Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final - 2014/ () */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006[1]. 2. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/001 EL/Nutriart, et saada EGFist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega ettevõttest Nutriart S.A. ning 25 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juurest (AR.ZIGAS & SIA ja 24 füüsilisest isikust ettevõtjat, kes lõpetasid tegevuse, mis sõltus põhiettevõttest Kreekas). 3. Pärast taotluse läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS EGFi taotlus: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Liikmesriik: || Kreeka Asjaomased piirkonnad (NUTSi 2. tasand): || Κεντρική Μακεδονία (Kesk-Makedoonia) (EL12) Aττική (Atika) (EL30) Taotluse esitamise kuupäev: || 5. veebruar 2014 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev: || 14. veebruar 2014 Lisateabe nõudmise kuupäev: || 19. veebruar 2014 Lisateabe esitamise tähtaeg: || 2. aprill 2014 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg: || 25. juuni 2014 Sekkumiskriteerium: || EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a Põhiettevõte: || Nutriart S.A Majanduse tegevusala sektor (NACE Rev. 2 osa): || Osa 10 („Toiduainete tootmine”)[2] Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv: || 25 Vaatlusperiood (neli kuud): || 16. juuli 2013 – 16. november 2013 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv vaatlusperioodil (a): || 505 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arv enne või pärast vaatlusperioodi (b): || 3 Koondamisi kokku (a + b): || 508 Sihtrühmas olevate toetusesaajate hinnanguline koguarv: || 508 Sihtrühmas olevate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv: || 505 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 9 950 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 210 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 2,07 Kogueelarve (eurodes) || 10 160 000 EGFi toetus (60 %) (eurodes) || 6 096 000 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2014/001 EL/Nutriart 5. veebruaril 2014, 12 nädala jooksul alates punktides 6–8 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, st 14. veebruaril 2014. 19. veebruaril 2014 esitas komisjon Kreeka ametiasutustele nõude lisateabe saamiseks. Kreeka ametiasutused esitasid lisateabe kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõppeb 25. juunil 2014. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad 5. Taotluses käsitletakse 508 töötaja koondamist ettevõttest Nutriart S.A. (põhiettevõte) ning 25 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juurest (AR.ZIGAS & SIA ja 24 füüsilisest isikust ettevõtjat, kes lõpetasid tegevuse, mis sõltus põhiettevõttest Kreekas). Põhiettevõte tegutses NACE Rev. 2[4] osa 10 „Toiduainete tootmine” alla kuuluvas majandussektoris. Asjaomased ettevõtted asuvad NUTSi[5] 2. tasandi piirkondades Kesk-Makedoonias (EL12) ja Atikas (EL30). Ettevõtted ja koondatud töötajate arv Nutriart S.A. || 481 3 AR.ZIGAS & SIA Ettevõtteid kokku: 2 || Koondatud töötajaid kokku: || 484 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: || 24 Kokku (töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid): || 508 Sekkumiskriteeriumid 6. Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohase sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kaasa arvatud töötajad, kes on koondatud, või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on tegevuse lõpetanud nimetatud ettevõtte tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Nelja kuu pikkune vaatlusperiood kestab 16. juulist 2013 kuni 16. novembrini 2013. 8. Taotlus käsitleb – 478 töötajat, kes on vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul põhiettevõttes koondatud[6]; – 3 töötajat, kes on vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul koondatud põhiettevõtte ühe tarnija juurest; – 24 füüsilisest isikust ettevõtjat,[7] kes on vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul oma tegevuse lõpetanud. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9. 481 töötaja puhul, kes on põhiettevõttest ja tarnija juurest koondatud, on koondamiste arv arvutatud töölepingu tegeliku lõpetamise või ettenähtud lõpu kuupäevast. 10. 24 füüsilisest isikust ettevõtja puhul on tegevuse lõpetamise kuupäev määratud kooskõlas riigisiseste õigusaktidega ning see on kuupäev, mil tegevus maksuametis lõpetati. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 11. Lisaks juba osutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka kolm töötajat, kes koondati enne nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Need töötajad koondati pärast kavandatavate töökohtade kaotamise üldist väljakuulutamist[8] 21. juunil 2013. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas. 12. Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 508. Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 13. Selleks et näidata koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude seost määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, väidab Kreeka, et riigi majandus on kuuendat aastat järjest (2008–2013) sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka SKP alates 2008. aastast vähenenud 25 %, avaliku sektori tarbimine 21 % ja eratarbimine 32,3 %, töötuse määr on aga suurenenud 20,6%. 14. Peale selle on SKP vähenemine suurendanud Kreeka ja ELi vahelist lõhet SKPs elaniku kohta ning see on nullinud Kreekas ajavahemikus 1995–2007 majandusliku lähenemise suunas tehtud edusammud. 15. Lisaks võttis Kreeka valitsus välisvõla tagasimaksmiseks 2008. aastal ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksutulu suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime suurendamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad. Alates 2008. aastast on tuhanded ettevõtted lõpetanud tegevuse ja koondanud oma töötajad, samuti on tegevuse lõpetanud tuhanded füüsilisest isikust ettevõtjad ja andnud seega oma panuse töötuse järsku kasvu. Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine. 16. 2009. aastal näitas Kreeka kodumajapidamiste tarbimise kahanemine samasugust negatiivset suundumust nagu EL 27 riikides. 2010. ja 2011. aastal EL 27 riikides kodumajapidamiste tarbimine elavnes, 2012. aastal aga vähenes. Kreekas on kodumajapidamiste tarbimine alates finants- ja majanduskriisi algusest vähenenud ning näitajad on aasta-aastalt halvenenud. Kodumajapidamiste tarbimine (muutuse protsent võrreldes eelneva aastaga) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EL 27 || 0,44 || –1,67 || 1,04 || 0,26 || –0,74 Kreeka || 4,67 || –1,91 || –6,39 || –7,91 || –9,07 17. Kodumajapidamiste sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2012. aastal 23 % kreeklastest allpool vaesuspiiri[9]. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 18. Kreeka ametiasutuste väitel olid koondamised põhjustatud eeskätt kolmest järgmisest sündmusest: 1) kodumajapidamiste kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise (nii era- kui ka avaliku sektori töötajatel) ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärg oli ostujõu järsk langus; 2) enamik Nutriarti kliente olid maksete tasumisega hilinenud; 3) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude kasvumäära järsk vähenemine Kreeka pankade rahapuuduse tõttu. 19. Nutriart moodustati 2008. aastal kolme ettevõtte – Katselis Ch. Sons S.A. (pagaritoodete valmistaja), Elvipet S.A. (toitlustusettevõtetele suunatud külmutatud tainatoodetele spetsialiseerunud ettevõte) ja Allatini S.A. (1836. aastal asutatud ettevõte, mis oli tuntud oma esmaklassilise jahu poolest) – ülevõtmise ja ühinemise tulemusel. Sestsaadik on Nutriart valmistanud pagari- ja valikpagaritooteid, näiteks eri seemnesortidest saia/leiba, saia-/leivapulkasid, kukleid, muffineid, palmier-küpsiseid, croissant’e jms lõpptarbimiseks ning külmutatud ja säilitamiseks ette nähtud tainast toitlustusettevõtetele. 20. Kuna Kreeka majandus on alates majandus- ja finantskriisi puhkemisest olnud languses ning seetõttu on vähenenud Kreeka kodumajapidamiste ostujõud, on oluliselt kahanenud ka nõudlus muude toodete kui põhitoiduainete järele. Eriti vähenes nõudlus magusate saia- ja pagaritoodete järele: 2013. aastal langes see 2008. aastaga võrreldes 41 %. Selline nõudluse kahanemine mõjutas otseselt Nutriarti käivet, mis langes 79,25 miljonilt eurolt 2010. aastal 38,32 miljonile eurole 2011. aastal ja 20,23 miljonile eurole 2012. aastal. 2013. aastal (jaanuarist maini) oli ettevõtte käive vaid 5,49 miljonit eurot. 21. Kreeka majanduslanguse tagajärjena sagenes ka maksetega hilinemine. Enamik Nutriarti kliente hilines arvete tasumisega 120–240 päeva, mis tekitas Nutriartis rahavoo puudujäägi. 22. Rahavoo puudujäägi leevendamiseks otsis Nutriart abi pankadelt, kuid tulutult. Kreeka keskpanga andmetel on kodumajapidamistele ja ettevõtetele (v.a finantsettevõtjatele) antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud Kreeka pankade rahapuuduse tõttu negatiivne. 23. Tarbimise vähenemisest tingitud väiksem käive koostoimes maksete hilinemise ja tasumata arvetega ning laenude piiramine nurjas Nutriarti püüdlused leida olukorrale lahendust, mistõttu esitas ettevõte lõpuks pankrotiavalduse ja koondas seejärel oma töötajad. Töökohtade kaotamise oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 24. Koondamised toimusid Atikas (60 %) ja Kesk-Makedoonias (40 %). Kreeka ametiasutused väidavad, et Nutriartis aset leidnud koondamised süvendavad veelgi töötust, mis majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba suurenes ning mis näib mõlemas piirkonnas olevat iseäranis terav probleem. 2013. aasta neljandas kvartalis oli töötuse määr Atikas 28,2 % ning Kesk-Makedoonias 30,3 %[10]. Peale selle on mõlemas piirkonnas tööotsijate suure arvuga võrreldes vajalikust vähem tööpakkumisi. Seetõttu on üle 70 % töötutest olnud tööta kauem kui 12 kuud. Kesk-Makedoonias on eriti raskes olukorras noored tööotsijad, sest noorte töötuse määr on selles piirkonnas 60,4 %. 25. Selliste ettevõtete nagu Nutriart S.A. pankrotistumise tagajärjel toimub Kreeka majanduse tööstussektoris nn kapitalimahutuse vähendamine (st see kaotab tootmisvõimsust). OECD andmetel vähenes kapitali kogumahutus[11] ajavahemikus 2008–2013 20 %. Töökohtade kaotamine Nutriartis suurendab piirkonnas tööotsijate arvu, ettevõtte pankrotiga kaasnev tootmisvõimsuse kaotamine vähendab aga olemasolevate töökohtade hulka. Seega võib järeldada, et töökohtade kaotamine avaldab olulist kahjulikku mõju piirkondlikule ja kohalikule majandusele. 26. Lisaks langeb Atika arvele 43 % Kreeka SKPst; seega avaldab kõnealuses piirkonnas asuvate ettevõtete tegevuse lõpetamine mõju kogu Kreeka majandusele. Sihtrühmas olevad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühmas olevad toetusesaajad 27. Sihtrühmas olevad töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanusegrupi lõikes järgmiselt: Kategooria || Sihtrühmas olevate toetusesaajate arv || Sugu: || mehed: || 337 || (66,34 %) || naised: || 171 || (33,66 %) Kodakondsus: || ELi kodanikud: || 501 || (98,62 %) || ELi-väliste riikide kodanikud || 7 || (1,38 %) Vanusegrupp: || 15–24-aastased: || 1 || (0,20 %) || 25–29-aastased: || 27 || (5,31 %) || 30–54-aastased: || 439 || (86,42 %) || 55–64-aastased: || 41 || (8,07 %) || üle 64-aastased: || 0 || (0,00 %) 28. Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes eeldatavasti 508 sihtrühmas olevat töötajat ja füüsilisest isikust ettevõtjat. 29. Kreeka ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid kuni 505 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30-aastased, arvestades, et kõik punktis 8 osutatud koondamised toimuvad NUTS 2. tasandi piirkondades Kesk-Makedoonias (EL12) ja Atikas (EL30), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblikud. 30. Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 1 013 sihtrühmas olevat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 31. Koondatud töötajatele, tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest, mis moodustavad kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi. – Kutsenõustamine: see kõikidele osalejatele pakutav kaasmeede hõlmab järgmisi etappe. 1. Mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teave. Erinevalt juba kindlaksmääratud 508st sihtrühmas olevast töötajast (Nutriarti endised töötajad, tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad) tuleb sihtrühmas olevate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte grupp alles kindlaks määrata. Sihtrühmas olevate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte valimiseks kasutavad Kreeka ametiasutused muude kriteeriumide hulgas ka väljendatud huvi. Sel eesmärgil kavatsevad nad alustada mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teavituskampaaniaid. 2. Vastuvõtmine ja registreerimine. Esimene kõikidele osalejatele (töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele) pakutav meede hõlmab teavet kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusega seotud nõuete kohta. 3. Oskuste hindamine ja personaalne tööalane dokument. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel ning mittetöötavatel ja mitteõppivatel noortel saada ülevaade oma oskustest ja oma huvidega seonduvatest võimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Oskuste hindamine hõlmab ulatuslikku individuaalset nõustamist, mis koosneb eri etappidest, milles töötaja ja nõustaja tegelevad teatava küsimusega (nt võimalused, huvid, motivatsiooni ja ootuste analüüs, takistused jms). Nende hinnangute põhjal koostatakse personaalne tööalane dokument, milles kirjeldatakse osaleja oskusi ja tema isiklikku tegevuskava. 4. Tööotsingute toetamine ja karjäärinõustamine. See hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsetes küsimustes, nagu sotsiaalsete oskuste arendamine, uute olukordadega kohanemine, otsuste tegemine; 2) tööotsingute toetamine, sh vabu töökohti käsitlev teave, kohalike ja piirkondlike tööhõivevõimaluste aktiivne uurimine, tööotsimise meetodid, elulookirjelduse ja kaaskirja koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad pakuvad koondatud töötajatele kutsenõustamist ja suunavad neid konkreetsete tööpakkumiste juurde. 5. Nõustamine töökoha leidmiseni. Nõustajad on töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele abiks ka koolitusvõimaluste kasutamisel ja tööturule tagasipöördumise individuaalsete kavade elluviimisel.. 6. Järelevalve. Selle abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamise lõpetamist. – Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kutsenõustamisel kindlaks määratud vajadustele vastavaid kutseõppekursusi sellistes valdkondades ja sektorites, mis pakuvad häid arenguväljavaateid ja vastavad tööturu kindlakstehtud vajadustele. Koolituskursusi võib täiendada ka praktikaga. – Eriotstarbelised nõustamisteenused ettevõtlusega alustamiseks ja ettevõtlusinkubaatori loomine. See hõlmab konkreetseid ettevõtlusnõustamise teenuseid, mille puhul keskendutakse nn vähem traditsioonilistele ettevõtetele, ja ettevõtlusinkubaatori loomist. Inkubaator on struktuur, millega pakutakse spetsiifilisemat ja põhjalikumat nõustamist, edendades üht või mitut vastastikku seotud uute ettevõtete klastrit, mis võimaldab osalejatel võrgustikupõhiselt koostööd teha ja sel viisil ühiselt ettevõtluskeskkonnas tegutseda (ühiselt tõhusamalt probleeme lahendades, kogemusi ja häid tavasid jagades jne). Selle struktuuri eesmärk on toetada ettevõtjaid, kelle ettevõtted on vähem traditsioonilised ja kes seetõttu saaksid suuremat kasu lõigata uute tehnoloogiate kasutamisest, uuenduslikumatest meetoditest jne. Kutsenõustamise meetme raames pakutakse ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist. Hinnangute kohaselt on umbes 150 osalejal, kes ettevõtte asutamise eesmärgil nõustamisprogrammi läbivad, piisavalt küps idee, mis võimaldab ettevõtlusega alustada, kuid kõikidele neist sellegipoolest inkubaatori teenuseid ei pakuta, sest see on ette nähtud uuenduslikele ettevõtetele. – Ettevõtte asutamise toetamine. Oma ettevõtte asutavad töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad asutamiskulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Kreekas on ettevõtlusega alustajate üks suurimaid probleeme juurdepääs rahastamisele. Rahapuuduse tõttu lükkavad pangad enamiku laenutaotlustest tagasi. Meetme eesmärk on soodustada finantstoetuse abil ettevõtlust. – Tööotsingute toetamine. Kutsenõustamise meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 50 eurot osaluspäeva kohta. Koolitusel osalemise toetus on 7,5 eurot tunnis. – Liikuvustoetus. Töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kes võtavad vastu elukohavahetust nõudva töökoha, saavad vajalike kulutuste katmiseks ühekordse maksena 2000 eurot. 32. Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 33. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et ükski nimetatud meetmetest ei ole meede, mida ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Hinnanguline maksumus 34. Hinnanguline kogumaksumus on 10 160 000 eurot, mis hõlmab 9 950 000 euro ulatuses kulusid individuaalsete teenuste osutamiseks ning 210 000 euro ulatuses kulusid ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmeteks. 35. Kokku taotletakse EGFist rahalist toetust summas 6 096 000 eurot (60 % kogumaksumusest). Meetmed || Osalejate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes) (*) || Hinnanguline kogumaksumus (eurodes) (**) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Kutsenõustamine (kutsealane konsulteerimine) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500 Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe || 1 013 || 2 962 || 3 000 000 Eriotstarbelised nõustamisteenused ettevõtlusega alustamiseks ja ettevõtlusinkubaatori loomine || 70 || 2 500 || 175 000 Ettevõtte asutamise toetamine (toetus tegevuse alustamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Kokku (a): || – || 6 687 500; (67,21 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Tööotsingute toetus || 1 013 || 3 023 || 3 062 500 Liikuvustoetus || 100 || 2 000 || 200 000 Kokku (b): || – || 3 262 500; (32,79 %) Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrollimeetmed: 1. Ettevalmistustegevus || – || 40 000 2. Haldamine || – || 40 000 3. Teavitamine ja reklaam || – || 100 000 4. Kontroll ja aruandlus || – || 30 000 Kokku (c): || – || 210 000 (2,07 %) Kogumaksumus (a + b + c): || – || 10 160 000 EGFi toetus (60 % kogumaksumusest) || – || 6 096 000 (*) Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Kreeka esitatud taotluses. (**) Ümardamise tõttu ei ole kogusummad päris täpsed. 36. Kulutused tabelis esitatud meetmetele kui EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohastele meetmetele ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi teenuste kogumaksumusest. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühmas olevate toetusesaajate osalemist tööotsingul või koolitustegevuses. 37. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 38. Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühmas olevatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 30. aprillil 2014. Seega võib punktis 31 osutatud meetmete kulutuste katteks saada EGFist toetust alates 30. aprillist 2014 kuni 30. aprillini 2016. 39. Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 31. märtsil 2014. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmete kulutuste katteks võib seega saada EGFist toetust alates 31. märtsist 2014 kuni 31. oktoobrini 2016. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 40. Kreeka ametiasutused on andnud teada, et EGFi rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on asjaomastele ettevõtjatele liikmesriigi õigusaktidest või kollektiivlepingutest tulenevalt kohustuslikud. 41. Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on arenguministeeriumi avalike investeeringute programm. 42. Kreeka ametiasutused on andnud teada, et EGFist rahalist toetust saavad kirjeldatud meetmed ei saa rahalist toetust muudest liidu rahastamisvahenditest. Menetlused, mida järgitakse sihtrühmas olevate toetusesaajate või nende esindajatega või sotsiaalpartneritega, kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimiseks 43. Kreeka ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalne teenustepakett on koostatud sihtrühmas olevate toetusesaajate esindajatega, ametiühinguga GSEE[12] ja Kreeka ettevõtjate liiduga konsulteerides. 2013. aasta detsembris arutati esitatud taotlust mitmel kohtumisel sotsiaalpartneritega, kellega konsulteeriti mitmesugustes integreeritud meetmepaketi sisuga seotud küsimustes. Haldus- ja kontrollisüsteemid 44. Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikku kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid Kreekas. Euroopa Sotsiaalfondi meetmete koordineerimis- ja järelevalveasutus (EYSEKT) tegutseb korraldusasutusena ning EDEL (maksurevisjoni komitee) kontrolliasutusena. Asjaomase liikmesriigi kohustused 45. Kreeka ametiasutused on esitanud kõik järgmiste tingimustega seotud nõutavad tagatised: – kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; – riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; – Nutriart S.A. on täitnud koondamiste puhul oma juriidilised kohustused ja on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud; – Nutriart S.A. esitas pankrotiavalduse ja asjaomane kohtuotsus tehakse eeldatavasti 2014. aasta sügiseks; Nutriart ei kavatse pärast seda tegevust jätkata; – kavandatud meetmetega toetatakse töötajaid ja meetmeid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks; – kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; – kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; – EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 46. Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[13] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 47. Pärast taotluse läbivaatamist kooskõlas EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimustega ja võttes arvesse sihtrühmas olevate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja nende eeldatavat maksumust, teeb komisjon ettepaneku võtta taotluse rahuldamiseks kasutusele EGFi vahendid summas 6 096 000 eurot, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogumaksumusest. 48. EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13[14]. Seotud õigusaktid 49. EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 6 096 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 50. Koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu otsuse EGFi kasutuselevõtmise ettepaneku kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2014/001 EL/Nutriart) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,[15] eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, toimides kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13 sätestatud menetlusega[16] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) on asutatud selleks, et osutada abi töötajatele, kes on koondatud, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lõpetanud oma tegevuse maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, määruses (EÜ) nr 546/2009[17] käsitletud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi jätkumise tõttu või uue ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)[18] artikli 12 kohaselt ei tohi EGF ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Kreeka esitas 5. veebruaril 2014 taotluse EGFi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega ettevõttest Nutriart S.A. ning 25 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juurest (AR.ZIGAS & SIA ja 24 füüsilisest isikust ettevõtjat, kes lõpetasid tegevuse, mis sõltus põhiettevõttest) ning täiendas taotlust lisateabega määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 alusel. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4) Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Kreeka teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele. (5) Seetõttu tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse rahuldamiseks rahalist toetust summas 6 096 000 eurot, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest võetakse EGFi raames kasutusele 6 096 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [5] Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2012, 8. november 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34). [6] EGFi määruse artikli 3 punkti a tähenduses. [7] EGFi määruse artikli 3 punkti b tähenduses. [8] Nutriart S.A. esitas 21. juunil 2013 pankrotiavalduse. [9] Kreekas on vaesuspiir 5 508 eurot aastas inimese kohta (üksikisikute puhul) ja 11 986 eurot kahest täiskasvanust ja kahest kuni 14-aastasest lapsest koosneva kodumajapidamise puhul. [10] Allikas: ELSTATi 2013. aasta neljanda kvartali tööjõu-uuring. [11] Kapitali kogumahutus põhivarasse tähendab rahvamajanduse arvepidamise mõistes toodetud põhivara (st vara, mis on ette nähtud kasutamiseks muude kaupade ja teenuste tootmises rohkem kui aasta vältel) soetamine miinus realiseerimine. [12] Kreeka töötajate konföderatsioon. [13] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [14] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [15] ELT L 347, 20.12.2013, lk 855. [16] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [17] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. [18] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.