ET Euroopa Liidu Teataja C 207/7

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Investeerimislõhe ületamine: kuidas lahendada probleemid?“

(2017/C 207/03)

Raportöör: Markku Markkula (FI/EPP), Espoo linnavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Praegune investeerimislõhe Euroopa linnades ja piirkondades

1. märgib, et investeeringud on Euroopas finants- ja majanduskriisi otsese tulemusena vähenenud kokku 15 %, et avaliku sektori investeeringud on samuti vähenenud Euroopa ja riikliku tasandi eelarve reguleerimise mehhanismidest tulenevate piirangute tõttu ning nii, et investeeringute kogumaht ELis tervikuna jääb nominaalselt allapoole kriisieelset taset, moodustades 2015. aastal peaaegu 60 miljardit eurot vähem kui 2008. aastal (1). Komitee on seisukohal, et lisaks investeeringute vähenemisele absoluutarvudes kannatab Euroopa Liit ka puuduliku konkurentsivõime all, mis tuleneb vananevast taristust ja ebapiisavatest investeeringutest digitaalsesse ja ökoloogilisse üleminekusse ja innovatsiooni;

2. rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad enam kui poole avaliku sektori investeeringute eest ELis ning et nende investeeringutel sellistesse valdkondadesse nagu taristu, energia, ühistransport, haridus, tervishoid ja paljud teised on otsene mõju kohalikule majandusele, ettevõtete arengule ning Euroopa kodanike elule ja heaolule;

3. toetab Euroopa Parlamendi üleskutset võtta riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil majanduskasvu ja tööhõive strateegiate kujundamisel ja rakendamisel suurem vastutus ning tunneb heameelt toetuse üle komitee nõudmisele võtta kasutusele käitumisjuhend kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks Euroopa poolaastasse (2);

4. rõhutab sellega seoses, et praegused avaliku sektori kulutused investeeringutele moodustavad poole sellest, mis need olid enne kriisi, mis viitab sellele, et Euroopa piirkondades ja linnades ei tehta igal aastal sadade miljonite eurode väärtuses investeeringuid;

5. tuletab meelde Euroopa Regioonide Komitee ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2015. aasta ühist uuringut, milles 96 % linnu ja piirkondi esindanud vastanutest teatas, et neil on lüngad avaliku sektori investeerimiskuludes (3). Seda kinnitati veel kord hiljutises komitee uuringus, (4) milles 75 % kohaliku ja piirkondliku tasandi vastanutest ütles, et nad täheldasid märkimisväärset langust oma linna või piirkonna koguinvesteeringutes ajavahemikus 2008–2014, ning vaid kolmandik leidis, et olukord on nüüd paranemas;

6. ühineb OECD (5) ja IMFi nõudmisega käivitada ülemaailmne koordineeritud stimuleeriv fiskaalmeede, pidades silmas praegust piiratud mänguruumi rahapoliitikas, äärmiselt madalaid intressimäärasid ja asjaolu, et viimaste aastate eelarve konsolideerimise jõupingutuste tulemusel on paljudes riikides valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenenud ning võimaldab nüüd suuremat tegutsemisruumi. Tegevuse edukaks hoogustamiseks peaksid avaliku sektori täiendavad kulud olema proportsionaalsed ning ennekõike tuleks need selgelt suunata majanduskasvu toetavatesse investeerimisprioriteetidesse, nagu teadus- ja arendustegevus, töötajate koolitamine või roheline taristu;

7. rõhutab, et strateegiliste investeeringute potentsiaal linnades ja piirkondades on palju suurem, kui on näha üldistest kriisieelsetest suundumustest, muu hulgas tänu teadmiste ja oskuste ulatuslikule arengule, intressimäärade langusele ning digiteerimise, jagamismajanduse ja ringmajanduse pakutavatele võimalustele, aga ka tänu olemasolevale mänguruumile VKEde ulatuslikumaks kaasamiseks järjest enam globaliseeruvasse ärikeskkonda;

8. kordab, et see järjepidev koguinvesteeringute vähenemine ei ole jätkusuutlik ning et väikesed investeeringud mitte üksnes ei aeglusta majanduse elavnemist, vaid ähvardavad samuti ELi tulevast kasvu- ja uuenduspotentsiaali, kahjustades pikaajalisi majandusnäitajaid ja töökohtade loomist;

9. rõhutab, et investeeringute tegemine Euroopa linnades ja piirkondades on ülimalt oluline jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks kogu Euroopas ning samuti olemasolevate töökohtade säilitamiseks, mis on praeguse investeeringute vähesuse tõttu raske; rõhutab seega vajadust töötada takistuste kõrvaldamise nimel, et saavutada Euroopas kriisieelsed investeerimistasemed, ning investeerida tegelikku potentsiaali, mida piirkonnad ja linnad Euroopa liikumapaneva jõuna hõlmavad;

10. toetab nn kannatliku kapitali (patient capital) arendamist maailma, Euroopa ja riigi tasandil osana pikaajalisest lähenemisviisist põhivajaduste rahastamisele, mis ei järgi avaliku sektori kulude aastapõhist loogikat ega erasektori rahastamistegevuses valitsevat kvartalikultuuri. Keskenduda tuleks investeeringutele kliimamuutuste vastu võetavatesse meetmetesse, strateegilisele taristule ning innovatsioonile ja piiratud ressursside kättesaadavusele;

11. rõhutab, kui oluline on omada ametiaja 2015–2020 jaoks peamise poliitilise prioriteedina kõikehõlmavat ettekujutust jätkusuutlikest ja arukatest investeeringutest (6). See arvamus – muu hulgas ja koos Bratislava deklaratsiooni (7) ning komitee investeerimisalase tegevuskavaga – on kõnealuses protsessis oluline vaheetapp;

Terviklik lähenemisviis meie piirkondadesse ja linnadesse investeerimisele: ühtekuuluvuspoliitika, investeerimiskava ja muude finantsinstrumentide roll

12. tervitab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga algatusi ja nende olulist keskendumist investeeringute suurendamisele ning juhib tähelepanu viljakale koostööle Euroopa Investeerimispanga ja komitee vahel nende ühise tegevuskava raames (8);

13. tõstab esile Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) edendatavaid meetmeid rahastamisvahendite rakendamiseks, kusjuures hõlmatakse senisest rohkem piirkondi, kuna need aitavad olulisel määral suurendada turgude likviidsust ja luua investeeringuid;

14. rõhutab, et Euroopa investeerimisvahendid võivad – ennekõike olemasolevat haldussuutlikkust silmas pidades – avaldada positiivset mõju avaliku sektori investeeringutele, eelkõige tulutoovate projektide osas, mistõttu sellised vahendid peaksid liikuma laenude kasutamise, uuenduslike finantsinstrumentide ja uuenduslike riigihangete suunas. Komitee rõhutab samas toetuste kui olulise finantsinstrumendi rolli piirkondades ja linnades projektide puhul, mis on suunatud turutõrke olukordade lahendamisele või millest ei saada piisavat tulu investorite ligimeelitamiseks;

15. rõhutab ühtekuuluvusvahendite tähtsust, mis peavad ka edaspidi toimima ELi investeerimispoliitika selgroona ning suurendama partnerlust Euroopa piirkondade vahel koostöö ja solidaarsuse tõelise väljendusena: ühtekuuluvuspoliitika tulevik on seotud ELi tulevikuga. Seega peame kindlustama ühtekuuluvuspoliitika rolli ELis pärast 2020. aastat (9);

16. kordab vajadust hinnata kõiki rahastamisvorme: mitmeaastane finantsraamistik, ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Junckeri kava ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ning samuti muud finantsinstrumendid: kõigil instrumentidel on ainulaadne, teistega mittevastanduv tööpõhimõte ning need peaksid seega üksteist täiendama, kasutades vajaduse korral koostoimet;

17. tervitab Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi pikendamise põhimõtet (10) nii kestuse kui ka finantssuutlikkuse osas, sest see pakub võimaluse täiustada olemasolevaid menetlusi. Komitee märgib siiski, et EFSI 2.0 edu suurendamiseks tuleks täiendavalt täpsustada selle koostoimet Euroopa ühtekuuluvuspoliitikaga Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu, ning leiab, et EFSI eesmärk ei tohiks olla asendada seniseid ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Komitee kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi – arvestades nende rolli ettepanekute esitamisel keskpikas ja pikas perspektiivis tehtavate investeeringute kohta ning nende kavandamisel – senisest aktiivsemalt fondi juhtimisse, iseäranis finantsplatvormide loomisse piirkondlikul või piirkondadevahelisel tasandil;

18. nõuab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastatud projektide kohta tehtaks avalikkusele kättesaadavaks üksikasjalikum teave, rõhutades vajaduse korral eelkõige nende täiendavust. Komitee tihedam kaasamine aruandlus- ja järelevalvetegevusse aitab kaasa teabevoole piirkondade ja linnade vahel; rõhutab seda silmas pidades vajadust tagada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist rahastatud projektide tõeline täiendavus, eelkõige seoses ELi eelarvest pärit vahendite kasutamisega, nagu näiteks Euroopa ühendamise rahastu ja programm „Horisont 2020“;

19. nõuab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ei rahastataks muude fondide või konkureerivate programmide kaudu;

ELi linnade ja piirkondade täieliku investeerimispotentsiaali saavutamisega seotud takistused

20. juhib tähelepanu asjaolule, et investeerimistakistuste kõrvaldamine hõlmab ulatuslikke reforme kõikidel valitsemistasanditel eesmärgiga kaotada investoreid heidutavad halduslikud, õiguslikud ja muud tõkked investeerimiskeskkonna parandamiseks;

21. tuletab meelde, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil tehakse investeeringuid paljudes valdkonnaülestes sektorites, nagu taristu, transport, haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, keskkond, tervishoid, sotsiaalteenused ning muud ühiskondliku ja inimkapitali vormid, mis on äärmiselt vajalikud strateegiliste investeeringute pikaajalise mõju suurendamisel;

22. märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad olla kiirendavaks teguriks, koondades erinevad avaliku ja erasektori osalejad investeerimisprojektidesse, eelkõige suuremate projektide või avaliku ja erasektori partnerluste puhul; kaalub siiski vajadust soodustada veelgi piiriülest suhtlust ja mitmetasandilist koostööd, edendades aktiivselt piirkonnaüleseid investeeringuid, et kiirendada üleeuroopalist ühtset turgu, eelkõige arendades kapitaliturgude liitu, jätkates samal ajal õigus- ja haldusprobleemide lahendamist tänu Euroopa Komisjoni parema õigusloome tegevuskavale, et tagada poliitiliste eesmärkide saavutamine kõige tõhusamal ja vähem koormaval viisil;

23. rõhutab piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate olulisust vahendina luua ühiselt võrdleva õppimise Euroopa partnerlused ning viia ellu kvaliteetsed, mitme sidusrühmaga ja mitmemõõtmelised investeerimisprojektid; toonitab sellega seoses, et investeerimistakistustega tegelemine võib käia käsikäes kogu ELis arukal spetsialiseerumisel (RIS3) põhinevate piirkondlike innovatsioonistrateegiate rakendamisega, mis võivad olla kasulikuks vahendiks toetava poliitika ja investeeringute suunamisel peamistele prioriteetidele ja probleemidele ning seega erainvesteeringute ergutamisel;

Piirkondlikud takistused: suur regulatiivne koormus

24. juhib tähelepanu asjaolule, et oluline osa Euroopa poolaasta raames välja toodud investeerimistakistustest on seotud piirkondliku mõõtmega selles mõttes, et need on kas olulised kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimisega seotud ülesannete seisukohalt või kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad aidata neid leevendada või kõrvaldada;

25. selle tulemusena võivad olemasolevate investeerimistakistuste – aga järelikult ka nende lahenduste – juured peituda sageli kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning riikidevahelises koostöös;

26. rõhutab aga, et liikmesriigiti on investeerimismudelid ja -tõkked väga mitmekesised ning seega ei ole olemas ühte kõigile sobivat lahendust;

27. märgib, et see tuleneb peamiselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste paljudest eri rollidest seoses investeerimisega: eelkõige on linnad ja piirkonnad investorid, kuna nad vastutavad enam kui poolte (54 %) ELi avaliku sektori investeeringute eest. Need investeeringud tehakse erinevates ja üksteist täiendavates sektorites ja funktsioonides: inimkapital, oskused, haridus, tervishoid ja palju muud. Linnad ja piirkonnad on seega teenuste pakkujad ja võimaldajad. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on samuti kavandajad, arvestades et nad juhivad arengustrateegiaid, ning varakult planeerides saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suunata toetava poliitika ja investeeringud peamistele prioriteetidele ja probleemidele ning ergutada seega investeeringuid. Linnad ja piirkonnad on muutuste katalüsaatorid ja reguleerijad, näiteks ruumilise planeerimise ja ehituslubade osas. Lisaks on nad investeerimispartnerid, koondades investeerimisprojektide elluviimisel erinevaid avaliku ja erasektori osalejaid (11);

28. tunneb heameelt Euroopa Komisjoni keskendumise üle selliste investeerimistakistuste ja -probleemide tuvastamisele Euroopa poolaastas, alates iga-aastasest majanduskasvu analüüsist ja selle investeerimisprobleemide loetelust kuni riikide aruannete ja riigipõhiste soovitusteni. Pidades silmas rohkem kvaliteedile keskenduva ELi lähenemisviisi edendamist avaliku sektori kulutuste osas, toetab komitee siiski ettepanekut, mille kohaselt peaksid riigipõhised soovitused Euroopa poolaasta raames hõlmama muu hulgas avaliku sektori investeeringute miinimumeesmärke, eelkõige jooksvate kulude osas (12);

29. kordab selles kontekstis Euroopa Komisjonile esitatud üleskutset avaldada valge raamat, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastavalt nende pikaajalisele mõjule (13);

30. juhib samuti tähelepanu oma ettepanekule, (14) et Euroopa Komisjon kiidaks ametlikult heaks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovituse koostada avaliku sektori investeeringute põhimõtete kogum (15) (märts 2014). Komitee tervitab asjaolu, et soovitustes tunnistatakse kõigis poliitikameetmete valdkondades (avaliku sektori investeeringute koordineerimine, suutlikkuse suurendamine, raamtingimuste kehtestamine) läbivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist ja kasvavat rolli avaliku sektori investeeringute kavandamisel ja rakendamisel;

31. rõhutab, et 2016. aasta riikide aruannetes tõstatatud 178 territooriumiga seotud probleemi hõlmavad kõiki riike ja poliitikavaldkondi, peaaegu 60 % puhul käsitletakse investeerimistakistusi, mis hõlmavad peamiselt koormavaid horisontaalseid ja valdkondlikke eeskirju, avaliku halduse ebapiisavat kvaliteeti, konkreetseid tõkkeid tööturul ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisturul (16);

32. rõhutab, et hiljutises komitee uuringus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohta kinnitatakse, et investeerimis- ja ärikeskkonda, tööturgu, jaekaubandust ja muid valdkondi mõjutavaid koormavaid eeskirju ning samuti kalleid/pikki/koormavaid haldusmenetlusi tegevuse alustamiseks, pikendamiseks või lõpetamiseks ning liiga aeglaseid või koormavaid kohtumenetlusi peab kümnest vastanust umbes üheksa investeerimistakistuseks;

33. soovitab, et investeerimisprobleemide tuvastamine jääks Euroopa poolaasta raames esmatähtsaks. See hõlmab ka liikmesriikide investeerimiskeskkonna probleemide iga-aastasi ajakohastamisi, mis esitati koos iga-aastase majanduskasvu analüüsiga esimest korda 2015. aasta novembris;

34. kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi rohkem ja struktureeritumalt Euroopa poolaastasse, et käsitleda neid territooriumiga seotud investeerimisprobleeme; palub Euroopa Parlamendil kaasata komitee kõnealusesse protsessi aktiivse osalemise kaudu Euroopa poolaastat käsitlevatel parlamentidevahelistel kohtumistel;

Haldussuutmatus kohalikul ja piirkondlikul tasandil

35. tuletab meelde ELi ühiselt hallatavate vahendite edasise lihtsustamise vajadust, eelkõige seoses finantsinstrumentide kasutamisega, rõhutades haldussuutlikkuse suurendamise ning avaliku sektori asutuste institutsiooniliste eriteadmiste süvendamise olulisust ELi investeerimislõhe ületamiseks;

36. märgib, et komitee investeerimistakistuste uuringule (17) vastanud, kellest enamik esindas kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, tõid välja kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkuse kui nende linna või piirkonna investeerimistegevust mõjutava probleemi. Suutlikkust osaleda erasektori partnerlustes pidas investeerimist takistavaks probleemiks või suureks probleemiks 71 %, samas kui 70 % ütlesid, et see oli probleem või suur probleem riigihangete haldamisel, eriti keerukamate menetluste korral (18);

37. juhib tähelepanu asjaolule, et haldussuutmatus ei piirdu mõne ELi vähem arenenud liikmesriigi ja piirkonnaga, kuna 2016. aasta riigipõhistes soovitustes anti 28 liikmesriigist 20-le soovitused avaliku halduse kvaliteedi parandamiseks muu hulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil (19);

38. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi halduskoormuse vähendamiseks ning samuti töötaksid välja uusi ja tugevdaksid olemasolevaid algatusi, et suurendada avaliku ja erasektori partnerlusprotsesside jaoks vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi ning eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldustõhusust, ning eelkõige investeerimisega seotud mitmesuguseid rolle (kavandaja, investor, investeerimispartner, reguleerija, pakkuja ja edendaja/soodustaja) arvesse võttes;

39. rõhutab, et strateegilised investeeringud keerulises ülemaailmses kontekstis nõuavad uut tüüpi haldus- ja juhtimissuutlikkust, et parandada tulevase ärimudeli väljatöötamist ning väärtusloomet, kaasates kasumit taotlevad ja kasumit mittetaotlevad organisatsioonid kohalikesse ja piirkondlikesse väärtusloome ökosüsteemidesse;

40. rõhutab, et tõhusad vahendid haldustõhususe suurendamiseks hõlmavad pädevuste arendamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui kolleegide vaheliste vahetuste, eksperdilähetuste, õppekülastuste ja seminaride abil. Komitee viitab sellega seoses vahendis TAIEX REGIO PEER 2 PEER kasutatud mudelile, (20) mida tasub jäljendada ja laiendada;

41. rõhutab finantsinstrumentide tõhusa kasutamise raskust seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkusega, nagu toodi välja komitee uuringus; (21) tunnustab sellega seoses platvormi Fi-Compass (22) loomist ning samuti komisjoni kasutusvalmis finantsinstrumente, (23) mis mõlemad on väärtuslikud algatused eriti suuremate haldussuutlikkuse probleemidega kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi neid vahendeid kasutama, et mobiliseerida oma investeerimisprojektide jaoks täiendavaid avaliku ja erasektori vahendeid; ning rõhutab komitee valmisolekut teha koostööd Euroopa Komisjoniga, et seda algatust soodustada ja edendada;

Vähene teadlikkus rahalistest vahenditest, rahastamisest ja investeerimisvõimalustest

42. rõhutab, et kuigi kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi edukal rakendamisel oluline roll, ei ole nad sellest väga teadlikud. Komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste uuringus leiti, et üksnes 7 % vastanutest pidas end „hästi teadlikuks“ seoses Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kasutamise võimalustega nende linnas või piirkonnas ja täiendavad 18 % „teataval määral teadlikuks“, samas kui 35 % teatasid, et neil on vaid põhiline teave, ja 39 % pidas end „mitteteadlikuks“ (24);

43. rõhutab, et see vähene teadlikkus laieneb ka muudele Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga seotud algatustele: 73 % komitee uuringule vastanutest märkis, et nad ei olnud teadlikud investeerimisplatvormide loomise võimalusest, et rahastada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi toel investeeringuid nende linnas või piirkonnas, samas kui üksnes 2 % märkis, et nad olid hästi teadlikud Euroopa investeerimisprojektide portaalist või Euroopa investeerimisnõustamise keskusest (25);

44. kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles tegema rohkem, et parandada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja seonduvate algatuste (nagu avaliku ja erasektori osalejate nõustamiskeskused kohalikul ja piirkondlikul tasandil) alast teadlikkust ja arusaama neist, kuna praegune olukord ohustab investeerimiskava edu;

45. teeb ettepaneku teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, komitee, selle võrgustike ning riiklike ja piirkondlike tugipankade ja muude institutsioonidega, et teha kindlaks edukate projektide riiklikud ja piirkondlikud näited, ning kinnitab komitee valmisolekut toetada parimate tavade vahetamise kaudu piirkondade ja linnade võrdleva õppimise potentsiaali, luues seeläbi toetuse saajate ja haldusasutuste kriitilise massi;

46. tervitab Euroopa Komisjoni jõupingutusi, et suurendada teadlikkust rahastamisvõimalustest investeerimiskava tutvustavatel teabetuuridel liikmesriikidesse;

47. juhib tähelepanu nõustamise ja teadlikkuse suurendamise strateegiate mittevastavusele ning tunneb muret, et olemasolevate keskuste üksnes nõuandev roll ei pruugi olla piisav uute projektide tuvastamiseks ja nende ligimeelitamiseks piirkondades, kus ollakse investeerimisvõimalustest vähe teadlikud;

48. rõhutab, et oluline on tagada, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) ei suurenda erinevusi ühtekuuluvuse osas ELis, kasutusele tuleb võtta teenused ja stiimulid geograafilise tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks, sh EFSI raames toetuskõlblike üldiste eesmärkide hulga laiendamine, nõustamis- ja eksperditeenuste parandamine või isegi detsentraliseerimine ning Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rolli tugevdamine. Samuti tuleb paremini kasutada Euroopa investeerimisprojektide portaali, mille eesmärk on viia kokku ELi rahastamist otsivad projektiedendajad ja investeerimisvõimalusi otsivad investorid kogu maailmast;

Majandusjuhtimine ja eelarveraamistik

49. rõhutab, et selleks, et meie majandused suudaksid meelitada ligi rohkem investeeringuid ja kapitali, on vajalikud põhjalikud muutused majandus- ja eelarveraamistikus, millega peavad kaasnema senisest suuremad jõupingutused regulatiivsete takistuste kõrvaldamiseks. Isegi kui majandusjuhtimist ja eelarve-eeskirju ei pruugita otseselt lugeda investeerimiskeskkonna osaks ega investeerimistakistuseks, moodustavad need eelkõige avaliku sektori investeeringute vaatenurgast üldise raamistiku;

50. on sügavalt mures, et avaliku sektori investeeringuid kärbitakse sageli kriisi ajal, kuna see on vähem nähtav ja poliitiliselt on seda lihtsam vähendada kui paljusid muid avaliku sektori kulutusi, eelkõige olulisi investeeringuid inimkapitali, tervishoidu ja haridusse, millega kaasneb kõrge pikaajaline tulu. Seetõttu rõhutab komitee, et tulevane jätkusuutlik majanduskasv ja heaolu sõltuvad iseäranis idufirmade ja kiiresti kasvavate ettevõtete majanduskeskkonna parandamisest ja erasektori investeeringute ligimeelitamisest, samuti pikaajaliste avaliku sektori investeeringute jätkamisest, mis tuleks säilitada isegi eelarve konsolideerimise ajal;

51. märgib, et – kuigi komitee toetab eelarvepoliitikas jõulist eeskirjapõhist lähenemisviisi – avaliku sektori investeeringute taastamine võib kehtivate eelarve-eeskirjade piirangute kontekstis olla keeruline, ning rõhutab seega vajadust leida investeerimisele soodsam lähenemisviis, eelkõige, kuid mitte ainult, avaliku ja erasektori partnerlused, mis tagavad eelarve-eeskirjade täieliku rakendamise, püüdes samal ajal maksimeerida investeerimisvõimalusi Euroopa piirkondades ja linnades;

52. leiab, et hea lahenduse võib leida praeguse eelarveraamistiku raames, iseäranis stabiilsuse ja majanduskasvu paktis ning fiskaalkokkuleppes sisalduva struktuurse puudujäägi võlapiduri näol keskpika perioodi eelarve-eesmärgi jaoks. Tagamaks, et jätkub manööverdamisruumi investeerimiseks, pidades samas kinni eelarve-eeskirjadest, peaks avalike investeeringute puhul olema kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kehtestatud kindel reaalne puudujääk, mida ei loetaks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes mõõdetava struktuurse puudujäägi osaks;

53. tuletab sellega seoses meelde oma vastuseisu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide peatamisele makromajandusliku tingimuslikkuse otsese tagajärjena stabiilsuse ja kasvu pakti raames, kuna sellel oleks negatiivne mõju ELi kaasrahastatavate projektide rakendamisele ning see halvendaks laiemalt asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade investeerimisolukorda;

54. kordab oma nõuet mitte arvestada liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori kulutusi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Investeerimispanga kaasrahastamisel struktuuriliste kulutuste hulka, kuna need investeeringud on oma olemuselt Euroopa üldistes huvides tehtavad investeeringud, millel on tõendatud majanduskasvu soodustav mõju;

Lahenduste otsimine: kohaliku ja piirkondliku investeerimispotentsiaali suurendamine

55. tuletab meelde, et komitee põhiprioriteet on ELi majanduse elavdamine alt üles lähenemisviisi alusel, ergutades sihipärast investeerimist, võttes aluseks kohalikud vajadused, kasutades parimaid tavasid rohujuure tasandil ning edendades uut ettevõtlusvaimu, ning rõhutab vajadust luua innovatiivne ja ettevõtlik Euroopa, kus keskendutakse kodanikele;

56. rõhutab komitee pühendumust toetada linnu ja piirkondi kõikide nende rollide paremal täitmisel. Selleks hõlbustab komitee vastastikuseid tavasid teadmiste koondamiseks ja kontaktide loomise edendamiseks, suurendades Euroopa partnerluste arvu, et luua vajalik suutlikkus selleks, et töötada finantsinstrumente kasutades (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ning samuti muud vahendid) ühiselt välja kvaliteetsed ja keerukad projektid;

57. rõhutab, kui olulised on rohujuure tasandil parasjagu käimasolevaid investeerimisprojekte puudutavad andmed, mida ei ole praegu piisavalt, kuid millel on suur lisaväärtus kõigile valitsustasanditele. Seepärast teeb komitee ettepaneku koostada kohalike ja piirkondlike investeeringute Euroopa tulemustabel ning palub oma liikmetel jagada teavet oma projektide kohta ning nendega seonduvaid lugusid ja muresid, et luua selline andmebaas;

58. rõhutab vajadust jätkata ELi tööd liigse bürokraatia vähendamisel, et muuta investeerimiskeskkond uutele – aga ka olemasolevatele – ettevõtetele lihtsamini ligipääsetavaks; rõhutab, et isegi kui linnad ja piirkonnad saavad enda tasandil palju ära teha regulatiivse koormuse vähendamiseks, peavad nende tegevusi täiendama algatused riiklikul ja Euroopa tasandil;

59. kordab, et investeerimine ei hõlma üksnes transporti ja muud taristut, vaid peab samuti olema suunatud sellistele valdkondadele nagu inimkapital, oskused, haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, arukad energiavõrgud, eluasemed, sotsiaal- ja haridusasutused, ning innovatiivsete ja dünaamiliste ettevõtete loomise ja laiendamise toetuseks;

60. tuletab meelde, et investeerimiskavade eesmärk peaks olema luua rohelisem, arukam, kaasavam ja territoriaalselt tasakaalustatud majandus, et EL jääks ülemaailmselt konkurentsivõimeliseks;

61. on pühendunud erasektorit kaasavate lahenduste otsimisele investeeringute suurendamiseks linnades ja piirkondades, mis on ka komitee 8. juulil 2016. aastal vastu võetud Bratislava deklaratsiooni „Investeeringud, mis ühendavad“ peamine poliitiline sõnum (26).

Brüssel, 8. veebruar 2017 Euroopa Regioonide Komitee president Markku MARKKULA

(1) Vt Eurostat, andmekogumi kood tec00011 „Gross fixed capital formation (investments)“ ja teina210 „General government fixed investment“.

(2) Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2016/2101(INI)): „6. [Euroopa Parlament] toetab täielikult püüdlusi, mida on tehtud selleks, et riigid võtaksid riigipõhiste soovituste koostamisel ja elluviimisel, mis kujutab endast pidevat reformiprotsessi, suurema vastutuse; on seisukohal, et selleks, et riigid võtaksid suurema vastutuse ja et parandada riigipõhiste soovituste tulemuslikku rakendamist, ning arvestades, et rohkem kui pooled riigipõhistest soovitustest tuleb ellu viia kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, tuleks soovitused Euroopa tasandil arusaadavalt määratletud ja struktureeritud prioriteetide alusel selgelt sõnastada, kaasates vajaduse korral ka riikide parlamente ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi; kordab, et arvestades pädevuste jaotust eri liikmesriikides, võib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalemine riigipõhiste soovituste rakendamist parandada, ja toetab seetõttu Regioonide Komitee ettepanekut koostada käitumisjuhend, milles käsitletakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist Euroopa poolaastas; palub liikmesriikidel tagada oma parlamendis riiklike reformikavade üle nõuetekohane demokraatlik kontroll;“.

(3) Euroopa Regioonide Komitee, Results of the OECD – CoR Consultation of Sub-national Governments: Infrastructure planning and investment across level of government: current challenges and possible solutions [Euroopa Regioonide Komitee ning OECD kohalike ja piirkondlike haldusasutustega peetud konsultatsiooni „Taristu kavandamine ja investeerimine eri valitsustasanditel: praegused probleemid ja võimalikud lahendused“ tulemused], märts 2016. Kättesaadav internetis siin.

(4) Euroopa Regioonide Komitee, Results of the CoR online consultation on obstacles to investments at local and regional level [Investeerimistakistusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil käsitlenud Euroopa Regioonide Komitee veebikonsultatsiooni tulemused], september 2016. Kättesaadav internetis siin.

(5) Vt OECD 28. novembril 2016 esitatud majandusprognoosi: https://www.oecd.org/eco/economicoutlook.htm.

(6) Euroopa Regioonide Komitee, The political priorities of the European Committee of the Regions 2015-2020 [Euroopa Regioonide Komitee poliitilised prioriteedid ajavahemikul 2015–2020], oktoober 2015. Kättesaadav internetis siin.

(7) Euroopa Regioonide Komitee, „Värske algus Euroopale: Piirkonnad ja linnad käivitavad investeerimiskava kodanikukeskse ELi jaoks“, http://cor.europa.eu/et/news/Pages/Regions-and-cities-launch-investment-plan-for-a-citizen-centred-EU.aspx, ning Euroopa Regioonide Komitee Bratislava deklaratsioon „Investeeringud, mis ühendavad“, juuli 2016 – kättesaadav internetis siin.

(8) Euroopa Regioonide Komitee, EIB and Committee of Regions intensify co-operation to boost Europe’s economic recovery, [Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Regioonide Komitee tihendavad koostööd, et hoogustada Euroopa majanduse elavdamist], september 2015. Pressiteade kättesaadav siin.

(9) Arvamuse eelnõu „Ühtekuuluvuspoliitika tulevik pärast 2020. aastat. „Tugeva ja tõhusa Euroopa ühtekuuluvuspoliitika jaoks pärast 2020. aastat““, raportöör: Michael Schneider (DE/EPP).

(10) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamist käsitleva komitee seisukoha kohta ning samuti selle fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse jaoks tehniliste täiustuste kasutuselevõtu kohta vt komitee arvamuse eelnõu „EFSI 2.0“, raportöör: Wim van de Donk (NL/EPP).

(11) Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mitmekülgseid ülesandeid seoses avaliku ja erasektori investeeringutega uuritakse üksikasjalikumalt komitee tellitud uuringus. Vt eelkõige 4. peatükk: Metis GmbH, Obstacles to investments at local and regional level [Investeerimistakistused kohalikul ja piirkondlikul tasandil], Euroopa Regioonide Komitee tellitud uuring, 2016. Kättesaadav internetis siin.

(12) See ettepanek oleks kooskõlas soovitustega, mille Euroopa Parlament esitas 2012. aasta novembris oma resolutsioonis sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (Danuta Jazłowiecka (PL/EPP) raport, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0419+0+DOC+XML+V0//ET)

(13) Euroopa Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamus „Avaliku sektori kulutuste tõhususe parandamine ELi tegevusega hõlmatud valdkondades“ (CdR 4885/2014, raportöör Catiuscia Marini (IT/PES)).

(14) Samas.

(15) http://www.oecd.org/gov/regional-policy/oecd-principles-on-effective-public-investment.htm.

(16) Euroopa Regioonide Komitee, Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication [Riikide aruannete ja lisatud teatise territoriaalne analüüs], strateegia „Euroopa 2020“ järelevalveplatvormi juhtkomitee aruanne, mai 2016. Kättesaadav internetis siin.

(17) Vt joonealune märkus 4.

(18) Vt joonealune märkus 4.

(19) Vt joonealune märkus 16.

(20) Rohkem teavet vahendi TAIEX REGIO PEER 2 PEER kohta leiab siit: http://ec.europa.eu/regional_policy/et/policy/how/improving-investment/taiex-regio-peer-2-peer.

(21) Kaks kolmandikku uuringule vastanutest märkis, et uuenduslike finantsvahendite, sh finantsinstrumentide kasutamine oli nende linna või piirkonda investeerimisel probleem või suur probleem. Euroopa Regioonide Komitee, Results of the CoR online consultation on obstacles to investments at local and regional level [Investeerimistakistusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil käsitlenud Euroopa Regioonide Komitee veebikonsultatsiooni tulemused], september 2016. Kättesaadav internetis siin.

(22) Täiendavat teavet platvormi Fi-Compass kohta leiab aadressil: https://www.fi-compass.eu/.

(23) Täiendavat teavet kasutusvalmis finantsinstrumentide kohta leiab Euroopa Komisjoni regulatiivsest suunisest: https://www.fi-compass.eu/resources.

(24) Vt joonealune märkus 4.

(25) Vt joonealune märkus 4.

(26) Vt joonealune märkus 7.