Oktoobris 2017 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel märgiti, et EL peab esilekerkivaid suundumusi, nagu tehisintellekt, kiiresti käsitlema, „tagades samal ajal andmekaitse, digitaalõiguste ja eetiliste standardite kõrge taseme“, ning palus „komisjonil esitada [...] Euroopa lähenemisviis tehisintellektile“. Euroopa Parlament esitas põhjalikud soovitused robootikat käsitlevate tsiviilõigusnormide kohta ning ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on avaldanud selle küsimuse kohta oma arvamuse.

– Uued tehnoloogiad põhinevad väärtustel. 25. mail 2018 hakatakse kohaldama isikuandmete kaitse üldmäärust. See on suur samm edasi usalduse kindlustamisel ja tuleviku seisukohalt oluline nii inimeste kui ka ettevõtete jaoks. Sellega loob ELi jätkusuutlik lähenemisviis tehnoloogiale konkurentsieelise, sest liidu väärtusi aluseks võttes ollakse muutustele avatud. Nii nagu iga murranguline tehnoloogia, võivad ka osad tehisintellekti rakendused põhjustada uusi eetilisi ja õiguslikke küsimusi, mis on seotud näiteks vastutuse või võimaliku erapooliku otsustusprotsessiga. Seetõttu peab EL tagama, et tehisintellekti arendatakse ja kasutatakse asjakohases raamistikus, mis toetab innovatsiooni ning millega tagatakse liidu väärtuste ja põhiõiguste austamine ja selliste eetikapõhimõtete nagu vastutus ja läbipaistvus järgimine. ELil on head võimalused selle arutelu juhtimiseks üleilmsel tasandil.

– Euroopa on tehisintellekti valdkonnas konkurentsivõimeline, tehes julgeid investeeringuid, mis on kooskõlas tema majandusliku mõjuvõimuga. On vaja toetada teadustegevust ja innovatsiooni, et töötada tehisintellekti valdkonnas välja järgmise põlvkonna tehnoloogia, ning kasutuselevõttu tagamaks, et ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes moodustavad ELi ettevõtjatest 99 %, suudaksid tehisintellekti rakendada.

Euroopa juhid on võtnud tehisintellekti üheks oma prioriteediks. 10. aprillil 2018 leppisid 24 liikmesriiki ja Norra kokku ühises tegevuses tehisintellekti valdkonnas. Võttes aluseks selle tugeva poliitilise heakskiidu, on aeg teha olulisi jõupingutusi, et tagada järgmiste eesmärkide saavutamine.

– rikkalikud tööstus-, teadus- ja avaliku sektori andmed, mida saab kasutada tehisintellekti süsteemi sisendina. Samal ajal selle teatisega võtab komisjon meetmeid, et lihtsustada andmete jagamist ja avada taaskasutuseks rohkem andmeid, mis on tehisintellekti jaoks toormaterjaliks. See hõlmab eelkõige avaliku sektori andmeid, näiteks kommunaalteenuste ja keskkonna kohta, ning teadustegevust ja tervishoidu käsitlevad andmeid.

Nii nagu kunagi aurumootor või elekter, muudab ka tehisintellekt meie maailma, ühiskonda ja tööstust. Andmetöötlusvõimsuse suurenemine, andmete kättesaadavus ja algoritmide valdkonnas tehtud edusammud on muutnud tehisintellekti üheks 21. sajandi strateegiliselt kõige olulisemaks tehnoloogiaks. Kaalul on väga palju. See, kuidas me tehisintellekti suhtume, kujundab maailma, milles me elame. Karmis üleilmses võitluses on vaja kindlat Euroopa raamistikku.

Need on vaid mõned näited selle kohta, mida tehisintellekt võib teha eri sektorites energeetikast hariduseni ning finantsteenustest ehitustööstuseni. Järgmise kümne aasta jooksul on võimalik tuua lugematuid uusi näiteid, mis täna tunduvad uskumatuna.

Tehisintellekt on saanud meie igapäevaelu osaks ega kuulu enam ulmevaldkonda. Virtuaalne assistent, kes aitab tööpäeva korraldada, isejuhtiva sõiduki kasutamine, meile meeldida võivate laulude või restoranide kohta ettepanekuid tegevad telefonid – tehisintellekt on tegelikkus.

Lisaks sellele on komisjon käivitanud olulisi algatusi, mis on tehisintellekti jaoks keskse tähtsusega. Nende hulka kuuluvad tõhusamate elektroonikakomponentide ja -süsteemide , näiteks spetsiaalselt tehisintellekti operatsioonide käitamiseks ehitatud kiipide (neuromorfsed kiibid) arendamine; maailmatasemel kõrgjõudlusega arvutid ning kvanttehnoloogia ja inimaju kaardistamise juhtprojektid.

Tehisintellekt on ELi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammides figureerinud alates 2004. aastast ning tähelepanu keskmes on olnud eelkõige robootika. Aastateks 2014–2020 suurenesid investeeringud 700 miljoni euroni, millele lisandus 2,1 miljardit eurot erasektori investeeringuid avaliku ja erasektori robootikaalase partnerluse raames. Need jõupingutused on oluliselt kaasa aidanud Euroopa juhtrolli kindlustamisele robootika valdkonnas.

ELi üheks suurimaks väljakutseks konkurentsivõime säilitamisel on tagada tehisintellektitehnoloogia kasutuselevõtt kõikides majandusharudes. Euroopa tööstus ei tohi rongist maha jääda. Ainult murdosa Euroopa äriühingutest on digitaaltehnoloogia juba kasutusele võtnud. Eriti torkab see silma väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. 2017. aastal kasutas suurandmete analüüsi 25 % ELi suurettevõtjatest ning 10 % väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest. Ainult iga viies väike või keskmise suurusega ettevõtja oli hästi digitaliseeritud ning kolmandikul töötajatest puuduvad ikka veel digitaalsed baasoskused. Samal ajal tunnistatakse laialdaselt tehisintellekti kasutuselevõtmisest tulenevat kasu. Näiteks selgub 2018. aasta dokumendist „Digital Transformation Scoreboard“, et põllumajandus- ja toiduainete ning ehitussektori ettevõtted, kes olid kasutusele võtnud tehisintellekti, kinnitasid selle positiivset mõju uutele turgudele sisenemisele, toodete või teenuste täiustamisele ja uute klientide leidmisele.

Euroopa teadusringkonnad on tehisintellekti valdkonnas maailmas juhtival kohal, samuti asuvad Euroopas maailma juhtivad innovatiivsed ettevõtjad ja süvatehnoloogia idufirmad (mis on loodud teaduslike või insenertehniliste avastuste põhjal). Euroopas on väljakujunenud tööstus, mis toodab enam kui neljandiku kogu maailma tööstus- ja teenindusrobotitest (nt kasutamiseks täppispõllunduses ning julgeoleku-, tervishoiu- ja logistikavaldkonnas) ning on juhtival kohal tootmises, tervishoius, transpordis ja kosmosetehnoloogias. Kõikides nimetatud valdkondades kasutatakse tehisintellekti üha enam. Samuti on Euroopal oluline roll selliste platvormide väljatöötamises ja kasutamises, mis pakuvad teenuseid ettevõtetele ja organisatsioonidele (ettevõtjalt ettevõtjale) ning nn aruka ettevõtte loomise ja e-riigi rakendusi.

Seetõttu on äärmiselt oluline, et EL jätkaks tööd investeeringuid soodustava keskkonna loomiseks ja kasutaks erasektori investeeringute võimendamiseks riiklikke vahendeid. Selleks peab EL oma eelised säilitama ja neid suurendama.

Ameerika Ühendriikide valitsus on esitanud tehisintellekti strateegia ja investeeris 2016. aastal tehisintellekti käsitlevase klassifitseerimata teadustegevusse ligikaudu 970 miljonit eurot. Hiina on esitanud „Järgmise põlvkonna arengukava, mis käsitleb tehisintellekti“ („Next Generation Artificial Intelligence Development Plan“) ning kavatseb saada 2030. aastaks selles valdkonnas üleilmseks liidriks ja teeb suuri investeeringuid. Ka näiteks Jaapan ja Kanada on võtnud vastu tehisintellekti strateegia.

Selleks tuleb jõud ühendada. Võttes aluseks käesolevas teatises ja 24 liikmesriigi poolt 10. aprillil 2018 allkirjastatud koostöödeklaratsioonis esitatud lähenemisviisi, töötab komisjon koos liikmesriikidega välja tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava. Arutelu toimub tööstuse digitaliseerimise riiklikke algatusi ühendava Euroopa platvormi raames ning kavas tahetakse kokku leppida 2018. aasta lõpuks. Peamine eesmärk on saavutada investeeringute võimalikult suur mõju nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, toetada sünergiaid ja koostööd kogu ELis, vahetada parimaid tavasid ning määrata üheskoos kindlaks edasised sammud, et tagada ELi kui terviku konkurentsivõimelisus maailmaareenil.

·Tagada asjakohane eetika- ja õigusraamistik, mis põhineb liidu väärtustel ja on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. See hõlmab peatselt avaldatavaid suuniseid tootevastutuse eeskirjade kohta, esilekerkivate probleemide üksikasjalikku analüüsi ja koostööd sidusrühmadega Euroopa tehisintellekti liidu kaudu, et töötada välja tehisintellekti alase eetika suunised.

Euroopa saab tehisintellektist täit kasu ainult siis, kui see on kõikidele kättesaadav. Komisjon kavatseb hõlbustada potentsiaalsete kasutajate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tehnikaväliste sektorite äriühingute ja avaliku halduse asutuste juurdepääsu uusimale tehnoloogiale ning kutsuda neid üles tehisintellekti katsetama. Selle eesmärgi saavutamiseks kavatseb komisjon toetada tehisintellekti nõudeteenuste platvormi loomist. Platvorm oleks ELis kõigi kasutajate ühtne pääsupunkt asjakohaste tehisintellekti vahendite, sealhulgas teadmiste, andmehoidlate, andmetöötlusvõimsuse (pilved, kõrgjõudlusega andmetöötlus), töövahendite ja algoritmide kasutamiseks. See pakuks teenuseid ja tuge võimalikele tehnoloogia kasutajatele, analüüsiks tehisintellekti kasutamise ärilisi põhjendusi nende konkreetses olukorras ning aitaks neil integreerida tehisintellektilahendusi tööprotsessi, toodetesse ja teenustesse.

Komisjon kavatseb murrangulist ja turgu loovat innovatsiooni, nagu tehisintellekt, toetada ka Euroopa Innovatsiooninõukogu pilootprojekti kaudu. Ajavahemikuks 2018–2020 on ette nähtud 2,7 miljardit eurot 1 000 võimaliku murrangulise projekti ja 3 000 teostatavustoetuse jaoks. See pilootprojekt võib erilist kasu tuua tehisintellekti arendamisel, kuna eeldatavasti kaasatakse tehisintellektitehnoloogia paljudesse projektidesse, näiteks tervishoiu, põllumajanduse ja tootmise rakenduste puhul.

Kui liikmesriigid ja erasektor (lisaks loodud partnerlustele) investeerivad sama palju, suurenevad ELis tehtavad koguinvesteeringud ligikaudu 7 miljardi euroni aastas ja ulatuvad 2020. aasta lõpuks üle 20 miljardi euroni. See tagab ELile hea lähtekoha, et järgmisel aastakümnel tegevust veelgi jõulisemalt jätkata.

Selleks et toetada ühiseid jõupingutusi, suurendab komisjon teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ alusel tehisintellekti tehtavaid investeeringuid 2020. aasta lõpuks ligikaudu 1,5 miljardi euroni (keskmiselt 500 miljonit eurot aastas ehk 70 % rohkem kui praegu). Praeguste (nt robootika ja suurandmete valdkonna) avaliku ja erasektori partnerluste raames võimaldaksid need investeeringud samal ajavahemikul kaasata veel 2,5 miljardit eurot.

Vaja on nii avaliku sektori (liikmesriikide ja ELi tasandil) kui ka erasektori ühiseid jõupingutusi, et aastani 2020 ja ka pärast seda järk-järgult suurendada koguinvesteeringuid kooskõlas ELi majandusliku osatähtsuse ja investeeringutega mujal maailmas.

EL peaks olema tehisintellekti valdkonna tehnoloogilise arengu esirinnas ja tagama, et selle tulemused võetakse kõikides majandusharudes kiiresti kasutusele. See nõuab investeeringute suurendamist, et hoogustada alusteaduslikke uuringuid ja saavutada teaduslikke läbimurdeid, uuendada tehisintellekti valdkonna teadustaristut, töötada välja tehisintellektirakendused tähtsaimates sektorites tervishoiust kuni transpordini, edendada tehisintellekti kasutuselevõttu ja juurdepääsu andmetele.

Lisaks teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi alusel tehtavatele investeeringutele on oluline, et ka erasektori investeeringud tehisintellekti põhjustatud muutustesse oleksid piisavad. Digitaliseerimise ulatuslikuma edendamise raames hakatakse veelgi enam kasutama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, et kaasata erasektori investeeringuid tehisintellekti arendamise ja kasutuselevõtu toetamisse. Komisjon teeb koostööd Euroopa Investeerimispanga grupiga, et saavutada ajavahemikul 2018–2020 selles valdkonnas investeeringute kogumaht vähemalt 500 miljonit eurot. Lisaks käivitasid Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond äsja üleeuroopalise riskikapitali fondifondide programmi VentureEU mahus 2,1 miljardit eurot, et hoogustada investeerimist innovaatilistesse idu- ja kasvufirmadesse kõikjal Euroopas. Lisaks sellele annab komisjon toetust tööstuse digitaliseerimise algatuste raames.

Tehisintellektitoodete ja -teenuste katsetamine ja nendega eksperimenteerimine on oluline, et saavutada nende turuküpsus, tagada nende vastavus ohutusstandarditele ja -eeskirjadele ja sisseprojekteeritud turbenõuetele ning võimaldada poliitikakujundajatel saada uute tehnoloogiatega seotud kogemusi, et koostada sobiv õigusraamistik. Komisjon toetab katsetamis- ja eksperimenteerimistaristute loomist. Taristuid peaksid saama kasutada eri suurusega ettevõtted kõikidest piirkondadest. Võttes aluseks digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku, luuakse esimesed tehisintellektitoodete ja -teenuste katsetamis- ja eksperimenteerimistaristud sellistes valdkondades nagu tervishoid, transport, taristu kontroll ja hooldus, põllumajandus- ja toiduainete sektor ja kohanemisvõimeline tootmine.

Selleks et hõlbustada platvormile juurdepääsu, kasutatakse olemasolevat, enam kui 400 digitaalse innovatsiooni keskusest koosnevat võrgustikku. Oodata on ka uute keskuste avamist ja kavas on luua tehisintellektile keskendunud digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik.

Komisjon kavatseb ka edaspidi toetada tehisintellekti aluseks olevaid ja selle kasutamist võimaldavaid tehnoloogiaid ja taristuid, näiteks kõrgjõudlusega andmetöötlust, mikroelektroonikat, fotoonikat, kvanttehnoloogiat, asjade internetti ja pilvsüsteeme.

Selle käigus toetab komisjon energiatõhusamaid tehnoloogiaid ja taristut ning muudab tehisintellekti väärtusahela keskkonnahoidlikumaks.

Rohkemate andmete kättesaadavaks tegemine

Tehisintellekti arendamiseks on vaja väga suures koguses andmeid. Üks tehisintellekti liikidest – masinõpe tuvastab mustreid olemasolevates andmetes ja kasutab saadud teadmisi uute andmete puhul. Mida suurem on andmestu, seda paremini on võimalik leida andmete isegi vaevumärgatavaid omavahelisi seoseid. Tehisintellekti puhul annavad rohkete andmetega keskkonnad ka rohkem võimalusi, sest algoritm õpib oma keskkonda tundma ja sellega suhtlema andmete põhjal. Näiteks kui tehase kõik masinad ja protsessid toodavad pidevalt andmeid, on tõenäoline, et tehisintellekti abil on võimalik tehast rohkem automatiseerida ja optimeerida. Analoogkeskkonnas, s.o kui tegevus põhineb paberdokumentidel ja toimuva kohta ei ole digiteeritud andmeid, ei ole see võimalik.

Süvaõpe on olnud tehisintellekti valdkonnas murrangulise tähtsusega ning parandanud tohutult tehisintellekti tulemuslikkust konkreetsete ülesannete lahendamisel, näiteks pildi- ja kõnetuvastuse ning masintõlke puhul. Selleks et õpetada süvaõppe algoritme objekte liigitama, esitatakse neile väga palju märgistatud näiteid (näiteks pilte), mis on õigesti liigitatud (näiteks lennukite pilte). Kui algoritmid on välja õpetatud, siis suudavad need õigesti liigitada objekte, mida kunagi varem näinud pole, vahel isegi inimestest täpsemalt. Nende tehnoloogiate puhul on tehtud märkimisväärseid edusamme tänu suurte andmestike ja enneolematu andmetöötlusvõimsuse kasutamisele.

Seda arvesse võttes on andmete kättesaadavus peamine eeldus konkurentsivõimelise tehisintellekti keskkonna jaoks, mida EL peaks edendama.

EL on teinud viimase 15 aasta jooksul märkimisväärseid jõupingutusi, et lubada avaliku sektori teabe ja avaliku sektori rahastatud teadusuuringute tulemuste, näiteks ELi kosmoseprogrammide (Copernicus, Galileo) käigus hangitud teabe korduskasutamist. Tänu ELi algatusele, mille eesmärk on suurendada selliste andmete juurdepääsetavust ja taaskasutatavust, suureneb see andmete kogum veelgi.

Avaliku poliitika abil tuleks julgustada ka eravalduses olevate andmete suuremat kättesaadavust, austades seejuures täielikult isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide nõudeid. Komisjon kutsub ettevõtjaid tunnustama isikustamata andmete taaskasutamise olulisust, sealhulgas tehisintellekti õpetamise otstarbel.

Uus andmete jagamise tugikeskus annab avaliku sektori asutustele ja ettevõtjatele õiguslikku ja tehnilist tuge, kui nad proovivad saada juurdepääsu avaliku sektori organite ja ettevõtete andmetele.

Komisjon uurib ka edaspidi, kuidas on võimalik teha kättesaadavaks rohkem andmeid.

Koos käesoleva teatisega on komisjon teinud ettepaneku algatuste paketi kohta, mille eesmärk on suurendada Euroopa andmeruumi. Paketti kuuluvad: ·ajakohastatud direktiiv avaliku sektori valduses oleva teabe kohta, näiteks liiklus-, meteoroloogilised, majandus- ja finantsandmed ja äriregistrid; ·suunised majanduses erasektori valduses olevate andmete (sealhulgas tööstusandmed) jagamise kohta; ·ajakohastatud soovitus teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta ning ·teatis tervise ja ravi digitaalse ümberkujundamise kohta, sealhulgas genoomiandmete ja muude tervishoiu andmestike jagamine.

3.2.Sotsiaal-majanduslikeks muutusteks valmistumine

Kogu ajaloo vältel on uute tehnoloogiate (alates elektrist kuni internetini) esilekerkimine muutnud töö olemust. See on andnud meie ühiskonnale ja majandusele suuri eeliseid, aga põhjustanud ka probleeme. Automatiseerimise, robootika ja tehisintellekti esilekerkimine muudab tööturgu ja on ülioluline, et EL tuleks selle muutusega toime.

Need tehnoloogiad saavad muuta töötajate elu lihtsamaks. Tehnoloogiad võivad näiteks aidata töötajatel täita monotoonseid, pingutust nõudvaid ja isegi ohtlikke ülesandeid (näiteks puhastada selliseid ohtlikke või raskesti ligipääsetavaid kohti nagu tööstuslikud torud). Tehnoloogiad võivad ka aidata koostada suurte andmehulkade kokkuvõtteid, esitada täpsemat teavet ja pakkuda välja otsuseid, sealhulgas saab tehisintellekti kasutada arstide abistamiseks diagnoosi määramisel. Kokkuvõttes aitavad sellised tehnoloogiad suurendada inimeste võimekust. Vananevas ühiskonnas võib tehisintellekt pakkuda uusi lahendusi, et aidata enamatel, sealhulgas puudega inimestel tööturul osaleda ja tööle jääda. Tehisintellekti tulemusena tekivad uued töökohad ja ülesanded, millest teatavaid on keerukas või isegi võimatu ette ennustada. On ka selliseid töökohti ja ülesandeid, mis asendatakse. Kuigi tehisintellekti mõju töökohtadele on praegu keeruline täpselt kindlaks teha, on selge, et on vaja tegutseda.

Kokkuvõttes on ELil praegu kolm peamist ülesannet, mis rõhutavad liikmesriikide vastutusalasse kuuluva hariduse ja koolituse, sealhulgas õpetajate ja koolitajate olulisust. Esimene ülesanne on valmistada ette ühiskond tervikuna. See tähendab, et kõigil eurooplastel tuleb aidata omandada algtaseme digitaaloskused ning oskused, mis aitavad masinate tööle kaasa ja mida ükski masin ei saa asendada (näiteks kriitiline mõtlemine, loovus ja juhtimine). Teiseks peab EL võtma meetmeid, et aidata neid töötajaid, kelle töökohad automatiseerimise, robootika ja tehisintellekti tõttu tõenäoliselt kõige enim muutuvad või hoopis kaovad. See seisneb ka sotsiaalkaitse tagamises kõigile kodanikele, sealhulgas töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Viimaks peab EL õpetama välja rohkem spetsialiste tehisintellekti valdkonnas, tuginedes oma tipptasemel teaduse pikaajalise traditsioonile, looma ELis neile sobiliku töökeskkonna ja meelitama ELi andekaid töötajaid mujalt maailmast.

Kedagi ei tohi kõrvale jätta

Euroopa Komisjon algatas 2016. aastal põhjaliku kava, mille eesmärk on aidata inimestel omandada muutuva tööturu jaoks vajalikud oskused: Euroopa uue oskuste tegevuskava. Komisjon andis selle tegevuskava raames välja soovituse liikmesriikidele „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“, et parandada nende algtaseme kirja-, arvutus- ja digitaaloskusi. Vastu võeti ka soovitus elukestva õppe võtmepädevuste kohta, milles keskenduti eelkõige sellele, kui oluline on omandada pädevus teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika (STEM), digitaaloskuste, ettevõtluse ja loovuse valdkonnas. Komisjon tutvustas ka digiõppe tegevuskava, mille eesmärk on edendada kõigi kodanike digitaaloskusi ja pädevusi. Selle kava kohaselt uuritakse katseprojektide abil tehisintellekti mõju hariduse ja koolituse valdkonnas.