[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 29.1.2010

KOM(2010)16 lõplik

2010/0008 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (kodifitseeritud versioon) ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlevas aegumise läbivaatamise menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 29. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) 2074/2004 (ELT L 359, 4.12.2004). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal võimalus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid nõue, et meetmed ei tohi minna vastuollu ELi huvidega, tähendab, et meetmete laiema mõju hindamine on uurimise lahutamatuks osaks. |

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon avaldas 5. detsembril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Aegumise läbivaatamine algatati taotluse põhjal, mille esitas 4. septembril 2008 üks ELi tootja, kelle toodang moodustab olulise osa spiraalköiteseadiste toodangust ELis. Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 2074/2004 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab aegumise läbivaatamise järeldusi dumpingu, kahju ja ELi huvide kohta. Liikmesriikidega konsulteeriti 13. jaanuaril 2010 dumpinguvastase komitee istungil. Nõukogule tehakse ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 4. märtsiks 2010. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõuet märkida, kuidas ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust hoitakse võimalikult väiksena ning proportsionaalsena ettepanekus seatud eesmärgiga, kuid algmäärusega piiratakse lubatavate tollimaksude määra selliselt, et see ei tohi ületada tuvastatud dumpingu põhjustatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku taset. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

4) MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. |

2010/0008 (NLE)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (kodifitseeritud versioon),[1] millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (edaspidi „algmäärus”),[2] eriti määruse (EÜ)1225/2009 artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjon ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

1. Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 119/97[3] teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 32,5–39,4 %. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldati muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes, samal ajal, kui 17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes kohaldati tollimaksu, mis oli võrdne minimaalse impordihinna (325 eurot 1000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist, kui viimane oli madalam kui minimaalne impordihind.

2. Pärast algmääruse artikli 12 kohast läbivaatamisega seotud uurimist muutis ja suurendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000[4] eespool nimetatud tollimakse teatavate muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste puhul. Muudetud tollimaksude määr oli 51,2–78,8 %.

3. Pärast kahe ELi tootja taotlust algatati 2002. aasta jaanuaris algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine[5] ning nõukogu pikendas määrusega (EÜ) nr 2074/2004[6] kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid nelja aasta võrra.

4. Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) 1208/2004[7] lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Vietnamist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte.

5. Pärast algmääruse artikli 13 kohast kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) 33/2006[8] lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevatena või mitte.

6. Viimaks, 2008. aasta augustis laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 818/2008[9] meetmete reguleerimisala teatavatele veidi muudetud spiraalköiteseadistele, kuna tehti kindlaks, et meetmetest hoiti kõrvale.

2. Läbivaatamise taotlus

7. Pärast seda, kui avaldati teadaanne teatavate Hiinast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta,[10] sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) 4. septembril 2008 taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

8. Taotluse esitas ELi tootja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ELi spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

9. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon läbivaatamise[11].

3. Uurimine

a) Menetlus

10. Komisjon tegi meetmete aegumisega seotud läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks teadaolevatele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, ekspordiriigi esindajatele, taotluse esitanud ELi tootjale ja teisele teadaolevale ELi tootjale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

11. Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele isikutele, kes esitasid selleks taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.

12. Komisjon saatis küsimustiku kõikidele isikutele, kellele teatati ametlikult kontrollmenetluse algatamisest ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks. Lisaks sellele võeti ühendust ühe Tai (kavandatud võrdlusriik) tootjaga ja anti talle küsimustik.

13. Vastused küsimustikele saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, kes ei eksportinud spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu (edaspidi „EL”) ja sellega seotud äriühingult Tais, taotluse esitanud ELi tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt ja ühelt taotluse esitajaga seotud kasutajalt. Teine ELi tootja ei teinud selles uurimises koostööd ning üks sõltumatu importija esitas ainult märkused.

14. Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Neile anti pärast teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Isikute märkused võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.

b) Huvitatud isikud ja kontrollkäigud

15. Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäolisuse kindlakstegemise ning ELi huvide seisukohast vajalikuks pidasid. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

i) taotluse esitanud ELi tootja

- Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria.

ii) Ekspordiriigi tootja

- Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou ja sellega seotud äriühing Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS”), Hongkong, Hiina.

iii) ELi sõltumatu importija

- Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itaalia.

c) Uurimisperiood

16. Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2005. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

17. Vaatlusalune toode on sama nagu määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 2074/2004, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 818/2008, st teatavad spiraalköiteseadised, mis on valmistatud kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused või D-kujulised rõngad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Hetkel liigitatakse need spiraalköiteseadised CN-koodi ex 83 05 10 00 alla. Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul vaatlusaluse toote alla.

18. Spiraalköiteseadiseid kasutatakse paberist, papist ja kilekattega kaustade, esitlus- ja muude köidetud kaustade valmistamiseks.

19. Uurimisperioodil müüdi Euroopa Liitu suurel hulgal erinevaid spiraalköiteseadiste tüüpe. Erinevused nende tüüpide vahel määrati kindlaks põhja laiuse, seadise tüübi, rõngaste arvu, avamissüsteemi, nominaalse paberimahutavuse, rõnga läbimõõdu, rõngaste kuju, pikkuse ja rõngaste vahekauguse põhjal. Arvestades asjaolu, et kõikidel tüüpidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja et mudelid võivad teatavas ulatuses olla omavahel asendatavad, otsustati kõiki spiraalköiteseadiseid käsitada kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

2. Samasugune toode

20. Samuti leiti, et Hiinas toodetud ja ELi tootjate toodetavate Euroopa Liidu turul müüdavate spiraalköiteseadiste füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve ei erine.

21. Seepärast järeldati, et Hiinast pärinevad spiraalköiteseadised ning ELi tootjate toodetavad ja Euroopa Liidu turul müüdavad spiraalköiteseadised on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

22. Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

1. Sissejuhatavad märkused

23. Ükski Hiina tootja, kes ekspordib spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu, ei teinud uurimise käigus koostööd. Taotluses nimetatud neljast Hiina äriühingust tegi ainult üks koostööd ning samuti ka sellega seotud äriühing Tais. Teised kolm eksportivat äriühingut ei vastanud küsimustikule. Ainus koostööd teinud Hiina tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu, kuid eksportis seda muude kolmandate riikide turgudele. Kuna ükski Hiina spiraalköiteseadiste eksportiv tootja, kes eksportis toodet uurimisperioodil Euroopa Liitu, ei teinud koostööd, tuli järeldused dumpingu kohta teha komisjonile kättesaadava teabe alusel, mida saadi muudest allikatest, kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega. Järeldati, et kõige kohasem teave on Eurostati ekspordialane teave. Asjakohaselt ja uurimise tähtaega arvesse võttes kontrolliti seda teavet teabe alusel, mida esitas käesolevas uurimises ainsana koostööd teinud Hiina tootja, kes ei eksportinud spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu, ning Hiina ekspordistatistika alusel. Vaatamata asjaolule, et puuduvad konkreetsed andmed Hiina eksportivate tootjate koguste ja mahu kohta, loetakse Eurostati statistikat ainsaks kättesaadavaks allikaks, kust saada andmeid Hiina ekspordi kohta Euroopa Liitu, isegi kui Eurostati antud absoluutne hinnatase tundub üsna kõrge võrreldes Hiina ekspordistatistikas esitatud impordihindadega ja teiste riikide kohta esitatud Eurostati andmetega.

2. Dumpingu jätkumine

a) Võrdlusriik

24. Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 sätetele määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a Euroopa Liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest ELis tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

25. Eelmises uurimises valiti võrdlusriigiks India. Sellega seoses märgitakse, et komisjon teatas eelmises uurimuses ainsale koostööd teinud India tootjale käesoleva menetluse algatamisest, kuid viimane keeldus koostööst. Aegumise läbivaatamise taotluses soovitati normaalväärtuse määramisel võtta võrdlusriigiks Tai. Menetluses osalevad teatavad isikud vaidlustasid sellise valiku, väites, et sobiva võrdlusriigina oleks tulnud kasutada Indiat.

26. Üks Tai tootja oli nõus koostööd tegema. Seetõttu uuris komisjon võimalust kasutada Taist saadud andmeid normaalväärtuse määramiseks Hiina jaoks. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse toote omamaist müüki Tais ei olnud. Seetõttu tuleks normaalväärtuse Tai puhul kindlaks määrata artikli 2 lõike 6 punkti c alusel.

27. Lisaks näitas Taist eksporditud vaatlusaluse toote keskmise ekspordihinnataseme võrdlus Hiinast eksporditud vaatlusaluse toote keskmise ekspordihinnatasemega, mille esitas Eurostat, et Hiina hinnad olid Tai omadest kõrgemad. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusalune toode hõlmab väga paljusid erinevaid tootetüüpe ning hinnad võivad olenevalt tootetüübist erineda. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik määrata nende Euroopa Liitu suunatud ekspordimüügi täpset kooslust ning võrrelda seda Tai eksportivate tootjate erinevate toodetega. Kuna miski ei vihjanud sellele, et ekspordihinna märkimisväärsed erinevused oleksid põhjustatud mingist muust tegurist, siis järeldati, et Hiina ja Tai eksportivad tootjad eksportisid Euroopa Liitu erinevaid spiraalköiteseadiseid. Võttes aluseks Taist ja Hiinast Euroopa Liitu suunatud ekspordi erinevad hinnad, järeldati parimaid kättesaadavaid andmeid kasutades, et Hiina eksport hõlmab kallimaid ja keerukama töötlusega tootetüüpe ning ka sellel põhjusel ei ole asjakohane kasutada Tai andmeid normaalväärtuse määramiseks Hiina puhul.

28. Lisaks oli kõnealune Tai äriühing seotud Hiina ainsa koostööd teinud spiraalköiteseadiste tootjaga. Komisjon uuris, kas asjaolu, et need kaks äriühingut olid seotud, võiks mõjutada normaalväärtuse kindlaksmääramist. Sellega seoses meenutatakse, et eelmistes uurimistes (nimelt kahes meetmetest kõrvalehoidmise uurimises) leiti, et Hiina tootja lõi kõnealuse Tai äriühingu vastusena vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele. Käesolev uurimine kinnitab seda järeldust ning seda selgitatakse põhjalikumalt põhjenduses 38. Võttes arvesse tõestatud seost kõnealuste Hiina ja Tai tootja vahel, järeldati, et ei ole asjakohane kasutada kavandatud võrdlusriigi ainsa koostööd teinud äriühingu esitatud andmeid. Kõiki ülalnimetatud tegureid arvesse võttes ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, leiti, et Tai ei ole normaalväärtuse määramiseks asjakohane võrdlusriik.

29. Võttes arvesse eespool nimetatud asjaolusid seoses Taiga, koostöö puudumist eelnevalt kasutatud võrdlusriigist (India) ning samuti asjaolu, et ükski Hiina äriühing, kes eksportis spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu, ei teinud uurimises koostööd, järeldati, et on asjakohane määrata normaalväärtus mingil muul õigustatud alusel, s.t ELis samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal.

b) Normaalväärtus

30. Võttes arvesse eelpool nimetatud asjaolusid, otsustati normaalväärtus kindlaks määrata ELi tootmisharu hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, s.t ELis samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. Seega määrati normaalväärtus taotluse esitanud ELi tootja kohapeal kontrollitud andmete põhjal. Kõnealuse tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline võrreldes Hiinast Euroopa Liitu eksporditava vaatlusaluse tootega. Kuna ELi tootmisharu müügihinnad tootsid kahjumit, tuli neid nõuetekohaselt kohandada, et hõlmata algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a ettenähtud põhjendatud kasumimarginaal. Kasutati 5 %-list kasumimarginaali, mis on sellist tüüpi äritegevuse puhul asjakohane.

c) Ekspordihind

31. Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal.

d) Võrdlus

32. Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti vastavalt vajadusele tulenevalt transpordi-, kindlustus- ja muude transpordiga seotud kulude erinevustest.

e) Dumpingumarginaal

33. Eespool esitatut arvesse võttes ning muu usaldusväärse teabe puudumisel Hiina kohta arvutati üleriiklik dumpingumarginaal kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemise teel väljendatuna protsendina CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimakse tasumata, ning leiti, et see on 20,7 %.

f) Järeldus dumpingu kohta

34. Uurimise käigus tehti kindlaks dumpingu olemasolu uurimisperioodil. See järeldus põhines i) ühest küljest Eurostati määratud ekspordihindadel põhjenduses 23 nimetatud põhjustel ja ii) teisest küljest normaalväärtusel, mis määrati kindlaks ELi tootmisharu hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a põhjendustes 24 kuni 29 nimetatud põhjustel.

3. Dumpingu kordumine

35. Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisel, välja arvatud üks äriühing, kes eksportis ainult ELi välistele riikidele, ning arvestades avalikult kättesaadava teabe puudumist, toetuvad alljärgnevad järeldused vastavalt algmääruse artiklile 18 peamiselt kättesaadavatele andmetele, nimelt Eurostati andmetele, ainsa koostööd teinud äriühingu andmetele, Hiina statistikale ja läbivaatamistaotlusele.

36. Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: a) Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsust ja käitumist seoses mahtude ja hindadega ning b) ELi turu atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks hindade ja mahtudega osas.

a) eksportivate Hiina tootjate vaba tootmismaht ja käitumine

37. Väärib meenutamist, et muude eksportivate tootjate kui WHS koostöö puudumisel ei saadud teavet tootmise kohta Hiinas, vaba tootmismahu ja müügi kohta Hiina turul, välja arvatud teave koostööd tegeva tootja kohta.

38. Ainus koostööd teinud Hiina tootja vähendas oma tootmisvõimsust märkimisväärselt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini (täpseid arve ei saa konfidentsiaalsuse põhjusel avaldada). Siiski on see Hiina tootja võimeline oma tootmisvõimsust jälle suurendama. Seda vähendatud tootmisvõimsust saab taastada ilma viivituse ja pingutuseta, sest tootjal on veel alles tühi tootmishoone töötava tootmishoone läheduses. Selles tootmishoones suudaks Hiina tootja lühikese ajaperioodi, s.t kuue kuu jooksul taastada spiraalköiteseadiste tootmisliini, kasutades olemasolevaid seadmeid, mida hetkel kasutatakse muudel tootmiseesmärkidel, kuid mida saab kohandada spiraalköiteseadiste toodangu üldise suurendamise jaoks. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealusel Hiina tootjal ei ole omamaist müüki ning tal ei ole ka ilmseid kavatsusi alustada omamist müüki lähemas tulevikus. Sellest tulenevalt võib antud tootja tootmist kiiresti suurendada ja suunata selle mis tahes eksporditurule (sealhulgas ELi turule, kuhu ta praegu ei müü), kui meetmetel lastakse aeguda. Äriühing kinnitas ka, et kui dumpinguvastased meetmed tühistatakse, siis nad sulgeksid oma Tais asuva seotud äriühingu ning tooksid kogu spiraalköiteseadiste tootmise tagasi Hiinasse. Koostööd teinud äriühing ei teinud suuri investeeringuid, mis on kergesti selgitatav, võttes arvesse temaga seotud Tai äriühingu olemasolu, asjaolu, et sellist tüüpi tootmistegevus ei nõua reeglina suuri investeeringuid, ning lühikest ajavahemikku, mis on vajalik, et tootmisseadmeid spiraalköiteseadiste tootmisele ümber lülitada.

39. Seoses koostööd mitte teinud Hiina tootjatega järeldatakse, et Hiinas on vaba tootmisvõimsust. See järeldus põhineb asjaolul, et kogu Hiina spiraalköiteseadiste eksport on vähenenud ja ei ole mingit teavet selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus oleks vähenenud. Lisaks märgitakse, et spiraalköiteseadiste tööstuses saab tootmisseadmeid kasutada mitmel eesmärgil ja neid ümber kohandada lühikese ajaga, nii et spiraalköiteseadiste turu arengu järgimiseks on tootmisvõimsust võimalik kergesti taastada.

40. Mis puutub ainsa koostööd teinud Hiina tootja ekspordimüüki kolmandatesse riikidesse, siis esitas ta selle kohta ainult osalist teavet, väites, et tema müük suurenes 2006. aastast kuni uurimisperioodini umbes 10 %. Samal ajavahemikul suurenes tema keskmine ekspordihind kolmandatesse riikidesse 0,7 % võrra.

41. Seoses teistesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi üldise arenguga uuriti kättesaadavat Hiina statistikaga, et teha kindlaks Hiina ekspordi mahud ja hinnad. Need andmed kinnitasid, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel toimus Hiina spiraalköiteseadiste ekspordis märgatav langus. Hiina statistika kohaselt oli 2004. aastal eksporditud spiraalköiteseadiste maht 198 miljonit tükki, mis vähenes uurimisperioodil 89 miljoni tükini. Keskmine müügihind seevastu vähenes järsult ajavahemikul 2004–2007 ning saavutas uurimisperioodil taseme, mis jäi ainult veidi alla 2004. aasta tasemest. Asjaolu, et Hiina spiraalköiteseadiste ekspordimaht oli uurimisperioodil ainult 45 % nende 2004. aasta tasemest ja keskmine ekspordihind oli uurimisperioodil 7 % madalam kui 2004. aastal, kinnitab, et kõigil Hiina tootjatel, nii koostööd teinutel kui koostööst hoidunutel, on tugev stiimul saavutada uuesti varasem eksporditase, võttes arvesse nende võimalikku tootmisvõimsust ja viimastel aastatel täheldatud ekspordihindade tõusu. Kõnealustel asjaoludel on mõistlik uskuda, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, muutub ELi turg väga atraktiivseks kõigile Hiina eksportijatele, kes püüaksid sel juhul eksportida ELi turule märkimisväärsetes kogustes.

b) ELi turu atraktiivsus

42. Enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli EL Hiinale tähtsuselt teine spiraalköiteseadiste eksporditurg üldise koguse poolest. Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, mida pikendati kahe kõrvalehoidmise uurimise järel ning vaadati läbi 2008. aastal, et meetmete ulatust laiendada, on Hiina turuosa pidevalt vähenenud. Turuosa jäid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks ning vähenes uurimisperioodil vaid veidi, kuni 3,2 %-ni (-0,4 %). ELi turu suurus, mis on USA järel suuruselt teine, ning sellest tulenev nõudlus teeb ELi muude Hiina eksporditurgudega võrreldes oluliseks sihtmärgiks. Hiina varasemat kohalolekut ELi turul ning selle turu tähtsust võib pidada selgeks viiteks selle kohta, et tulevikus püüaksid Hiina tootjad tagasi võita turuosa ELis.

43. Lisaks on selgeid märke, et Hiina osapooled jälgivad põhjalikult praegust uurimist ning kaalutlevad võimalusi alustada eksportimist Euroopa Liitu. Sellega seoses märgitakse, et menetluse algatamise järel sai komisjon Hiina tootjalt, keda aegumise läbivaatamise uurimises ei nimetata, järelepärimisi, milles öeldi, et äriühing asutati 2005. aastal ning, et see toodab spiraalköiteseadiseid ja kavatseb neid eksportida Euroopa Liitu alates 2009. aastast. Kõnealune äriühing kaalus algselt võimalust menetluses koostööd teha, kuid ei esitanud vastavat küsimustiku vastust. Ülalnimetatu kinnitab, et EL jääb Hiina tootjatele ligitõmbavaks turuks isegi kehtivate dumpinguvastaste meetmete korral ning seega, kui meetmetel lubataks aeguda, suurendaks see märkimisväärselt nende stiimulit alustada, suurendada või taasalustada eksporti Euroopa Liitu.

44. ELi ajaloolist tähtsust ja atraktiivust spiraalköiteseadiste turuna kinnitavad ka möödanikus järjekindlalt tehtud katsed kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida või neid absorbeerida. Selles alates, kui Hiina suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed, on Hiina eksportivad tootjad püüdnud pidevalt nendest meetmetest kõrvale hoida ja neid absorbeerida, et pääseda ELi turule. Meenutatakse, et kehtivaid tollimakse suurendati 2000. aastal absorptsioonivastase menetluse tulemusel, neid laiendati Vietnami ja Laose suhtes vastavalt 2004. ja 2006. aastal meetmetest kõrvalehoidmise tõttu ning muudeti 2008. aastal vaatlusaluse toote määratluse osas samuti meetmetest kõrvalehoidmise tõttu, kui toodet veidi muudeti.

45. Mis puutub hindadesse, siis Hiina statistika kohaselt on Hiina keskmine ekspordihind kolmandate riikide turule kõrgem kui Hiina keskmine ekspordihind Euroopa Liitu, jäädes siiski märkimisväärselt madalamaks India ja Tai Euroopa Liidu turule suunatud hindadest, kes on Hiina jaoks võimalikud otsesed konkurendid. Asjaomases Hiina ekspordistatistikas väidetakse, et Hiina tootjatel on enamikel teistel turgudel juba hea positsioon, vastupidiselt nende praegusele tegevusele ELis. Seega on selge, et ELi turg oleks Hiina eksportijatele majanduslikult kasulik võimalus, kuna nad saaksid ELis müüa kõrgemate hindadega, kahjustamata seejuures oma müüki teistesse riikidesse ning siiski müüa dumpinguhinnaga ja lüüa oma peamiste ELi konkurentide hinnad alla.

c) Kolmandates riikides kasutuselevõetud kaubanduse kaitsemeetmed

46. Kolmandad riigid ei kohalda kaubanduse kaitsemeetmeid Hiinast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

4. Järeldus

47. Uurimisest nähtub, et koostööd teinud eksportival tootjal ja tõenäoliselt ka ülejäänud Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmismaht, pidades silmas nende ekspordi olulist langust 2004. aastast uurimisperioodini. Uurimine on samuti näidanud, et Hiina osapooled on järjekindlalt huvitatud ELi turule sisenemisest. Lisaks võib dumpinguvastaste meetmete aegumise korral ainus koostööd teinud tootja kergesti oma tootmise Taist tagasi Hiinasse tuua.

48. Pidades silmas Hiina tootjate vaba tootmismahtu ja seadmete muudetavust, on tõenäoline, et import Hiinast ELi turule võib jätkuda olulistes kogustes, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda. ELi turg on praegu maailmas ainus turg, kus on kehtestatud dumpinguvastased meetmed ning kindlaks tehtud asjaolud viitavad sellele, et Hiina eksportijad püüaksid kindlasti nii kiiresti kui võimalik tagasi võita oma endise turuosa, kasutades ära vajalikku võimsuse kohandamise võimet. Ülalnimetatud järeldust kinnitab asjaolu, et nad saavad müüa madalamate hindadega kui kõik nende konkurendid ELi turul, mida nad uurimisperioodil juba tõestasid.

49. Tuginedes kõigile neile järeldustele ja sündmustele, on tõenäoline, et Hiina eksportijate ekspordi jätkumisel Euroopa Liitu on kõnealuse ekspordi hind normaalväärtusest madalam. Sellest tulenevalt järeldatakse, et kui kehtivad meetmed tühistatakse, kordub Hiinast lähtuv dumping tõenäoliselt.

D. ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

50. Uurimisperioodil tootsid spiraalköiteseadiseid ELis järgmised tootjad:

51. Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria

52. Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia.

53. Esimene tootja on taotluse esitaja ning tegi uurimises koostööd. Teine (väiksem) ELi tootja ei teinud koostööd. Uurimine tegi kindlaks, et taotluse esitaja tootis uurimisperioodil üle 50 % ELi spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Seepärast leitakse, et nimetatud tootja esindab ELi tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Edaspidi nimetatakse teda „ELi tootmisharuks”. Taotluse esitaja ja tema tütarettevõtted ei ole seotud Hiina eksportivate tootjatega.

54. Tuleb märkida, et varem koosnes ELi tootmisharu kahest erinevast tootjast (Koloman Handler – Austria ja Robert Krause – Saksamaa), mis läksid pankrotti ning mille võttis üle üks Austria grupp. Äriühinguid restruktureeriti märkimisväärselt ning praegune struktuur „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” loodi 2003. aastal, s.o umbes kaks aastat enne vaatlusalust perioodi. Äriühingu peakorterid on Austrias, kuid tootmine toimub Ungaris.

E. OLUKORD ELi TURUL

1. Tarbimine ELi turul

55. Selleks et teha kindlaks ELi tootmisharu spiraalköiteseadiste müük ELi turul, kasutati koostööd teinud ELi tootja vastuseid küsimustikule. ELi tootmisharu mõiste alla mittekuuluva ELi tootja müügi arvutamiseks kasutati ka muud kättesaadavat teavet.

56. Andmed impordimahu kohta saadi Eurostati statistikast, välja arvatud Tai import, mille kohta saadi andmed kõnealust riiki käsitleva paralleelse dumpinguvastase menetluse raames saadud küsimustiku vastustest.

57. Selle põhjal vähenes ELis spiraalköiteseadiste tarbimine vaatlusalusel perioodil 4 % , s.o 170 – 180 miljonilt tükilt 2005. aastal kuni 165 – 175 miljoni tükini uurimisperioodil[12].

2. Import asjaomasest riigist

a) Impordimaht ja turuosa

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Impordimaht | 100 | 49 | 41 | 43 |

Turuosa (%) | 7,0 % | 3,8 % | 3,2 % | 3,2 % |

58. Selleks, et teha kindlaks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht, peeti sobivaks hõlmata import nendest riikidest (s.o Vietnam ja Laos), mille suhtes laiendati vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 praeguseid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendused 4 ja 5). Leiti, et import kõnealustest riikidest on tegelikult pärit Hiinast. Selle alusel tehti kindlaks, et Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 50 %. Turuosa vähenes sel perioodil sama palju. Tuleb siiski märkida, et need arvud sisaldavad ainult 2005. aastal Laosest pärit importi ning väljendavad poolt tolle aasta impordikogusest. Laosest pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlevat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist alustati 2005. aasta aprillis.

59. Hiina turuosa langes 2006. aastal 7,0 %-lt 3,8 %-le ja on sellest ajast jäänud stabiilsele tasemele (umbes 3 %). Märgitakse, et eelmise aegumise läbivaatamise raames vähenes Hiina turuosa 14,8 %-lt 1998. aastal 1,9 %-ni 2001. aastal, s.t et Hiina spiraalköiteseadiste turuosa on nüüd suurem kui see oli eelmisel aegumise läbivaatamisel uuritud ajavahemiku lõpus.

b) Vaatlusaluse toote impordihinnad / hindade allalöömine

60. Uurimisperioodil importis kolmest koostööd teinud importijast ainult üks Hiinast pärit spiraalköiteseadiseid. Need kogused olid väga väikesed võrreldes kogu Hiinast pärit impordiga ning imporditi ainult 17 ja 23 rõngaga seadiseid, mille suhtes kohaldati minimaalset impordihinda. Seetõttu ei saanud neid andmeid kasutada representatiivse alusena. Eurostati andmetel vähenesid Hiinast pärit spiraalköiteseadiste hinnad vaatlusalusel perioodil 5 % võrra ning Hiina hinnad lõid alla ELi tootmisharu hinnad umbes 10 % võrra (võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse). Eurostati antud absoluutne hinnatase tundub aga üsna kõrge võrreldes Hiina ekspordistatistikas esitatud impordihindadega ning Eurostati antud muude kolmandate riikide impordihindadega. Nagu eespool nimetatud, on tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, peaksid Hiina hinnad ühtlustuma nende välismaiste konkurentide omadega (Tai, India) ning see põhjustaks veelgi märkimisväärsema hindade allalöömise.

c) Import muudest kolmandatest riikidest

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

India | 52,9 % | 48,3 % | 44,9 % | 43,3 % |

Tai | 11,5 % | 12,2 % | 7,9 % | 13,0 % |

Hongkong | 0,2 % | 0,0 % | 5,1 % | 4,9 % |

Teised | 1,2 % | 2,7 % | 4,4 % | 1,7 % |

61. Mis puutub muudest kolmandatest riikidest pärit importi, siis on Indiast pärit spiraalköiteseadiste import vähenemas, samas kui Taist pärit spiraalköiteseadiste import on uurimisperioodil kergelt suurenenud ning on saavutanud kõrgema taseme võrreldes eelmiste aastatega. Sarnaselt teiste riikidega ekspordib ka Hongkong spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu, kuid selle kohta ei ole andmeid esitatud ja puudub täpsem teave.

3. ELi tootmisharu majanduslik olukord[13]

a) Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Toodang | 100 | 102 | 118 | 119 |

Tootmisvõimsus | 100 | 91 | 100 | 103 |

Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 59 % | 66 % | 70 % | 68 % |

62. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes toodang peaaegu 20 %, samas kui tootmisvõimsus jäi suhteliselt stabiilseks. Selle tulemusel järgis tootmisvõimsuse rakendamine tootmisega sarnast suunda, tõustes 9 protsendipunkti võrra.

63. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli uurimisperioodil siiski madalam kui 2001. aastal saavutatud tase, s.o eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse rakendusaste oli siis 70 – 75 %.

b) Varud

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Lõppvarud | 100 | 95 | 119 | 143 |

64. ELi tootmisharu varud suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 43%. Märkimisväärne osa spiraalköiteseadiste toodangust koosneb standardsetest toodetest ning ELi tootmisharu peab seetõttu hoidma teatavat varude taset, et vajadusel kiiresti täita tellijate nõudmisi. Lõppvarude mahu tõusmine üle keskmise taseme näitab, et toodete müümisel esineb raskusi (omamaisel ja eksporditurul). Arvesse tuleks võtta ka müügi hooajalisust: müük on suurem aasta viimases kvartalis, mis vastab kooliaasta algusele.

c) Müügimaht, turuosa ja kasv

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 113 | 118 | 123 |

Turuosa | 24,4 % | 30,2 % | 31,5 % | 31,1 % |

65. ELi tootmisharu müük ELi turul suurenes vaatlusalusel perioodil 23 % võrra ja turuosa kasvas 24,4 %-lt kuni 31,1 %-ni, s.o tõusis peaaegu 7 protsendipunkti. Turuosa suuruse kasv näitas, et ELi tootmisharu kasv oli suurem kui tarbimise areng.

66. Turuosa absoluutne tase jäi siiski allapoole 2001. aasta taset (eelmine uurimisperiood), mil see jõudis ligi 40 %-ni.

d) Müügihinnad ja -kulud

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Müügihinnad | 100 | 88 | 88 | 88 |

67. ELi tootmisharu kaalutud keskmine müügihind vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Tuleb märkida, et viimastel aastatel on toormaterjali hinnad (teras) ülemaailmselt tõusnud ning et teras moodustab kogu ühiku maksumusest umbes 40 %. Müügihinnad tootsid alates 2006. aastast kahjumit.

e) Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Kasumlikkus | 100 | -646 | -62 | -115 |

Tulu netovaralt | 100 | -72 | -103 | -53 |

Rahavoog | 100 | 56 | 42 | -131 |

68. ELi tootmisharu oli veel 2005. aastal kasumis, kuid olukord halvenes tõsiselt järgmisel aastal tollimaksudest kõrvalehoidmise tõttu, mille tulemusel pikendati 2006. aastal meetmeid ning 2008. aastal laiendati tootemääratlust. Kuigi kasumlikkus 2007. aastal paranes, ei saavutanud ELi tootmisharu kasumiläve ning oli uurimisperioodil kahjumis. Uurimisperioodil oli kahjum väike.

69. Rahavoog ja tulu netovaralt järgisid sama suundumust. Sellises majanduslikus olukorras oleks ELi tootmisharu esindaval taotluse esitajal kindlasti raskusi kapitali kaasamisega väljaspool gruppi.

f) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Investeeringud (eurodes) | 100 | 190 | 85 | 80 |

70. Isegi kui investeeringud vähenesid, s.o 20 % vaatlusalusel perioodil, suutis ELi tootmisharu säilitada teatava investeeringute taseme, et konkurentsis püsida. Need investeeringud seisnesid uute seadmete muretsemises, et täiustada tootmisprotsessi ja suurendada konkurentsivõimet.

71. ,Võttes arvesse ELi tootmisharu nõrka majanduslikku olukorda, võib järeldada, et tema kapitali kaasamise võime sõltumatutest allikatest oli tõsiselt häiritud, nagu märgitud põhjenduses 66.

i) Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Tööhõive | 100 | 94 | 105 | 104 |

Tootlikkus | 100 | 109 | 113 | 114 |

Üldine tööjõukulu | 100 | 102 | 107 | 111 |

Palgad | 100 | 109 | 102 | 106 |

72. Vaatlusalusel perioodil tõusis tööhõive (täiskohaga töötajate arv) 4 % võrra ning tootlikkus, mõõdetuna tuhandes tükis töötaja kohta, suurenes sel perioodil 14 % võrra; Kogukulu tööjõule suurenes 11 % võrra, mida selgitab suuresti tööhõive kasv; keskmine palgatõus töötaja kohta oli piiratum.

j) Tegeliku dumpingumarginaali suurus

73. Parimate kättesaadavate andmete põhjal tehti uurimisperioodil kindlaks 20,7 % dumping, mis on küllaltki märkimisväärne.

4. Järeldus

74. ELi tööstusharu on ümberstruktureerunud ja on teataval määral kasu saanud dumpingu vastaste meetmete kehtestamisest. ELi tootmisharu majanduslik olukord on viimastel aastatel paranenud: tootmine, müük, turuosa ja tööhõive on paranenud.

75. Hoolimata eelnimetatud positiivsest arengust, ei ole tootmisharu siiski suutnud täielikult taastuda eelnevalt kantud kahjust. Seda tõestavad majanduslikud näitajad: kasumlikkus, rahavoog ja tulu netovaralt kannavad ikka veel märki kahjust. Tootmisharu ei suutnud ka veel saavutada minevikus saavutatud müügi ja toodangu taset. Siinjuures tuleb ka arvesse võtta asjaolu, et osa uuritava perioodi jooksul hoiduti meetmetest kõrvale, nagu eespool kirjeldatud.

76. Isegi kui ELi tootmisharu majanduslik olukord paranes, jäi ta vaatlusalusel perioodil siiski ebakindlasse olukorda.

F. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

77. ELi tootmisharu korraldas oma tegevuse ümber ja sai kasu dumpinguvastastest meetmetest. Kuigi need meetmed kehtestati esimest korda 1997. aastal, oli neist täielik kasu siiski vaid pärast absorbtsiooni ja meetmetest kõrvalehoidmise praktikate kõrvaldamist. Kuigi ELi tootmisharu olukord on paranenud, on see jätkuvalt tundlik ja haavatav.

78. Sellises olukorras on asjakohane analüüsida olulise kahju kordumise tõenäosust, et uurida, kas meetmete tühistamise korral kahjustaks Hiinast pärit impordi koguste ja hindade eeldatav areng veelgi ELi tootmisharu olukorda ja põhjustaks olulist kahju.

1. Dumpinguhinnaga impordi eeldatava kasvu mõju ELi tootmisharule

79. Tuletatakse meelde, et Hiinas on märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust ning, et spiraalköiteseadiste tootmist võib kerge vaevaga märkimisväärselt suurendada. See arvamus põhineb eespool nimetatud järeldustel, et ainus koostööd teinud Hiina tootja võiks kergesti taastada oma praegu vähendatud tootmisvõimsuse ning isegi sulgeda tootmise Tais ning tuua tootmise tagasi Hiinasse. Lisaks on teistel koostööst hoidunud Hiina tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsus või nad võiks kergesti taastada sellise tootmisvõimsuse, võttes arvesse seadmete kohandamiseks vajaminevat lühikest aega ning spiraalköiteseadiste tootmiseks vajalike seadmete üldist muudetavust.

80. Tehti kindlaks, et kui meetmed tühistataks, siis spiraalköiteseadiste toodangu kasvu korral Hiinas eksporditaks need enam kui tõenäoliselt Euroopa Liitu. See arvamus põhineb asjaolul, et ELi turg on Hiina eksportijatele oluline suuruse poolest ja oli juba varem nende jaoks oluline turg ning nad püüaksid kindlasti taastada oma kaotatud turuosa. ELi turu ligitõmbavust Hiina eksportijate jaoks tõestasid selgelt ka arvukad katsed kõrvale hoida kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Meetmeid absorbeeriti, neist hoiti kõrvale kolmandate riikide kaudu ja isegi toodete väikese muutmise kaudu.

81. Lõpuks tehti kindlaks, et Euroopa Liitu suunatava spiraalköiteseadiste impordi tulevase kasvu korral oleks sellel ELi tootmisharu jaoks tõsised negatiivsed tagajärjed. Nagu eespool nimetatud, oleks meetmete tühistamise korral Hiinast pärit spiraalköiteseadiste import märkimisväärne. Lisaks avaldaks selline import arvatavasti hinnasurvet ELi turule ja seega ELi tootmisharule, nagu järeldub ELi ja kolmandate riikide turgude hinnataseme analüüsist. Eurostati andmetel löövad praegused Hiina hinnad ELi tootmisharu hindu alla umbes 10 % võrra (võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse) ning need on praegu palju kõrgemad kui Hiina võimalike konkurentide, India ja Tai keskmised hinnad ELi turul. Juhul, kui meetmed tühistataks ja Hiina tootjad saaksid eksportida Euroopa Liitu igat tüüpi spiraalköiteseadiseid ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta, on enam kui tõenäoline, et nad ühtlustaksid vähemalt mingil määral oma hinnad konkurentide hindadega. Seda kinnitab ka Hiina hindade (madal) tase kolmandate riikide turgudel, vastavalt Hiina ekspordistatistikale. Ilma meetmeteta muutuks ELi turg Hiina eksportijatele väga ligitõmbavaks.

2. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

82. Eespool esitatule tuginedes on tõenäoline, et Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa Euroopa Liitu suunatud impordi mahu järsu kasvu väga madalate hindadega ja see alandaks üldist hinnataset ELi turul. Tuleb märkida, et enamus spiraalköiteseadiste turul olevaid tooteid on ülimalt standardiseeritud ning seega on hind peamine määrav tegur.

83. Arvestades ELi tootmisharu niigi ebakindlat olukorda, oleks Hiinast pärineva dumpinguhindadega impordi olulisel kasvul koos hindade olulise allalöömisega ELi tootmisharule kahtlemata tõsised tagajärjed. See põhjustaks olulist kahju ning nullistaks tootmisharu ümberkorraldamiseks tehtud pingutused.

G. ELi HUVID

1. Sissejuhatus

84. Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamine ei ole ELi huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikliga 21 kõikide esitatud tõendite põhjal meetmete pikendamise mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele ja meetmete aegumise tagajärgi.

85. Meetmete võimaliku säilitamise mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Nagu eespool nimetatud, vastasid küsimustikule ainult koostööd teinud ELi tootjad ja kolm sõltumatut importijat. Üks sõltumatu tootja ja üks tarbija esitasid märkusi ilma küsimustikule vastamata.

2. ELi tootmisharu huvid

86. ELi tootmisharu koosnes esimese dumpinguvastase kaebuse esitamisel 1995.aastal kahest tootjast: Koloman Handler GmbH, Austria äriühing ning Robert Krause GmbH & Co, Saksa äriühing. Need kaks äriühingut olid ELi turul pikka aega tegutsenud, kuid neil olid märkimisväärsed majanduslikud raskused, muu hulgas ebaõiglase impordi tõttu.

87. Nende mõlema majanduslik olukord oli nii halb, et nad mõlemad pidid esitama pankrotiavalduse. Kui Robert Krause GmbH esitas pankrotiavalduse 1998. aastal ja tema järeltulija pidi sama tegema 2002. aastal, siis Koloman Handler muutus maksujõuetuks 2001. aastal. Mõlemad äriühingud võttis üle teine äriühing, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, mille võttis omakorda üle Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kaebuse esitaja käesolevas uurimises.

88. Sellest alates on tegevust ümber korraldatud, et konkureerida paremini ülemaailmselt, kuid eelkõige kaebuse esitaja põhiturul, s.o ELi turul.

89. Asjaolu, et omandati Bensons, hea reputatsiooniga spiraalköiteseadiste vahendaja äriühingutega Madalmaades, Singapuris, Ühendkuningriigis ja USAs, näitab selgelt ELi tootmisharu soovi parandada oma juurdepääsu maailmaturule ja tema ümberkorraldamispüüete tõsidust.

90. Kaebuse esitaja jõupingutused on olnud edukad, vähemalt osaliselt, mida võib näha äriühingu majandusliku olukorra analüüsist. Viimastel aastatel on tootmine, müügimaht ja turuosa tõusnud ning samuti ka tööhõive.

91. Tootmisharu tehtud jõupingutusi oma olukorra parandamiseks on siiski kahjustatud, arvestades, et ebaõiglase impordi vastaste meetmete mõju on absorbeerimise ja kõrvalehoidmisega nõrgestatud. Selle tagajärjel, hoolimata märkimisväärsest paranemisest, jääb ELi tootmisharu olukord hapraks, mida tõestab majanduslike näitajate areng.

92. Seetõttu on tootmisharu ikka veel haavatav Hiinast pärit madala ja dumpinguhinnaga impordi kasvu suhtes. On ilmne, et meetmete tühistamise korral tabaksid tootmisharu jälle tõsised raskused, mis võiksid viia tema lõpliku kadumiseni. Ümberkorraldamise kaudu tõestas ELi tootmisharu, et ta on elujõuline ja suudab ikka veel anda ELi turule olulist osa, kuid ta nõuab toibumiseks ja stabiliseerumiseks täiendavat ja tõhusat kaitset dumpinguhinnaga impordi eest.

93. Selle alusel järeldatakse, et ELi tootmisharu huvides oleks jätkata kehtivaid meetmeid veel viie aasta võrra.

3. Importijate huvid

94. Uurimises osales neli sõltumatut importijat, kuid ainult kolm neist vastasid küsimustikule. Kuid nad ei importinud enam spiraalköiteseadiseid Hiinast, välja arvatud üks, kes importis ainult 17 ja 23 rõngaga mehhanisme, mille suhtes kohaldati minimaalset impordihinda. Kaks nendest olid uurimisele vastu ning vaidlustasid 10 aasta pikkused kehtivad dumpinguvastased meetmed, samas kui kolmas oli üsna neutraalne ja märkis, et kehtivad meetmed teda ei mõjutanud.

95. Importijad kurtsid peamiselt piiratud tarneallikate pärast ELi turul, arvestades Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete suurust ja arvestades ELi tootmisharu olulist turuosa ning ka asjaolu, et tootmisharu omab olulist spiraalköiteseadiste vahendajat ELi turul, kellel on väidetavalt ainuõigus Indiast pärit spiraalköiteseadistele.

96. Sellega seoses tuleb märkida, et praegu on ELi turul mitmeid tarneallikaid, nagu ELi tootmisharu, teine ELi tootja või muud allikad kui Hiina, näiteks Tai.

97. Lisaks märgitakse, et kuigi see on õige, et kehtivad meetmed on suhteliselt kõrged, tuleb meenutada, et meetmeid suurendati uurimise tulemusel, milles näidati, et Hiina eksportijad absorbeerisid meetmeid. Seetõttu on praegune meetmete tase täielikult õigustatud.

98. Sellest saadik, kui meetmed kehtestati ja nende taset tõsteti, on Hiinast pärit import märkimisväärselt alanenud ning moodustas uurimisperioodil ELi turul vaid väikese osa. Importijad on olukorraga kohanenud ja on vahetanud tarneallikaid. Isegi, kui tunnistatakse, et ilma meetmeteta oleks neil laiem tarneallikate valik, kuna praegu ei impordi nad Hiinast pärit spiraalköiteseadiseid, ei kahjustaks meetmete säilitamine kõnealuste importijate majanduslikku olukorda.

99. Seetõttu järeldatakse, et kehtivate meetmete säilitamine ei avaldaks importijatele majanduslikku mõju.

4. Kasutajate huvid

100. Ainus küsimustikule vastanud kasutaja oli meetmete jätkamise poolt, väites, et ELis toodetud spiraalköiteseadised on palju parema kvaliteediga kui Hiinast imporditud.

101. Veel üks kasutaja esitas mõned märkused, kuid ei esitanud ühtegi tõendit oma märkuste põhjendamiseks. See viitab asjaolule, et kuigi meetmed on kehtestatud, ei mõjutanud need meetmed kasutajaid oluliselt. Seega on ebatõenäoline, et kasutajate olukord võiks dumpinguvastaste meetmete säilitamise tagajärjel halveneda.

5. Varustava tööstuse huvid

102. Terastraadi ja terasribade tarnijad müüvad ELi tootmisharule tähtsusetu osa oma toodangust ning seega neid kõnealuse menetluse tulemus ei mõjuta. Ükski neist ei andnud endast kui huvitatud isikust teada.

6. Konkurentsi ja kauplemist moonutav mõju

103. Seoses meetmete võimaliku aegumise mõjuga konkurentsiolukorrale ELis tuleb märkida, et maailmas on spiraalköiteseadiste tootjaid vähe, ja needki on peamiselt Hiina päritolu või Hiina eksportivate tootjate kontrolli all. Järelejäänud väheste tootjate kadumisel, kes ei ole Hiina äriühingute kontrolli all, oleks seega negatiivne mõju konkurentsile ELis.

7. Järeldus ELi huvide kohta

104. Võttes arvesse eespool esitatud tegureid ja kaalutlusi, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

H. DUMPINGUVASTASED MEETMED

105. Kõiki osapooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

106. Eespool esitatust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks 29. novembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2074/2004 Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid uuendada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

107. Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

108. Käesolevat artiklit kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

109. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

a) 17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19 ja 8305 10 00 34) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist;

b) muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29 ja 8305 10 00 35 ):

Tollimaksumäär | TARICi lisakood |

Hiina Rahvavabariik: |

World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Hiina Rahvavabariik | 51,2 % | 8934 |

kõik muud äriühingud | 78,8 % | 8900 |

Artikkel 2

110. Teatavate praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate Vietnamist lähetatud spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte (TARICi koodid 8305 10 00 11 ja 8305 10 00 21).

111. Teatavate praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist lähetatud spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevana või mitte (TARICi koodid 8305 10 00 13 ja 8305 10 00 23).

112. Käesolevat artiklit kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

113. Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

a) 17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305 10 00 21 ja 8305 10 00 23) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist;

b) muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305 10 00 11, 8305 10 00 13) on tollimaksumäär 78,8 %.

Artikkel 3

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[3] EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1.

[4] EÜT L 250, 05.10.2000, lk 1.

[5] EÜT C 21, 24.1.2002, lk 25.

[6] ELT L 359, 4.12.2004, lk 11.

[7] ELT L 232, 1.7.2004, lk 1.

[8] ELT L 7, 12.1.2006, lk 1.

[9] ELT L 221, 19.8.2008, lk 1.

[10] ELT C 146, 12.6.2008, lk 33.

[11] ELT C 310, 5.12.2008, lk 15.

[12] Esitatakse ainult vahemik, et kaitsta ainsa taotluse esitaja andmete konfidentsiaalsust.

[13] Andmed on esitatud indeksnumbrites (1998 = 100) või vahemikuna, kui on vaja konfidentsiaalsust säilitada.