[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.9.2007

KOM(2007)519 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2006. aasta aruanne (SEC(2007)1153)

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2006. aasta aruanne (EMPs kohaldatav tekst)

SISSEJUHATUS

Käesolevas aastaaruandes käsitletakse 2006. aastal toimunud arengut ja tegevust. Selle koostamisel on lähtutud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 173[1] ja ning kuuendat raamprogrammi käsitleva otsuse artiklist 4[2].

Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab üksikasjalikumat aruandlust ja statistikat. Aruande põhiosas käsitletakse 2006. aasta tegevust ja saavutusi ning teadusuuringute ja tehnoloogia alast arendustegevust Euroopa Liidu liikmesriikides.

Ühenduse tegevus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alal

Poliitilised saavutused

Teadusuuringud ning laiemas mõttes teadmiste kolmnurk (teadusuuringud, haridus ja innovatsioon) on taaselustatud Lissaboni strateegia nurgakivi. Õitsengule, säästvale arengule ning tõhustatud konkurentsivõimele, stabiilsusele ja turvalisusele antud uue tõuke taustal saavutas Euroopa teaduspoliitika üldiselt oma 2006. aasta eesmärgid, mis olid seatud seoses seitsmenda raamprogrammi käivitamise, kuuenda raamprogrammi lõpetamise ning poliitiliste algatustega Euroopa teadusruumi loomiseks.

Komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja tööprogrammi raames rõhutati vajadust päästa valla Euroopa potentsiaal poliitika elluviimise ja paremate reguleerivate põhimõtete järgimise teel. 2006. aastal jätkus innovatsiooni ja teadusuuringute integreeritud tegevuskava rakendamine. Selle 2005. aastal vastu võetud tegevuskavaga kutsutakse üles teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tingimuste olulisele täiustamisele Euroopas selliste algatustega nagu riigiabi ümberpaigutamine, intellektuaalomandi kaitse tõhustamine, täiendavate rahaliste vahendite eraldamine teadusuuringuteks, innovatsioonikeskuste loomine ning ülikoolide ja tööstuse partnerluse edendamine. Barcelonas seatud 3 % eesmärgi saavutamiseks on oluline parandada teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni investeerimise tingimusi erasektorile.

Euroopa laiapõhjaline innovatsioonistrateegia, mis hõlmab teadmistesse investeerimise teisendamist innovaatilisteks kaupadeks ja teenusteks, ning mille komisjon võttis vastu septembris ja mille nõukogu kinnitas 2006. aasta novembris, sisaldab kümmet prioriteetset meedet, millest kuus on otseselt seotud teadusuuringutega. Üks prioriteetsetest meetmetest hõlmab Euroopa Tehnoloogiainstituudi (ETI) asutamist. ETI eesmärk on kaasa aidata ühenduse ja liikmesriikide innovatsioonivõime arendamisele. Sellega täiendatakse olemasolevaid ühenduse ja siseriiklikke poliitikasuundi ning algatusi, soodustades teadmiste kolmnurga integreerimist kogu ELis. Euroopa Ülemkogu kutsus 2006. aasta juuni kohtumisel komisjoni üles ette valmistama ametlikku ettepanekut ETI asutamiseks. Komisjon esitas oma ettepaneku ETI kohta 18. oktoobril 2006. Euroopa Ülemkogu andis oma 14.–15. detsembri kohtumisel nõukogule selge volituse ETIt hõlmava ettepaneku põhjalikeks aruteludeks, mis tuleb lõpule viia 2007. aasta lõpuks. Lisaks kuulub prioriteetsete meetmete hulka eelkõige innovatsioonisõbralike juhtivate turgude strateegia arendamine, mis pakuti välja Soome endise peaministri Esko Aho juhitava ekspertrühma aruandes „Uuendusliku Euroopa loomine”. Nn Aho rühm, mis pandi kokku pärast Hampton Courti tippkohtumist oktoobris 2005, esitas aruande jaanuaris 2006.

Teine laiapõhjalise innovatsioonistrateegia põhieesmärk on seotud avatud, ühtse ja konkurentsivõimelise tööturu loomisega teadlastele. Iga-aastases rakendusaruandes anti ülevaade Euroopa-sisese, rahvusvahelise ja sektorisisese liikuvuse arengutest, samuti teadlaste karjääriarengust nende karjääri kõigis etappides vastavalt Euroopa teadusruumis liikuvuse strateegiale, teatisele „Üks elukutse, mitu karjäärivõimalust” ning soovitustele Euroopa teadlaste harta ja nende töölevõtmise juhendi kohta. Teised prioriteetsed valdkonnad, mille kaudu teadus toetab aktiivselt Lissaboni protsessi, on teadmistevahetuse edendamine riiklike teadusasutuste ja tööstuse vahel, mille jaoks on ette valmistatud ka juhised ja soovitused, teadusele eraldatava riigiabi uus raamistik, arendamine ja innovatsioon ning tõhusam maksusoodustuste kasutamine teadus- ja arendustegevuse heaks, ning käsiraamat teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ergutamiseks tehtavate kommertsriigihangete kohta. Teine oluline saavutus Lissaboni strateegia jaoks 2006. aastal on liikmesriikide kokkulepe seada riiklikud eesmärgid teadus- ja arendustegevuse kulutustele; see lisati ka Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsi kevadistungi lõppjäreldustele.

Anti välja teatis pealkirjaga „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon”, ning arendati Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride strateegiat.

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alase poliitika peamine algatus. Pooled (EL, USA, Hiina, India, Venemaa, Jaapan ja Lõuna-Korea) allkirjastasid ITERi ning privileegide ja immuniteetide lepingud ning ajutise kohaldamise korra 2006. aasta novembris Pariisis, pärast protsessi algatamist maikuus ning nõukogu otsust septembris. EL ja Jaapan on edasi arendanud oma privilegeeritud partnerlust ITERi ja termotuumasünteesi alal, eelkõige selles osas, mis on seotud nende vastava toetusega täiendavale „laiema lähenemisviisi” alasele tegevusele, mis leiab aset Jaapanis. Detsembris 2006 saavutati ka poliitiline kokkulepe Euroopa ühisettevõtte põhikirja üle.

Lisaks võeti 2007. aasta alguses vastu ELi strateegiline energeetikaaruanne. See moodustab osa integreeritud energeetika ja kliimamuutuste paketist, mille eesmärgiks on heitkoguste vähendamine 21. sajandil ning kus on oluline roll ka teadusuuringutel.

Teised saavutused rahvusvahelise koostöö vallas olid nõukogu otsuse soovituste vastuvõtmine, millega volitatakse komisjoni läbi rääkima teadus- ja tehnoloogiakokkuleppe üle, mis liidab Iisraeli ja Šveitsi 7. raamprogrammiga, ning nõukogu otsuse ettepanek, millega volitatakse komisjoni allkirjastama EÜ ja Lõuna-Korea vahelist teadus- ja tehnoloogiakokkulepet ning sõlmima ja allkirjastama Euratomi ja Lõuna-Korea vahelist termotuumaenergeetika uuringute alast koostöölepingut. Arenenud tuumasüsteemide valdkonnas allkirjastas komisjon ühinemisdokumendi Euratomi liitumise kohta 4. põlvkonna rahvusvahelise foorumi raamlepinguga, mis viis ametliku liitumiseni 2006. aasta mais. Arukate tootmissüsteemide valdkonnas võttis komisjon vastu nõukogu otsuse ettepaneku, millega kinnitati uuendatud ja muudetud teadus- ja arendustegevuse lepingu sõlmimine EÜ ning Austraalia, Kanada, Norra, Šveitsi, Lõuna-Korea, Jaapani ja USA vahel.

Ettevalmistused seitsmendaks raamprogrammiks

EÜ teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi ning Euratomi tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmine ja käivitamine on Euroopa teadusuuringute jaoks suur saavutus. Pärast aastatepikkust ettevalmistamist ja pingelisi läbirääkimisi võeti vastu peamised rahastamisvahendid ja õigusaktid, millega komisjon toetab Euroopa teadusruumi rakendamist aastatel 2007–2013. 18. ja 19. detsembril 2006 võtsid nõukogu või nõukogu koos Euroopa Parlamendiga seadusandjatena vastu raamprogramme käsitlevad õigusaktid, nende rakendamiseks kasutatavad eriprogrammid ning eeskirjad ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide osalemise kohta seitsmenda raamprogrammi meetmetes ning teadusuuringute tulemuste levitamise kohta.

19. detsembril võeti vastu eriprogrammid „Koostöö”, „Ideed”, „Inimesed”, „Võimekus” ja „Euratom” ning kaks eriprogrammi, mida rakendab Teadusuuringute Ühiskeskus. Teadusuuringute alane koostöö jääb põhitegevuseks ning kõige temaatilisemad prioriteedid põhinevad eelmiste raamprogrammide käigus saadud kogemustel. Määratletud teemad kajastavad teadmiste ja tehnoloogia põhivaldkondi, milles tipptasemel teadusuuringud on eriti olulised, et parandada Euroopa suutlikkust tegelda sotsiaalsete, majanduslike, riikliku tervishoiu alaste, keskkonnaalaste ja tööstuslike tulevikuväljakutsetega. Kõnealused väljakutsed on seotud tervise, toidu, põllumajanduse ja kalanduse, biotehnoloogia, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, nanoteaduste, nanotehnoloogia, materjali- ja uute tootmistehnoloogiate, energeetika, keskkonna, transpordi, ühiskonna- ja humanitaarteaduste, õhuruumi ning turvalisusega. Erilise huvi all on sellised uued ideed nagu Euroopa Teadusnõukogu (ERC), ühised tehnoloogiaalgatused ning suured infrastruktuuriinvesteeringud koos jätkuvate jõupingutustega võitlemisel „ajude äravoolu” vastu ja „ajude sissevoolu” soodustamisel Euroopas. Uued olulised elemendid on ka teaduspotentsiaali skeem tipptasemel teadusuuringute kasutamiseks lähenemispiirkondades ning riskijagamisrahastu Euroopa Investeerimispanga (EIB) laenude kättesaadavuse suurendamiseks.

Edenenud on Euroopa Teadusnõukogu (ERC), „eesliini” teadusuuringuid toetava Euroopa asutuse, asutamine. Märkimisväärse eelarvega ning sõltumatu teadusliku juhtimisega esindab see uut dünaamilist arengut. ERC koosneb teadusnõukogust ja seda toetavast rakendamiskolleegiumist. Teaduslik strateegia arendatakse välja vastavalt ERC teadusnõukogu suunitlusele. Edastati esimene konkursikutse „Ideede” programmi rakendamiseks ning luuakse ERC toimemehhanisme.

Eeldatavasti on seitsmendal raamprogrammil põhiroll jõukuse ja heaolu ergutamisel Euroopas. Õiglase ja tasakaalustatud juurdepääsu tagamine seitsmendale raamprogrammile on oluline, et suurendada vastastikust usaldust ühise eesmärgi nimel koos töötamise kaudu. On aru saadud, et lihtsustamine on edu saavutamise juures ülioluline tegur ja kõiki huvirühmi on kutsutud üles jagama oma ideid ning märkusi avalike arutelude kaudu. Kõige nähtavam lihtsustamisvahend, milleks on osavõtueeskirjad, on kavandatud võimalikult tõhusaks ja kasutajasõbralikuks.

CORDISe teenused viidi täielikult üle uuele EUROPA veebilehele (http://cordis.europa.eu) ja neid uuendati nii, et need kajastaksid seitsmenda raamprogrammi käivitamist koos eriprogrammidega hõlmatud esimeste iga-aastaste tööprogrammidega, mille komisjon võttis vastu 21. detsembril 2006 ja millele järgneval päeval avaldati esimesed 42 konkursikutset. Koos seitsmenda raamprogrammiga on CORDIS nüüd ainsaks usaldusväärseks konkursikutsete allikaks, kuna Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse vaid seitsmenda raamprogrammiga seotud konkursikutsete viited.

Kuuenda raamprogrammi rakendamine

2006. aastal on toimunud märkimisväärne areng, sest see oli kuuenda raamprogrammi (2002–2006) lõplike kohustuste täitmise aasta kõigis muudetud tööprogrammide valdkondades ja horisontaalteemades. Enamik konkursikutsetest on avalikustatud kavakohaselt ja kutsete hindamisel on jõutud läbirääkimiseni viimaste kuuenda raamprogrammiga seotud lepingute üle. Jätkusid jõupingutused, et tekitada huvi parimates teadlastes ja kõige innovatiivsemates äriühingutes, organisatsioonides ja institutsioonides, kellel on Euroopa teadusruumi struktureerimisel juhtroll; kõige edukamad kavad olid Marie Curie nimelised stipendiumid ja ERA-NET-süsteemid. Mitu tuhat töörühma 99-st INCO partnerriigist on kaasatud kogu kuuendat raamprogrammi hõlmavasse tegevusse, sealhulgas ka rahvusvahelisse erikoostöösse, mis tegeleb selliste rahvusvaheliste kohustustega nagu millenniumi arengueesmärgid, bioloogilise mitmekesisuse ja kõrbestumise konventsioonid.

Bioteaduste, genoomika ja biotehnoloogia valdkonnas jätkatakse põhimeetmete rakendamist Euroopa ja arengumaade kliiniliste katsetuste partnerluse raames võitluses AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu. Toidu kvaliteedi ja ohutuse alal on enamik meetmeid seotud teadmistepõhise biomajanduse rakendamise alustega. Vastavalt teatisele „Euroopa nanotehnoloogia strateegia suunas” on edenenud nanoteaduste ja nanotehnoloogia vastutustundliku arengu suunas liikumise tegevuskava rakendamine. Euroopa tootmisplatvorm, mis põhineb kõrge lisaväärtusega teadusel ja innovatsioonil, kiirendab eeldatavasti tööstuse ümberkujundamise määra Euroopas. Jätkub keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamine koos poliitilise tegevuse arendamisega eelkõige säästva tootmise ja tarbimise osas. Globaalsete muutuste ja ökosüsteemide, säästva energia ja säästvate transpordisüsteemide alased uuringud andsid jätkuvalt olulise panuse ELi säästva arengu strateegia hoogustumisse ja väga paljudesse teistesse ELi strateegiatesse, nagu merendusstrateegia, maavaatlussüsteemide ülemaailme süsteem ning keskkonna ja tervise tegevuskava.

Oluline areng on toimunud 31 Euroopa tehnoloogiaplatvormi (ETP) osas, mis hõlmavad suurt hulka valdkondi, alates terasest kuni õhutranspordi, vee, vesiniku ja fotoelemendini ning nanoelektroonikast vastastikuse õppe ning teadmisteni prognooside kohta, mille abil saab suurendada Euroopa tööstusharude konkurentsivõimet strateegiliste teadusuuringute kavade kaudu. Ühised tehnoloogiaalgatused sisaldavad spetsiaalset õiguslikku struktuuri pikaajaliseks avaliku ja erasektori partnerluseks, et tagada ELi juhtpositsioon kesksetes tehnoloogiavaldkondades. Vaatluse all on kuus tehnoloogiaalgatust (uudsed ravimid, nanoelektroonika, manussüsteemid, aeronautika ja õhutransport, vesiniku- ja kütuseelemendid ning üleilmne keskkonna- ja turvaseire). Need kaasavad keskseid tööstuspartnereid ja arenevad 2006. aasta novembris esitatud tegevuskava põhjal.

Vastusena linnugripi kriisile ja pandeemilisele gripile on kriisialane konkursikutse näidanud üles võimet täita esilekerkivaid ülesandeid. Poliitilise suunitlusega teadusuuringuid rakendatakse edukalt otseste meetmete kaudu, mida viib ellu Teadusuuringute Ühiskeskus, ja poliitika teadusalase toetamise (SSP) projektidega, mis on seotud paljude ELi poliitikavaldkondadega, nagu keskkond, säästlikkus, tervishoid, põllumajandus ja kalandus.

Uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia (NEST) täielik rakendamine on kaasa toonud valdkondadeülese kava (mis hõlmab selliseid valdkondi nagu sünteetiline bioloogia ja „võimatu mõõtmine”) kvaliteedi ja innovatsiooni laiema tunnustuse.

Koos katsemeetme „Teadmiste piirkonnad” jätkamisega arendati piirkondlike teadmuskoosluste („Teadmiste piirkonnad – 2”) hulgas edasi Euroopa teadusruumi piirkondlikku tasandit ning riikidevahelise koostöö alast uut tegevust.

Teadusuuringute infrastruktuuride suhtes on mitmete vahenditega tagatud toetus Euroopa lähenemisviisi arendamisele, mis on suunatud uute võimaluste tekkimisele ning olemasolevate infrastruktuuride toimimisele ja edendamisele, eelkõige teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) strateegiliste meetmete toetamise kaudu. See osales muu hulgas esimese teadusuuringute infrastruktuuride Euroopa kava väljatöötamisel, mida on vaja järgmisel 10 kuni 20 aastal. Kõnealuses dokumendis, mis avaldati 2006. aasta oktoobris, on esitatud 35 infrastruktuuriprojekti. Kava on kaks aastat kestnud pingelise konsultatsiooni ja ekspertide kohtumiste tulemus.

Söe ja terase teadusfondiga (RFCS) seoses kaasneb nõukogu ettevalmistamisel oleva otsusega, milles sätestatakse RFCSi teadusuuringute programmi mitmeaastased tehnilised suunised, tehniliste suuniste esimene läbivaatamine.

Jätkunud on eelmiste raamprogrammide, eelkõige mitmete viienda raamprogrammiga algatatud meetmete teaduslik, tehniline, õiguslik ja majanduslik järelevalve, ning palju projekte on lõpule viidud. Nende teaduslikud ja tehnilised tulemused ning sotsiaalmajanduslik mõju kuuluvad kestva mitmeaastase hindamisprogrammi alla, et maksimeerida ja optimeerida nende potentsiaali innovatsiooni ja poliitika ahelas. Tehnoloogia rakendamise kavad aitavad eeldatavasti teadmistel areneda oskusteabeks ning hõlbustada innovatsiooni ja kapitalimahutuste tegemist.

Arengud liikmesriikides ja avatud koordinatsioonimeetodi rakendamine

Teadus ja uuendatud Lissaboni strateegia

Lissaboni strateegia taaskäivitamisega 2005. aastal on kaasnenud kõigi osapoolte uuendatud kohustus järgida aktiivselt positiivsete majandusreformide tegevuskava. 2006. aasta oli esimene aasta liikmesriikide riiklike reformiprogrammide rakendamisel. Liikmesriikide seatud teadus- ja arendustegevuse investeeringute riiklikud eesmärgid kajastavad liikmesriikide kavandatavat panust Lissaboni ja Barcelona üldiste eesmärkide saavutamisse ning neid on kasutatud vahendina poliitika tähelepanu suunamisel struktuurireformidele, mis on vajalikud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprotsessi sisendtegurite optimeerimiseks.

Kuigi enamik liikmesriikidest on näidanud 2006. aastal üles tõsist pühendumust oma riiklike reformiprogrammide rakendamisel ning suurem osa liikmesriike on nüüdseks loonud selged teadus- ja arendustegevuse alase poliitika strateegiad, on mõne liikmesriigi jaoks siiski vaja täiendavaid poliitilisi algatusi. Uuendatud tõuge Lissaboni strateegiale pakub tõelist läbimurdevõimalust, kuid selle saavutamiseks on vaja üles näidata tõsisemat pühendumust ning kiiremat poliitika arengut ja selle rakendamist.

Endiselt on oluliseks ülesandeks erainvesteeringute suunamine teadus- ja arendustegevusse riikliku poliitika võimendava mõju suurendamise kaudu. Tegelemine selliste teemadega nagu tipptasemel teadusuuringute keskuste arendamine, avaliku ja erasektori kestva partnerluse edendamine ning koostöö ja teadmiste ringluse parandamine riiklike teadusasutuste ja eraettevõtjate vahel, on jätkuvalt ülioluline riiklike teadusasutuste reformimisel, mille eesmärk on suurendada nende teaduslikku võimekust ja vastavust erasektori vajadustele. Lisaks tuleb edendada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni süsteemsust, et kindlustada sünergia teiste poliitikavaldkondadega teadus- ja arendustegevuse- ning innovatsioonisõbraliku ärikeskkonna loomisel.

3 % eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammud

Teadus- ja arendustegevusse paigutatud rahaliste vahendite maht peegeldab riigi pühendumust uute teadmiste tootmisel ja kasutamisel, samuti näitab see riigi innovatiivset jõudlust. Nagu ilmneb joonisest 3.1, on innovatsiooni koondindeks (SII), riigi üldise innovatiivse jõudluse mõõt, tugevas korrelatsioonis teadus- ja arendustegevuse intensiivsusega, mis viitab sellele, et teadus- ja arendustegevuse intensiivsus ei ole pelgalt sisendmeede, vaid võib ka olla üks peamistest innovatsiooni jõudluse näitajatest.

2005. aastal moodustas ELi teadus- ja arendustegevuse intensiivsus 1,84 % SKPst, mis ei näita paranemist pärast seiskumist aastatel 2001–2002. Siiski tuleb märkida, et kõige värskem kättesaadav teave pärineb varasemast ajast, enne kui liikmesriigid uuendasid oma kohustusi seoses Lissaboni strateegia taaskäivitamisega.

Teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse seisukohalt saab eristada kolme riikide rühma. Esimese rühma moodustavad riigid, kus teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on üle 2,4 % SKPst (Rootsi, Soome, Taani, Saksamaa ja Austria) ning kes on teinud olulisi edusamme teadmistepõhise majandusega ühiskonnaks saamise poole. Teise rühma moodustavad riigid, kus intensiivsusmäär on lähedal ELi keskmisele, väärtusega 1,5–2,1 % SKPst (Prantsusmaa, Belgia, Madalmaad, Ühendkuningriik, Luksemburg), mis näitab, et nende riikide majandus on muutumas, kuid arengutempot tuleks kiirendada. Kolmas ja suurem rühm koosneb riikidest, kus teadus- ja arendustegevuse intensiivsus jääb alla 1,5 % SKPst (kuigi erinevused selle rühma sees on suured), mis annab tunnistust asjaolust, et kõnealused riigid peavad teadmiste intensiivistamisel veel teistele järele jõudma.

Joonis 3.1: Innovatsiooni koondindeksi ning teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse vaheline suhe

[pic]

Teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse määra allikas: Teadusuuringute peadirektoraat, andmed: EUROSTAT, OECD

Märkus: teadus- ja arendustegevuse andmed IT, NL, RO, UK, HR, TR, IS, CH, US ja JP kohta on 2004. aasta seisuga, andmed AT ja FI kohta 2006. aasta seisuga.

SII allikas: Euroopa innovatsiooni tulemustabel 2006

Iga liikmesriigi teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse riikliku eesmärgi saavutamiseks vajaliku aastase kasvumäära võrdlemine kasvumääraga alates 2000. aastast (2000–2005) võimaldab hinnata eesmärkide ambitsioonikust (vt joonis 3.2). Vaid vähestes riikides (Austria, Taani, Iirimaa, Saksamaa ja Soome) on määrad viimasel ajal kasvanud piisavalt, et viia kõnealused riigid märkimisväärselt lähemale nende püstitatud eesmärkidele. Kõik teised riigid peavad oma jõupingutusi oluliselt suurendama, kui nad soovivad seatud kõrgeid eesmärke saavutada. Mõned riigid, kus keskmine kasvumäär on viimasel ajal negatiivne, peavad kõigepealt languse tõusuks pöörama, mis tähendab, et seatud eesmärgid on äärmiselt ambitsioonikad ning nende poole liikumine eeldab ulatuslikke teadus- ja arendustegevuse alase poliitika reformipakette, mis on sama laiaulatuslikud kui eesmärgid.

Joonis 3.2: Teadus- ja arendustegevuse intensiivsus: keskmine aastane kasv (%) 2000–2005 ja keskmine aastane kasv (%), mis on vajalik 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks

[pic]

Avatud kooskõlastusmeetod (OMC)

Vaadeldes hiljutisi arenguid liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse alase poliitika mitmekesistamisel, tõestab üldine ülevaade, et liikmesriigid on panustanud mitmete sarnaste eesmärkide saavutamisse ja ülesannete täitmisse ning nad juhinduvad otseselt või kaudselt Euroopa tasemel peetud aruteludest (näiteks avatud kooskõlastusmeetodiga või komisjoni teatiste järelmeetmetena) või teistes liikmesriikides kindlaksmääratud heade tavade määratlemise ja ülevõtmisega.

Teadus- ja tehnikauuringute komitee (CREST) võttis 2006. aasta juulis vastu oma lõpparuande avatud kooskõlastusmeetodi rakendamise teise tsükli kohta. CREST kinnitas, et avatud kooskõlastusmeetodi kohaldamisel võib jätkuvalt olla oluline osa Lissaboni ja Barcelona eesmärkide saavutamisele suunatud liikmesriikide poliitika tugevdamisel ja järgimisel. Oma aruandes pöördub CREST liikmesriikide poole, et need võtaksid vastu terviklikud lähenemisviisid teadus- ja innovatsioonipoliitikale, muu hulgas kaasava lähenemisviisi tagamisega poliitika juhtimise ja rakendamise jaoks. CRESTi rühma saavutatud tulemusi teadus- ja arendustegevuse maksumeetmete osas kasutati hiljem teabeallikana komisjoni teatises, milles käsitleti teemat, kuidas maksusoodustusi teadus- ja arendustegevuse ergutamisel paremini ära kasutada.

CREST otsustas avatud kooskõlastusmeetodi tööd kolmandas tsüklis edasi arendada ning osales seejärel arutelus, et valida välja sobivad teemad. Valitud teemad olid sellised (teadus- ja arendustegevuse alase poliitika mitmekesistamine, struktuurifondide ja raamprogrammi koordineerimine, teadus- ja arendustegevus teenuste osas, teadus- ja arendustegevuse rahvusvaheliseks muutmine), mille vastu näitas CRESTi delegatsioonide suur enamus üles huvi ning mille puhul liikmesriigid avaldasid selget tahet võtta protsessis vastutus ning seda juhtida, et muuta arutelude tulemus reaalseks.

Lisaks tööle teadus- ja arendustegevuse alase poliitika eriküsimustes osales CREST 2006. aasta novembris vastastikusel õppe-eriseansil, mis põhines riiklikel reformikavadel ja nende 2006. aasta eduaruannetel. Kõnealuse projekti aruandes tunnistas CREST, et Lissaboni strateegia taaskäivitamine on esile toonud positiivseid mõjusid, ning kutsus poliitilisi otsustajaid üles jätkama Lissaboni uuendusprotsessiga seotud tegevust. Teadus- ja arendustegevuse alase poliitika valdkonnas jõudis CREST järeldusele, et liikmesriigid peaksid uute ülesannete valguses pidevalt tegelema poliitikate, prioriteetide ja strateegiate vastuvõtmisega, sealhulgas kaaluma koordineeritud tegevust teiste liikmesriikidega või ühenduse tasandil. Lisaks tõdes CREST, et siiski on veel vaja teha palju tööd, et ehitada sild üle teaduse ja tööstuse vahelise kultuurilise lõhe, ning tunnistas vajadust muuta akadeemiline keskkond konkurentsivõimelisemaks.

TULEVIKUVÄLJAVAATED

Kõik need saavutused on sillutanud teed 2007. aastaks, mis on seitsmenda raamprogrammi rakendamise esimene aasta ning Euroopa teadusruumi uue ja olulise arengu aasta.

Ettevalmistava tööga tehti algust 2006. aasta teisel poolel debati käivitamisega Euroopa teadusruumi uute ülesannete ja tulevikuperspektiivide teemal. See töö viis rohelise raamatu „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” (KOM(2007)161) vastuvõtmiseni 4. aprillil 2007, mille põhjal leiavad praegu aset laiahaardelised arutelud ja avalik konsultatsioon kogu Euroopas. Oodatakse, et arutelu ja konsultatsioonide tulemusel esitatakse 2008. aastal ettepanekud uuteks algatusteks.

LISATEAVE

Üksikasjalikum teave sisaldub käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Lisateabe saamiseks on avalikkusele kättesaadavad järgmised dokumendid.

- Raamprogrammi ja eriprogrammide järelevalve aastaaruanded, mis annavad põhjaliku sõltumatu ülevaate programmide elluviimiseks võetud meetmete edukusest ja kvaliteedist.

- Viie aasta hindamisaruanded, milles on uuritud ühenduse teadusuuringute alast rakendamist ja selle tulemusi viie eelmise aasta jooksul.

- Igal aastal avaldatavad põhiliste andmete aruanded, mis sisaldavad näitajate kogumit, mille alusel saab hinnata Euroopa positsiooni teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni alal.

- Teaduse ja tehnoloogia alane statistika, mida avaldab Eurostat: statistika teadus- ja arendustegevuse eelarvete ja kulutuste, teadus- ja arendustegevusega seotud inimressursside ja patentide kohta liikmeriikides regioonide kaupa.

- Uuringud ja analüüsid, mis on avaldatud seoses ühenduse TTA programmidega ning käsitlevad asjaomaste TTA valdkondade spetsiifilisi küsimusi.

Enamik nendest dokumentidest on kättesaadavad või tellitavad komisjoni Interneti-saitidelt:

- Euroopa Liidu portaal, EUROPA veebileht: http://europa.eu/index_en.htm

- CORDISe veebileht, mis sisaldab põhjalikku teavet teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammi kohta: http://cordis.europa.eu

- Komisjoni teadusuuringute peadirektoraadi veebileht:

- http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html

- Komisjoni infoühiskonna peadirektoraadi veebileht:

- http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm

- Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi veebileht:

- http://ec.europa.eu/ /dgs/enterprise/index_en.htm

- Komisjoni energeetika ja transpordi peadirektoraadi veebileht:

- http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html

- Teadusuuringute Ühiskeskuse veebileht: http://www.jrc.ec.europa.eu

- Eurostati veebileht: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page

[1] „Iga aasta alguses saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne sisaldab teavet tegevuse kohta, mis on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise ning neid hõlmavate tulemuste levitamisega eelmise aasta jooksul, samuti jooksva aasta tööprogrammi.”

[2] 27. juuni 2002. aasta otsuse nr 1513/2002/EÜ artikkel 4: „Komisjon peab aastaaruandes, mille ta esitab vastavalt asutamislepingu artiklile 173, üksikasjalikult kirjeldama kuuenda raamprogrammi rakendamisel saavutatud edu ja eelkõige [...] eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel tehtud edusamme; aruanne sisaldab ka finantsaspekte ja teavet vahendite kasutamise kohta.”