1Sissejuhatus

Euroopa Komisjon võttis 2017. aasta novembris vastu ELi soolise palgalõhe vähendamise tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“). Tegevuskava eesmärk oli sätestada ulatuslik ja sidus meetmete kogum, et vähendada soolist palgalõhet nii seadusandlike kui ka mitteseadusandlike algatuste kaudu, mis vastastikku üksteist tugevdavad. 2019. aasta oktoobriks oli komisjon viinud ellu enamiku tegevuskava 24 tegevuspunktist. Lisaks jätkub suurema osa tegevuspunktide rakendamine.

Tegevuskava väljendab komisjoni kavatsust võtta sihtotstarbelisi meetmeid, et vähendada soolist palgalõhet, mis oli püsinud viie aasta jooksul enne tegevuskava vastuvõtmist samal tasemel. Tegevuskavas on kirjeldatud mitut algpõhjust, näiteks ulatuslikku segregatsiooni tööturul, hoolduskohustuste ebavõrdset jagamist, ebapiisavaid töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmeid ning palkade ebapiisavat läbipaistvust, millega tuleb ELi tasandil kaugemale ulatuvaid meetmeid võttes jõuliselt tegeleda. Kooskõlas Euroopa Komisjoni poliitiliste prioriteetidega on määratud kindlaks kaheksa peamist tegevussuunda, mis sisaldavad 24 konkreetset tegevuspunkti, mis aitavad komisjonil vähendada palgalõhet kooskõlastatud ja valdkonnaülesel viisil.

Tegevuskava rakendamise jooksul alates selle vastuvõtmisest 2017. aasta novembris kuni 2019. aasta oktoobrini on soolise palgalõhe vähendamine olnud üks komisjoni soolise võrdõiguslikkuse poliitika peamistest sihtvaldkondadest. Ajas tagasi vaadates on tegevuskava rakendamine näidanud, et komisjon tegeleb soolise palgalõhega ulatuslikult ja põhjalikult, kujundades nii soolise võrdõiguslikkuse poliitikat kui ka mitmesuguseid valdkondlikke meetmeid. Tegevuskavas sätestatud valdkondlike meetmete ja riiklike projektide abil on selgunud, kuivõrd mitmetahulisi meetmeid on vaja palgalõhet põhjustavate ühiskonnastruktuuride ja sooliste stereotüüpidega tegelemiseks võtta.

Tegevuskava alusel võetud meetmed on aidanud rakendada eelkõige Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja järgida eriti selle 2. põhimõtet, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust. Komisjon peab selle põhimõtte järgimiseks tagama naiste ja meeste võrdse kohtlemise ja võrdsed võimalused ning neid kõigis valdkondades edendama, sealhulgas tööturul osalemisel, seoses töötingimuste ja karjääri edendamisega. Põhimõttes on eraldi sätestatud, et naistel ja meestel on õigus saada võrdväärse töö eest võrdset tasu. Tegevuskava alusel võetud meetmed on olnud olulised ka selleks, et rakendada mitut muud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtet, nt põhimõtteid, mis käsitlevad võrdseid võimalusi, palku, töö- ja eraelu tasakaalu ning sissetulekut vanas eas ja pensione. Tegevuskava rakendamine on aidanud täita ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige kestliku arengu 5. eesmärki saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu.

Euroopa Komisjon on eraldanud tegevuskava rakendamise ajal 14 miljoni eurot (tegevustoetusteks), et rahastada projekte, mis aitavad kaasa soolise palgalõhe vähendamisele liikmesriikides, võideldes sooliste stereotüüpide vastu, tugevdades kutsenõustamist, suurendades naiste esindatust otsustustasandi ametikohtadel, parandades nii naiste kui ka meeste töö- ja eraelu tasakaalu, samuti tegeledes inimese eluea jooksul ilmneva soolise tööhõive-, palga- ja pensionilõhe kaotamisega.

Rakendamise ajal on võetud ka seadusandlikke meetmeid. 2019. aasta juunis võeti vastu töö- ja eraelu tasakaalu direktiiv, millega kehtestati töötajate perepuhkuste ja paindliku töökorralduse miinimumstandardid ning edendati hoolduskohustuste võrdset jagamist emade ja isade vahel. Lisaks sillutas 2018. aasta juunis vastu võetud komisjoni soovitus võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta teed diskrimineerimise, sh palgadiskrimineerimise ohvrite paremale toetamisele. Peale selle algatas komisjon 2018. aastal võrdset tasustamist käsitlevate sätete hindamise, mis on alus 2020. aastal esitatavatele siduvate tasustamise läbipaistvuse meetmete ettepanekutele, millele on osutatud 2019.–2024. aasta poliitilistes suunistes komisjonile ja komisjoni 2020. aasta tööprogrammis.

Tegevuskava rakendamine lõppes 2019. aasta oktoobris ja selleks ajaks olid kõik 24 tegevuspunkti täielikult või osaliselt ellu viidud. Teatavatel meetmetel on uute õigusaktide või uue poliitika näol väga käegakatsutavad tulemused ja suure enamiku meetmete elluviimist jätkatakse komisjoni mitmesuguse poliitika raames. Käesoleva aruandega aidatakse täita eesmärki vähendada soolist palgalõhet. Aruandes antakse ülevaade rakendatud meetmetest, käsitletakse teatavaid tegevuskava peamisi saavutusi ja sillutatakse teed tulevastele algatustele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte järgimiseks.

2Andmed näitavad, et sooline palgalõhe Euroopa Liidus väheneb aeglaselt

Mitmes tegevuskava tegevuspunktis (10., 17. ja 18. tegevuspunktis) paluti komisjonil koguda andmeid soolise palgalõhe kohta. Euroopa Komisjon annab korrapäraselt aru palga-, sissetuleku- ja pensionilõhest liikmesriikides oma iga-aastases aruandes naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus. Andmetest (17. tegevuspunkt) ilmneb naiste selge ja püsiv struktuurne alatasustamine ELis. Tegevuskava rakendamise jooksul on liikmesriikide keskmine sooline palgalõhe vähenenud 16 %-lt 2017. aastal 15,7 %-le 2018. aastal. Kui võtta lisaks soolisele palgalõhele arvesse ka meeste ja naiste erinevat tööpäeva pikkust ning üldist tööstaaži, on meeste ja naiste majandusliku sõltumatuse erinevus veelgi märgatavam. Liidus ulatus sooline summaarse sissetuleku lõhe 2014. aastal peaaegu 40 %-ni. Üks summaarse sissetuleku lõhe põhjustest on see, et naised teevad keskmiselt vähem tunde palgatööd kui mehed. Euroopa Liidus kokku on 78 % leibkondade teistest palgasaajatest naised.

Eurostati andmetel on ELi liikmesriikide keskmine sooline palgalõhe vähenenud aastatel 2017–2018 üksnes pisut, 16 %-lt 15,7 %-le.

Komisjon püüdis tegevuskava raames mõista põhjalikumalt ka naiste ja meeste palgaerinevusi. Mitmest soolist palgalõhet mõjutavate tegurite uuringust ilmneb, et töötavate meeste ja naiste isikuomadused ning töö ja ettevõttega seotud omadused ei põhjenda ligikaudu kahte kolmandikku keskmisest soolisest palgalõhest. Palgalõhe põhjusteks peetakse näiteks naiste väiksemat osalemist tööturul, naiste lühemat palgatöö tegemise aega, osalise tööajaga töötavate naiste suuremat osakaalu ja seda, et üldiselt hoolitsevad oma pere eest peamiselt naised.

Palga ebavõrdsus koos töö erineva intensiivsusega ja erineva tööstaažiga on tinginud selle, et 2018. aastal oli liidus 65aastaste ja vanemate vanuserühmas naiste ja meeste hinnanguline keskmine pensionilõhe 30,1 %. See viib omakorda sageli eakamate naiste suurema vaesuseriskini. Kuues liikmesriigis oli 2018. aastal naispensionäride suhtelise vaesuse määr 10 % võrra suurem kui meespensionäridel. Ka pensionide piisavuse aruandes (17. tegevuspunkt) rõhutatakse tõsiasja, et praegustes pensionisüsteemides kompenseeritakse naiste mittelineaarset karjääri vaid veidi ja et eakamad naised on endiselt peamised miinimumsissetuleku tagamise kavade kaudu toetuste saajad.

Euroopa Liidus oli naiste ja meeste keskmine pensionilõhe 2018. aastal 30,1 %. See on vanemaealiste sissetuleku soolise ebavõrdsuse üks põhjustest.

Kutsealase segregatsiooni andmeid käsitledes on naised komisjoni avaldatud aruande „She Figures 2018“ („2018. aasta naiste teadustegevuse ja kõrghariduse arvandmed“) alusel teaduserialade üliõpilaste ja ülikooli lõpetanute hulgas meestega võrreldes arvulises ülekaalus ning doktorikraadi tasandil on jõutud üldise soolise tasakaaluni.

Ent naised ja mehed jagunevad endiselt erinevate teaduserialade vahel ebaühtlaselt, mis viitab sooliste stereotüüpide püsivusele. Stereotüübid on eriti tugevad teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika erialadel, kus naised on endiselt alaesindatud kõikidel tasemetel (naisi on bakalaureuse, magistri ja nendega võrdväärsetel tasemetel 32 %) kuni akadeemiliste tippametikohtadeni (kus on naisüliõpilasi keskmiselt 15 %). Naistöötajate osakaal oli suurem avaliku sektori ametikohtadel, näiteks tervishoiu, hariduse ja sotsiaaltöö valdkondades.

3Soolise palgalõhe vähendamine – tegevuskava alusel võetud meetmete näited

Tegevuskava sisaldas kaheksaks meetmeks jagatud 24 tegevuspunkti. Peatükis kirjeldatakse teatavaid tegevuskava alusel võetud meetmete näiteid. Kõikide meetmete rakendamise põhjalikum kirjeldus on avaldatud lisatud komisjoni talituste töödokumendis.