ET Euroopa Liidu Teataja C 309/91

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Põhjamõõtme poliitika tulevik”

(2006/C 309/19)

Oma 17. novembri 2005. aasta kirjas palus Soome väliskaubandus- ja arendusminister Mari KIVINIEMI seoses Soome kui Euroopa Liidu järgmise eesistujariigi tegevusega koostada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ettevalmistav arvamus teemal “Põhjamõõtme poliitika tulevik”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava välissuhete sektsiooni arvamus võeti vastu 1. juunil 2006. Raportöör oli Filip HAMRO-DROTZ.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 428. istungjärgul 5.-6. juuli 2006 (5. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 162, erapooletuks jäi 5.

Kokkuvõte

— Novembris 2005 toimunud põhjamõõtme riikide (EL, Island, Norra, Venemaa) ministrite kohtumisel lepiti kokku põhjamõõtme poliitika jätkamise suunistes, mis on aluseks 2007. aastast rakendatava ühise poliitika koostamisel.

— Soome, kes on 2006. aasta teisel poolel ELi eesistujariik, palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistava arvamuse selle kohta, kuidas võiks tugevdada põhjamõõtme poliitikat ja kuidas parandada kodanikuühiskonna kaasamist põhjamõõtme poliitikasse.

— Komitee toetab kõnealuseid suuniseid ning kutsub Soomet kui ELi eesistujariiki üles uue poliitika saavutamiseks tõsiselt vaeva nägema.

— Komitee soovitatavad prioriteetsed valdkonnad on järgmised: — olemasolevad keskkonna- ja tervishoiualased koostööprojektid; — infrastruktuur, transport ja logistika; — energiasektor ja sellega seotud ohutusküsimused; — kodanikuühiskonna ja kodanikuühiskonna koostöövõrgustike tugevdamine ning üldsuse teavitamise edendamine.

— Eelmisest punktist tulenevalt tuleb tähelepanu pöörata vajadusele panna alus konstruktiivsetele ja avatud suhetele Venemaa kodanikuühiskonnaga ning efektiivsele sotsiaaldialoogile. Samuti tuleks toetada piiriüleseid kodanikuühiskonna võrgustikke ning tugevdada üldsuse teavitamise meetmeid.

— Komitee rõhutab, et põhjamõõtme projekte on vaja piisavalt rahastada ning vaja on projekti rahastamise taotlemise korda, mis oleks selge, kiire ja lihtne.

— Komitee teeb ettepaneku, et põhjamõõtme haldamiseks rajataks tugevad ühismehhanismid ning otsustataks, kus peaks asuma põhjamõõtme operatiivkeskus. Samuti soovitab komitee, et põhjamõõtme haldamise loomulikuks alguspunktiks peaksid olema olemasolevad piirkondlikud organid.

— Komitee teeb ettepaneku, et kodanikuühiskond kaasataks põhjamõõtme haldamise ametlikesse mehhanismidesse nõuandva osapoolena — nagu toimus Barcelona protsessi puhul Vahemerepiirkonnas. Komitee on valmis andma oma aktiivse panuse selle saavutamiseks.

1. Taust

2005. aasta novembris toimus Euroopa Liidu liikmesriikide ja põhjamõõtme partnerriikide (Island, Norra, Venemaa) ministrite kohtumine, kus kiideti heaks uued suunised põhjamõõtme jätkamiseks 2007. aastast (“Poliitilise deklaratsiooni ja poliitilise raamdokumendi väljatöötamise suunised”) (1).

Põhjamõõtme partnerid on loonud ühise juhtiva rühma, mis teostab ettevalmistustöö kooskõlas nimetatud suunistega. 2006. aasta sügisel teevad partnerit ettevalmistustöö põhjal otsuse põhjamõõtme jätkamise üle.

Arvestades Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee varasemat põhjamõõtme poliitika alast tööd, palus 2005. aasta novembris Soome kui Euroopa Liidu 2006. aasta teise poole eesistujariik komiteel esitada ettevalmistav arvamus põhjamõõtme poliitika tuleviku kohta. Soome palus, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus tooks välja seisukohad ja soovitused ennekõike selle kohta, kuidas peaks nimetatud poliitikat alates 2007. aastast tugevdama ning kuidas võiks suurendada kodanikuühiskonna kaasatust poliitikasse ja selle rakendamisse.

Lisas on esitatud lühidalt taustteave põhjamõõtme ja komitee varasema panuse kohta.

2. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused põhjamõõtme arendamiseks

Komitee koostas juulis 2005 arvamuse Euroopa Liidu ja Venemaa suhete kohta (2) ning septembris 2005 ELi põhjamõõtme tuleviku kohta (3). Nimetatud arvamustes esitatud järeldused ja ettepanekud on aktuaalsed ja asjakohased ka praegu, kuigi neid siin uuesti ei esitata. Käesolev arvamus täiendab eelnimetatud arvamusi, millele samuti kavatsetakse viidata, kui käesolevas arvamuses toodud ettepanekud esitatakse põhjamõõtme partneritele.

Käesoleva arvamuse ettevalmistavas faasis korraldas komitee teabekogumislähetuse Peterburi, et kuulda sealsete kohalike sidusrühmade seisukohti põhjamõõtme poliitika kohta. Norra ja Islandi sidusrühmadega konsulteeriti komitee ja Euroopa Majanduspiirkonna kontaktide kaudu.

2.1 Komitee toetus piirkondlikule koostööle, mis on kooskõlas Euroopa Liitu, Islandi, Norrat ja Venemaad hõlmava kõrge profiiliga ühise põhjamõõtme poliitikaga

Põhja-Euroopa on muutunud järjest olulisemaks Euroopa ja maailma tasandil, nt tänu oma energiaallikatele ning seoses keskkonna- ja kliimapoliitika küsimustega. Põhja-Euroopas on vaja tihedat mitmepoolset piirkondlikku koostööd, mis hõlmab ka antud piirkonnas asuvaid ELi-väliseid riike. Selline koostöö täiendab Põhja-Euroopa riikide vahelisi kahepoolseid suhteid ning ELi suhteid ELi-väliste riikidega. Piirkondlik koostöö võib aidata edendada kõnealuse piirkonna ja kogu Euroopa stabiilsust, majanduskasvu, heaolu ja jätkusuutlikku arengut.

On selge, et põhjamõõtme poliitikale tuleb Euroopa Liidus ja partnerriikides omistada suuremat tähtsust. Põhjamõõtme poliitika tuleks arendada selgestruktuuriliseks kõrge profiiliga poliitikaks nii ELi (ja Euroopa Majanduspiirkonna) institutsioonide, liikmesriikide valituste kui kodanikuühiskonna tasandil.

Komitee palub Soomel kui ELi eesistujariigil pöörata põhjamõõtme küsimusele suurt tähelepanu ning püüda tagada, et võetaks vastu resoluutsed otsused ja võetaks poliitiline kohustus põhjamõõtme poliitikat dünaamiliselt arendada. On tervitatav, et ELi hiljutises laienemisringis liitunud liikmesriigid toovad endaga kaasa uue potentsiaali põhjamõõtme arendamisel. Komitee kiidab heaks ka soovitatud suunised, mille kohaselt põhjamõõtme poliitika muutub järjepidevaks.

Komitee toetab põhjamõõtme tugevdamist ELi, Islandi, Norra ja Venemaa ühise poliitikana. See peaks kindalt põhinema olemasolevatel peamistel koostöövahenditel. Põhjamõõtme poliitika peaks moodustama ELi ja Venemaa vahelise nelja ühisruumi piirkondliku mõõtme, kusjuures Island ja Norra osalevad selles uues üldraamistikus vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule.

ELi-Venemaa tippkohtumisel mais 2006 kinnitasid pooled, et kaaluvad läbirääkimiste alustamist, et koostada ELi ja Venemaa vahel uus kokkulepe. See annaks veelgi võimalusi piirkondliku ja piiriülese koostöö arendamiseks, mis põhineb dünaamilisel põhjamõõtme poliitikal. Ühine põhjamõõtme poliitika looks ka raamistiku, et ehitada üles kindlamal alusel rajanev ELi Läänemere strateegia, mida praegu valmistab ette Euroopa Parlament.

Komiteel on hea meel ära märkida Euroopa Majanduspiirkonna nõuandekomitee juunis 2006 vastu võetud resolutsioon ja aruanne “Põhjamõõtme poliitika tulevik”, mis koostati tihedas koostöös komiteega käesoleva arvamuse ettevalmistamise ajal.

Põhjamõõtme protsessi “kaasomandi” idee on väga oluline ning seda tuleks rõhutada kohe algusest peale. ELi-välistel põhjamõõtme riikidel peaks protsessis olema täisroll ning neil peaks võimaldama osaleda poliitika kavandamises, rakendamises ja järelevalves võrdsetel alustel.

Selleks on vaja tugevaid mehhanisme: põhjamõõtme alalist ühist halduskomiteed, piisavat arvu halduskomitee all töötavaid allorganeid ning efektiivset organit, mis vastutab operatiivülesannete eest. Partnerid peaksid kohtuma igal aastal, et teostada järelevalvet ja anda juhtnööre põhjamõõtme koostöö rakendamise osas.

Kuna põhjamõõtme meetmed on sageli kohalikud algatused, on tähtis, et kohaliku, piirkonnasisese ja riikliku valitsustasandi ning piirkondlike koostööorganite vahelised sidemed toimiksid põhjamõõtme poliitika kavandamise ja rakendamise osas tõhusalt.

2.2 Komitee soovitatavad prioriteetsed valdkonnad

Komitee arvates peaks põhjamõõtme erinevates prioriteetsetes valdkondades tehtud koostöö tulemusena praeguseks kogutud andmeid kasutama edasise poliitika alguspunktina. Aluseks tasuks võtta avaliku ja erasektori partnerlusprojektidest saadud positiivsed praktilised kogemused.

2.2.1 Suurem toetus olemasolevatele keskkonna- ja tervishoiualastele koostööprojektidele

Põhjamõõtme raames juba toimuv keskkonnaalane koostöö peaks keskenduma sellele, et kiiresti vähendada veereostust Läänemeres ja Soome lahes, koheselt võtta meetmed tuumareostuse riski vähendamiseks Koola poolsaarel ja toetada keskkonnaalaseid piiriüleseid koostööprojekte Pihkva piirkonnas.

Tervishoiualase koostöö peamine teema on nakkushaiguste, eelkõige HI-viiruse/AIDSi vastu võitlemine.

Komitee kutsub põhjamõõtme partnereid tegema suuremaid jõupingutusi nimetatud prioriteetsetes valdkondades olemasolevate partnerlusprojektide raames (NDEP (põhjamõõtme keskkonnapartnerlus) ja Vodocanali projekt Peterburis, NDPHS (rahvatervise ja sotsiaalse heaolu partnerlus)). Tuleb võtta otsustavad meetmed, et kõnealuseid projekte tugevdada ja laiendada ning tagada, et neile pööratakse ELis järjest rohkem tähelepanu.

2.2.2 Piirkondliku infrastruktuuri, transpordi ja logistika arendamine: ettevõtluse, investeerimise ja majanduskasvu edendamise eeltingimus

Tõhus transpordi- ja logistikasüsteem on põhjamõõtme piirkonnas ettevõtluse, investeerimise ja majanduskasvu edendamise eeltingimus. Selleks on vaja põhjamõõtme raamistikus dialoogi selle üle, kuidas parandada piirkonna transpordi- ja logistikasüsteemi, et luua toimivad transpordisõlmed, mille abil täita suurenev kaupade ja reisijateveo vajadus Põhja-Euroopas. Tuleks võtta ühised meetmed, et arendada maismaa-, mere- ja õhutranspordi marsruute ja ühendada need väljaspool riigipiire. Eritähelepanu tuleb pöörata transpordiohutusele (nt merel) ning koostööle piirivalveasutustega (tollivormistus, standardid, tervishoiunõuded, viisamenetlus jne), et lihtsustada seaduslikku piiriületust. Samuti tuleks põhjamõõtme raamistikus teha jõupingutusi, et püüda leida tõhusaid viise, kuidas ennetada kõikvõimalikke ebaseaduslikke piiriületusi (sh inimkaubandus, salakaubavedu ja ebaseaduslik sisseränne).

Põhjamõõtme poliitika elluviimisel on vaja uut avaliku ja erasektori koostööprojekti infrastruktuuri, transpordi ja logistika valdkonnas. Komitee soovitab partneritel teha kõik võimaliku, et selline projekt välja töötada.

2.2.3 Koostöö ja ohutuse edendamine energiasektoris

ELi laienemine ja rahvusvahelised energeetikasuundumused tõstavad esile Põhja-Euroopa tihedama koostöö olulisust energeetika valdkonnas. Komitee kutsub üles koordineerima piirkondlikku koostööd ja ELi-Venemaa energeetikaalast dialoogi, et parandada energiavarustuse kindlust ja energia kättesaadavust. Komitee teeb ettepaneku, et põhjamõõtme partnerluse rajamine energiasektoris toimuks uue põhjamõõtme poliitika raames ning et see keskenduks olemasolevate loodusvarade säästvale kasutusele, energiatõhususele, taastuvatele energiaallikatele ning energiatranspordi ohutusele ning keskkonnaaspektidele.

Põhjamõõtme piirkond on suurte energiavarudega piirkonnana oluline mitte ainult oma piirkonna riikidele, vaid sel on märkimisväärne mõju ka ELile tervikuna. Kuna põhjamõõtme piirkonnal on väga oluline roll, et tagada tulevikus ELi varustatus nafta ja gaasiga, väärib piirkond kõikide ELi liikmesriikide tähelepanu. Kõrgendatud tähelepanu Põhja-Euroopale Euroopa uues energiapoliitikas viitab uue põhjamõõtme poliitika tähtsusele. Komisjon mainib oma uues energiateemalises rohelises raamatus (4) eraldi Venemaad ja Norrat kui tähtsaid partnereid ELi uues sidusas energiapoliitikas välisriikidega.

Põhjamõõde on oluline Euroopa energiainfrastruktuuri tasakaalustatud arenguks. Et tagada tulevikus piisavad energiavarud, on põhjamõõtme piirkonda vaja märkimisväärselt suuri investeeringuid, nii energiatranspordiks vajaliku infrastruktuuri kui piirkonna gaasivarude kasutamise osas. Suuremad investeeringud tähendavad majanduskasvu, sh suuremat tööhõivet ja aktiivsust tööstusharudes, mis ei ole otseselt seotud meres asuvate varude kasutusega. Samas on oluline, et eelkõige piirkonna suurte gaasi- ja naftavarude kasutamine põhineks säästval arengul, võimalikult kõrgetel keskkonnastandarditel ning kohalike elanike soovide arvestamisel.

Põhja-Euroopas on vaja koordineeritud süsteemi mere ökosüsteemide järelevalveks ning see peaks olema osa põhjamõõtme piiriülesest koostööst. Gaasi- ja naftavarude kasutamise puhul tuleb samas tagada elujõuline kalatööstus ja puhas merekeskkond. Põhjamõõtme piirkonnas on vaja tagada nafta ja gaasi meretranspordi võimalikult kõrge ohutustase. See vajadus suureneb tulevikus veeldatud maagaasi transportimisel.

Norra valitsus tegi märtsis 2006 antud kontekstis väga tervitatava ettepaneku, mille kohaselt loodaks uus ja koordineeritud süsteem mere ökosüsteemide järelevalveks Põhja-Euroopas. Samuti on komiteel hea meel ära märkida mais 2006 Euroopa Majanduspiirkonna ühise parlamentaarkomitee vastu võetud resolutsioon “Euroopa Kaug-Põhi: energia- ja keskkonnaküsimused” (Europe's High North: Energy and Environmental Issues), mille järeldused on käesoleva arvamuses esitatud seisukohtadega kooskõlas.

Komitee rõhutab, et põhjamõõtme piirkonna koostöö energiasektoris peab pöörama suurt tähelepanu ka energiatranspordile Soome lahes ja Läänemeres, mille maht järjest kiiremini kasvab. Tähelepanu tuleb pöörata eelkõige transpordi korralduse ja ohutusele ning keskkonnakahju minimeerimisele.

2.2.4 Tähelepanu kodanikuühiskonnale, koostöövõrgustikele ja üldsuse teavitamisele

2.2.4.1 Kodanikuühiskonna, ühiste demokraatlike väärtuste, inimõiguste ja avatud sotsiaaldialoogi tugevdamine

Põhjamõõtme partnerite eduka koostöö eeltingimus on ühiste väärtuste rakendamine igas põhjamõõtme riigis. Demokraatlik pluralism, aktiivne kodanikuühiskond, avatud sotsiaaldialoog ning toimiv turumajandus täiendavad üksteist. Kõnealuste aspektide edendamiseks on vaja otsustavaid jõupingutusi, eriti Venemaal, kus on vajadus kodanikuühiskonna aktiivse kaasatuse ja demokraatlike institutsioonide järele.

Komitee pööras oma ELi-Venemaa suhete alases arvamuses (juuli 2005) palju tähelepanu Venemaal valitsevale olukorrale selles olulises küsimuses. Komitee märkis, et uus seadus, mis reguleerib kodanikuühiskonna organisatsioone, on ilmselt viinud olukorra edasise halvenemiseni. Olukorda tuleb tulevikus kõnealuse seaduse rakendamisel parandada. Kui Venemaa ametivõimud hakkavad usaldusväärsel viisil välja töötama poliitikat ja tavasid, et luua oma riigi kodanikuühiskonna osapooltega konstruktiivsed ja avatud suhted, tekib tõenäoliselt ulatuslik toetus Venemaaga tiheda koostöö tegemiseks. Näiteks oleks oluline muuta Venemaal rajatud Civic Chamber usaldusväärseks vahendiks, mille abil tõhusat sotsiaaldialoogi tugevdada. Toetada tuleks jõupingutusi, mida tehakse Venemaa kodanikuühiskonna osapoolte suutlikkuse tugevdamiseks, et nii suurendada nende võimalusi osaleda konstruktiivses dialoogis.

Samuti tuleks teha kõnealuste küsimuste lahendamiseks jõupingutusi põhjamõõtme piirkondliku koostöö raames — kus üheks osapooleks on Venemaa.

2.2.4.2 Piiriüleste võrgustike edendamine kodanikuühiskonna koostöö eesmärgil

Tuleb teha jõupingutusi, et tugevdada tõhusat ja avatud piiriülest dialoogi, tegemaks edusamme eelmises punktis nimetatud valdkondades. Kodanikuühiskonna osapooltel on antud kontekstis suur vastutus ja roll. On oluline, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ise esitaksid algatusi suhete ja koostöö tugevdamiseks oma tegevusvaldkonnas. Tuleks rõhutada, et põhjamõõtme “kaasomandi” idee ei ole mitte ainult valitsuste tasandi küsimus, vaid puudutab ka põhjamõõtme partnerriikide kodanikuühiskonda ja kodanikuühiskonna osapooli. Põhjamõõtme poliitika efektiivse rakendamiseni on võimalik jõuda ainult juhul, kui aktiivselt kaasatakse protsessi kodanikuühiskonna osapooled.

Põhjamõõtme poliitikas tuleb võtta otsustavaid meetmeid, et toetada võrgustike, dialoogi ja koostöö loomist kodanikuühiskonna osapoolte vahel erinevates põhjamõõtme riikides ja piirkondades, nt Loode-Venemaal. Inimestevaheline piiriülene koostöö peab olema poliitiline prioriteet. Tuleb teha jõupingutusi, et edendada liikuvust, inimressursside arendamist, kogemuste, oskusteabe ja info vahetust ning diplomite vastastikkust tunnustamist. Piiriülene koostöö peaks hõlmama kõiki kodanikuühiskonna osapooli, sh ettevõtjaid, väikeseid ja keskmise suurusega ning teisi ettevõtteid, töötajaid, noori ja tudengeid, naisi, teadlasi ja kultuuriringkondi, vähemuste esindajaid, keskkonnakaitsegruppe, põllumajandus- ja metsandusringkondi ja tarbijaid. Piiriülesed tegevused peaksid olema suunatud praktiliste projektide ja kodanikuühiskonna sidusrühmi kaasavate ühisprojektide ettepanekute edendamisele. Tuleb välja töötada lihtne kord, mis võimaldab osapooltel teha põhjamõõtme raames ettepanekuid ühisprojektideks.

Tõhusate kolmepoolsete suhete ja tööturgude arendamisel igas põhjamõõtme piirkonna osas peaks püüdma leida tasakaalu ausa ettevõtetevahelise konkurentsi ja töötajate nõuetekohaste töötingimuste vahel. Kolmepoolsed suhted ja tööturud on mitmes riigis juba hästi arenenud ning vastavaid oskusi ja kompetentsi peaks jagama nende riikide organisatsioonidega, kus kolmepoolsed suhted ja tööturud on vähem arenenud. Põhjamõõtme poliitika oleks sobiv raamistik kõnealuses valdkonnas piiriüleste projektide algatamiseks. Iga põhjamõõtme riigi tööturu osapooled peaksid püüdma tagada, et majanduslikele ja sotsiaalsetele muutusele ning tööhõive suurendamisele suunatud algatused ja õigusaktid arvestaksid tasakaalustatult tööturu osapoolte huvidega. Et sinnani jõuda, peaksid tööturu osapooled osalema kõigis tööturu küsimustega seotud aruteludes.

2.2.4.3 Üldsuse teavitamise tugevdamine

Avalikkuse teadlikkus põhjamõõtmest on väga väike. Põhjamõõtme piirkonna kõigis ELi riikides ja ELi-välistes riikides teatakse põhjamõõtmest väga vähe. Seega peaksid põhjamõõtme osapooled teabe levitamist ja teabekanaleid märkimisväärselt tõhustama. Väga oluline on avalikkust põhjamõõtmest piisavalt teavitada, sest just sel teel on võimalik tekitada kodanikuühiskonnas laiemat huvi põhjamõõtme vastu ning julgustada kodanikuühiskonna osapooli selles protsessis osalema ja sellesse oma panust andma. Ka kodanikuühiskonna osapooled peaksid olema kaasatud avalikkuse teavitamisse ning selle saavutamiseks tuleb rakendada haridus- ja koolitusmeetmeid.

On selge, et põhjamõõtme piirkonnas on vaja keskust, mis hoolitseb eelnimetatud teabeküsimuste ning võrgustike, kontaktide ja rahastamise praktilise koordineerimise eest. Põhjamõõtme osapooled peaksid võtma vastu otsuse sellise keskuse loomiseks. Komitee soovitab, et hiljuti Peterburis suletud Euroopa Komisjoni esindus avataks uuesti just sel eesmärgil ning et esindusele antakse ühiselt määratletud põhjamõõtmealased operatiivülesanded. Samuti tuleks uurida võimalust, et need ülesanded võiks usaldada ühele punktis 2.4 nimetatud piirkondliku organi sekretariaadile.

2.2.5 Vajalik tähelepanu suhetele Valgevenega

Põhjamõõtme poliitika edasise arengu alastes aruteludes on soovitatud, et poliitika hõlmaks ühel või teisel viisil ka Valgevenet. Kuigi see on geograafiliselt põhjendatud, välistab riigi praegune poliitiline olukord ametliku koostöö võimaluse. Samas rõhutab komitee, et eelnimetatud, eelkõige punktis 2.2.4 mainitud küsimused on asjakohased ka Valgevene puhul.

Komitee arvab, et kõnealuseid teemasid saab mõjutada kontaktide edendamise teel Valgevene ja põhjamõõtme piirkonna kodanikuühiskonna osapoolte vahel. Omalt poolt kavatseb komitee jätkata kontaktide tugevdamist ning soovitab, et sarnaseid meetmeid toetataks ka põhjamõõtme raames.

Komitee koostab praegu eraldi arvamust ELi-Valgevene suhete kohta.

2.3 Kodanikuühiskonnaga konsulteerimine kui põhjamõõtme koostöömehhanismi oluline osa: komitee on valmis pakkuma oma teadmisi

Põhjamõõtme raames tuleb luua tõhus konsultatsioonimehhanism, et peamised kodanikuühiskonna osapooled saaksid mõjutada põhjamõõtme poliitika rakendamist ja järelevalvet oma seisukohtade, soovituste ja oskustega.

Komitee arvab, et heaks lahenduseks oleks siin kodanikuühiskonna sidusrühmade iga-aastane kohtumine, millel oleks sarnane funktsioon, nagu on aastaid olnud Vahemerepiirkonna koostöös. Vahemerepiirkonna koostööst saadud kogemused on olnud väga positiivsed, nagu ka nõuandekomitee kogemused Euroopa Majanduspiirkonna koostöö raames. Samuti võiks rajada kodanikuühiskonna nõuandeorgani, mis alluks punkti 2.1 lõigus 4 soovitatud põhjamõõtme halduskomiteele ja osaleks regulaarselt poliitika järelevalves ning valmistaks ette iga-aastase koosoleku.

Selline süsteem võimaldaks põhjamõõtme eest vastutajatel kasutada kodanikuühiskonna osapoolte panust põhjamõõtme poliitika rakendamisel majandus- ja sotsiaalvaldkonnas.

Komitee on korraldanud juba kaks konverentsi, mis on kokku toonud põhjamõõtme riikide kodanikuühiskonna sidusrühmad. Juba aastaid on komitee tugevdanud kontakte oluliste kodanikuühiskonna osapooltega kõigis ELi mitteliikmesriikidest põhjamõõtme riikides. Seetõttu on komiteel antud piirkonna kodanikuühiskonna koostöö praktiline kogemus, mida võib kohe kasutada.

Nii on komitee valmis aktiivselt osalema kodanikuühiskonna osapoolte kaasamises tulevase põhjamõõtme poliitika rakendamisel. Komitee kavatseb luua eraldi järelevalverühma ning etendaks juhtivat osa iga-aastaste kodanikuühiskonna sidusrühmade kohtumiste korraldamisel. Samas tuleb arvestada toimivat koostööd Euroopa Majanduspiirkonna raames. Nende kohtumiste eesmärk oleks koostada juhtnöörid põhjamõõtme poliitika rakendamiseks, eelkõige punktis 2.2.4 nimetatud valdkondades, mis mõjutavad kodanikuühiskonna toimimist. Komitee teeb ettepaneku, et kirjeldatud menetluskord inkorporeeritaks ametlikku põhjamõõtme koostöömehhanismi.

2.4 Piirkondlikud organid — põhjamõõtme poliitika haldamise loomulik alguspunkt

Komitee toetab ideed, et piirkondliku koostöö olemasolevatel mehhanismidel, eelkõige Läänemere Nõukogul, Barentsi Euro-Arktika Nõukogul, Põhjamaade Ministrite Nõukogul ja Arktika Nõukogul, peaks olema keskne roll põhjamõõtme poliitika rakendamisel. Tuleb võtta meetmed, et aktiivselt edendada suuremat koordineeritust ja koostööd kõnealuste organite vahel ning samuti nende ja punktis 2.1 nimetatud põhjamõõtme halduskomitee vahel, sest nad kujutavad endast põhjamõõtme haldamise loomulikku alguspunkti.

Raamistik peaks kodanikuühiskonna osapooltel reaalselt võimaldama anda panust põhjamõõtme koostöösse. Oma panuse saavad nad anda piirkondlike koostöövõrgustike (nt BASTUN töötajatele, BAC ettevõtetele, BCCA kaubanduskodadele ja mitmed valitsusvälised organisatsioonide ringkonnad) ja sidemete kaudu, mida võrgustikud on loonud eelnimetatud organisatsioonidega.

2.5 Põhjamõõtme meetmete rahastamise kord peab olema selge

Prioriteetsetele valdkondadele tuleks anda praktiline väljund põhjamõõtme avaliku ja erasektori partnerluste vormis, kus on selgelt määratletud partnerid, programmid, ajakava ja eelarve.

Isegi kui mõnes prioriteetses valdkonnas ei ole partnerid veel valmis partnerlusprojekti alustama, peaksid nad näiteks igal aastal kokku leppima võimalikult spetsiifiliste meetmeprogrammide ning nende rakendamise ja rahastamise osas.

Mis puudutab kodanikuühiskonna osapoolte esitatud ja rakendatud meetmeid (vt eriti punkti 2.2.4), on äärmiselt oluline välja töötada väikesemastaabiliste tegevuste rahastamiskord, kus taotluse esitamine oleks võimalikult lihtne. Taotluse esitamiseks vajalike nõuannete ja juhtnööride andmiseks on vaja tehnilist abi. Samuti on oluline, et projektide ettepanekute menetlemine ja heakskiitmine oleks kiire ja lihtne. Komitee arvates võiksid kõnealuse menetluskorra rakendamisel ka kodanikuühiskonna esindajad osa vastutusest endale võtta.

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument peaks olema põhjamõõtme tegevuste peamine ELi rahastamisallikas. Piisav osa Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi vahenditest tuleks eraldada põhjameetme projektidele ja tegevustele ning piisavad vahendid tuleks tagada ka põhjamõõtme poliitika haldamiseks.

Et ellu viia piirkondlikku ja piiriülest koostööd põhjamõõtme piirkonnas, on vaja Venemaa- ja Norra-poolset rahastamist ning Euroopa Majanduspiirkonna rahastamismehhanisme. Samuti on jätkuvalt äärmiselt olulised teised rahvusvahelised ja riiklikud rahastamisallikad, mis juba osalevad põhjamõõtme projektides (EBRD, EIB, NIB jne), võimaldamaks tulevikus ellu viia ühine põhjamõõtme poliitika, mis oleks tähendusrikas ja tulemusrikas.

Kodanikuühiskonnas tuleb tõhusalt levitada lihtsalt arusaadavat teavet rahastamisvõimaluste ja -allikate ning projektiettepanekute rahastamise taotluskorra kohta.

Brüssel, 5. juuli 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/ndap/com03_343.pdf.

(2) EMSK arvamus teemal “Kodanikuühiskonna panus ELi ja Venemaa vahelistesse suhetesse”, ELT C 294, 25.11.2005, lk 33.

(3) EMSK arvamus teemal “Põhjamõõde ja selle tegevuskava”, ELT C 24, 31.1.2006, lk 34.

(4) Komisjoni 8. märtsi 2006. aasta roheline raamat “Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks”.