SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva, nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) muutmist käsitleva direktiivi ettepaneku eesmärk on pikendada 1) aega, mille jooksul liikmesriigid võivad kohaldada pöördmaksustamismehhanismi, et võidelda pettustega kaubatarnete ja osutatud teenuste puhul, mis on hõlmatud käibemaksudirektiivi artikli 199a lõikega 1, ning 2) aega, mille jooksul võib pettustega võitlemiseks kasutada kiirreageerimismehhanismi.

Käibemaksudirektiivi artikliga 199a võimaldatakse liikmesriikidel kasutada pöördmaksustamismehhanismi seoses käibemaksu tasumisega selliste eelnevalt kindlaks määratud kaupade tarnimise ja teenuste osutamise puhul, mille puhul on tõenäolised pettused ning eelkõige varifirmadega seotud ühendusesisene pettus.

Kui liikmesriik soovib kohaldada pöördmaksustamismehhanismi muude kui käibemaksudirektiivi artiklis 199a loetletud tarnete puhul, võib käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel teha erandi, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist. Kõnealusel artiklil põhineva erandi vastuvõtmiseks on aga vaja, et komisjon esitaks vastava ettepaneku ja nõukogu selle ühehäälselt heaks kiidaks, milleks võib kuluda mitu kuud (käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt kuni kaheksa kuud). Juhul, kui liikmesriigil tuleb ootamatult toime tulla suuremahulise maksupettusega, võib artiklil 395 põhineva erandi tegemise menetluse kestus põhjustada käibemaksu laekumise märkimisväärset vähenemist. Käibemaksudirektiivi artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanism hõlmab kiiremat menetlust, millega võimaldatakse liikmesriikidel teatavatel rangetel tingimustel kasutusele võtta pöördmaksustamismehhanism; nii tagatakse liikmesriikide adekvaatsem ja tõhusam reageerimine ootamatule ja suuremahulisele pettusele.

Artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmete eesmärk on võimaldada liikmesriikidel asuda kiiresti lahendama varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse probleeme: artiklis 199a on ette nähtud võimalus kohaldada selles loetletud tarnete suhtes pöördmaksustamismehhanismi ja artiklis 199b on ette nähtud pöördmaksustamise kohaldamiseks kiirreageerimismehhanism ootamatute ja suuremahuliste maksupettuste korral. Mõlemad artiklid kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2018.

Varifirmadega seotud ühendusesisese pettusega on tegemist siis, kui ettevõtja omandab teisest liikmesriigist transporditud või lähetatud kaupu käibemaksust vabastatud tarnetena ja lisab neid edasi müües kliendi arvele käibemaksu. Pärast seda, kui klient on käibemaksu tasunud, kaob ettevõtja enne, kui on maksuhaldurile maksnud tasumisele kuuluva käibemaksu. Samal ajal võib klient, tegutsedes kas heas usus või mitte, oma käibedeklaratsioonis maha arvata käibemaksu, mille ta tarnijale maksis. Käibemaksudirektiivi artiklil 199a põhinev vabatahtliku pöördmaksustamise mehhanism näib olevat liikmesriikide jaoks kasulik ettevaatusabinõu seda laadi pettuse vastu võitlemiseks eelnevalt määratletud tundlikes valdkondades, kui pettus leiab aset nende territooriumil. Kui ettevõtja on kohustatud kasutama selliste omamaiste tarnete puhul pöördmaksustamist, ei või ta enda väljastatud arvetele lisada käibemaksu. Ettevõtja ei saa seega käibemaksu oma kliendilt ning seetõttu ei ole tal võimalik saadud käibemaksuga kaduda. Artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanism on erakorraline meede, mis võimaldab liikmesriikidel võtta kiiresti kasutusele ajutise pöördmaksustamismehhanismi kaupade tarimise ja teenuste osutamise puhul sellistes sektorites, kus on toime pandud ootamatu ja suuremahuline maksupettus ja mis ei ole loetletud käibemaksudirektiivi artiklis 199a. Selle mehhanismi abil on liikmesriikidel võimalik katta ajavahemik, mis on ette nähtud käibemaksudirektiivi artikli 395 kohase tavapärase erandi taotlemiseks.

Vastavalt käibemaksudirektiivis ettenähtule esitas komisjon käibemaksudirektiivi artiklites 199a ja 199b sätestatud mehhanismide mõju käsitleva aruande. Kõnealuse aruande koostamiseks paluti liikmesriikidel jagada oma kogemusi seoses meetmete kohaldamisega ja neid hinnata. Tagamaks et ettevõtjate tagasisidet arvesse võetakse, paluti ettevõtjate sidusrühmadel esitada oma seisukohad käibemaksu eksperdirühma kaudu. Liikmesriigid ja sidusrühmad, kellega konsulteeriti, leiavad üldiselt, et käibemaksudirektiivi artiklis 199a sätestatud pöördmaksustamismehhanism on käibemaksupettuste vastu võitlemisel tulemuslik ja tõhus vahend. Mis puutub käibemaksudirektiivi artiklis 199b sätestatud kiirreageerimismehhanismi, siis leiab enamik liikmesriike, et kuigi kiirreageerimismehhanismi ei ole kunagi tegelikult kasutatud, on see erandlike käibemaksupettuse juhtumite puhul tarvilik vahend ja ettevaatusabinõu.

Komisjon esitas hiljuti kaks seadusandlikku ettepanekut, mille eesmärk on võidelda senisest põhjalikumalt käibemaksupettuste vastu. Esimene on ettepanek halduskoostöö ja pettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas, millega soovitakse tõhustada liikmesriikide halduskoostööd piiriüleste maksupettustega võitlemisel.

Teises ettepanekus määratleti liidusisese kaubanduse puhul kasutatava lihtsama ja pettusekindla lõpliku käibemaksusüsteemi põhialused. Nende põhialuste rakendamiseks kasutatakse kaheetapilist lähenemisviisi. Esmalt esitab komisjon 2018. aasta esimesel poolel ettepaneku, mis sisaldab ettevõtjatevaheliste liidusiseste kaubatarnete lõpliku korra toimimist käsitlevaid üksikasjalikke sätteid.

Kõnealuse korraga, mis peaks jõustuma 1. juulil 2022, võetakse põhjalikud meetmed varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse vastaseks võitluseks. Kuna käibemaksu tuleks kõnealusest korrast tulenevalt tasuda liidusiseste tarnete puhul, ei saaks ettevõtja enam omandada käibemaksuvabalt muust liikmesriigist transporditud või lähetatud kaupu, mis muutis varem võimalikuks varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse. Üksnes usaldusväärsetel sertifitseeritud maksukohustuslastel on sellisel juhul võimalus omandada muust liikmesriigist transporditud või lähetatud kaupu käibemaksuvabalt.

Eelnevast nähtub, et käibemaksudirektiivi artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmed on olnud kasulikud ajutiste ja sihipäraste meetmetena. Nende aegumine 31. detsembril 2018 jätaks liikmesriigid ilma tõhusast pettusevastase võitluse vahendist.

Seega on asjakohane artiklites 199a ja 199b sätestatud meetmete kestust pikendada kuni 30. juunini 2022, sest sellel kuupäeval peaks jõustuma ettevõtjatevaheliste liidusiseste kaubatarnete lõplik kord.

Käibemaksudirektiivi artikli 199a lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid pöördmaksustamist kohaldada vähemalt kahe aasta jooksul. Nõue, mille kohaselt tuleb meedet kohaldada vähemalt kahe aasta jooksul, kujunes takistuseks mõnele liikmesriigile, kes soovisid 2017. aastal kehtestada pöördmaksustamismehhanismi, et võidelda hiljuti avastatud käibemaksupettuse juhtumitega, mis olid seotud artiklis 199a loetletud kaupade ja/või teenustega. Asjaomased liikmesriigid pidid lõpuks esitama taotluse erandite tegemiseks käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel ja vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud menetlusele, mille tulemusel lükkub nende liikmesriikide jaoks edasi võimalus pettusejuhtumitele reageerida. Seepärast tehakse ettepanek jätta sättest välja nõue vähemalt kaheaastase kohaldamisaja kohta.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek ei mõjuta komisjoni ettepanekut üldise pöördmaksustamise mehhanismi ajutise kohaldamise kohta, millega antaks liikmesriikidele, keda pettused eriti kahjustavad, võimalus kehtestada siseriiklike kaubatarnete ja teenuste suhtes üldine (mitte valdkonnapõhine) pöördmaksustamismehhanism, tingimusel et täidetud on ranged tingimused. Üldise pöördmaksustamismehhanismi kohaldamise ulatus ja tingimused erinevad käibemaksudirektiivi artiklites 199a ja 199b sätestatud tingimustest.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus