Brüssel 18.4.2005

KOM(2005) 149 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepanek on seotud nõukogu 22. detsembri 1995 määrusega (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“), mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ nr 461/2004), ja selle kohaldamisega Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes.

- Üldine taust

Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja põhineb uurimisel, mis teostati kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuetega.

- Kehtivad sätted ettepaneku valdkonnas

Kehtivad sätted puuduvad.

- Vastavus EL teistele poliitikatele ja eesmärkidele

Ei kohaldata.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD OSAPOOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Huvitatud osapooltele on vastavalt algmääruse sätetele uurimise jooksul juba antud võimalus oma huve kaitsta.

- Ekspertteadmiste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide kasutamiseks puudus vajadus.

- Mõju hindamine

Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, ent sisaldab mahuka loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kokkuvõte kavandatavatest meetmetest

18. mail 2004 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse.

Menetlus algatati ühenduse tootjatelt saadud taotluse alusel, milles viidati kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusele meetmete aegumisel.

Uurimine kinnitas dumpingu jätkumist ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmed kõnealuse riigi suhtes tühistatakse.

Seetõttu tehakse ettepanek meetmete kehtimajätmiseks.

Kontrollmenetluse asjus konsulteeriti liikmesriikidega. Kakskümmend liikmesriiki olid ettepaneku poolt ja viis selle vastu.

Tehakse ettepanek, et nõukogu võtab vastu lisatud ettepaneku määruseks, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 18. mail 2005.

- Õiguslik alus

Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmis(t)el põhjus(t)el.

Meetmete vormi kirjeldatakse eelmainitud algmääruses ja see ei võimalda võtta vastu siseriiklikke otsuseid.

Näidata ära meetmed ühenduse, riiklike valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtete ja kodanike finants- ja halduskoormuse minimeerimiseks ja tagamiseks, et see oleks ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne: nõue ei ole kohaldatav.

- Vahendite valik

Kavandatav vahend: määrus.

Muudest vahenditest ei piisaks järgmis(t)el põhjus(t)el.

Eelmainitud algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. KEHTIVAD MEETMED

(1) Meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse järel kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/1999[2] lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva magneesiumoksiidi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Kõnealused meetmed kehtestati minimaalse impordihinna kujul. Vahepealse kontrollmenetluse järel muutis nõukogu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid määrusega (EÜ) nr 985/2003[3], säilitades minimaalse impordihinna, kuid ainult teatavate tingimuste esinemise korral ning kehtestades kõigil muudel juhtudel väärtuselise tollimaksu 27,1%.

(2) Tuleks märkida, et esialgsed meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1473/93[4] (edaspidi “esialgne uurimine”).

B. KÄESOLEV UURIMINE

(3) Teate avaldamise impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta[5] said komisjoni talitused meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse taotluse kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. Taotluse esitas 9. märtsil 2004 Eurométaux (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul 96% ühenduse magneesiumoksiidi kogutoodangust. Taotluses väideti, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

(4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kontrollmenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali; komisjoni talitused teatasid kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 menetluse algatamisest[6] ning algatasid uurimise.

(5) Komisjoni talitused andsid kontrollmenetluse algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud ühenduse tootjatele, kaebust toetanud teisele ühenduse tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele, samuti teadaolevalt asjaomastele importijatele/kaubandusettevõtjatele ja kasutavatele tööstusharudele ning Hiina valitsuse esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(6) Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid.

(7) Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja vaatlusaluse toote importijate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates väljavõttelise uuringu kasutamist kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikuks osutumisel valida valim, saatsid komisjoni talitused kõigile asjaomastele eksportivatele tootjatele ja importijatele küsimustikud, milles sooviti teada nende keskmist müügimahtu ja keskmisi hindu puudutavat teavet. Üheltki eksportivalt tootjalt ega importijalt ei saadud vastust. Seega leiti, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole vajalik.

(8) Lisaks saadeti küsimustikud kõigile komisjoni talitustele teadaolevatele Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”), Austraalia ja India (võimalikud võrdlusriigid) tootjatele.

(9) Küsimustike vastused saadi neljalt taotluse esitanud ühenduse tootjalt ja ühelt võrdlusriigi USA tootjalt.

(10) Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks vajalikuks. Viidi läbi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:

Ühenduse tootjad

– Grecian Magnesite S.A., Ateena, Kreeka

– Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Hispaania

– Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Hispaania

– Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Austria

Võrdlusriigi tootja

– Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA

(11) Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(12) Vaatlusalune toode on sama toode kui varasemates uurimismenetlustes, mille tulemusena kehtestati hetkel jõus olevad meetmed, st magneesiumoksiid, täpsemalt kaustiline kaltsineeritud magnesiit, mis liigitatakse CN-koodi ex 2519 90 90 (TARIC-kood 2519 90 90*10) alla.

(13) Magneesiumoksiidi toodetakse looduses leiduvast magneesiumkarbonaadist ehk magnesiidist. Magneesiumoksiidi tootmiseks magnesiit kaevandatakse, purustatakse, sorteeritakse ja seejärel põletatakse ahjus temperatuuril 700–1000°C. Tulemuseks on magneesiumoksiid, mis sisaldab erineval hulgal puhast magneesiumoksiidi. Magneesiumoksiidi peamised lisandid on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudoksiid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). Magneesiumoksiidi kasutatakse peamiselt põllumajanduses loomasöödana või väetisena ning tööstuslikult ehitustööstuses põrandakatete ja isolatsioonitahvlite valmistamisel, samuti tselluloosi, paberi, kemikaalide, ravimite, leegiaeglustite ja abrasiivainete tootmisega tegelevas tööstuses ja keskkonnakaitse eesmärkidel.

(14) Nagu varasematel uurimiste käigus, leiti ka käesoleva kontrollmenetluse raames, et Hiinast eksporditud toodetel ja ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turul müüdud toodete ning võrdlusriigi tootja valmistatud ja omamaisel turul müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused ja lõppkasutus ning seega käsitletakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

D. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

(15) Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

Sissejuhatavad märkused

(16) Nii Hiina eksportivate tootjate kui ühenduse importijate koostöövalmiduse puudumise tõttu tuli kõnealune uurimine viia läbi komisjoni talitustele muudest allikatest kättesaadava teabe põhjal. Seoses sellega ning kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega kasutati kaheksakohalisel CN-koodil ja kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevaid Eurostati andmeid, mida võrreldi teiste allikatega.

(17) Siinkohal märgitakse, et asjaomased kaheksakohalisel CN-koodil põhinevad Eurostati andmed hõlmavad lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid, samas kui vaatlusaluse perioodi kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevad andmed ei sisaldanud kümne ühineva riigi näitajaid.

(18) Seega kasutati ühinemiseelse 15 Euroopa Liidu liikmesriigi osas kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevaid Eurostati andmeid ning kümne uue liikmesriigi puhul kaheksakohalisel CN-koodil põhinevaid Eurostati andmeid. Lisaks korrigeeriti kaheksakohalisel CN-koodil põhinevaid Eurostati andmeid, mida kasutati kümne uue liikmesriigi osas, arvates maha kaheksakohalisel CN-koodil ja kümne uue liikmesriigi poolt kuue kuu jooksul pärast ühinemist esitatud kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevate andmete protsentuaalse erinevuse, et jätta arvutustest kõrvale muud tooted peale vaatlusaluse toote.

(19) Korrigeeritud TARIC-andmete põhjal leiti, et uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ühendusse 115 225 tonni magneesiumoksiidi, st peaaegu 29% ühenduse tarbimisest.

(20) Eelmise meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ühendusse ligikaudu 110 592 tonni magneesiumoksiidi, st peaaegu 31% ühenduse tarbimisest.

(21) Tuleks märkida, et kuna ühendus laienes kahekümne viie liikmesriigini, ei ole varasema ja käesoleva kontrollmenetluse ekspordimaht ja ekspordi turuosa võrreldavad.

Dumping uurimisperioodi jooksul

(22) Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 9, kasutasid komisjoni talitused samasuguseid meetodeid kui esialgsel uurimisel. Siinkohal tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel määrati dumpingumarginaaliks 27,1%.

Võrdlusriik

(23) Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuli normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kindlaks määrata valitud asjakohasest kolmandast turumajandusriigist saadud teabe põhjal.

(24) Kuna eelmise meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse puhul valiti normaalväärtuse määramise võrdlusriigiks India, saadeti koostööpalve India tootjatele. Lisaks saadeti koostööpalve kõigile teadaolevatele tootjatele Austraalias ja USA-s, mida oli kontrollmenetluse taotluses soovitatud võimalike võrdlusriikidena.

(25) Üks India tootja oli nõus tegema koostööd, kuid ei vastanud küsimustikule. Vastus saadi ühelt Austraalia tootjalt, kellel tema enda kinnitusel ei olnud võimalik komisjoni talitustele nõutavat teavet esitada. Vaid üks USA tootja oli nõus nõutavat teavet esitama.

(26) USA-ga seonduvalt leiti, et konkurents USA turul on piisavalt tugev. Seal ei ole magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, vaatlusalust toodet imporditakse olulisel hulgal erinevatest kolmandatest riikidest ning turul tegutseb kaks kohalikku konkureerivat tootjat. Koostööd tegeva USA tootja tootmisprotsess on sarnane Hiina tootjate omale. USA tootja omamaine müük moodustas märkimisväärse protsendi (ligikaudu 83%) Hiinast ühendusse imporditavast kogusest uurimisperioodi jooksul.

(27) Seega järeldatakse, et USA on normaalväärtuse määramiseks sobiv võrdlusriik.

Normaalväärtus

(28) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4 hinnati, kas USA tootja omamaist müüki saab hindu arvestades pidada toimuvaks tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks võrreldi uurimisperioodi tootmise kogukulusid ühiku kohta sama perioodi müügitehingute keskmise ühikuhinnaga. Leiti, et kogu müük oli tulutoov. Uurimine näitas samuti, et koostööd tegev USA tootja müüs kogu toodangu sõltumatutele klientidele. Selle tulemusena kasutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 normaalvääruse määramiseks hindu, mida sõltumatud kliendid maksavad USA omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus.

Ekspordihind

(29) Nagu eespool mainitud, põhines ekspordihind usaldusväärsema teabe puudumisel Eurostati andmetel. Leiti, et Eurostati hinnaandmed põhinevad CIF-hindadel Euroopa Ühenduse piiril. Kõnealused hinnad muudeti FOB-hindadeks, arvates maha mereveo- ja kindlustuskulud. Vajaliku teabe nimetatud kulude kohta esitas ühenduse tootmisharu ning seda on usaldusväärsema teabe puudumisel kasutatud arvutuste tegemiseks.

Võrdlus

(30) Selleks et tagada normaalväärtuse ja tehasehinna tasemel ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti andmete korrigeerimisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seoses sellega korrigeeriti mereveo- ja sisemaaveo kulude andmeid.

Dumpingumarginaal

(31) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali määramiseks kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega, nagu eespool määratletud. Võrdlus näitas dumpingu esinemist. Dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 100,73%, mis on tunduvalt kõrgem kui eelmise uurimise jooksul tuvastatud tase (41,9%).

Dumpingu jätkumise tõenäosus

(32) Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd ning kuna Hiina magneesiumoksiidi tootmisega tegeleva tööstuse kohta leidub väga vähe avalikku teavet, põhinevad järgnevalt esitatud järeldused peamiselt kättesaadavatel andmetel, täpsemalt Jaapani kaubandusstatistika ja USA rahvaloenduse büroo turu-uuringute andmetel ning kaebuse esitaja edastatud Hiina tolliandmetel.

Hiina tootmisvõimsus

(33) Vastavalt meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse taotlusele on Hiina tootjatel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus, sest neile kuuluvad suurimad magnesiidimaagi varud maailmas, mida on hinnanguliselt 1 300 000 tonni. Kogu Hiina tootmisvõimsus on vaatlusaluse toote osas hinnanguliselt 800 000 kuni 1 000 000 tonni aastas, samas kui Hiina omamaine tarbimine on hinnanguliselt 250 000 tonni ja eksport ligikaudu 550 000 tonni aastas. Seega võib Hiina tootmine lühikese ajaga veelgi kasvada, kui turuolukord seda soosib.

Eksport kolmandatesse riikidesse

(34) Sama allika andmete põhjal tehti kindlaks, et Hiina magneesiumoksiidi eksport suurenes kogu maailmas 17%, st 465 900 tonnilt 1999. aastal 545 600 tonnile 2003. aastal. Muudel turgudel, nagu Jaapanis või USA-s, on ekspordihinnad ligi 38% madalamad kui hinnad ühendusse eksportimisel, seega oleks eksportijatel meetmete tühistamise korral stiimul suurendada eksporti pigem ühendusse kui kolmandatesse riikidesse.

(35) Lisaks sellele langesid 2003. aastal hinnad Hiinast Jaapanisse eksportimisel ligikaudu 13% – 109,4 USA dollarilt tonni kohta 2000. aastal 95 USA dollarile tonni kohta 2003. aastal. Ka USA-sse eksportimisel langesid hinnad samal perioodil ligikaudu 8% – 133 USA dollarilt tonni kohta 2000. aastal 122 USA dollarile tonni kohta 2003. aastal.

(36) Eeltoodust ilmneb selgelt , et meetmete tühistamise korral oleks Hiina eksportijatel stiimul eksportida ühenduse turule, eelkõige arvestades nende märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust ja ühenduse kõrgemat hinnataset võrreldes kolmandate riikidega.

Ekspordihinnad ühendusse müümisel

(37) Samuti tuleks märkida, et vaatlusaluse toote valdav hinnatase ühenduses muudab ühenduse turu väga atraktiivseks. See on täiendav stiimul suurendada eksporti ühendusse tootmise suurendamise kaudu. Nagu eespool nimetatud, leiti lisaks, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on madalamad kui ekspordihinnad ühendusse. Siiski ei jääks ühenduse turu atraktiivsed ja suhteliselt kõrged hinnad ilmselt pikaajalises perspektiivis püsima. Meetmete kaotamisel oleksid Hiina arvukad eksportijad eriti huvitatud ühenduse turust, et suurendada oma turuosa. Samas võiks selline suurenenud konkurents põhjustada hindade alanemise. Seega on väga tõenäoline, et kõik ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad peaksid oma hindu vastavalt alandama.

Järeldus

(38) Uurimine näitas, et Hiina on uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud, ning seda varasemast tunduvalt suuremas ulatuses. Arvestades asjaolu, et Hiinal on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ning et Hiina eksportis kolmandatesse riikidesse veelgi madalamate hindadega kui ühendusse, on suur tõenäosus, et meetmete tühistamise korral suurendaksid Hiina eksportivad tootjad oluliselt vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(39) Neli kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid küsimustikele ning tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Uurimisperioodi jooksul valmistasid nad 96% ühenduse toodangust.

(40) Seetõttu kujutavad neli kaebuse esitanud ühenduse tootjat endast ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

F. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

Ühenduse tarbimine

(41) Ühenduse tarbimine põhines ühenduse tootmisharu müügi kogumahul ühenduse turul ning Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest imporditud kogustel.

Tabel 1. Ühenduse tarbimine (müügimaht)

Ühenduse tarbimine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood | Uurimis-periood/2000 |

Tonnid | 423 791 | 448 234 | 456 197 | 398 038 | 392 416 |

Indeks | 100 | 106 | 108 | 94 | 93 | -7 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga (%) | 6 | 2 | -14 | -1 |

Allikas: Eurostati andmed

(42) EL magneesiumoksiidi tarbimine kasvas ajavahemikus 2000–2002 ning jõudis haripunkti 2002. aastal, mil tarbimine oli ligikaudu 456 197 tonni, langedes seejärel taas 2003. aastal ja uurimisperioodil 392 416 tonnini. Kokkuvõttes vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 7% võrra, kuid kasvas 6% võrra ajavahemikus 2000–2001.

(43) Vaatlusaluse toote tarbimise iga-aastane 10%-line muutumine positiivses või negatiivses suunas ei viita mingile pikaajalisele suundumusele. Ühenduse tootmisharu väidete põhjal on magneesiumoksiidi koguturg suhteliselt stabiilne ning see väike muutumine jääb pikaajalises perspektiivis tarbimise tavapärasesse vahemikku.

Import Hiinast

Impordimaht, turuosa ja -hinnad

(44) Hiinast pärineva impordi maht sarnanes ühenduse tarbimise näitajatele. Kuni 2002. aastani kasvas import keskmiselt 8% ning hakkas seejärel vähenema. Kokkuvõttes vähenes Hiinast pärinev import vaatlusalusel perioodil 18% võrra, 140 171 tonnilt 115 225 tonnini.

Tabel 2. Import Hiinast

Hiinast pärineva impordi maht | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood | Uurimis-periood/2000 |

Tonnid | 140 171 | 150 403 | 163 116 | 126 387 | 115 225 |

Indeks | 100 | 107 | 116 | 90 | 82 | -18 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 7 | 9 | -26 | -8 |

Allikas: Eurostati andmed

(45) Hiina impordi turuosa kasvas 36%-ni 2002. aastal samaaegselt ühenduse tarbimise kasvuga. Alates 2003. aastast hakkas see mõnevõrra vähenema, moodustades uurimisperioodil siiski 29%.

Tabel 3. Hiina impordi turuosa

Hiina impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood | Uurimis-periood/2000 |

Turuosa protsendina | 33 | 34 | 36 | 32 | 29 |

Indeks | 100 | 103 | 109 | 97 | 88 | -12 |

Allikas: Eurostati andmed

(46) Hiinast pärineva impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil järk-järgult, kokku 24% võrra.

Tabel 4. Hiina impordi keskmine hind

Hiina impordi keskmine hind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood | Uurimis-periood/2000 |

Eurot/tonn | 174 | 164 | 149 | 135 | 133 |

Indeks | 100 | 94 | 86 | 78 | 76 | -24% |

Allikas: Eurostati andmed

Impordihinna muutumine ja hinna allalöömine

(47) Vaatlusaluse toote keskmine hind Hiinast importimisel oli uurimisperioodil 133 eurot tonni kohta, arvestatuna CIF-hinnas ühenduse piiril, vastavalt kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevatele andmetele. Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse tootmisharu keskmisi müügihindu (tehasehinnad) Hiina impordihindadega uurimisperioodil, mida korrigeeriti impordijärgsete kulude, tollimaksude ja dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohaseks arvestamiseks. Analüüsi käigus ei tuvastatud hinna allalöömist.

Ühenduse tootmisharu majandusolukord

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tabel 5. Tootmine

Tootmine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood | Uurimis-periood/2000 |

Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | -5 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 4 | -2 | -5 | -2 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(48) Ühenduse tootmisharu toodang kasvas esmalt 4% võrra ajavahemikus 2000–2001, näidates osaliselt samasuguseid suundumusi kui ühenduse tarbimine. Samas hakkas toodang seejärel järk-järgult vähenema, langedes vaatlusalusel perioodil kokku 5% võrra. Uurimisperioodi jooksul moodustas ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi toodang ligikaudu 55% ühenduse tarbimisest.

Tabel 6. Tootmisvõimsus

Tootmisvõimsus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 0 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 0 | 0 | 0 | 0 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(49) Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

Tabel 7. Tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsuse rakendamine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | -5 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(50) Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil sarnanesid tootmisvõimsuse rakendamise näitajad tootmisnäitajatele. Ajavahemikus 2000–2001 toimunud kasvu järel hakkas see järjepidevalt vähenema. Vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 5% võrra.

Müügimaht ja -hinnad

Tabel 8. Ühenduse turu müügimaht (tonnides)

Ühenduse turu müügimaht: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Sõltumatutele isikutele |

Indeks | 100 | 98 | 94 | 87 | 89 | -11 |

Seotud isikutele |

Indeks | 100 | 149 | 150 | 150 | 157 | 57 |

Seotud ja sõltumatutele isikutele |

Indeks | 100 | 104 | 101 | 95 | 97 | -3 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(51) Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul vähenes 2000. aastast uurimisperioodini 11%. Müük sidusettevõtjatele kasvas 2000. aastast uurimisperioodini 57% võrra. Kõnealune müük puudutas vaid ühte äriühingut ning see toimus samasse kontserni kuuluvatele tütarettevõtjatele. Mainitud müük moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 17% asjaomase müügi kogumahust.

(52) Ühenduse turu müügi kogumaht vähenes 2000. aastast uurimisperioodini 3% võrra.

Tabel 9. Ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi müügihinnad

Ühenduse tootmisharu müügihind sõltumatutele isikutele | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 108 | 110 | 109 | 109 | 9 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 8 | 2 | -1 | -1 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(53) 2000. aastast uurimisperioodini tõusid ühenduse tootmisharu keskmised magneesiumoksiidi müügihinnad ühenduse turul 9%. Müügihinnad jõudsid kõrgeimale tasemele 2002. aastal, langedes seejärel mõnevõrra 2003. aastal ja uurimisperioodil.

Turuosa

Tabel 10. Turuosa

Ühenduse tootmisharu turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Turuosa protsendina | 62 | 61 | 59 | 63 | 65 |

Indeks | 100 | 98 | 95 | 102 | 105 | 5 |

Allikas: Eurostati andmed ja ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(54) Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 2002. aasta 62% tasemelt 65%-le uurimisperioodil. Suurem kasv leidis aset ajavahemikus 2002–2003 (7% turust).

(55) Näib, et ühenduse tootmisharu on suutnud suurendada turuosa oma konkurentsivõimeliste hindade tõttu, võrreldes muude kolmandate riikidega.

Varud

Tabel 11. Varud

Varud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 107 | 94 | 101 | 81 | -19 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 7 | -13 | 7 | -20 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(56) Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil vähenesid varud 19%. Ajavahemikus 2000–2003 oli varude maht ligikaudu 43 000 tonni, samas kui uurimisperioodil langes varude maht ligi 35 000 tonnini.

(57) Varud, mis moodustasid 2000. aastal ligi 16% ühenduse tootmisharu müügist ühenduse turul, vähenesid uurimisperioodil ligikaudu 14%-ni müügist ühenduse turul.

Tasuvus ja rahakäive

(58) Tasuvus, väljendatuna protsendina sõltumatutele isikutele toimunud müügi netoväärtusest, muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 12. Tasuvus

Tasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 113 | 538 | 13 | 200 | 100 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(59) Pärast 2000. aasta kahjumit on ühenduse tootmisharu müük olnud tulutoov kuni uurimisperioodi lõpuni. 2002. aastal jõudis tasuvus 4,3% tasemele, kuid langes seejärel 0,1%-ni 2003. aastal ning 1,6%-ni uurimisperioodil. 2003. aastal toimunud languse põhjuseks oli müügimahu vähenemine ja Hiina eksportijate avaldatud hinnasurve, mis ei ole võimaldanud ühenduse tootmisharul siiani tõsta hindu mõistliku kasumimarginaali saamiseks vajalikule tasemele.

(60) Siinkohal märgitakse, et kui arvestada müüki seotud isikutele, oleks tasuvus mõnevõrra madalam, kuid suundumus oleks siiski sama.

Tabel 13. Rahakäive

Rahakäive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 128 | 160 | 82 | 134 | 34 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 28 | 33 | -79 | 52 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(61) Rahakäive paranes vaatlusalusel perioodil 34%, näidates samasugust suundumust kui tasuvus.

Investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime

Tabel 14. Investeeringud

Investeeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 92 | 76 | 74 | 81 | -19 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -8 | -16 | -2 | 6 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(62) Investeeringud vähenesid 2000. aastast uurimisperioodini ligi 19%. Sellele vaatamata olid käesoleva uurimisperioodi investeeringud 24% võrra suuremad kui eelmise uurimise uurimisperioodi jooksul, mil investeeringud jõudsid 4 219 000 eküü tasemele. Investeeriti peamiselt tootmisprotsessi parandamisse ja edasisse ratsionaliseerimisse kulude kokkuhoiu ja keskkonnanõuetele vastavuse eesmärgil.

Tabel 15. Investeeringutasuvus

Investeeringutasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 129 | 700 | 14 | 231 | 131 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(63) 2000. aastal negatiivne investeeringutasuvus kasvas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 11,6% ning järgis sama suundumust mis tasuvus.

(64) Ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil võimeline kapitali kaasama.

Tööhõive, tootlikkus ja palk

Tabel 16. Tööhõive

Tööhõive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 99 | 90 | 85 | 80 | -20 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -1 | -9 | -5 | -5 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(65) Ülalesitatud tabelist nähtub, et tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 20%. Põhiline langus toimus ajavahemikus 2001. aastast uurimisperioodini.

(66) Arvestades asjaolu, et tööhõive vähenes enam kui tootmine, tõusis tootlikkus samal perioodil 19%, nagu on näidatud järgmises tabelis:

Tabel 17. Tootlikkus

Tootlikkus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 105 | 113 | 115 | 119 | 19 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 5 | 8 | 2 | 4 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(67) Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu töötajate palk ligikaudu 4%.

Tabel 18. Palk

Palk | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Indeks | 100 | 104 | 99 | 100 | 96 | -4 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 4 | -4 | 0 | -3 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

Muude tegurite mõju

Ühenduse tootmisharu eksport

(68) Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu eksport muutus järgmiselt:

Tabel 19. Ühenduse tootmisharu eksport

Ühenduse tootmisharu eksport | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood | Uurimis-periood/2000 |

Tonnid | 9240 | 9 206 | 15 671 | 9962 | 10 022 |

Indeks | 100 | 100 | 170 | 108 | 108 | 8 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 0 | 70 | -62 | 1 |

Allikas: Ühenduse tootmisharu kontrollitud vastused küsimustikule

(69) Ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidi eksport kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 8%, peamiselt 2002. aastal. Samas ei ole ekspordimahu kasv ühenduse tootmisharu olukorda ilmselt eriti mõjutanud, kuna kõnealune eksport moodustas keskmiselt umbes 4% ühenduse tootmisharu kogumüügist.

Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi maht ja hinnad

(70) Muudest riikidest peale Hiina ühendusse imporditud magneesiumoksiidi maht ja keskmised impordihinnad muutusid järgmiselt:

Tabel 20. Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (maht)

Tonnid | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Türgi | 2704 | 3116 | 7010 | 2105 | 1373 |

Ameerika Ühendriigid | 849 | 1518 | 326 | 704 | 897 |

Iisrael | 2417 | 2558 | 2714 | 3156 | 2725 |

Mehhiko | 703 | 781 | 627 | 856 | 755 |

Jaapan | 1949 | 1658 | 2081 | 627 | 455 |

Austraalia | 1115 | 749 | 42 | 341 | 301 |

Norra | 459 | 198 | 72 | 117 | 149 |

Muud kolmandad riigid | 56 | 1462 | 679 | 109 | 516 |

Kokku | 10 252 | 12 041 | 13 550 | 8016 | 7172 |

Allikas: Eurostati andmed.

Tabel 21. Import ühendusse muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind)

Euro | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Türgi | 128 | 147 | 154 | 169 | 195 |

Ameerika Ühendriigid | 1475 | 509 | 1431 | 796 | 795 |

Iisrael | 964 | 712 | 607 | 611 | 667 |

Mehhiko | 458 | 718 | 870 | 591 | 617 |

Jaapan | 1164 | 1173 | 1044 | 713 | 458 |

Austraalia | 609 | 495 | 466 | 407 | 431 |

Norra | 284 | 0 | 495 | 295 | 270 |

Muud kolmandad riigid | 0 | 528 | 740 | 200 | 191 |

Allikas: Eurostati andmed

Tabel 22. Muudest kolmandatest riikidest ühendusse toimuva impordi turuosa

Muudest kolmandatest riikidest ühendusse toimuva impordi turuosa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood | Uurimisperiood/2000 |

Turuosa protsendina | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | -1 |

Indeks | 100 | 117 | 129 | 80 | 73 |

Allikas: Eurostati andmed

(71) Muudest riikidest peale Hiina imporditud magneesiumoksiidi kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 10 252 tonnilt 2000. aastal 7172 tonnile uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosa korrigeeriti veidi, et jätta arvutustest välja ühe ühenduse tootja poolt selle Türgis asuvalt sidusettevõtjalt ostetud ja ühenduse turul müüdud impordi kogus. Nimetatud impordi turuosa vähenes asjaomasel perioodil 2% tasemelt 1%-ni. Peamised ühendusse eksportijad on olnud Türgi, Iisrael, Austraalia ja USA.

(72) Muude kolmandate riikide keskmised impordihinnad olid uurimisperioodi jooksul tunduvalt kõrgemad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Samas tuleks märkida, et kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevad Eurostati andmed hõlmavad ka sünteetilise magneesiumoksiidi hindu, mis on tunduvalt puhtam kui vaatlusalune toode ja sellest tulenevad ka kõrgemad hinnad. Ehkki sünteetilise magneesiumoksiidi ja vaatlusaluse toote osakaalu kohta kümnekohalisel TARIC-koodil põhinevate Eurostati andmete tootevalikus puudub täpne teave, võib põhjendatult eeldada, et kolmandatest riikidest pärineva magneesiumoksiidi üldine hinnatase oli uurimisperioodil kõrgem kui ühenduse tootmisharu hinnatase.

Järeldus

(73) Nagu eespool selgitatud, vähenes vaatlusaluse toote tarbimine vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Sarnaselt eelmisele tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusele leitakse siiski, et – nagu on selgitatud ühenduse tarbimist käsitlevas põhjenduses 42 – ei avaldanud ühenduse tarbimine vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu olukorrale olulist mõju.

(74) Kehtivad meetmed on ühenduse tootmisharu olukorda alates 2000. aastast osaliselt parandanud. Majandustegurid nagu turuosa, tasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive, tootlikkus ja sulgemisvarud näitasid positiivset arengut. Ühenduse tootmisharu müük on olnud tulutoov alates 2001. aastast (0,9%) kuni uurimisperioodini (1,6%). Samas ei ole ühenduse tootmisharu saanud Hiina eksportijate surve tõttu piisavat kasumit, mis oleks vajalik selle elujõulisuse tagamiseks tulevikus. Mis puudutab negatiivseid näitajaid tootmise (-5%), tootmisvõimsuse rakendamise (-5%) ja ühenduse turu müügi (-3%) osas, siis need olid üldjoontes kooskõlas tarbimise vähenemisega. Samas on see toimunud tööhõive (-20%) ja investeeringute (-19%) arvelt. Siinkohal märgitakse, et ühe ühenduse tootja müük seotud isikutele ei muutnud ühenduse tootmisharu üldist olukorda. Seega võib järeldada, et kuigi ühenduse tootmisharu olukord on paranenud, on see jätkuvalt haavatav, muu hulgas Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi jätkumise tõttu. Ühenduse tootmisharu jõupingutused konkurentsivõime parandamisel ei ole seega olnud täielikult edukad.

(75) Teisest küljest tuleks samuti märkida, et Hiina impordi maht ja turuosa on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Lisaks sellele leiti, et Hiina import ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla. Nimetatud tingimustel, ning arvestades eelkõige ühenduse tootmisharu olukorra vähest paranemist, Hiina impordi ja selle turuosa vähenemist ning hinna allalöömise puudumist, ei suudetud kindlaks teha dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju jätkumist. Seega kontrolliti, kas meetmete kaotamise korral kahju korduks.

Kahju kordumise tõenäosus

(76) Seoses kohaldatavate meetmete aegumise tõenäolise mõjuga ühenduse tootmisharu olukorrale, vaadeldi mitmeid tegureid koos varasemates põhjendustes kokku võetud üksikasjadega.

(77) Nagu varem viidatud, oleks dumpinguvastaste meetmete aegumise korral väga tõenäoline, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import Hiinast suureneks oluliselt seoses Hiina suure kasutamata tootmisvõimsusega, mis tuleneb asjaolust, et Hiinale kuuluvad suurimad magnesiidimaagi varud maailmas.

(78) Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest pärineva ühenduse impordi võrdlemisel on ilmnenud olulised erinevused hindades. Muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil kõrged, samas kui Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad on järjest langenud. Asjaolu, et Hiina ekspordihinnad olid muudele peamistele magneesiumoksiidi turgudele eksportimisel 38% madalamad kui ühendusse eksportimisel, näitab samuti selgelt, et ühenduse tootmisharu satuks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga ekspordi mahu kasvu korral veelgi suurema surve alla, võttes arvesse, et kõnealune eksport on vaatlusalusel perioodil juba avaldanud negatiivset survet ühenduse hindadele.

(79) Eespooltoodut arvesse võttes järeldatakse, et meetmete aegumine põhjustaks väga tõenäoliselt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

G. ÜHENDUSE HUVID

Sissejuhatav märkus

(80) Kooskõlas algmääruse artikliga 21 kontrolliti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ning samuti vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.

(81) Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus jõuti seisukohale, et meetmete taaskehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Kuna käesoleva uurimise puhul on samuti tegu tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusega, võimaldab see analüüsida olemasolevate dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

(82) Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise osas on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega.

Ühenduse tootmisharu huvid

(83) Tuletatakse meelde, et eelnevalt on kindlaks tehtud Hiinast pärineva vaatlusaluse toote dumpingu jätkumise tõenäosus ning oht taolise impordiga ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumiseks. Lisaks leiti, et ühenduse tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras. Meetmete kehtivuse pikendamine peaks neil aitama täielikult taastuda ja täiendavat kahju vältida. Seega on ühenduse tootmisharu huvides säilitada Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid

(84) Komisjoni talitused saatsid küsimustikud 23-le kaebuses nimetatud importijale/kaubandusettevõtjale. Ühtegi vastust ei saadud.

(85) Kõnealustel tingimustel järeldati, et kehtivad meetmed ei mõjuta oluliselt importijaid ega kaubandusettevõtjaid ning seega ei mõjutaks neid märkimisväärselt ka meetmete kehtivuse pikendamine. See on samuti kooskõlas varasematel uurimismenetlustel tehtud järeldustega.

Kasutajate huvid

(86) Komisjoni talitused saatsid küsimustikud neljale kasutajale. Ühtegi vastust ei saadud.

(87) Kuna küsimustikele ei vastatud ning kehtivate meetmete aegumise toetuseks puudusid kontrollitavad andmed, nagu ka eelmise meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse korral, järeldatakse, et tollimaksude kehtivuse pikendamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid.

H. JÄRELDUS

(88) Uurimine on näidanud, et Hiina eksportijad on uurimisperioodi jooksul dumpingut jätkanud. Lisaks on tõendatud, et ühenduse turg on Hiina eksportijate jaoks atraktiivne, arvestades teiste eksportturgude hinnataset ning Hiina märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust. Seega oleks meetmete tühistamise korral tõenäoline, et ühenduse turule jõuaks suures mahus dumpinguhinnaga importi.

(89) Ühenduse tootmisharu olukord, mida iseloomustab tootmise, müügi ja tööhõive vähenemine ja ebapiisav kasum vaatlusalusel perioodil, oleks meetmete tühistamise korral väga tõenäoliselt raskustes, sest ühenduse turule paisatav Hiinast pärinev vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import suureneks veelgi.

(90) Ühenduse huvide seisukohalt järeldatakse, et käesoleval juhul puuduvad kaalukad põhjused dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes.

(91) Seega leitakse, et Hiinast pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

(92) Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Avalikustamise järel anti neile tähtaeg seisukohtade esitamiseks. Tähtaja jooksul ei saadud ühtegi märkust, mille tõttu oleks tulnud eeltoodud järeldusi muuta.

(93) Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Hiinast pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1334/1999, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 985/2003,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva magneesiumoksiidi impordi suhtes, mis liigitatakse CN-koodi ex 2519 90 90 (TARIC-kood 2519 90 90*10) alla.

2. Dumpinguvastase tollimaksu summa on:

a) vahe, mille poolest 112 euro suurune minimaalne impordihind tonni kohta erineb vabast netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimakse maha arvestatud, kõigil juhtudel, kui viimane on:

madalam kui minimaalne impordihind, ning

kehtestatud arve põhjal, mis on väljastatud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt vahetult ühenduses asuvale sõltumatule isikule (TARIC-lisakood A420);

b) null, kui ühenduse piiril kehtiv vaba netohind, millest ei ole tollimakse maha arvestatud, on kehtestatud arve põhjal, mis on väljastatud Hiina Rahvavabariigis asuva eksportija poolt vahetult ühenduses asuvale sõltumatule isikule ja on võrdne või kõrgem kui minimaalne impordihind 112 eurot tonni kohta (TARIC-lisakood A420);

c) võrdne väärtuselise tollimaksuga, mille määraks on 27,1%, kõigil teistel juhtudel, mis ei kuulu punktide a ja b alla (TARIC-lisakood A999).

Juhtudel, mil dumpinguvastane tollimaks on kehtestatud vastavalt artikli 1 lõike 2 punktile a ning kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145, alandatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele. Makstav tollimaks on sel juhul võrdne minimaalse impordihinna alandatud määra ja ühenduse piiril enne tollivormistust kehtiva vaba netohinna alandatud määra vahega.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.).

[2] EÜT L 159, 25.6.1999, lk 1, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 985/2003 (ELT L 143, 11.6.2003, lk 1.).

[3] ELT L 143, 11.6.2003, lk 1.

[4] EÜT L 145, 17.6.1993, lk 1.

[5] ELT C 230, 26.9.2003, lk 2.

[6] ELT C 138, 18.5.2004, lk 2.