Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 427/03)

Teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE KINNITAMISE TEADE

„Valsusa“

Viitenumber: PDO-IT-A1243-AM02

Teate esitamise kuupäev: 24.9.2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Uute viinamarjasortide lisamine (peamised viinamarjasordid ja viinamarjasortide kombinatsioonid)

Kirjeldus ja põhjused

a) Peamiste veiniviinamarjasortide loetellu lisati ’Becuet’ ja ’Baratuciat’. Põhjused: kaitstud päritolunimetusega „Valsusa“ hõlmatud veinipiirkonnas varem tavalised viinamarjasordid ’Becuet’ ja ’Baratuciat’ on pärast pikka katsetamist taas kasvatamiseks sobivad ning tunnistatud Piemonte veinipiirkonnas kasvatamiseks sobivaiks. Seetõttu otsustati sortide edendamiseks lisada need kontrollitud päritolunimetusega „Valsusa“ hõlmatud veinipiirkonnas kasvatatavate viinamarjasortide hulka. Sorte kasvatatakse vaid väga väikesel pindalal, aga mägedes moodustavad need valmistatavast veinist suure osa. Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5 ja 6 ning koonddokumendi punkti 1.7.

b) ’Becuet’ lisati „Valsusa“ Rosso (punase veini) tüübi sortide kombinatsiooni, kuhu kuuluvad praegu ’Avanà’, ’Barbera’, ’Dolcetto’ ja ’Neretta cuneese’, millest vein peab kuni 60 % ulatuses koosnema. Põhjused: selle sordi lisamine peamiste viinamarjasortide hulka (seda tohtis seni kasutada kui ühte „Valsusa“ Rosso tüüpi veini lisasortidest kuni 40 % ulatuses) võimaldab selle sordi omaduste tõttu parandada veini struktuuri ja värvi ning muuta see laagerdamiseks sobivamaks. Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 1.7.

2. Veinivalmistamispiirkond

Kirjeldus ja põhjused

Loetleti omavalitsused, milles tohib teha erandina veinipiirkonna eeskirjadest veini valmistamise toiminguid.

Põhjused:

spetsifikaat sõnastati uuesti vormilistel põhjustel ja määratletud piirkonda muutmata.

Spetsifikaadis oli seni lubatud teha veini valmistamise toiminguid lisaks veinipiirkonnale erandina ka kogu järgmiste mäestikuomavalitsuste haldusterritooriumil: Alta Valle di Susa, Bassa Valle di Susa ja Val Cenischia. Kuna nimetatud mäestikuomavalitsused lakkasid maakonna seadusega olemast ja asendati uute omavalitsusüksustega mäestikuomavalitsuste liidu koosseisus, loetleti piiritletud piirkonnas asuvad uued omavalitsused, et määratleda piirkond täpselt ja üheselt mõistetavalt.

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 1.9 (lisatingimused).

3. Maksimaalne saagikus

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjasordi nimetust (’Avanà’, ’Becuet’, ’Baratuciat’) sisaldavate uute tüüpide jaoks määrati kindlaks maksimaalne saagikus 7 tonni hektari kohta, kusjuures tüübi Rosso Novello (saagiaastal müüdav punane vein) saagikus jäeti välja, sest sertifikaat seda tüüpi enam ei sisalda.

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 1.5.2.

4. Veini(de) kirjeldus

Kirjeldus ja põhjused

a) Lisati viinamarjasordi nimetust (’Avanà’, ’Becuet’ ja ’Baratuciat’) sisaldavate uute tüüpide kirjeldused.

b) Tüüp Rosso Novello jäeti välja.

Põhjused:

a) käesoleva muudatuse eesmärk on kõnealuseid sordinimetusi sisaldavate uute tüüpide lisamine;

b) väheneva nõudluse tõttu valmistatakse tüüpi Rosso Novello aasta-aastalt üha vähem ja veinivalmistajad on palunud selle spetsifikaadist eemaldada.

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikleid 1 ja 6 ning koonddokumendi punkti 1.4.

5. Seos piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Artikkel sõnastati ümber, muutes veini kategooria andmed üksikasjalikumaks. Samuti lisati viited viinamarjasordi nimetust sisaldavatele tüüpidele ja jäeti välja viide tüübile Novello.

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artiklit 8 ja koonddokumendi punkti 1.8.

6. Muu teave – traditsioonilise nimetuse „Novello“ väljajätmine

Kirjeldus ja põhjused

Spetsifikaat ei sisalda enam tüüpi Rosso Novello ega muid Novello-tüüpi (saagiaastal müüdavaid) veine, sest veinivalmistajad eelistavad rahuldada muude, piirkonnale tüüpilisemate veinide turunõudlust.

Käesoleva muudatusega muudetakse koonddokumendi punkti 1.3.2 alapunkti b.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Valsusa

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

„Valsusa“ Rosso (punane vein)

Värvus: erineva intensiivsusega rubiinpunane, mõnikord oranži varjundiga.

Lõhn: intensiivne, iseloomulik, puuviljaline.

Maitse: kuiv, harmooniline, happeline, mõõdukalt parkainene.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Valsusa“ Avanà

Värvus: kahvatu rubiinpunane, mõnikord oranži varjundiga.

Lõhn: puuviljaline, mõnikord taimse varjundiga.

Maitse: kuiv, harmooniline, happeline, mõõdukalt parkainene.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Valsusa“ Becuet

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mõnikord violetse varjundiga.

Lõhn: intensiivne, puuviljaline, elegantne.

Maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane, mõnikord mõõdukalt parkainene.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,0 g/l.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 %.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Valsusa“ Baratuciat

Värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane, mõnikord roheka varjundiga.

Lõhn: intensiivne, lillede ja puuviljade varjundiga.

Maitse: harmooniline, maitseküllane, mõnikord happeline, kuiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 19,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad

b) Maksimaalne saagikus

„Valsusa“ Rosso (punane vein)

9 000 kg viinamarju hektarilt.

„Valsusa“ koos viinamarjasordi nimetusega:

7 000 kg viinamarju hektarilt.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Valsusa“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade kasvatamise piirkond hõlmab kogu järgmiste Torino provintsi omavalitsuste haldusterritooriumi: Almese, Borgone di Susa, Bruzolo, Bussoleno, Caprie, Chianocco, Chiomonte, Condove, Exilles, Giaglione, Gravere, Mattie, Meana di Susa, Mompantero, Rubiana, San Didero, San Giorio di Susa, Susa ja Villarfocchiardo.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Baratuciat’ (hele)

’Neretta cuneese’ (tume)

’Avanà’ (tume)

’Barbera’ (tume)

’Dolcetto’ (tume)

’Becuet’ (tume)

8. Seos(t)e kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetus „Valsusa“

Kontrollitud päritolunimetusega veine „Valsusa“ valmistatakse mitmes Torino provintsi omavalitsuses Almesest Exilleseni Susa orus, mille järgi vein nime on saanud. Susa org asub Piemonte lääneosas, kulgeb idast läände ja on kaitstud külmade põhjakaare tuulte eest. Seega on orus soodne mikrokliima, mille tõttu saavad seal kasvada teatavad Vahemere kliimas tavapärased taimed (Orrido di Foresto looduskaitseala).

Piirkond kulgeb Almesest piki Dora Riparia (jõe) vasakkallast ülesvoolu kuni Chiomonte ja Exilleseni. See hõlmab ka Meana di Susa ja Gravere omavalitsusi, mis asuvad jõe paremkaldal. Susa orgu katsid sajandeid (ajavahemikul 135 000 aastat tagasi kuni 10 000 aastat tagasi) tohutud liustikud, mis vormisid oru põhja ja nõlvad. Viinapuid kasvatatakse seega moreenset ja alluviaalset päritolu substraadil, mis on osaliselt moondelise päritoluga ja noor muld, mille tekstuur on jäme ja orgaanilise aine sisaldus keskmine, ning viinamarjade kasvatamiseks on vaja kasutada sajandite jooksul välja töötatud maaharimistehnikaid. Viinamarjaistandustes kasutatakse viinapuude kasvatamiseks enamasti traditsioonilist võret, mis toetub vertikaalsele või horisontaalsele puitraamile, ning taimed istutatakse suhteliselt väikeste vahedega (0,8–0,9 x 1,00–1,20 meetrit) ja suure tihedusega (> 9 000 taime hektari kohta).

Aastasest sademete hulgast langeb suve jooksul ainult 20 % ja seega on keskkond viinapuude kasvatamiseks eriti sobiv. See koos rohke tuule ja päikesepaistega loob viinapuude kasvatamiseks ideaalselt sobivad tingimused isegi kõrgemal kui 850 meetrit merepinnast, mis on omane ainult Piemontele. Kohalikel sortidel (’Avanà’, ’Becuet’, ’Baratuciat’) on olnud seetõttu soodsad arengutingimused, need on kohanenud hästi kohaliku kliimaga ja neil on tekkinud oma eripärad, mis kajastuvad ka veini tüüpilistes omadustes. Viinamarjade kasvatamise tavade levitamises on oluline osa olnud Novalesa benediktlaste kloostril. 739. aastal koostatud dokumendis, millega klooster päris kloostri rajaja Provence’i Abbo kogu vara, loetletud vara nimekirjas oli mitu viinamarjaistandustega maavaldust. Tõendina viinamarjakasvatuse hilisemast ajaloost Susa orus, täpsemalt Chiomonte omavalitsuses, on teada, et ’Avanà’ sorti kasvatati ligikaudu aastal 1000 Oulxi praostkonnas Segneuri piirkonnas, kus asuvad ka praegu viinamarjaistandused. Ajalooliste kroonikate järgi võeti viinamarjaistandused 12. sajandi lõpus kohalikelt mõisnikelt ära ja veiniga kauplemist ei maksustatud. Samast ajast pärinevad esimesed kohalike veinide kaitseks võetud meetmed, nagu muudest piirkondadest veinide sissetoomise keeld, et tugevdada kohalike elanike äri ja kaubavahetust Prantsusmaaga. Provence’i ja Lombardiat ühendav Via Francigena (nn frankide tee) aitas kaasa viinamarjakasvatuse arengule, sest tee ääres asuvates kõrtsides ja trahterites pakuti ainult kohalikku veini. Alates 16. sajandist muutus org lahingutandriks ja seetõttu olid kohalikud elanikud sunnitud lahkuma ja kolima kõrgemale mägedesse. Mägedes kasvatati viinapuid terrassidel, mille toestamiseks rajati mördita laotud kivimüürid.

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Valsusa“ (kategooria 1)

Kõik „Valsusa“ veinitüübid on mäestikuveinile omaselt peened ja hõrgud, väikese alkoholisisaldusega, kuid hea laagerdumispotentsiaaliga.

Kaitstud päritolunimetusega veinid „Valsusa“ valmistatakse kategooriasse 1 kuuluvate punaste veinidena, mille nimetusele lisatakse viinamarjasordi nimetus.

„Valsusa“ Rosso (viinamarjasordi nimetuseta) valmistamisel kasutatavatest viinamarjadest peavad vähemalt 60 % moodustama Piemonte kohalikud sordid, nagu ’Barbera’, ’Dolcetto’ ja ’Neretta cuneese’, või Susa oru kohalikud sordid, nagu ’Avanà’ ja ’Becuet’. Ühe sordi nimetust sisaldavad tüübid valmistatakse kõnealusest sordist. Veinidel on klaasi valatuna kena rubiinpunane värv ning iseloomuliku metsamarjade ja metsikute kirsside varjundiga aroom, mis tingitud ida-läänesuunalises veinipiirkonnas tavapärasest suurest päevase ja öise temperatuuri erinevusest. Oru orientatsioon loob veini valmistamiseks ideaalselt sobiva mikrokliima jõe vasakkaldal (lõunanõlvad), millele langevate sademete hulk on suurim mais ja juunis ning oktoobris ja novembris. Alpide põhjanõlvadel puhub sageli mägedelt alla orgu föön, st õhumasside tihenemise tõttu soojenev tuul. Veinide väikesevõitu parkainesisaldust tasakaalustab mõõdukas happesus. Laagerdunud veinidel võib olla puidu lõhnavarjund.

Sordi ’Baratuciat’ viinamarjadest valmistatud valgele veinile on omane tasakaalustatud happesus, viinamarjasordile iseloomuliku lillearoomiga meeldiv lõhn ja suurest temperatuurierinevustest tingitud värskus.

Chiomonte ja Giaglione elanike jaoks on viinamarjakasvatus olnud alati tänu Prantsusmaaga peetavale intensiivsele kaubavahetusele ja Torino linna lähedusele põhiline tuluallikas. Eelkõige sortide ’Avanà’ ja ’Becuet’ viinapuud on aja jooksul kohanenud Susa oru erilise mikrokliimaga. Seega väärivad märkimist nende sortide jaoks erilised kasvutingimused. Viinamarjaistandused paiknevad kivisel pinnasel mitmesugustel nõlvadel, mille pinnavorm varieerub platoost terrassini ja millel on peaaegu võimatu mehhaniseerida nii taimekasvatust kui ka saagikoristust, mistõttu on sealne viinamarjakasvatus katsumusterohke ettevõtmine. Ehkki viinamarjakasvatus on piirkonnas geoloogilistel ja kultuurilistel põhjustel tavapärane, uueneb see viinamarjade kasvatamise ja veini valmistamise tehnikate uuenduste tõttu samuti pidevalt.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Veinivalmistamispiirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas valmistamisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus:

peale määratletud veinipiirkonna võidakse veini valmistamise toiminguid teha ka kogu järgmiste naaberomavalitsuste haldusterritooriumil: Bardonecchia, Cesana Torinese, Claviere, Moncenisio, Oulx, Salbertrand, Sauze d’Oulx, Sauze di Cesana, Sestriere, Avigliana, Caselette, Novalesa, Chiusa San Michele, Sant’Ambrogio, Sant’Antonino, Vaie, Venaus ja Villar Dora.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14378

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.