse vastavalt teistele liikmesriikidele makstavatele toetustele; iv) energeetikavaldkonna teiste projektide puhul maksimaalselt 10% tööde abikõlblikust summast. 3. Komisjon võtab vastavalt artikli 17 lõikes 2 ettenähtud menetlusele vastu käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c ning d osutatud rahastamisvahendite eeskirjad, ajakava ning maksete suurused. Artikkel 7 Ühenduse rahalise abi ühendamine 1. Uuringute ning töödega seotud rahalist abi võib ühendada. 2. EIP sekkumised on kooskõlas käesoleva määruse alusel antava rahalise abiga. 1. Ühenduse rahaline abi on vastavalt käesolevale määrusele välistatud nende projektiosade puhul, mis saavad toetusi teistest ühenduse eelarvest pärinevatest finantsallikatest. 2. EIP sekkumised on kooskõlas käesoleva määruse alusel antava rahalise abiga. Artikkel 8 Vastavus ja Kooskõlastatus ühenduse poliitikavaldkondadega 1. Vastavalt käesolevale määrusele rahastatavad ühist huvi pakkuvad projektid peavad olema vastavuses asutamislepingu sätetega, sellest lähtuvalt vastu võetud aktidega ning ühenduse poliitikavaldkondadega, sealhulgas nendega, mis käsitlevad keskkonnakaitset, kestvat arengut, koostalitlusvõimet, konkurentsi ning riigihankelepingute sõlmimist. Komisjon jälgib käesoleva määruse raames kaasrahastatavate projektide kooskõlastatust ning sidusust ühenduse eelarve, EIP ning ühenduse muude rahastamisvahendite abil alustatud tegevustega. III peatükk Programmide koostamine, rakendamine, kontroll Artikkel 9 Rakendamine Komisjon vastutab käesoleva määruse rakendamise eest. Komisjon täpsustab ühist huvi pakkuvate projektide rakendamise eeskirjad ja tingimused ühenduse rahalise abi määramise otsustes. Artikkel 9Mitmeaastaste programmide koostamine ning aastaprogramm 1. Komisjon koostab vastavalt artikli 15 lõikes 2 ette nähtud menetlusele mitmeaastase programmi ning aastaprogrammi. 2. Mitmeaastaste programmide hulka kuuluvad prioriteetsed projektid ning projektid ERTMS ja SESAR ja nende puhul kehtestatakse rahalise abi andmise kriteeriumid ja rahalised vahendid aastateks 2007–2013. Need rahalised vahendid peavad moodustama 65 kuni 85% artiklis 18 osutatud eelarvevahenditest. 3. Aastaprogramm määratleb ühenduse rahalise abi andmise kriteeriumid nendele ühist huvi pakkuvatele projektidele, mida mitmeaastane programm ei hõlma. Igal aastal suunatakse TEN-T mitmeaastase programmi raames kasutamata jäänud ressursid aastaprogrammis sisalduvate ühist huvi pakkuvate projektide finantseerimiseks. Artikkel 10 Ühenduse rahalise abi andmine 1. K omisjon otsustab, millises summas valitud abikõlblikele projektidele või projektiosadele rahalist abi antakse ja täpsustab projektide rakendamise tingimused ja eeskirjad. 2. Komisjon teatab abisaajatele ja asjaomastele liikmesriikidele igast rahalise abi määramisest. Kõikide ühist huvi pakkuvate projektide kohta, mis on välja valitud mitmeaastase programmi raames, võtab komisjon artikli 17 lõike 2 kohaselt vastu ühekordse abi andmise otsuse. Komisjon realiseerib iga aasta eelarveosaluse vastavalt abi andmisele otsusele, võttes seejuures arvesse hinnangut projektide arengustaadiumidele, prognoositavaid vajadusi ning vabasid vahendeid eelarves. Kõikide ühist huvi pakkuvate projektide kohta, välja arvatud lõikes 1 osutatud projektid, võtab komisjon vastu komisjoni rahalise abi andmise ning eelarvelise kulukohustuse otsuse. Komisjon teavitab asjaomaseid liikmesriike nii abiandmise otsusest kui ka vastava rahalise abi eeskirjadest ning teavitab abisaajaid. Artikkel 11 Rahastamine 1. Mitmeaastastes programmides sisalduvate projektide puhul võib eelarvelised kulukohustused jagada aastasteks osamakseteks. Komisjon võtab kohustuse aastaste osamaksete maksmiseks, võttes arvesse rahalist abi saavate projektide või projektiosade arengut, prognoositavaid vajadusi ning eelarve vabasid vahendeid. Abisaajale saadetakse aastaste osamaksete esialgne maksekava. 2. Ühenduse rahaline abi võib katta ainult projektiga ühenduses olevaid seotud abikõlblikke kulutusi, mida teevad abisaaja või abisaajad või nende poolt projekti rakendamiseks määratud kolmandad isikud. Abikõlblikud ei ole näiteks kulutused, mis on tehtud enne rahalise abi toetuse esitamise kuupäeva. Käibemaks ei ole abikõlblik kulutus. 3 . Maksed tehakse ettemaksena, mis vajadusel jagatakse mitmeks vahemakseks, ja lõppmaksena. Maksekorra määratlemisel võetakse arvesse infrastruktuuriprojektide rakendamise mitmeaastast iseloomu. Ettemakse või vajadusel selle esimene osa makstakse välja siis, kui rahaline abi on määratud. Vahemaksed tehakse maksetaotluste alusel, tingimusel et peetakse kinni käesoleva määruse artikli 13 sätetest. Lõppmakse tehakse pärast abisaaja esitatud ning asjaomase liikmesriigi kinnitatud projekti või uuringu lõpparuande heakskiitmist. Lõpparuandes on loetletud kõik tegelikud kulutused. 1. Ühenduse rahaline abi võib katta ainult projektiga ühenduses olevaid seotud abikõlblikke kulutusi, mida teevad abisaaja või abisaajad või nende poolt projekti rakendamiseks määratud kolmandad isikud . 2. Abikõlblikud ei ole näiteks kulutused, mis on tehtud enne kui komisjon sai kätte rahalise abi toetuse esitamise kuupäeva. Käibemaks ei ole abikõlblik kulutus . 3. Artikli 12 alusel tehtud komisjoni finantsabi andmise otsused on siduvad kui kohustused eelarves määratud kulutuste tegemiseks. 4. Üldjuhul tehakse maksed ettemaksena, mis vajadusel jagatakse mitmeks vahemakseks, ja lõppmaksena. Ettemakse, mis tavaliselt ei ületa 50% esimesest iga-aastasest osarahast, makstakse siis, kui abitaotlus on rahuldatud. Vahemaksed tehakse maksetaotluste alusel, võttes arvesse projekti rakendamisel või uuringute tegemisel saavutatud edu ja vajaduse korral arvestades rahastamiskavasid, mis on rangelt ja läbipaistvuse põhimõtet järgides läbi vaadatud. 5. Maksete puhul tuleb arvesse võtta asjaolu, et infrastruktuuri projekte viiakse ellu mitme aasta jooksul ning seetõttu tuleb ette näha ka mitmeaastane finantseerimine.. 6. Komisjon teeb lõppmakse pärast seda, kui on heaks kiitnud abisaaja esitatud ning liikmesriigi kinnitatud projekti või uuringu lõpparuande, kus on loetletud kõik tegelikud kulutused. Artikkel 12 Liikmesriikide vastutus 1. Liikmesriigid võtavad nende vastutusvaldkonnas kõikvõimalikud meetmed vastavalt käesolevale määrusele ühenduse rahalist abi saavate ühist huvi pakkuvate projektide elluviimiseks. 2. Liikmesriigid teostavad projektide tehnilist jälgimist ja finantskontrolli tihedas koostöös komisjoniga ning tõendavad projekti või projektiosa raames tehtud kulutuste tõesuse ning vastavuse. Abisaaja võib nõuda komisjoni osalemist kohapealsetes kontrollides. 3. Liikmesriigid teatavad komisjonile, millised meetmed nad vastavalt lõikele 2 on võtnud, ning esitavad projektide edukat lõpetamist tagavate kontrolli-, haldus- ja järelvalvesüsteemide kirjelduse. Artikkel 12a Kooskõla ühenduse õiguse ja poliitikavaldkondadega Käesoleva määruse kohaselt rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte või nende osi rakendatakse kooskõlas ühenduse õiguse ja poliitikaga konkurentsi, keskkonnakaitse, tervishoiu, säästva arengu, riigihankelepingute sõlmimise ning koostalitusvõime osas. Artikkel 13 Abi tühistamine, vähendamine, peatamine ning lõpetamine 1. Pärast asjakohast kontrolli ja abisaaja ning vajadusel asjaomase liikmesriigi või –riikide tähelepanekute esitamise nõudmist kindlaksmääratud tähtajaks, komisjon: a) tühistab, välja arvatud täielikult põhjendatud juhtudel, ühenduse rahalise abi projektidele või ühist huvi pakkuvate projektide osadele, mille rakendamist ei ole alustatud kahe aasta vältel alates nende toetuse tingimustes määratud alguskuupäevast; b) võib peatada, vähendada või lõpetada rahalise abi järgnevatel juhtudel: i) kui osa rahalisest abist või kogu abi ei näi enam olevat põhjendatud; ii) kui projekti või projektiosa rakendamise käigus ilmneb rikkumisi ühenduse õiguse ja poliitikavaldkondade järgimise osas; iii) kui ei ole täidetud mõnda rahalise abi aluseks olnud tingimust, eelkõige juhul kui sellega kaasnes komisjonilt selleks kinnitust saamata olulisi projekti rakendamise iseloomu või eeskirju mõjutavaid muudatusi; c) võib kõiki asjaomaseid faktoreid arvesse võttes nõuda rahalise abi tagasimaksmist juhul, kui kümne aasta jooksul pärast rahalise abi andmist ei ole rahalist abi saanud projektiosa lõpetatud. 2. Komisjonile tagastatakse kõik juba makstud summad või osa nendest: a) kui see on vajalik rahalise abi tühistamise, peatamise, vähendamise või tagastamise nõudmise tagajärjel; b) ühenduse rahalise abi ühendamisel. 1. Välja arvatud komisjoni ees täielikult põhjendatud juhtudel, tühistab komisjon ühenduse rahalise abi ühist huvi pakkuvatele projektidele, mida ei alustatud kahe aasta vältel alates nende toetust kinnitavas otsuses määratud alguskuupäevast. 2. Kui käesoleva määruse kohaselt rahastatava projekti rakendamine ei tundu olevat kooskõlas ühenduse õiguse ja poliitikaga ning toetuse andmist käsitlevate sätetega või kui osa projekti rakendamiseks määratud toetusest või kogu toetus ei näi olevat põhjendatud, rakendab komisjon sobivat aruandluse kontrolli ning nõuab liikmesriigilt ja/või abisaajalt tähelepanekute esitamist kindlaksmääratud tähtajaks. 3. Lõikes 2 ette nähtud kontrolli järel võib komisjon vähendada, peatada või lõpetada vastava tegevuse toetamise ning nõuda makstud summade osalist või täielikku tagastamist juhul, kui kontrolli käigus ilmnes rikkumisi või juhul, kui ei ole täidetud mõnda ühenduse rahalise toetuse otsuse aluseks olnud tingimust, eelkõige juhul kui sellega kaasnes komisjonilt selleks kinnitust saamata olulisi projekti rakendamise iseloomu või eeskirju mõjutavaid muudatusi. 4. Ühenduse rahalise abi lubamatu ühendamisega kaasneb seadusvastaselt makstud summade tagastamine. 5. Juhul kui kümne aasta jooksul pärast ühenduse rahalise abi andmist mingile projektile ei ole rahalist abi saanud projekt lõpetatud, võib komisjon nõuda välja makstud rahalise abi tagasimaksmist vastavalt proportsionaalsuse printsiibile ning kõiki asjassepuutuvaid faktoreid arvesse võttes. 6. Kõik põhjendamatult makstud summad tuleb komisjonile tagastada. Artikkel 14 Ühenduse finantshuvide kaitse 1. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada kohapealseid kontrolle vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96.[17]. 2. Käesoleva määruse raames finantseeritavate ühenduse tegevuste puhul peetakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95[18] artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramiseks ühenduse õiguse mistahes sätte rikkumist või ühenduse rahalise abi andmise aluseks oleva tingimuse mitte täitmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks ühenduste üldeelarvet või nende juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu. 3. Ühenduse rahalise abi andmise aluseks olevates tingimustes nähakse ette komisjoni või tema volitatud esindaja järelvalve ja finantskontroll ning vajadusel kontrollikoja kohapealsed raamatupidamiskontrollid. 4. Vastav liikmesriik ja komisjon vahetavad tihedalt kogu läbiviidud kontrollide tulemusi käsitlevat teavet. IV peatükkLõppsätted Artikkel 15Komitee 1. Komisjoni abistab komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut. 3. Komitee võtab vastu oma töökorra. 4. EIP määrab komisjoni oma esindaja, kes ei osale hääletustes. Artikkel 16Hindamine 1. Komisjon ja liikmesriigid, keda abistavad abisaajad, võivad ühist huvi pakkuvate projektide ja programmide elluviimise eeskirjade või nende rakendamise mõju hinnata, et näha, kas prognoositud sihid, sealhulgas keskkonnakaitse valdkonnas, on saavutatud. 2. Komisjon võib toetust saavalt liikmesriigilt nõuda spetsiifilise hinnangu esitamist ühist huvi pakkuvate ning käesoleva määruse raames finantseeritavate projektide kohta või vajaduse korral anda liikmesriigile vajalikku teavet ning abi projektide hindamiseks. Artikkel 17Teavitamine ja avalikustamine 1. Komisjon esitab iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele aruande käesoleva määruse raames läbi viidud tegevuste kohta. See aruanne sisaldab ühenduse sekkumise abil saadud tulemuste hindamist erinevates kohaldamisalades võrreldes esialgsete perspektiividega ning peatükki käimasoleva mitmeaastase programmi sisu ja rakendamise kohta . Aruanne sisaldab teavet iga projekti rahastamise allika kohta. 2. Asjaomased liikmesriigid ning vajaduse korral ka toetuse saajad vastutavad käesoleva määruse raames pakutava rahalise abi kohta käiva teabe adekvaatse avaldamise eest, et teavitada avalikkust ühenduse rollist ühist huvi pakkuvate projektide elluviimisel. Artikkel 18Eelarvevahendid 1 Käesoleva määruse rakendamiseks ettenähtud rahaliste vahendite kogusummaks jooksevhindades on 2007.–2013. aastaks 20 690 8168 miljonit eurot, millest 20 350 8013 miljonit on määratud transpordile ning 340 155 miljonit energeetikale. 2 Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad igaaastased assigneeringud mitmeaastase rahastamisprogrammi piires . Artikkel 19 Tehniline ja haldusabi Ühenduse rahaline abi artiklis 3 osutatud projektidele võib katta ka vahetult TEN-i juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulusid, eelkõige uuringute ja kohtumiste, teavitamis- ja avaldamismeetmetega seotud kulusid, samuti kulusid, mis on seotud teabevahetuseks väljatöötatud arvutivõrkudega ning kogu muu tehnilise ja haldusabiga, mida komisjon võib kasutada TEN-i juhtimiseks. Abi võib katta ka tehnilise ja haldusabiga seotud kulusid, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr. 2236/95 alusel võetud meetmetelt üleminekuks programmide rakendamisele käesoleva määruse kohaselt. Vajadusel võib assigneeringuid jätkata ka pärast 2013. aastat, et katta kulutusi sellise tegevuse haldamiseks, mis ei olnud 31. detsembril 2013. aastal veel lõpetatud. Artikkel 20 Läbivaatamisklausel Enne 2010. aasta lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande kogemuste kohta, mis on saadud käesolevas määruses sätestatud mehhanismidega ühenduse rahalise abi andmiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu uurivad asutamislepingu artikli 156 esimeses lõigus sätestatud korras, kas ja millistel tingimustel jätkata või muuta käesoleva määruse kohaselt võetud meetmeid pärast artiklis 18 nimetatud ajavahemiku lõppu. Artikkel 21Määruse (EÜ) nr 2236/95 muutmine Määrust (EÜ) nr 2236/95 muudetakse järgmiselt: 1) Pealkiri asendatakse järgmisega: „Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude valdkonnas“. 2) Artikkel 1 asendatakse järgnevaga: „Artikkel 1:Mõisted ja kohaldamisala Käesolev määrus määratleb tingimused, eeskirjad ja korra, mille alusel antakse ühenduse abi asutamislepingu artikli 155 lõikes 1 nimetatud ühist huvi pakkuvatele projektidele üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude valdkonnas”. 3) Artikli 4 lõige 3 jäetakse välja. 4) Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga: ”3. Ühenduse rahalise abi määr on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr … artikli 6 lõikes 2 * * ELT L..,.., lk… ». 5) Artikkel 5 a jäetakse välja. 6) Artikli 9 lõike 1 punkti a neljas taane jäetakse välja. 7) Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10Rahalise abi andmine Komisjon otsustab käesoleva määruse kohase rahalise abi andmise asutamislepingu artiklis 274 kehtestatud korras, hinnates taotlusi vastavalt valikukriteeriumidele.“. 8) Artikli 11 lõige 7 asendatakse järgmise tekstiga: «7. Komisjon kehtestab artikli 17 lõikes 3 ettenähtud korras raamistiku intressitoetuste, laenutagatistoetuste ning riskikapitali osaluse maksmise korrale, ajakavale ja määrale selliste investeerimisfondide või samaväärsete finantsasutuste jaoks, kes esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopalistele võrguprojektidele.“. 9) Artikkel 14 jäetakse välja. 10) Artikli 15 lõike 3 esimene lause, kus osutatakse artiklitele 5 ning 6, asendatakse viitega artikli 5 lõigetele 1 ja 2 ning artiklile 6. 11) Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga: «1. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele aruande käesoleva määruse alusel tehtavate toimingute kohta. See aruanne sisaldab ühenduse abi kaudu erinevates valdkondades saavutatud tulemuste hinnangut esialgseid eesmärke silmas pidades.“. 12) Lisa jäetakse välja. Artikkel 22Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. Transpordi- ja energeetikavaldkonnas käesoleva määruse jõustumise kuupäeval käimasolevate toimingute kohta kehtib endiselt määrus (EÜ) nr 2236/95 sellisena, nagu see kehtis 31. detsembril 2006. aastal. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja[…] […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 06010431 : Agence exécutive RTE 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement. La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le Règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, amendé par le Règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil, du 19 juillet 1999 modifié par le Règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le Règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le Règlement (CE) n° 1159/2005. La Décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201du 7/6/2004. ( Décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la Décision n°884/2004/CE du 29 avril 2004). DÉCISION No 1229/2003/CE DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE Décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie. La [décision .../.../CE du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision 1229/2003/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SPECIFIQUES POUR LE RESEAU TRANSEUROPEENS DE TRANSPORT Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) voir ci-dessus 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 20,350 7.925,4 millions d’€ en crédits d’engagement. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) 1) Assistance technique et administrative (ATA): | a) Bureaux d’assistance technique (BAT) | b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | 2) Dépenses d’appui (DDA): | a) Études | 3,5 4,5 | 2,3 5,0 | 2,3 6,0 | 2,3 8,5 | 2,3 8,5 | 4,6 17 | b) Réunion d’experts | c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 | d) Agence RTE-T | 8,617 | 8,669 | 8,597 | 8,489 | 8,489 | 16,978 | Sous-total 2 | 12,617 5,0 | 11,469 5,5 | 11,397 6,5 | 11,289 9,0 | 11,289 9,0 | 22,578 18,0 | TOTAL | 13,617 6,0 | 12,469 6,5 | 12,397 7,5 | 12,289 10,0 | 12,289 10,0 | 24,578 20,0 | 6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [24] Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | 5,57 48,14 | 223 7702,4 | COÛT TOTAL | 200 | 7.925,4 | (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. Situation actuelle (jusqu'à fin 2007) Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 58 | 58 70 | Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 93 (+ 35) | 93 (+ 35) 26 (*) | (*)70 personnes en 2007 puis diminution progressive à 26 personnes une fois l'agence RTE-T totalement opérationnelle 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 10.044.000 | Type de ressources humaines en 2007 (70 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 7.560.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 7.560.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. Type de ressources humaines a partir de 2007 (26 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 2.808.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 2.808.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros | En 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | A partir de 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 30.000 | 30 missions par an et 1.000 € par mission | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 30.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (en 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 7.922.000 euros 1 an 7.922.000 euros | I. Total annuel (a partir de 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 2.838.000 euros 6 années 17.028.000 euros | 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Le Règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les Etats membres. D'autre part, selon les termes des Décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les Etats Membres sur les modalités de réalisation des projets. Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les Etats membres, en fonction des objectifs poursuivis. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés : - augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T; - sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ; - évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante; - réduction de la congestion ; - réduction de pollution ; - évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ;- bénéfices retirés par d’autres Etats membres ; - avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie etc.). Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les Etats membres. Evaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets. Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les Etats Membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité. 1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les Etats membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour : - vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ; - prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents. 2. L’Etat membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’Etat membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place. L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue. Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des Comptes, le cas échéant sur place. L’Etat membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués. 3. L’Etat membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées. Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer : la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ; la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ; la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ; la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SPECIFIQUES POUR LE RESEAU TRANSEUROPEENS D’ENERGIE Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 149,4 Mio € en CE 2.2 Période d’application: 2007 - 2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Mio € (à la 3ème décimale) 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 30 60 28 60 | 0.5 0.6 4,8 5 | 15 36 134,4 300 | COÛT TOTAL | 149,4 335 | 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DEPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’Energie sont de 2,5 personnes. Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. | Autres ressources humaines | Total | 4 | 4 | Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 432.000 € | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.000 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS: systeme de gestion de projets | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 141.285 91.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 523.000 € 573.285 € 7Années 3.661.000 € 4.012.996€ | (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée) 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne. Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants : - efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ; - cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne; - répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie ; Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le Règlement. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie. Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires. 9. MESURES ANTI-FRAUDE voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport. [1] ELT C […] , […], lk […]. [2] ELT C […] , […], lk […]. [3] ELT C […] , […], lk […]. [4] …. [5] EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1.) [6] KOM(2006) 6 lõplik. [7] ELT L, … [8] ELT L 176, 12.7.2003, lk 11 [9] EÜT L 228, 23.9.1995, lk. 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr. 807/2004 (EÜT L 143, 30.4.2004, lk 46). [10] Kõik energeetika valdkonna prioriteetsed projektid saavad abi nimetatud määral, samas kui transpordi valdkonnas saavad abi vaid piiriülesed või looduslikke takistusi ületavad lõigud. [11] KOM(2005)298 lõplik. [12] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga ... (ELT L ...) [13] ELT L [14] EÜT L 184, 17.7.1999, lk. 23. [15] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [16] ELT L Vt Euroopa Liidu Teataja asukoha määramise ning satelliidipõhist navigatsioonisüsteemi (GALILEO) määrust puudutavat lehekülge. [17] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [18] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] COM (2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix » [21] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU 15 et +100% pour EUR10. [22] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabilité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de grands projets transfrontaliers à vocation fret qui bénéficient d’une assurance des financements. [23] Étude entitulée “Scenarios, Traffic Forecasts and Analysis of Corridors on the Trans-European network” (TEN-STAC), réalisée à la demande de la Commission [24] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [25] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.