SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Õiglane maksustamine on Euroopa sotsiaalse turumajanduse alustala ja komisjoni võetud kohustuse saavutada „inimeste teenistuses olev majandus“ üks peamisi tugisambaid. Õiglane maksustamine suurendab sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi Euroopa Liidus. Õiglane maksusüsteem peaks põhinema maksueeskirjadel, mis tagavad, et kõik maksavad õiglase osa maksudest, ja teevad maksumaksjatele – nii ettevõtjatele kui ka kodanikele – eeskirjade järgimise lihtsaks. Õiglane ja tõhus maksustamine on äärmiselt oluline, et tagada piisav tulu avaliku sektori investeeringuteks inimestesse ja taristusse ning luua ühtsel turul ettevõtluskeskkond, mis võimaldab innovaatilistel ettevõtetel edukalt tegutseda.

COVID-19 pandeemia suurendab veelgi vajadust kaitsta riikide rahandust ja leevendada pandeemia sotsiaal-majanduslikke tagajärgi. Liikmesriigid vajavad piisavalt suurt maksutulu, et rahastada oma märkimisväärseid jõupingutusi COVID-19 pandeemia vastaste meetmete negatiivse majandusliku mõju ohjamiseks, tagades samas selle, et nende tulude kogumise koormus ei jääks kõige haavatavamate inimeste kanda. Õiglase maksustamise tagamine maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ennetamise kaudu on muutunud tähtsamaks kui kunagi varem. Sellega seoses on äärmiselt oluline tugevdada liidus halduskoostööd ja teabevahetust võitluses maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu. Nagu rõhutati komisjoni teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“, tõhustab komisjon võitlust maksupettuste ja muude ebaausate tavade vastu tagamaks, et majanduse taastamise keskmes on solidaarsus ja õiglus. See aitab liikmesriikidel saada maksutulu, mida on vaja praegusest kriisist tulenevate peamiste probleemide lahendamiseks.

Käesolev seadusandlik ettepanek kuulub ELi majanduse taastamist toetavasse õiglase ja lihtsa maksustamise paketti, mis sisaldab järgmisi dokumente: teatis tegevuskava kohta, milles esitatakse mitu majanduse taastamise strateegiat toetavat tulevast õiglase ja lihtsa maksustamise algatust, ning komisjoni teatis hea maksuhaldustava kohta ELis ja väljaspool, milles vaadatakse läbi hea maksuhaldustava edendamisel tehtud edusammud nii ELis kui ka väljaspool ning tehakse ettepanekuid täiustamist vajavate valdkondade kohta.

Euroopa Liit on viimastel aastatel keskendunud maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemisele ning läbipaistvuse suurendamisele. Kuigi on tehtud suuri edusamme, eelkõige teabevahetuse valdkonnas, näitas nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta) kohaldamise hindamine, et teabevahetuse ja halduskoostöö eri vorme käsitlevaid kehtivaid sätteid on endiselt vaja parandada. Ebaselguse tõttu osutusid raamistiku kõige probleemsemateks elementideks eeskätt eeldatava asjakohasuse mõiste ja maksumaksjate rühmale esitatavad teabetaotlused.

Hindamine näitas ka, et eeskirjadel, mis käsitlevad üheaegsete kontrollide tegemist ja liikmesriigi ametnike kohaloleku lubamist uurimise ajal teises liikmesriigis, puudub mõnes riiklikus süsteemis õiguslik alus, mis takistab praegu nende sätete tõhusat kasutamist. Seda küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt ühise siirdehindade foorumi 2018. aasta aruandes siirdehindade kontrolli kohta ELis. Aruandes lähtuti liikmesriikide praegusest tavast, et tuua esile puudused ja soovitada võimalikke parandusi siirdehindade kontrolli kasutamisel kahes või enamas liikmesriigis. Aruandes soovitati võtta vastu „siirdehindade kontrolli kooskõlastatud lähenemisviis, mis toetaks siseturu paremat toimimist kahel viisil: see annaks maksuhalduritele läbipaistva ja tõhusa vahendi maksustamisõiguste jaotamise hõlbustamiseks ning hoiaks ära topeltmaksustamise ja topeltmaksuvabastuse“.

Seega on olemas selge vajadus parandada olemasolevat teabevahetuse ja halduskoostöö ELi raamistikku. Komisjoni president rõhutas oma ametiaja alguses vajadust uurida, kuidas saaks koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel parandada. Kesksel kohal on teabevahetuse ja halduskoostöö parandamine ELis.

Peale kehtivate eeskirjade tugevdamise on ELis vaja laiendada halduskoostööd uutele valdkondadele, et tegeleda majanduse digiteerimisest tulenevate probleemidega ning aidata maksuhalduritel makse paremini ja tõhusamalt koguda ja uute arengusuundumustega sammu pidada. Platvormimajanduse iseärasuste tõttu on maksuhalduritel väga keeruline maksustatavaid sündmusi jälgida ja tuvastada. Kui tehingud tehakse teises jurisdiktsioonis asutatud digiplatvormi haldurite kaudu, muutub probleem eriti tõsiseks. Aruandluse puudumine tulu kohta, mida müüjad digiplatvormide kaudu teenuste osutamise või kaupade müügiga teenivad, toob kaasa liikmesriikide maksutulude vähenemise. Samuti annab see müüjatele eelise võrreldes nendega, kes ei tegutse digiplatvormidel. Seda õiguslikku lünka kõrvaldamata ei ole võimalik õiglase maksustamise eesmärki saavutada.