[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.1.2007

KOM(2006) 871 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Ühenduse tsiviillennunduspoliitika väljatöötamine Kanada suhtes

1. SISSEJUHATUS

1.1 Tavaliselt reguleeritakse rahvusvahelist lennutransporti üksikute riikide vaheliste kahepoolsete lepingute alusel. Siiski märkisid Euroopa Kohtu 5. novembri 2002. aasta niinimetatud avatud õhuruumi ( open skies ) käsitlevad otsused lennundusalase välispoliitika algust ühenduse tasandil.

Nagu on kirjeldatud Euroopa Komisjoni teatises “Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”,[1] annavad Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelised lepingud märkimisväärse lisandväärtuse, sest turgude avamise ja investeeringute soodustamise abil luuakse uusi majandusvõimalusi. Lisaks on sellised lepingud parimaks ausa konkurentsi, kõrge ohutustaseme, turvalisuse ja keskkonnakaitse tagamise viisiks, soodustades õigusnormidealast koostööd ja nende lähendamist.

Seetõttu tegi Euroopa Komisjon ettepaneku alustada sihtläbirääkimisi, et sõlmida üldised lennunduslepingud maailma peamistes piirkondades, eesmärgiga parandada Euroopa lennundussektori edendamise võimalusi ning tagada aus konkurents, püüdes samal ajal reformida rahvusvahelist tsiviillennundust.

1.2 Oma turuleorienteeritud majandus- ja transpordipoliitikaga ning rangete õigusnormidega on Kanada hea kandidaat Euroopa Ühendusega uue põlvkonna lennutranspordilepingu sõlmimiseks. Aastatel 2000–2005 on lennuliiklus Euroopa Liidu ja Kanada vahel kahekordistunud, samuti on Kanada ELi juhtiv lennunduspartner. 2005. aastal reisis ELi ja Kanada vahel 8,5 miljonit reisijat.[2]

1.3 Kanada uus valitsus on teatanud valmisolekust alustada Euroopa Liiduga läbirääkimisi, et liberaliseerida lennundusalaseid suhteid, mis praegu põhinevad liikmesriikide ja Kanada vahelistel kahepoolsetel lennunduslepingutel.

Lennutranspordi liberaliseerimise leping Kanadaga tooks majanduslikku kasu lennuettevõtjatele, lennujaamadele, reisijatele, lastisaatjatele, turismindusele ja majandusele laiemalt nii Euroopa Liidu piires kui ka Kanadas. Vastavalt komisjoni algatatud majandusuuringule võib eeldada, et pärast turgude avamist suureneb reisijate arv ligikaudu üheksa miljoni võrra. Lisaks sellele võidavad tarbijad tänu avatud lennunduspiirkonnale tõenäoliselt vähemalt 72 miljonit eurot. Leping tugevdaks veelgi transatlantilisi majandussidemeid ja täiendaks Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelist lennunduslepingut. Lisaks sellele, ja see on sama oluline, on see verstapostiks teel lennutranspordisektorit reguleeriva õigusraamistiku rahvusvahelise ümberkujundamise suunas.

1.4 Seetõttu soovitab komisjon käesolevas teatises, et nõukogu volitaks komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel Kanadaga läbirääkimisi avatud lennunduspiirkonda käsitleva üldise lepingu üle. See seoks turu avamise paralleelse õigusloomet käsitleva koostöö ja lähenemisprotsessiga eelkõige sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu lennuohutus, julgestus, keskkonnakaitse, reisijate kaitse ja konkurentsieeskirjade kohaldamine, millega tagatakse võrdsed võimalused ning õiglased ja võrdväärsed konkurentsitingimused.

2. EUROOPA ÜHENDUSE JA KANADA VAHELISTE LENNUTEENUSTE KEHTIV ÕIGUSRAAMISTIK

ELi liikmesriikide ja Kanada vahelised kahepoolsed lennunduslepingud

2.1 Praegu reguleeritakse Kanada ja ELi vahelist lennutransporti 17 kahepoolse lennunduslepinguga. Käesoleval hetkel ei ole lennunduslepinguid Kanada ja ülejäänud 8 ELi liikmesriigi[3] vahel.

Olemasolevad ELi liikmesriikide ja Kanada vahelised lennunduslepingud ei võimalda lennuettevõtjatel, reisijatel ja lastisaatjatel saada täielikult kasu avatud turu eelistest. Lisaks sellele on neis lepingutes olulisi erinevusi, mis tekitab tasakaalustamata raamistiku ELi ja Kanada vahelistele lennuteenustele, sest kõik lepingud ei ole vabaduste ja pakutavate mahtude suhtes võrdselt liberaalsed. Mõnede lepingutega on siiani kehtestatud mahupiirangud Kanada ja ELi vahelistele otselendudele. Mitmed kahepoolsed lepingud piiravad määratavate lennuettevõtjate arvu ning sisaldavad piiravaid tariifisätteid. Taolised erinevused liikmesriikide ja Kanada vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes viivad ebavõrdsuseni ühenduse lennuettevõtjatele kättesaadavate võimaluste osas. Tariife käsitlevad artiklid Kanadaga sõlmitud lepingutes on maailma ühed kõige üksikasjalikumad ja keerulisemad. Kanada on üks suhteliselt vähestest riikidest, kes reguleerib siiani rangelt lennuhindu, mille tulemuseks on lennuettevõtjate ja tarbijate suuremad kulutused.

2.2 Nagu enamik kahepoolseid lennunduslepinguid, sisaldavad ELi liikmesriikide ja Kanada vahelised kehtivad kahepoolsed lennunduslepingud riikkondsusepiiranguid, mille Euroopa Kohus on tunnistanud ebaseaduslikeks. Iga leping ELi ja Kanada vahel peab võimaldama igal ELi lennuettevõtjal lennata mis tahes ELi liikmesriigist, kus ta on asutatud, Kanadasse. Läbirääkimiste esimese etapi eesmärk peaks olema õiguskindluse jaluleseadmine Kanada ja ELi vaheliste lennuteenuste osas.

Kanada lennutranspordi raamistik

2.3 Juba mõnda aega on Kanada kaalunud oma lennunduspoliitika liberaliseerimist. Viimastel kuudel on Kanada liikunud avatuma lennunduspoliitika suunas, et edendada reisimist, kaubandust ja turismi. Liberaalsed lennunduslepingud on sõlmitud kahe kõige olulisema rahvusvahelise turuga, Ameerika Ühendriikide ja Ühendkuningriigiga. Ühendkuningriigiga sõlmitud uue lepinguga, mille üle peeti läbirääkimisi 2006. aasta aprillis, kaotati olemasolevad piirangud tariifidelt, et vastata paremini turunõudlusele, ning lubati viienda vabadusastme lende kolmandatesse riikidesse. Lennundusettevõtete hiljutised avaldused näitavad, et nad suhtuvad liberaliseerimisse palju soosivamalt kui mõned aastad tagasi. Laialt on levinud arvamus, et transatlantiline avatud lennupiirkond ilma Kanada osaluseta ei teeniks Kanada lennuettevõtjate huve.[4]

2.4. Ei ole üllatuseks, et Ameerika Ühendriigid on Kanada kõige olulisem rahvusvaheline lennunduspartner. Kanada andmetel reisis kahe riigi vahel eelmisel aastal 18,6 miljonit inimest. 2005. aastal laiendasid USA ja Kanada oma senist lennunduslepingut ja avasid turgu veelgi. Siiski ei nähtud lepinguga ette kabotaažiõigust (veod teise riigi kahe punkti vahel) ega seitsmenda vabadusastme lende (autonoomsed lennud kahe riigi vahel asukohariigist väljaspool).

2.5 Lennuettevõtjatest on Kanada turul juhtival positsioonil Air Canada, endine riiklik lennufirma. Pärast ühinemist Canadian Airlinesiga 1999. aastal oli Air Canada 2004. aastal reisijate arvu poolest maailmas suuruselt seitsmeteistkümnes lennuettevõtja. Air Canada on Star Alliance’i liige, selle omanik on Air Canada Group, valdusettevõtja, kelle omanduses on ka Air Canada teised tütarettevõtted, näiteks Air Canada Jazz ja Air Canada Ground Handling. Air Canada kavandab märkimisväärset lennukipargi uuendamist. Suuruselt teine lennuettevõtja Kanadas on odavlennufirma WestJet, mille käes on 33% Kanada siseturust ning mis tegutseb aktiivselt ka rahvusvahelisel turul. Rahvusvahelisel turul on tellimuslendude teostaja Air Transat alustanud regulaarlende Euroopa Liitu ning teeb erinevatest Kanada lennujaamadest Euroopasse 48 lendu nädalas.

2.6. Vastavalt Kanada transpordiseadusele ( Canada Transportation Act ) peab vähemalt 75% lennuettevõtja aktsiatega esindatud häältest olema kanadalaste omanduses ja kontrolli all. Valitsuse määrusega võib ette näha ka väiksema protsendi. Lisaks peavad ettevõtet „tegelikult” kontrollima kanadalased. Samas jätkuvad Kanadas arutelud välisomandi ja välismaise kontrolli piirangute leevendamise osas.

2.7. Air Canada baaslennujaama, Toronto lennujaama läbib aastas 28,6 miljonit reisijat. Lennujaamamaksud on Torontos väga kõrged, mis muudab selle maailma üheks kallimaks lennujaamaks. Teised olulised lennujaamad on Ottawa, Montreal, Calgary ja Vancouver. Kanada lennujaamu haldavad pikaajaliste rendilepingute abil lennujaamaasutused, kes maksavad föderaalvalitsusele renti vastutasuks oma õiguse eest tulu teenida.

2.8 Kanada lennundustööstusel on pikk ajalugu ja 2002. aastal töötas seal 79 000 inimest. Kanada kõige tuntum õhusõidukite tootja on Bombardier, millele kuulub ka endine LearJet Corporation, mis on saanud üheks kahest maailma peamisest lähiliini reaktiivlennukite tootjatest.

2.9 Kanada lennundust reguleerib transpordiministeerium (Transport Canada), mida abistab Kanada riiklik transpordiamet (CTA), kes annab välja lubasid. Transpordiministeerium vastutab rahvusvaheliste suhete, ohutuse, julgestuse ja transpordiga seotud keskkonnakaitsealase õigusloome eest. Lennukliiklusteenuseid osutab eraomandis olev teenuseosutaja Nav Canada. Konkurentsi valdkonnas tegutseb Kanada konkurentsiamet ( Canadian Competition Bureau ) tööstusministeeriumi ( Industry Ministry ) järelevalve all.

3. EUROOPA LIIDU JA KANADA VAHELISTE SUHETE EDASINE TUGEVDAMINE

3.1 Kanada on Euroopa Liidule lähedane ja kauaaegne poliitiline partner. Euroopa Liidu ja Kanada vahelisi suhteid iseloomustavad ühised väärtused ja sarnased globaalsed eesmärgid.

3.2 1976. aastal sõlmisid Euroopa Majandusühendus ja Kanada majanduskoostöö raamlepingu, mis oli esimene seda liiki ametlik leping EÜ ja industriaalse partnerriigi vahel. Nii EL kui ka Kanada soovivad hoogustada globaalset majanduskasvu ning on alustanud läbirääkimisi uut tüüpi kaubanduslepingu – kaubanduse ja investeeringute edendamise lepingu – üle, et kõrvaldada regulatiivsed takistused ja suurendada investeeringuid üksteise turgudel. 1996. aastal vastu võetud ühises poliitilises deklaratsioonis ja ühises tegevuskavas leppisid osalised kokku, et suurendavad koostööd lennuohutuse ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas.

3.3 2005. aastal parafeerisid Euroopa Ühendus ja Kanada tsiviillennundusohutuse alase lepingu, millega nähakse ette lennukõlblikkust, keskkonnakaitset, õhusõidukite hooldusrajatisi ja jätkuvat lennukõlblikkust käsitlevate tunnistuste ja katsete vastastikune tunnustamine.

4. EUROOPA ÜHENDUSE JA KANADA VAHELISE ÜLDISE LENNUTRANSPORDILEPINGU MAJANDUSLIKUD EELISED

4.1 2005. aastal lendas Euroopa Liidu ja Kanada vahel ligikaudu 8,5 miljonit reisijat, mis on 9% rohkem kui 2004. aastal. See tähendab, et Kanada on Euroopa Liidu jaoks pikamaalendude osas üks suurimaid lennutranspordi turge. Pakutavate reisijakohtade hulgalt on Kanada EÜ lennuettevõtjate jaoks USA, Šveitsi, Türgi ja Norra järel suuruselt viies lennundusturg. Kanada jaoks on EL tähtsuselt teine rahvusvaheline lennundusturg pärast USAd. Kui lennud USAsse ja USAst moodustavad praegu poole lennureisidest Kanadasse ja Kanadast, siis lennud Kanada ja Euroopa riikide vahel moodustavad 27% kõigist Kanada rahvusvahelistest lendudest. Nende hulka kuuluvad ka lennud USA kaudu. Teiste oluliste partnerite hulka kuuluvad Austraalia, Jaapan, Lõuna-Korea ja Hiina. Rahvusvaheline lennuliiklus (v.a USA) on alates 1991. aastast kasvanud 5% aastas, mis on kiirem kui USAsse suunduva lennuliikluse ja kohaliku lennuliikluse kasv. Peamised turu mõjutajad on turism (sissetulev ja väljaminev), samuti ka pooltevahelised tugevad äri- ja kaubandussuhted. Ligikaudu 47% Kanadasse saabuvatest ja sealt lahkuvatest rahvusvahelistest reisijatest on turistid; suveperioodil moodustavad ELi ja Kanada vahelises lennuliikluses kaaluka osa tellimuslendude reisijad.

4.2 Kanada jaoks kõige olulisemad ELi riikide turud on Ühendkuningriik (3,6 miljonit reisijat 2005. aastal), Saksamaa ja Prantsusmaa (kumbki 1,5 miljonit reisijat) ja Madalmaad (750 000 reisijat). Nende turgude arvele langeb ligikaudu 74% kogu ELi ja Kanada vahelisest lennuliiklusest. Ajavahemikus 2000–2005 on lendude sagedus Kanada ja ELi vahel peaaegu kahekordistunud. Uusi lende alustati peamiselt uutesse liikmesriikidesse ja Kesk-Euroopasse; lendude arv juba varem olulistel Ühendkuningriigi, Saksamaa ja Prantsusmaa turgudel peaaegu kahekordistus. London Heathrow–Toronto liin on kasutusintensiivsuse poolest maailmas 9. kohal. Lisandunud on lende Kanada ja ELi teisejärguliste lennujaamade vahel, millest saavad kasu nii need lennujaamad kui ka tarbijad.

Ühenduse lähenemisviisi eelised ja lisandväärtus

4.3 Kanada on oma tänapäevase õigusraamistiku ning turule orienteeritud majandus- ja transpordipoliitikaga ilmselge kandidaat ühendusega lennundussuhete süvendamiseks avatud lennunduspiirkonnas – seda nii turulepääsu kui ka õigusloomet käsitleva koostöö ja õigusnormide lähendamise mõttes. Tihedam õigusloomet käsitlev koostöö ELi ja Kanada vahel soodustaks veelgi lennuteenuseid ELi ja Kanada vahel. Nii Kanadas kui ka ELis kehtivad väga kõrged nõuded ohutusele ja turvalisusele. Palju sarnast on lähenemises lennutranspordi reguleerimisele ja kui see koondada ühte kõikehõlmavasse lepingusse, tooks see kaasa lennundussektori efektiivsuse kasvu. Lennuliikluse korraldamise (ATM) organiseerimise ja reguleerimise süsteem on sarnane Euroopa omale. Lennuohutuse ja –julgestuse valdkonnas peaksid mõlema poole kõrged normid võimaldama tõhusat koostööd. Kavandatav kahepoolne ohutust käsitlev leping ühenduse ja Kanada vahel rõhutab mõlema osalise valmisolekut tunnustada teise osalise protseduure ja standardeid. Lennundusjulgestuse valdkonnas peaks leping soodustama koostööd Kanada lennundusjulgestusametiga.

4.4 Lennuliikluse liberaliseerimine Kanada ja ELi vahel oleks eriti kasulik turgudele, mida siiani reguleerivad piiravad lennunduslepingud liikmesriikide ja Kanada vahel. See kaotaks olemasolevad mahu- ja hinnapiirangud ning avaks seega võimalusi lennundussektorile ja tarbijatele. Olemasolevate geograafiliste piirangute kaotamine (piiratud arv sihtpunkte) suurendaks veelgi ELi ja Kanada vaheliste lendude arvu. Eelkõige tuleks kaotada piirangud lendamiseks läänerannikule (Vancouver) ja mitmetesse ELi liikmesriikidesse. Kanada ja nende liikmesriikide jaoks, millel ei ole veel Kanadaga lennunduslepingut, lisanduksid uued turud, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopas.

4.5 Kanadaga sõlmitava avatud lennunduspiirkonna lepingu selged võimalikud eelised on leidnud kinnitust hiljutises majandusuuringus, mille viisid läbi sõltumatud konsultandid. Uuringu tulemused näitavad, et viie turgude avanemisele järgneva aasta jooksul võib eeldada enam kui 9 miljoni reisija lisandumist – tänu lepingule kasvaks reisijate arv sellel perioodil 20%. Esimesel aastal on võimalik reisijate arvu kasv 500 000 võrra. Lisaks võib avatud lennunduspiirkond tänu madalamatele piletihindadele tuua tarbijatele kasu vähemalt 72 miljonit eurot ning võiks juba esimesel aastal luua 3700 töökohta. Uurimus on kinnitanud, et Kanada lennutranspordi õiguslik ja poliitiline raamistik lubaks ühendusel sõlmida Kanadaga tüüplepingu, mille tulemuseks oleks õigusnormide lähendamine ning uued võimalused ELi lennundussektori ja kasutajate jaoks. Avatud lennunduspiirkond Kanadaga suurendaks ELi lennuettevõtjate konkurentsivõimet Põhja-Atlandi turul. See viiks ELi ja Kanada vaheliste otselendude suurenemiseni ja lennuliikluse parema jaotumiseni. Lisaks rõhutatakse uuringus, et avatud lennunduspiirkond võimaldaks lennuettevõtjatel sõlmida tihedamaid sidemeid teise osalise lennuettevõtjatega ning teha strateegilisi investeeringuid tänu investeerimispiirangute kaotamisele. Need investeeringud looksid võimaluse uuteks mastaabi- ja mitmekülgsussäästudeks, mis võimaldaks ELi lennuettevõtjatel suunduda turgudele, mis vastasel juhul ennast majanduslikult ära ei tasuks.

4.6 Tänu üldistele lennutranspordi liberaliseerimise majanduslikele eelistele on erinevad sidusrühmad, sealhulgas rahvusvaheliste lennuettevõtjate huve esindav Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon ( IATA )[5] ja äriringkondade huve esindav Rahvusvaheline Kaubanduskoda ( ICC )[6] sageli rõhutanud rahvusvahelise lennutranspordi õigusliku raamistiku ümberkorraldamise tähtsust.

4.7 Lahendamata jäävate õiguslike probleemide kõrval jääks praeguse olukorra säilimisel ELi-Kanada turg ilma kasvuvõimalustest, mis on kaasnenud muude lennutransporditurgude avamisega. Piiravamate kahepoolsete lepingute jätkuvad negatiivsed mõjud, muu hulgas hinnakujundusele, takistaksid teatava hulga lennuettevõtjate arengut ning tekitaksid seega moonutusi ELi siseturul. ELi-Kanada turg võib isegi tõelisi kaotusi kanda, sest teised turud jätkavad liberaliseerimist, et kasutada ära rahvusvahelise lennutranspordivõrgustiku struktuuri.

4.8 Eriti ebasoodsas olukorras oleksid ELi lennuettevõtjad võrreldes USA ja Kanada lennuettevõtjatega, kui ELi-Kanada turgu ei avata samal määral nagu USA-Kanada turgu ja ELi-USA turgu. Pärast hiljuti Kanada ja USA vahel sõlmitud avatud õhuruumi lepingut on USA lennuettevõtjatel ELi-Kanada turule viienda ja kuuenda vabadusastme õiguste kaudu hea juurdepääs. ELi lennuettevõtjate konkurentsivõime tugevneks oluliselt, kui neil oleks piiramatu juurdepääs mitte üksnes ELi-Kanada turule, vaid ka USA-Kanada turule. Kavandatav ELi-USA lennutranspordi leping annaks ELi lennuettevõtjatele viienda vabadusastme õigused USA ja Kanada vahel, kuid selleks, et ELi lennuettevõtjad saaksid neid võimalusi kasutada, peab need õigused saama ka Kanada käest. Võttes arvesse ühelt poolt ELi ja USA ning teiselt poolt Kanada ja USA lennundusturgude suurenevat integreerumist, oleks mõistlik seda integratsiooni laiendada ka ELi-Kanada turule.

5. KOKKUVÕTE: ELI JA KANADA VAHEL SÕLMITAVA LENNUTRANSPORDI LEPINGU MÄRKIMISVÄÄRNE LISANDVÄÄRTUS

5.1 Kanada on hiljuti näidanud üles huvi alustada läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks Euroopa Ühendusega. EL peaks sellele pooldavalt vastama ning püüdma Kanada huvi ära kasutada. Et kaotada õiguslikud probleemid, mis kaasnevad kahepoolsete lennunduslepingutega, peaks läbirääkimistel eelistama horisontaalset lepingut.

ELi ja Kanada vahelise lennutranspordi kaasajastatud raamistik pakub märkimisväärseid uusi võimalusi lennutranspordi tugevdamiseks konkurentsil põhinevas ja võrdses mänguruumis. Lisaks sellele tugevdaks see juba niigi suurepäraseid kaubanduslikke ja poliitilisi suhteid ELi ja Kanada vahel.

Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lennutranspordi partnerluse mudel on inspireeritud püüdest edendada ümberkorraldusi rahvusvahelisel tasandil. Sellest tulenev Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline lennutranspordi liberaliseerimise leping asendaks Kanada ja ELi liikmesriikide vahelised kehtivad kahepoolsed lennunduslepingud, kehtestaks ELi ja Kanada vahel tänapäevase lennuteenuste raamistiku, tagades võimalikult avatud juurdepääsu turule ja võimalikult ranged õigusnormid. Seetõttu võiks see olla laiendatud lennutranspordi partnerluse mudeliks muude kolmandate riikidega. Pidades silmas kavandatavat avatud lennunduspiirkonna loomist USA ja ELi vahel, peaks ajakohastama ka lennundussuhteid Kanada ja ELi vahel, et asendada olemasolevad osaliselt piiravad kahepoolsed lepingud tervikliku lähenemisega.

5.2 Kanadaga peetavate avatud lennunduspiirkonna lepingut käsitlevate läbirääkimiste eesmärk oleks avada juurdepääs turule ja investeerimisvõimalustele. Mõned liikmesriigid on juba rakendanud vastastikust turule juurdepääsu avamist Kanadaga. Mitmed lepingud on siiski veel üsna piiravad. Sellise tasakaalustamata raamistiku tulemuseks on ühenduse lennuettevõtjate ebavõrdsed võimalused, mis ei ole kooskõlas kõikide ühenduse lennuettevõtjate võrdsete võimaluste põhimõttega ühtsel turul. Hiljuti läbi viidud majandusuuring on näidanud sellise lepingu eeldatavat majanduslikku kasu. Üldine lennutranspordileping ühenduse tasandil muudaks ühenduse lennundussuhted Kanadaga ühtseks ning annaks võrdsed õigused ja võimalused kõikidele ühenduse lennuettevõtjatele lennuteenusteks Kanadasse.

Veelgi enam, see looks uusi turuvõimalusi nende liikmesriikide lennuettevõtjatele, kellel praegu ei ole üldse õigusi lennutranspordi korraldamiseks Kanadast ja Kanadasse.

5.3. Euroopa Liidu ja Kanada vaheline leping peab tagama ranged ohutus-, julgestus- ja keskkonnakaitsenormid ja neid tugevdama. Lennuohutuse valdkonnas on konkreetse lepingu üle läbirääkimisi juba peetud.

Keskkonnaküsimuste osas peab leping olema kooskõlas ELi säästva arenguga seotud kohustusega. Arvestamata eespool nimetatud majanduslikke eeliseid, on lennuliikluse eeldataval kasvul ka ebasoovitavaid kõrvalmõjusid, eriti õhu kvaliteedile ja müratasemele lennujaamade ümbruses ning globaalsele kliimamuutusele. On oluline, et leping ei piiraks ELi võimet kohaldada õiguslikke või majanduslikke vahendeid nende kõrvalmõjude leevendamiseks.

Ausa konkurentsi kindlustamine on samuti üheks võtmeküsimuseks avatud lennundusturgude puhul. Õigusnormide suurema lähendamisega tagaks ühenduse ja Kanada üldine lennutranspordileping konkurentsipõhised võrdsed võimalused, mis hoiavad ära konkurentsimoonutusi.

Õigusnorme on võimalik lähendada ainult ühenduse tasandil. Kanada ja ühendus on juba astunud esimesi samme õigusnormide suurema lähendamise suunas ning seda partnerlust saab edasi arendada avatud lennunduspiirkonna suunas Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel. Uus kavandatav partnerlus oleks selgeks märgiks muudele kolmandatele riikidele ühineda rahvusvahelise lennutranspordi raamistiku paindlikumaks muutmisega.

5.4 Seetõttu soovitab Euroopa Komisjon eespool toodut silmas pidades, et nõukogu volitaks komisjoni alustama läbirääkimisi Kanadaga üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks.

5.5 Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikidega ja kõikide asjaomaste sidusrühmadega, et täiendada ja saavutada läbirääkimissuunistes sätestatud eesmärke.

[1] KOM (2005) 79 (lõplik), 11.3.2005.

[2] Eurostati andmed.

[3] Küpros, Eesti, Leedu, Läti, Luksemburg, Malta, Slovaki Vabariik ja Sloveenia ei ole Kanadaga lennunduslepingut sõlminud.

[4] McGill/Concordia aruanne Kanada rahvusvahelise lennunduspoliitika kohta ( The McGill/Concordia Report on International Aviation Policy for Canada ). Montreal 2005, lk 298.

[5] IATA ülemaailmne pressikonverents, 14. detsember 2004: „ Lennuettevõtjad vajavad vabadust tegutseda seal, kus on olemas turud .”

[6] Vt ICC soovitused Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelisteks lennundusturu avamisi käsitlevateks läbirääkimisteks.