Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 171/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

SZILVÁSVÁRADI PISZTRÁNG

ELi nr: PGI-HU-02472 – 4.6.2018

KPN () KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Szilvásváradi pisztráng“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Ungari

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Szilvásváradi pisztráng“ on lõhilaste (Salmonidae) sugukonda kuuluv jõeforell (Salmo trutta morpha fario). Pealtpoolt vaadates on kala selg hallikasroheline, küljed on kuldkollased, tumedate ja eristuvate, heleda äärisega erkpunaste tähnidega.

Toodet „Szilvásváradi pisztráng“ turustatakse värskelt, 40–45 cm pikkusena ja puhastatult (roogitult) 400–500 grammi kaaluvana. Kala on tekstuurilt tugev ja heleda, kergelt roosaka värvusega, maitselt õrn, mudane kõrvalmaitse puudub.

Rasvaladestused puuduvad ja seljast kõhuosani on kala ristlõike tekstuur ühtlaselt tugev. „Szilvásváradi pisztráng“ on lihaskiult peenem kui mujal kasvatatud jõeforell.

3.3. Sööt (üksnes loomset päritolu toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Szilvásváradi pisztrángi“ kasvuperioodil söödetakse kalu hormooni-, kemikaali- ja antibiootikumivabast kalajahust valmistatud söödaga, kuhu on lisatud kalaõli, vajalikke vitamiine ja mikroelemente ning mis on toodetud keskkonnasõbralikult (kemikaalideta ja GMOdeta). Kalakasvatusmeetodi olulise aspektina jäetakse punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas paiknevate forellitiikide servadesse alles taimed, mis tagab, et kalad saavad ka looduslikku lisatoitu (eelkõige putukaid).

3.4. Tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisprotsessi etapid, st aretus, paljundamine, maimude ja turustatava kala kasvatamine ning püük, peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, peenestamise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Szilvásváradi halduspiirkond.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

„Szilvásváradi pisztrángi“ ja geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb toote kvaliteedil.

„Szilvásváradi pisztrángi“ maitse erineb sarnaste kalaliikide maitsest ning tal on ka väga iseloomulik tekstuur. Roosakal kalal on õrn maitse, mudamaitset ei ole tunda, tal on tugevam tekstuur ja ning ta on peenema lihaskiuga kui mujal kasvatatud forell, rasvaladestus puudub.

Szalajka org, kust „Szilvásváradi pisztráng“ pärit on ja kus teda kasvatatakse, on Bükki mäestiku 350–400 meetri kõrgusel üle merepinna paiknev kuristik, kus asuvad Szalajka ja Szikla karstiallikad. Kalakasvatustiigid rajati orust läbi voolava Szalajka oja vee abil, tiikides kasutatav vesi saadakse ojast. Allikate vesi laskub 800 meetri kõrguselt Bükki platoolt läbi karstivormide, kus see läbib korduva loodusliku filtreerimise, mille tulemuseks on erakordselt puhas ja kvaliteetne vesi, mida kasutatakse kalakasvatustiikides. Allikate veetemperatuur on aasta läbi 11–12 °C.

Kalakasvatustiigid paiknevad otse neid veega varustavate allikate kõrval. Allikad ja kalakasvatustiigid, sh vastsete koorumiseks mõeldud tiigid, on üksteisest umbes 200 meetri kaugusel, see on ainus Ungari kalakasvandus, kus tiikide ja allika vahel ei ole reostust tekitavaid asulaid ega põllumajandusmaad, forellitiikidesse jõuab vesi pinnaveena. Kogu piirkond on Bükki rahvuspargi osa.

Geograafilisel piirkonnal on järgmised ainulaadsed omadused:

— tiike veega varustavate allikate veetemperatuur on ühesugune nii suvel kui ka talvel, seega on koorumis- ja kasvatustiikide temperatuurid vaid väga väikese erinevusega. Kalu saab kasvatada stabiilses keskkonnas. Ühtlase jahedusega allikavesi aasta läbi ja lühike vahemaa tiikide vahel tähendab, et veetemperatuur tiikides ei tõuse üle 15 °C isegi suvisel kalakasvatusperioodil. Jahedas vees on kaladel väiksem söögiisu, nad kasvavad aeglasemalt, mistõttu on kala tekstuur keskmisest tugevam, tihedam ja vähem rasvane. Allikatest tuleva värske vee pidev juurdevool takistab mudase kõrvalmaitse teket;

— vee pidev ja kiire vahetumine tagab hea hapnikuvarustuse, mis ei ole oluline üksnes kaladele endale, vaid aitab kiirendada ka nende ainevahetust, soodustab kasvu ja tõstab kalade kvaliteeti, muutes lihaskiud peenemaks ja kala tekstuurilt tugevamaks;

— ühtlase suurepärase kvaliteediga, joogiveeks sobilik allikavesi, mida heakskiidetud labor pidevalt kontrollib, annab kalale õrna ja mudase kõrvalnoodita maitse;

— kalade jaoks stressivabas keskkonnas puuduvad kunstlikud õhutussüsteemid ja kasvatustiikide ümber ei ole ülearuseid inimesi.

Kõik need tegurid aitavad kaasa „Szilvásváradi pisztrángi“ ühtlasele kasvule ning kala tekstuuri ja värvuse kujunemisele: kala on tugeva tekstuuriga ja roosakas, puuduvad rasvaladestused.

Jõeforelli aretamiseks Szilvásváradi forellikasvanduses kasutatakse alati samade omadustega sugukarja, see on geneetiliselt puhas. Forellikasvandusse või Szalajka ojja ei ole kunagi asustatud lõhilaste sugukonda kuuluvaid eluskalu teistest kasvandustest või veekogudest ega ei ole seal neid peetud.

Põlvest põlve edasi antud kogemused on loonud baasteadmise, millal kalamarja võtta, millist paljundusmeetodit kasutada ja kuidas viljastamata mari eemaldada. Kohalike teadmiste järgi tuleb kalavastsete söötmist alustada 32–35 päeva peale nende koorumist, sest selles etapis on nad valmis sööta vastu võtma. Kui söötmist alustatakse hiljem, siis vastsed enam sööta vastu ei võta See meetod tagab madala suremusmäära ja selle, et kalakasvatustiigid püsivad puhtana, kuna kalad söövad tiikidesse pandava sööda ära ja tiiki ei jää seda reostavat ülearust sööta.

Kogemused ja teadmised aitavad tagada, et „Szilvásváradi pisztrángi“ kasvatatakse kalamarjast turustatava kalani kemikaali-, ravimi- ja stressivabalt.

Nii joogivee kvaliteediga karstiallikavesi kui ka pikaajalised kalakasvatuskogemused tagavad „Szilvásváradi pisztrángi“ eelnevalt kirjeldatud ainulaadsed omadused.

Arvestades, et algupärane geneetiline materjal on puutumatuna säilinud ja kala on toidukultuuri austajate seas kõrgelt hinnatud, tunnustati „Szilvásváradi pisztrángi“ 2013. aastal nimetusega „Bükki rahvuspargi toode“.

Tootespetsifikatsiooni avaldamise viide

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.