1. SISSEJUHATUS

Euroopa Liidu riigipead ja valitsusjuhid ning Türgi peaminister arutasid 7. märtsil 2016 ELi ja Türgi suhteid ja ühise tegevuskava rakendamisel tehtud edusamme.

Jõuti kokkuleppele, et vaja on jõulisi meetmeid, et sulgeda inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruudid, murda ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ärimudel, kaitsta liidu välispiire ja teha lõpp Euroopa rändekriisile. Rõhutati vajadust lõpetada olukord, kus juba laevale pääsemine tähendaks võimalust jääda Euroopasse.

Oluline meede neis jõupingutustes on NATO operatsioon Egeuse merel, mille üks eesmärke on avastada võimalik inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja teavitada sellest Türgi ametiasutusi reaalajas. Koostöö NATO operatsiooni ja Frontexi vahel on otsustava tähtsusega ebaseaduslike rändajate voolu pidurdamise seisukohast.

Türgist ELi saabuva ebaseadusliku rände voo vähendamise eesmärki silmas pidades avaldasid riigipead ja valitsusjuhid kiitust Türgi täiendavatele ettepanekutele ja otsustasid teha Türgiga koostööd kuue põhimõtte alusel. Euroopa Ülemkogu eesistujale tehti ülesandeks tööd nende ettepanekutega jätkata ja töötada enne Euroopa Ülemkogu märtsi kohtumist koos Türgiga välja üksikasjad. Käesolevas teatises selgitatakse, kuidas neid kuut põhimõtet tuleks edendada, et kasutada ära ELi-Türgi koostöö kogu potentsiaal, järgides samal ajal Euroopa ja rahvusvahelist õigust.

ELi ja Türgi vaheline koostöö, Euroopa ühislahendused ja Euroopa rände tegevuskava terviklik rakendamine on peamised eeldused tulemusliku lahenduse leidmiseks pagulas- ja rändekriisile.

Pagulasküsimuste lahendamiseks tehtavad ühised jõupingutused on osa laiemast protsessist, milles Türgit nähakse ELi kandidaatriigi ja strateegilise partnerina.

2. KUUS PÕHIMÕTET ELi ja TÜRGI KOOSTÖÖ TÕHUSTAMISEKS RÄNDEKRIISI LAHENDAMISE KONTEKSTIS

2.1 Kõigi uute Türgist Kreeka saartele saabuvate ebaseaduslike rändajate tagasisaatmine

On oluline saata kõik uued ebaseaduslikud rändajad ja varjupaigataotlejad Kreekast tagasi Türgisse. See võimaldab lõhkuda mudeli, mille puhul pagulased ja rändajad maksavad neid ebaseaduslikult üle piiri toimetajatele ja seavad nende teenuseid kasutades ohtu oma elu. On enesestmõistetav, et nii rahvusvahelist kaitset vajajate kui ka teiste isikute tagasisaatmine saab toimuda ainult järgides rahvusvahelise ja ELi õiguse kohaseid pagulaste kaitsetagatisi. Samuti tuleks praegu Türgi ja Kreeka vahel toimuva rändevoo ulatust arvestades selliste tagasisaatmiste korraldamist pidada ajutiseks ja erakorraliseks meetmeks, et lõpetada inimkannatused ja taastada avalik kord. Seda peab toetama asjakohane tegevusraamistik.

Viimasel ajal on Kreeka ja Türgi vahelise kahepoolse tagasivõtulepingu raames tehtud edusamme ebaseaduslike rändajate ja rahvusvahelist kaitset mittevajavate varjupaigataotlejate tagasivõtmise vallas. Uued tagasisaatmist käsitlevad eeskirjad peaksid tuginema neile edusammudele ja kõigi poolte koostööle, et lihtsustada kiiret ja tõhusat tagasisaatmist.

Rahvusvahelist kaitset vajavate isikute Türgisse tagasisaatmisel kohaldatavad õiguslikud tagatised

Kõigi uute Kreekasse saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate tagasisaatmine Türgisse peab toimuma ELi ja rahvusvahelise õiguse kohaselt. Iga juhtumit tuleb käsitleda individuaalselt. See on Euroopa inimõiguste konventsioonist ja põhiõiguste hartast tulenev peamine nõue. Varjupaigamenetluste direktiivis on sätestatud konkreetsed õiguslikud ja menetluslikud parameetrid, mida tuleb sellega seoses järgida. Seega ei saa kohaldada universaalset tagasisaatmispoliitikat, kuna see oleks vastuolus nende õiguslike nõuetega.

Direktiivis tunnistatakse, et teatavatel asjaoludel saab kohaldada kiirendatud menetlust, mille puhul ei ole vaja hinnata taotluse sisu. Nendel juhtudel saab varjupaigataotlused lugeda vastuvõetamatuks, eelkõige siis, kui on põhjust oletada, et teine riik vaatab taotluse läbi või annab piisava kaitse. See oleks nii näiteks juhul, kui isik on juba „esimeses varjupaigariigis” pagulaseks tunnistatud või kui tal on seal muul moel piisav kaitse või kui isik on ELi saabunud „turvalisest kolmandast riigist”, kus talle tagatakse reaalne võimalus kaitse saada (isegi kui ta ei ole seda saanud).

Varjupaigamenetluste direktiivi kohaselt tuleb järgida mitmeid kaitsemeetmeid. Kui isik, kes on kõigepealt vastavalt ELi eeskirjadele nõuetekohaselt registreeritud ja identifitseeritud, on esitanud Kreekas varjupaigataotluse, tuleks talle anda võimalus isiklikuks vestluseks, mille käigus vastutav ametiasutus kujundab seisukoha, et isik kuulub ühte eespool nimetatud kategooriasse ja seepärast on tema taotlus vastuvõetamatu. Vestlus võimaldab põhjalikumalt hinnata ja teha kindlaks konkreetsed asjaolud. Direktiivis on sätestatud ka õigus otsus taotluse vastuvõetamatuse kohta edasi kaevata. Esimese varjupaigariigi puhul kehtib edasikaebamise õigus mitte ainult pagulaseks tunnistatud isikutele, vaid ka siis, kui isikul on piisav kaitse. Turvalise kolmanda riigi puhul on direktiivis kindlaks määratud nii asjaomase kolmanda riigi kui ka asjaomase isikuga seotud tingimused. Enne kui liikmesriik saadab rahvusvahelist kaitset vajava isiku tagasi, peab ta olema veendunud, et kolmas riik peab kinni teatavatest põhiõigusi ja mittediskrimineerimist käsitlevatest nõuetest ja järgib rahvusvahelist õigust.

Nende sätete kohaldamiseks tuleb muuta nii Kreeka kui ka Türgi siseriiklikke õigusakte. Kreeka puhul on need muudatused seotud Türgi kui turvalise kolmanda riigi staatusega ja eeldavad mitmete üksikasjalike menetlusnormide vastuvõtmist näiteks apellatsioonimenetlustes. Türgi puhul hõlmab see selliseid aspekte nagu ajutise kaitse seisundi uuendamine Türgist lahkunud süürlastele, kõigi rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste juurdepääs tõhusatele varjupaigamenetlustele, vastavalt kohustustele, mille Türgi on võtnud ELi-Türgi ühise tegevuskava raames, ja selle tagamine, et mittesüürlastele, eelkõige tagasisaadetutele antakse Genfi konventsiooniga samaväärne kaitse.

Kui on kindlaks tehtud varjupaigataotluse vastuvõetamatus või selle põhjendamatus, võib isiku saata tagasi kehtiva tagasivõtulepingu alusel. Türgi peab igas olukorras järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega.

Kui Kreeka ja Türgi neid kaitsemeetmeid järgivad, on süsteem kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega.