SELETUSKIRI

1. 2006. aasta detsembris toimunud sõjaväelise riigipöörde tõttu alustati muudetud Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud konsultatsioone. Konsultatsioonide tulemusena lepiti 2007. aasta aprillis kokku inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega seotud kohustustes. 1. oktoobril 2007 otsustas nõukogu oma otsusega 2007/641/EÜ kehtestada Fidži suhtes asjakohased meetmed, et arengukoostöö sõltuks teataval määral Fidži edusammudest kokkulepitud kohustuste täitmisel.

2. 10. aprillil 2009 peatas Fidži president aga põhiseaduse kehtivuse, vabastas ametist kõik kohtunikud ja teatas, et valimised korraldatakse hiljemalt 2014. aasta septembris. Sellega rikkus Fidži ühepoolselt põhikohustusi, mis ta oli ELi ees 2007. aasta aprillis võtnud. Nimetatud sündmused toimusid päev pärast seda, kui apellatsioonikohus oli tunnistanud 2006. aasta riigipöörde järel ametisse nimetatud ja sõjaväelaste juhitava valitsuse õigusvastaseks. Lisaks on Fidžil välja kuulutatud erakorraline seisukord ja oluliselt piiratud sõnavabadust.

3. Pärast kõnealuseid negatiivseid sündmusi otsustas nõukogu 24. septembril 2009 oma otsusega 2009/735/EÜ pikendada kuni 31. märtsini 2010 nende Fidži suhtes kehtestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega, mis on sätestatud 1. oktoobril 2009 aeguma pidanud otsuses 2007/641/EÜ. ELiga kokkulepitud kohustuste täitmise edasise hilinemise tõttu otsustas nõukogu 29. märtsil 2010 otsusega 2010/208/EL pikendada otsuses 2007/641/EÜ Fidži suhtes kehtestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega kuni 1. oktoobrini 2010, 27. septembril 2010 pikendati otsusega 2010/589/EL kõnealust kohaldusaega kuni 31. märtsini 2011 ning 31. märtsil 2011 otsusega 2011/219/EL veel kuni 30. septembrini 2011.

5. Kokkulepitud kohustuste täitmisel ei ole täheldatud positiivseid muutusi.

6. Kui kaasnevate meetmete raames endistele suhkruprotokolliga ühinenud riikidele antav 2010. aasta toetus, mis olenes demokraatliku protsessi jätkumisest, 2010. aasta mais tühistati, suunati osa toetusest Suvas asuva delegatsiooni kaudu otsetoetusteks suhkrutootmisest otseselt sõltuvatele elanikele, et vähendada kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi.

7. Fidžile aastateks 2011–2013 ette nähtud toetuse soovituslik summa on vastavalt komisjoni otsusele K(2010)8130 51,094 miljonit eurot. Kõnealune toetus oleneb (täielikult või osaliselt) siiski sellest, kas Cotonou lepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 alusel peetavatel konsultatsioonidel saavutatakse edu. Edusammude puudumise korral rahastatakse ainult meetmeid, millega leevendatakse kahjulikke sotsiaalseid mõjusid.

8. Tulenevalt Fidži sotsiaalmajandusliku olukorra jätkuvast halvenemisest ning asjaolust, et praegune lähenemisviis ei ole aidanud kaasa demokraatia ja õigusriigi taastamisele, võetakse kasutusele uus lähenemisviis, mis hõlmab suunatud arenguabi andmise jätkamist Fidžile, et toetada kaitsetumaid rahvastikurühmi ja demokratiseerimist. Abi andmist ei vahenda valitsus (19. mail 2011 vastu võetud ühisteatis SEK (2011) 585).

9. Eespool toodud kaalutlustel peaks Euroopa Liit praeguses etapis kohaldatava poliitika ja asjakohaste meetmete rakendamist pikendama.

10. Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku pikendada kehtivat otsust veel kaheteistkümne kuu võrra kuni 30. septembrini 2012.

11. EL peaks jätkama Fidžiga korrapärast dialoogi ja püsivat poliitilist koostööd ning seetõttu tuleks otsus korrapäraselt läbi vaadata.

12. Tehakse ettepanek teavitada Fidži vahevalitsust käesolevast otsusest otsusele lisatud president Nailatikaule adresseeritud kirja kavandi kaudu ja teavitada teda järgmistest asjaoludest: a) EL on tihedast poliitilisest dialoogist endiselt huvitatud vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8; b) EL hindab põhiseadusliku korra juurde tagasipöördumise osas tehtud edusamme ning võtab neid jätkuvalt arvesse seoses kaasnevate meetmetega endiste suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks ja Fidži suhtes kohaldatava kümnenda EAFi riikliku sihtprogrammiga; c) AKV-EÜ partnerluslepingu artiklile 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklile 37 vastavad uued konsultatsioonid on võimalikud, kui Fidži seda soovib.

13. Asjakohaseid meetmeid tuleks seetõttu muuta ainult niivõrd, kui see on vajalik edasise arengu arvessevõtmiseks ning võimaldab teha muudatusi lähenemisviisi. Meetmete sisu ei muudeta, isegi kui see peaks olema aegunud.

Kokkuvõte

Eespool toodut silmas pidades tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepaneku eelnõu nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse Fidži Vabariigi suhtes võetavaid asjakohaseid meetmeid ja pikendatakse nende kohaldamisaega.

2011/0230 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse otsust 2007/641/EÜ (mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga) ja pikendatakse selle kohaldamisaega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217,

võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000 Cotonous[1] alla kirjutatud koostöölepingut, mida on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis,[2] (edaspidi „AKV-EÜ partnerlusleping”), eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,[3] eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (edaspidi „arengukoostöö rahastamisvahend”),[4] eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Otsus 2007/641/EÜ[5] (mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga) võeti vastu selleks, et rakendada asjakohaseid meetmeid pärast AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 9 loetletud oluliste lepingu osade rikkumist ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklis 3 osutatud väärtuste eiramist.

2. Kõnealuseid meetmeid on pikendatud 24. septembri 2009. aasta otsusega 2009/735/EÜ[6] ja hiljem 29. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/208/EL,[7] 27. septembri 2010. aasta otsusega 2010/589/EL[8] ning 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/219/EL,[9] kuna Fidži ei olnud ikka veel täitnud 2007. aasta aprillis toimunud konsulteerimiste käigus võetud tähtsaid kohustusi seoses AKV-ELi partnerluslepingu ja arengukoostöö rahastamisvahendi oluliste osadega ning mitme kõnealuse kohustuse täitmisel on hiljuti esinenud ka märkimisväärseid tagasilööke.

3. Otsuses 2007/641/EÜ sätestatud meetmete kohaldamisaeg lõpeb 30. septembril 2011. Otsuse kohaldamisaega tuleks pikendada ning asjaomaste meetmete sisu tuleks tehniliselt ajakohastada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/641/EÜ muudetakse järgmiselt:

4. Artikli 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Otsuse kehtivus lõpeb 30. septembril 2012. Otsus vaadatakse korrapäraselt vähemalt iga kuue kuu tagant läbi.”;

5. Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisas olev kiri adresseeritakse Fidži Vabariigile.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

LISA

Kirja kavandTema ekstsellents Tema Ekstsellents Ratu Epeli NAILATIKAU

Fidži Vabariigi president

Suva

Fidži VabariikTeie Ekstsellents

Euroopa Liit (edaspidi „EL”) peab väga tähtsaks AKV-EÜ partnerluslepingu artiklit 9 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklit 3. Inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimine, millele AKV-EÜ partnerlus on rajatud, on AKV-EÜ partnerluslepingu oluline osa ning meie suhete alus.

11. detsembril 2006 mõistis ELi Nõukogu hukka sõjaväelise riigipöörde Fidžil.

Vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu artiklile 96 ning arvestades, et 5. detsembril 2006 toimunud sõjaväelise riigipöördega rikuti kõnealuse lepingu artiklis 9 loetletud olulisi lepingu osi, kutsus EL Fidži Vabariiki (edaspidi „Fidži”) konsultatsioonidele, et AKV-EÜ partnerluslepinguga sätestatud korra kohaselt uurida põhjalikult olukorda ja vajaduse korral seda parandada.

Konsultatsioonide ametlik osa algas Brüsselis 18. aprillil 2007. EL väljendas rahulolu selle üle, et vahevalitsus kinnitas mitmeid põhikohustusi seoses inimõiguste ja põhivabadustega ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimisega, millele on viidatud allpool, ja tegi ettepanekuid positiivsete meetmete rakendamiseks nende kohustuste täitmisel.

Kahjuks on vahepeal toimunud hulk tagasilööke (eriti 2009. aasta aprillis), mille tulemusena Fidži on jätnud täitmata mitu võetud kohustust. Nimetatud tagasilöökide hulka kuuluvad eelkõige põhiseaduse kehtivuse peatamine, parlamendivalimiste edasilükkamine väga pikaks ajaks ja inimõiguste rikkumise juhud. Kuigi varem võetud kohustuste täitmine on oluliselt edasi lükkunud, on enamik nimetatud kohustustest Fidži praeguse olukorra tõttu endiselt väga aktuaalsed. Seepärast on need kohustused lisatud ka käesolevale kirjale. Fidži ühepoolne otsus eirata paljusid põhikohustusi jätab riigi ilma osast temale määratud arenguabi vahenditest.

Lähtudes AKV-EÜ partnerluslepingu aluseks olevast partnerluse vaimust, väljendab EL siiski oma valmisolekut alustada uusi ametlikke konsultatsioone niipea, kui on võimalik mõistlikult eeldada, et sellised konsultatsioonid õnnestub edukalt lõpule viia. 1. juulil 2009 tutvustas vahevalitsuse peaminister reforme ja demokraatia taastamist käsitlevat tegevuskava. EL on valmis alustama selle tegevuskava käsitlemiseks dialoogi ja kaaluma tegevuskava kasutamist uute konsultatsioonide lähtepunktina. Selleks et luua võimalus uute konsultatsioonide alustamiseks, on EL seega otsustanud pikendada praegu kehtivate asjakohaste meetmete kohaldamisaega. Ehkki mõned asjakohastest meetmetest on nüüdseks aegunud, eelistab EL nende ühepoolse ajakohastamise asemel jätkuvalt uurida, kas Fidžiga oleks võimalik alustada uusi konsultatsioone. Seepärast on eriti oluline, et vahevalitsus kohustuks pidama riigis kõiki osapooli hõlmavat poliitilist dialoogi ja ilmutaks rakendatava tegevuskava ajastamise küsimuses paindlikkust. ELi seisukoht lähtub praegu ja ka edaspidi AKV-EÜ partnerluslepingu olulistest osadest ja aluspõhimõtetest, eelkõige dialoogi ja vastastikuste kohustuste täitmise kesksest rollist. Sellest hoolimata rõhutatakse, et EL ei tee tulevikus toimuda võivate konsultatsioonide kohta ennatlikke järeldusi.

Kui Fidži peaks uute konsultatsioonide tulemusena võtma endale olulised kohustused, kohustub EL asjakohased meetmed varakult läbi vaatama ja neid positiivses suunas muutma. Kui olukord Fidžil ei parane, on seevastu ette näha, et riik jääb ilma täiendavatest arenguabi vahenditest. EL hindab eriti põhiseadusliku korra taastamisel tehtud edusamme ning võtab neid arvesse seoses kaasnevate meetmetega suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks ja Fidži suhtes kohaldatava kümnenda Euroopa Arengufondi riikliku sihtprogrammiga.

Kuni uute konsultatsioonideni kutsub EL Fidžit jätkama ja hoogustama tihedat poliitilist dialoogi.

Asjakohased meetmed on järgmised:

- humanitaarabi ning kodanikuühiskonna ja kaitsetumate rahvastikurühmade otsest toetamist võib jätkata;

- pooleliolevat, eelkõige kaheksanda ja üheksanda EAFi raames toimuvat koostöötegevust võib jätkata; ¨

- koostöötegevust, mis aitaks taastada demokraatiat ja parandada valitsemist, võib jätkata, välja arvatud väga erandlikel asjaoludel;

- suhkrureformi 2006. aasta täiendavaid meetmeid võib rakendada. Fidži kirjutas rahastamiskokkuleppele tehnilisel tasandil alla 19. juunil 2007. Märgitakse, et rahastamiskokkulepe sisaldab peatamisklauslit;

- suhkrureformi täiendavate meetmete mitmeaastase sihtprogrammi aastateks 2011–2013 võib ette valmistada ja alla kirjutada;

- riigistrateegia dokumendi ja kümnenda EAFi riikliku sihtprogrammi ning suunava rahastamispaketi lõpliku väljatöötamise, tehnilisel tasandil allakirjutamise ja rakendamise, samuti sellest summast kuni 25 % ergutava toetuse võimaliku eraldamise tingimuseks on seoses inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetega võetud kohustuste täitmine, nimelt et vahevalitsus järgib põhiseadust, kohtusüsteemi sõltumatust austatakse täielikult, 6. septembril 2007 taaskehtestatud erakorralise seisukorra eeskiri tunnistatakse võimalikult kiiresti kehtetuks, inimõiguste kõiki väidetavaid rikkumisi uuritakse või need lahendatakse kooskõlas Fidži seadustest tulenevate menetluste ja foorumitega ning vahevalitsus teeb kõik endast oleneva, et takistada ähvardavate avalduste tegemist julgeolekuorganite poolt;

- 2007. aasta suhkrutoetus on null;

- 2008. aasta suhkrutoetuse avamine oli seotud tingimusega, et esitatakse tõendid valimiste usaldusväärne ja õigeaegse ettevalmistamise kohta vastavalt kokkulepitud kohustustele, nimelt et korraldatakse rahvaloendus ning põhiseaduse kohane valimispiirkondade piiride muutmine ja valimisreform, võetakse meetmed valimiskomisjoni töö tagamiseks, sealhulgas valimiskomisjoni esimehe ametissemääramiseks 30. septembriks 2007 vastavalt põhiseadusele. Fidži 2008. aasta suhkrutoetus tühistati 31. detsembril 2009;

- 2009. aasta suhkrutoetus tühistati 2009. aasta mais, sest vahevalitsus otsustas lükata üldvalimised edasi 2014. aasta septembrisse;

- 2010. aasta toetus tühistati enne 1. maid 2010, sest demokraatlik protsess oli pidurdunud. Arvestades siiski suhkrusektori kriitilist olukorda, suunati osa rahalistest vahenditest otsetoetusteks suhkrutootmisest otseselt sõltuvatele elanikele, et vähendada kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi. Kõnealuseid vahendeid haldab tsentraalselt ELi delegatsioon Suvas, mitte valitsus;

- endiste suhkruprotokolliga ühinenud riikidele suhkrureformiga kaasnevate meetmete mitmeaastase sihtprogrammi raames (aastateks 2011–2013) ette nähtud soovituslike toetuste andmine sõltub sellest, kas konsultatsioonide käigus jõutakse kokkuleppele. Sellise kokkuleppe puudumise korral rahastatakse kõnealusest toetusest ainult meetmeid, millega leevendatakse kahjulikke sotsiaalseid mõjusid.

- kaaluda võidakse täiendavat toetust põhikohustuste elluviimiseks ja sellega seotud ettevalmistuste tegemiseks, eelkõige toetust valimiste ettevalmistamiseks ja/või läbiviimiseks;

- piirkondlik koostöö ja Fidži osalemine selles jääb muutumatuks;

- Kohustuste täitmist kontrollitakse vastavalt käesoleva kirja lisas esitatud tingimustele, mis käsitlevad korrapärast dialoogi, hindamis- ja järelevalvemissioonidega tehtavat tihedat koostööd ning aruandlust.

Lisaks sellele ootab EL Fidžilt täielikku koostööd Vaikse ookeani saarte foorumiga silmapaistvate isikute töörühma soovituste rakendamisel, mida foorumi välisministrid toetasid Vanuatus 16. märtsil 2007 toimunud kohtumisel.

Euroopa Liit jätkab Fidži olukorra hoolikat jälgimist. Vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 peetakse Fidžiga tihedat poliitilist dialoogi, et tagada inimõiguste austamine, demokraatia taastamine ja õigusriigi põhimõtete järgimine seni, kuni mõlemad lepinguosalised jõuavad järeldusele, et dialoog on täitnud oma eesmärgi.

Juhul kui vahevalitsus võetud kohustuste täitmisega viivitab, selle katkestab või sellest taganeb, jätab EL endale õiguse asjakohaseid meetmeid muuta.

EL rõhutab, et Fidži privileegid ELiga tehtavas koostöös olenevad Cotonou lepingu oluliste osade ning arengukoostöö rahastamisvahendis kehtestatud põhimõtete järgimisest. Veenmaks ELi selles, et vahevalitsus on täielikult valmis võetud kohustustest kinni pidama, on oluline teha kokkulepitud kohustuste täitmisel kiiresti olulisi edusamme.

Lugupidamisega,

Brüssel,

ELi nimel |

Lisa lisa FIDŽI VABARIIGIGA KOKKU LEPITUD KOHUSTUSED .

A. Demokraatia põhimõtete austamine

Kohustus nr 1

Pärast 1. märtsi 2007 toimuvad 24 kuu jooksul vabad ja õiglased parlamendivalimised, lähtudes Vaikse ookeani saarte foorumi sekretariaadi määratud sõltumatute vaatlejate tehtud hindamise tulemustest. Valimiste ettevalmistusi ja valimisi jälgitakse, kohandatakse ja vaadatakse läbi ühiselt vastavalt vajadusele, lähtudes ühiselt kokku lepitud võrdlusalustest. See tähendab eelkõige järgmist:

- 30. juuniks 2007 võtab vahevalitsus vastu ajakava, milles kavandatakse uute parlamendivalimiste ettevalmistavate toimingute lõpuleviimise kuupäevad;

- ajakavas on täpsustatud rahvaloenduse, valimisringkondade piiride muutmise ja valimisreformi ajastus;

- piiride kindlaksmääramine ja valimisreform toimub vastavalt põhiseadusele;

- võetakse meetmed valimiskomisjoni töö tagamiseks, sealhulgas valimiskomisjoni esimehe ametissemääramiseks 30. septembriks 2007 vastavalt põhiseadusele;

- asepresident määratakse ametisse vastavalt põhiseadusele.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus võtab peamiste seadusandlike, eelarve- ja muude poliitikaalgatuste ja muudatuste vastuvõtmisel arvesse konsultatsioone kodanikuühiskonnaga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega.

B. Õigusriik

Kohustus nr 1

Vahevalitsus annab endast parima, et takistada ähvardavate avalduste tegemist julgeolekuorganite poolt.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus järgib 1997. aasta põhiseadust ning tagab selliste põhiseaduslike institutsioonide nagu Fidži inimõiguste komisjoni, avaliku teenistuse komisjoni ja põhiseaduslike ametikohtade komisjoni normaalse ja sõltumatu töö. Säilitatakse pealikute suurkogu oluline sõltumatus ja töö.

Kohustus nr 3

Kohtusüsteemi sõltumatust austatakse täielikult, süsteemil võimaldatakse vabalt töötada ning kõik asjaomased isikud austavad selle otsuseid, eelkõige järgmist:

- vahevalitsus kohustub tagama kohtu ametisse määramise 15. juuliks 2007 vastavalt põhiseaduse paragrahvi 138 lõikele 3;

- kohtunike ametisse määramine ja/või ametist vabastamine toimub edaspidi ranges vastavuses põhiseaduse sätete ja menetluskorraga;

- sõjavägi ja politsei ega vahevalitsus ei sekku mingil juhul ega viisil kohtumenetlusse; kohustus hõlmab juristide täielikku austamist.

Kohustus nr 4

Kõik korruptsiooniga seotud kriminaalmenetlused lahendatakse asjakohaste kohtukanalite kaudu ning väidetavaid korruptsioonijuhtumeid uurivad võimalikud muud organid tegutsevad põhiseaduse kohaselt.

C. Inimõigused ja põhivabadused

Kohustus nr 1

Vahevalitsus astub kõik vajalikud sammud, et hõlbustada inimõiguste kõikide väidetavate rikkumisjuhtumite uurimist või lahendamist kooskõlas Fidži saarte seadustest tulenevate menetluste ja foorumitega.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus tunnistab 2007. aasta mais kehtetuks erakorralise seisukorra eeskirja, sõltuvalt võimalikest ohtudest riigi julgeolekule, avalikule korrale ja ohutusele.

Kohustus nr 3

Vahevalitsus kohustub tagama, et Fidži inimõiguste komisjon töötab täiesti sõltumatult ja vastavalt põhiseadusele.

Kohustus nr 4

Igas vormis sõnavabadust ja meediavabadust austatakse täielikult, nagu põhiseaduses ette nähtud.

D. Kohustuste täitmise kontroll

Kohustus nr 1

Vahevalitsus kohustub pidama korrapärast dialoogi, et tehtud edusamme saaks kontrollida, ning võimaldab ELi ja Euroopa Komisjoni asutustele/esindajatele täieliku juurdepääsu kogu teabele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rahumeelse taastamise kohta Fidžil.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus teeb täielikku koostööd ELi kontrollkäikude raames, mida võidakse korraldada edusammude hindamiseks ja järelevalveks.

Kohustus nr 3

Vahevalitsus saadab iga kolme kuu järel alates 30. juunist 2007 arenguaruandeid Cotonou lepingu oluliste põhimõtete järgimise ja kohustuste täitmise kohta.

Märgitakse, et teatavaid küsimusi on võimalik tulemuslikult lahendada üksnes pragmaatilise lähenemisviisiga, mis tunnistab praegust tegelikku olukorda ja keskendub tulevikule.

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[2] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

[3] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

[4] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41-71.

[5] ELT L 260, 5.10.2007, lk 15.

[6] ELT L 262, 6.10.2009, lk 43.

[7] ELT L 89, 9.4.2010, lk 7.

[8] ELT L 260, 2.10.2010, lk 10-15.

[9] ELT L 93, 7.4.2011, lk 2-8.