EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 18.10.2022 COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse solidaarsuse suurendamist gaasiostude parema koordineerimise, piiriülese gaasikaubanduse ning usaldusväärsete hinnavõrdlusaluste kehtestamise kaudu



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Reageerimine muutuvale olukorrale Venemaa provotseerimata agressioonisõda Ukraina vastu ja energiatarnete relvana kasutamine on toonud esile liidu sõltuvuse Venemaa fossiilkütustest, pannud proovile meie vahendid varustuskindluse tagamiseks ja viinud energiahinnad enneolematule tasemele. Viimase aasta jooksul on komisjon esitanud ja rakendanud mitmeid algatusi, minnes järk-järgult üle liikmesriikidele suuniste andmiselt integreeritud varustuskindluse strateegia väljatöötamisele, mida vajaduse korral toetatakse õigusaktidega. Kõige hiljutisem neist hõlmas erakorralist sekkumist kõrgete energiahindadega tegelemiseks, mille puhul on olulisel kohal näiteks elektrinõudluse koordineeritud vähendamine (eelkõige tipptundidel), täiustatud vahendid liikmesriikidele, et kaitsta tarbijaid ja ettevõtjaid kõrgete energiahindade eest, ning solidaarsusmeetmed fossiilkütuste sektorile. Pärast teatise avaldamist kava „REPowerEU“ kohta on komisjon ja liikmesriigid taotlenud ELi energiaplatvormi loomist, et tagada varustuskindlus. See platvorm peaks solidaarsuse vaimus toetama liikmesriike ja energiaühenduse lepinguosalisi ning nende gaasiettevõtjaid veeldatud maagaasi (edaspidi „LNG“) ja torugaasi lisatarnete hankimisel, et asendada puuduvad Venemaa gaasitarned. Vajadus täiendavate erakorraliste meetmete järele Praegune olukord põhjustab majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi ning tekitab kodanikele ja majandusele suure koormuse. Kasvavad energiakulud toovad kaasa kodanike ostujõu kahanemise ja ettevõtete konkurentsivõime vähenemise. Gaasi- ja elektrivarustuse nappus ning suhteliselt jäik energianõudlus on toonud ELis kaasa märkimisväärse hinnatõusu ning gaasi- ja elektrihindade kõikumise. Riiklikud meetmed nende suundumustega võitlemiseks võivad viia siseturu killustumiseni ega pruugi tagada solidaarsust. Samal ajal on gaasitarnete relvana kasutamine ja Venemaa Föderatsiooni poolt turgudega manipuleerimine gaasivoogude tahtlike katkestuste kaudu toonud kaasa energiahindade järsu tõusu liidus, ohustades mitte ainult liidu majandust, vaid kahjustades tõsiselt ka varustuskindlust. Seetõttu on vaja ELi koordineeritud ja kiiret vastust. Venemaalt tulevad gaasitarned vähenesid märkimisväärselt, kahanedes 2022. aasta septembris 9 %-ni meie torugaasi tarnetest ja 14 %-ni, kui võtta arvesse ka LNG; 2021. aastal oli Venemaalt tarnitava gaasi osakaal 41 % torugaasi puhul ja koos LNG-ga 45 %. Nord Stream 1 torujuhtme ilmne sabotaaž suurendab vajadust asendada Venemaa gaasikogused kiiresti ja püsivalt. Lisaks nõudluse vähendamisele, energiatõhususe meetmetele ja taastuvate energiaallikate suurendamisele tuleb täita tarnelünk ja, kui muud asendamisvahendid ei ole kättesaadavad, tuleb osta samaväärses koguses gaasi teistelt tarnijatelt (peamiselt LNG-d). Selle talvega võrreldes võib ettevõtjatel järgmisel talvel (2023/2024) tekkida tõsiseid raskusi veel kahe probleemiga, mis on seotud gaasihoidlate täitmisega. Esiteks on väga tõenäoline, et praegust poliitilist olukorda arvestades jõuab Venemaalt ELi vähem torugaasi ja suure tõenäosusega seda ei jõuagi. Teiseks, eesmärgiks on seatud täita 90 % ELi gaasihoidlate võimsusest, võrreldes 80 %-ga tänavu talvel, nagu on sätestatud gaasi hoiustamist käsitlevas määruses (EL) 2022/1032. Selles olukorras ning tuginedes kehtivatele õigusaktidele ja muudele algatustele, võib ELi nõudluse koondamine ja ühisostude tegemine olla kasulik vahend, mis aitab liikmesriikidel täita gaasi hoiustamist käsitlevas määruses sätestatud täitmistrajektoore ja -eesmärke. Käesoleva ettepaneku eesmärgid Seepärast teeb komisjon ettepaneku võtta vastu erakorraline määrus, mille eesmärk on leevendada mõju gaasi hinnale, tegeledes nõudluse ja pakkumisega, tagades varustuskindluse kogu Euroopa Liidus ja tugevdades solidaarsust. Määrus sisaldab nelja põhielementi, mis aitavad sidusalt kaasa hindade alandamisele ning solidaarsuse ja varustuskindluse tugevdamisele. Esiteks võimaldab ELi gaasinõudluse koondamine ja gaasi ühine ostmine ELil kasutada kollektiivset ostujõudu, et pidada läbirääkimisi paremate hindade üle, vähendada riski, et liikmesriigid hakkavad niigi pingelisel turul üksteist üle pakkuma ja viivad sellega hinnad üles. See suurendab läbipaistvust ja aitab eelkõige väiksemaid liikmesriike, kes on ostjatena ebasoodsamas olukorras. Artikli 122 kohaselt keskendutakse lühiajaliselt nõudluse koordineerimisele ja koondamisele, et toetada gaasihoidlate täitmist järgmisel, kiiresti läheneval täitmishooajal.

Teiseks sisaldab ettepanek tervet meetmete paketti gaasihindade kohta, et tulla toime ülemääraselt kõrge hinnatasemega ning tagada õiglased gaasi- ja elektrihinnad ka kriisiolukorras. Käesolev ettepanek annab kindluse hinna osas, mida kasutatakse gaasinappuse puhul hädaolukorra väljakuulutamise korral. Samuti tehakse ettepanek kehtestada LNG-tarnetele täiendav võrdlusalus, et tagada representatiivne võrdlusalus LNG-impordi jaoks, mida Venemaa manipuleerimine ei mõjuta. Selleks et tulla toime turgude ülemäärase volatiilsusega, sisaldab ettepanek mehhanisme volatiilsuse vähendamiseks futuuriturgudel päevasisese hinnavolatiilsuse juhtimise mehhanismi abil, mis piirab äärmuslikke muutusi lühikese aja jooksul (kauplemispiirang). Kolmandaks nõuab ühine hindade piiramise viis solidaarsust kogu liidus. Kuna kõik liikmesriigid ei ole sõlminud vastastikuse solidaarsuse kokkuleppeid, teeb komisjon ettepaneku vahetult kohaldatava korra kohta selliste solidaarsuskokkulepete puudumisel. Samuti teeb komisjon ettepaneku laiendada solidaarsuskohustust, nii et solidaarsust osutataks neile liikmesriikidele, kel puudub ühendus LNG-rajatistega. See tagab, et oleme valmistunud ja valmis tegutsema juhul, kui neid kokkuleppeid on vaja. Komisjon uurib ka vajadust täiendavate ettepanekute järele olukordades, kus mõned piirkonnad seisavad silmitsi suurema tarnekriisiga kui teised. Lisaks peaks olema võimalik gaasinõudlust veelgi vähendada, tagades samal ajal ka tarbijate piisava kaitse tarnepuudujäägi eest. EL on juba tugevdanud oma gaasi- ja elektrisäästu vahendeid. Vajalike nõudluse vähendamise eesmärkide saavutamiseks on siiski vaja kokkulepitud eeskirju täies ulatuses rakendada. See aitab toime tulla edasiste gaasitarnehäiretega ning vähendab survet rahvusvahelistele gaasiturgudele ja seega ka hindadele. Komisjon jälgib tähelepanelikult nõudluse vähendamise meetmeid ja on valmis käivitama ELi häireolukorra või isegi vaatama läbi gaasinõudluse vähendamise eesmärgid, kui vabatahtlikud nõudluse vähendamise meetmed osutuvad ebapiisavaks, et tagada talvel piisav gaasivarustus. Käesoleva ettepaneku põhielemendid 1)Ühisostud ja gaasitaristu tõhus käitamine a) Ühisostud Käesolevas ettepanekus käsitletakse neid kiireloomulisi küsimusi, töötades kooskõlas liikmesriikide sooviga välja ajutise ühisostuvahendi. Selle vahendi loomisel on märkimisväärne ajaline surve, kuna see peaks olema valmis hiljemalt 2023. aasta varakevadel ja eelkõige enne järgmist täitmishooaega. Seda silmas pidades tehakse ettepanek kiiresti tegutseda, et kehtestada esimesel võimalusel ühisostmise kesksed põhimõtted artikli 122 alusel, ning seega tuleks mitut neist elementidest kohaldada ajutiselt. Ühisostude ettepanekuga luuakse protsess, mis koosneb kahest etapist: esiteks maagaasi nõudluse koondamine; teiseks võimalikud ühisostud energiaplatvormi raames. i)Esimene etapp: Nõudluse koondamine Esimeses etapis koondavad gaasi ostvad ettevõtjad oma nõudluse, kasutades teenuseosutajat, kes seda protsessi korraldab ja kellega komisjon on sel eesmärgil sõlminud hankemenetluse teel lepingu. Ettevõtjad saavad IT-vahendi kaudu esitada oma gaasinõudluse (maht, tarneaeg, kestus ja koht) teenuseosutajale nende andmete kogumiseks. Teenuseosutaja avaldab need andmed, tagades konfidentsiaalse teabe asjakohase kaitse, oma veebisaidil, küsides avaliku pakkumismenetluse kaudu pakkumusi koondnõudlusele vastavate maagaasi koguste kohta. See samm oleks vabatahtlik, välja arvatud asjaolu, et võttes arvesse hoidlate täitmise tähtsust, peaksid liikmesriigid nõudma, et nende ettevõtted lisaksid koondnõudlusesse mahud, mis moodustavad vähemalt 15 % (ligikaudu 13,5 miljardit kuupmeetrit kogu ELis) liikmesriigi hoidlate järgmise aasta täituvusnõuetest. Ettevõtjad, kelle jaoks oli nõudluse koondamises osalemine kohustuslik, võivad hiljem veel otsustada, kas osta tegelikult pärast koondamisprotsessi gaasi või mitte. Peale selle ei pea ostetud gaasi tingimata kasutama hoiustamiseks. Võttes arvesse hoidlate täitmise tähtsust eelkõige järgmisel aastal, saaks asjaomane gaasi ühisostude mehhanism kasu ühisostmisest tulenevast turu võimendusest ning aitaks leevendada ebakindlust ja ebanormaalselt kõrgeid hindu, mida täheldati käesoleval aastal viimasel täitmishooajal. Arvestades vajadust tegutseda kiiresti, peaks teenuseosutaja olema olemasolev ettevõte, kellel on üksikasjalikud teadmised energiaturgudest ning asjakohased IT-vahendid ja oskusteave nende ülesannete täitmiseks. Ühisostudes saavad osaleda energiaühenduse lepinguosaliste (Lääne-Balkani riigid, Ukraina, Moldova ja Gruusia) ettevõtted. ii)Teine etapp: Koordineeritud gaasiostud Teises etapis võivad eespool kirjeldatud nõudluse koondamisel osalenud ettevõtted otsustada moodustada gaasiostukonsortsiumi, et sõlmida lepingud tarnijatega, kes on selle protsessi raames gaasi pakkunud. Seega võivad nad otsustada osta gaasi ühiselt ning koordineerida oma seisukohti mahtude, hindade, tarnekohtade ja tarneaegade suhtes. Ühel suure ostujõuga gaasiostukonsortsiumil on suurem tõenäosus saavutada paremad hinnad, kuid võib tekkida ka rohkem gaasiostukonsortsiume, kuna ELi ettevõtjate nõudluse struktuur on väga erinev. Tuleb tagada konkurentsieeskirjade järgimine (vt allpool „Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega“). iii) Ajutine juhtimiskord Eespool nimetatud meetmetega peaks kaasnema asjakohane juhtimisstruktuur, et tagada eesmärkide saavutamiseks tõhus koordineerimine. Seetõttu tuleks luua komisjoni ja liikmesriikide esindajatest koosnev ajutine juhtnõukogu, et jälgida nii a) nõudluse koondamise kui ka b) koordineeritud gaasiostu protsessi. Juhtnõukogu saab tagada protsessi läbipaistvuse ja anda suuniseid tagamaks, et ühisostude puhul järgitakse tõhusalt varustuskindlust ja energiasolidaarsuse põhimõtet. Käesolev ettepanek on hoolikalt tasakaalustatud ja järgib proportsionaalsuse põhimõtet. On olemas teatavad vajalikud kohustuslikud elemendid, näiteks nõudluse koondamine gaasihoidlate täitmiseks, kuid need ei piira mingil juhul ettevõtjate vabadust otsustada, kas osta või mitte, sõltuvalt tingimustest, mida nõudluse koondamise protsessi raames on pakutud. Ühisostmise eesmärk on toetada ELi ettevõtjaid nende jõupingutustes hankida gaasi juurde, samuti aitab see tagada võrdsema juurdepääs uutele või täiendavatele gaasiallikatele, pidades silmas praegust tõsist ohtu varustuskindlusele. Lisaks käsitletakse ettepanekus mitme liikmesriigi suurt huvi tegutseda gaasiostukonsortsiumides, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid konkurentsikaalutlusi.

Eelkõige, nagu kirjeldatud, võib koondnõudluse hankemenetlustel, mille teenuseosutaja korraldab, olla keskne roll selles, et aidata liikmesriikidel täita gaasihoidlad 2023/24. aasta talveks. Seega võiks see tugevdada ka ELi solidaarsust, aidates tagada gaasi õiglasemat jaotamist. Nõudluse koondamine ja ühisostud võivad samuti vähendada mõne liikmesriigi üksikute gaasiettevõtjate jaoks riski maksta liiga palju gaasi eest, mille kohta on sõlmitud leping pingelistel lühiajalistel turgudel. Samuti võib see aidata väiksematel ELi ettevõtjatel, sealhulgas sisemaariikides, kellel ei ole vajalikke kogemusi LNG-lepingute sõlmimisel, koondada oma nõudlus LNG-lastide jaoks (mis võivad olla liiga suured, et üksikud ettevõtjad neid korraga käsitleda suudaksid), ning aidata neil struktureerida LNG-tarneid vastavalt nende konkreetsetele vajadustele. Ühisostmisega saaks toetada eelkõige neid ettevõtjaid, kes varem ostsid gaasi ainult või peamiselt Venemaa tarnijatelt. Ühisostudega oleks võimalik tagada sooduskohtlemine või toetus taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi, näiteks biometaani ja vesiniku tarnimisele, ning gaasile, mis muidu oleks atmosfääri lastud või tõrvikpõletatud. Ettevõtjaid, kes sõlmivad lepingud käesoleva määruse alusel, tuleks julgustada kasutama ÜRO nafta- ja gaasisektori metaaniheite vähendamise partnerluse standardit 2.0 kogu Euroopa Liitu suunduva tarneahela metaaniheite mõõtmiseks, aruandluseks ja kontrollimiseks. Lisaks saaks ühisostmise teel tulevikus tugevdada võimalusi taastuvenergia varude suurendamiseks, aidates tagada juurdepääsu vesiniku tulevasele impordile väljastpoolt ELi. b)Torujuhtmete ja LNG-terminalide tõhus käitamine Kavandatavas määruses käsitletakse ka torujuhtmete ja LNG-terminalide kõige tõhusama käitamise viise. Tarneallikate mitmekesistamine eesmärgiga loobuda Venemaa omadest muudab ELi gaasivoogude struktuuri. Seetõttu võivad marsruudid LNG-terminalidest tarbimiskeskustesse muutuda olulisemaks kui praegused valdavalt ida-lääne suunalised torujuhtmegaasi vood. Sellised muutused gaasivoogudes võivad aga põhjustada olemasolevate torujuhtmete ja ELi LNG-terminalide (lepingutega ja füüsilist) ülekoormamist. Praegu kehtivad meetmed torujuhtmete ülekoormuse haldamiseks on menetlused, mis vastavad põhimõttele „kasuta või kaota“, kuid nende meetmete puhul kulub vähemalt kuus kuud, enne kui on näha nende mõju. Lisaks on see menetlus, mille riiklik reguleeriv asutus peab asjaomastes liikmesriikides läbi viima, halduslikult koormav. Käesoleva ettepanekuga antakse gaasisüsteemi halduritele vahendid kiireks reageerimiseks gaasivoogude muutustele ja võimalikule lepingutega ülekoormamisele. Eelkõige võiksid uued eeskirjad kiirendada kasutamata pikaajalise võimsuse turustamist lühiajalise ülekoormuse korral. Lisaks on äärmiselt oluline optimeerida ELi LNG-terminalide LNG vastuvõtuvõimet ja hoidlate kasutamist. Vaja on luua läbipaistvusplatvorm ja arendada välja järelturul müüdava võimsuse reguleeritud turg, mis sarnaneb gaasi torujuhtmete kaudu transportimise turuga. Komisjoni ettepanek vaadata läbi vesiniku- ja gaasituru CO2 heite vähendamise paketti kuuluv gaasimäärus sisaldab juba sellekohaseid sätteid artiklites 10 ja 31. Käesolevas ettepanekus seatakse need sätted kriisile reageerimise raames tähtsamale kohale, et aidata vältida tulevikus olukordi, kus hangitakse uusi gaasiallikaid, kuid LNG-terminale või gaasihoidlaid kasutatakse ebatõhusalt ilma vajaliku läbipaistvuseta. 2) Varustuskindlus a)Nõudluse vähendamine ELi varustuskindluse tagamise lahutamatu osa praeguses keerulises olukorras on vähendada ennetavalt gaasinõudlust, valmistuda võimalikeks tarnehäireteks ning vältida samal ajal hoidlate tühjaks ammutamist. Vajaduse korral teeb komisjon ettepaneku käivitada liidu häireolukord vastavalt nõudluse vähendamise määrusele (määrus (EL) 2022/1369). Selleks et kõige paremini teha prognoose ja valmistuda 2023/24. aasta talveks ning täita maa-alused hoidlad kuni 90 % ulatuses, nagu lepiti kokku määruses (EL) 2022/1032, tõuseb kasu igasugusest gaasinõudluse vähendamisest, mida saab praegu teha. Seepärast tuleks gaasinõudluse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi jätkata ka pärast 2023. aasta märtsi, et täita maa-alused hoidlad kuni 90 % ulatuses, nagu lepiti kokku määruses (EL) 2022/1032. Piisava gaasivarustuse tagamiseks talvel jälgib komisjon tähelepanelikult nõudluse vähendamise meetmeid ja on valmis käivitama ELi häireolukorra või isegi vaatama läbi gaasinõudluse vähendamise eesmärgid, kui vabatahtlikud nõudluse vähendamise meetmed osutuvad ebapiisavaks. Samal ajal peaksid liikmesriigid võtma aktiivselt kõik võimalikud meetmed kooskõlas gaasinõudluse määrusega, et vähendada gaasinõudlust, ja kooskõlas 2022. aasta juulis vastu võetud Euroopa gaasinõudluse vähendamise kavaga „Säästame gaasi ohutu talve nimel“. Sellised meetmed hõlmavad üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, nõudluse vähendamise meetmeid ametiasutuste hallatavates hoonetes ning ärihoonetes ja välialadel. Selleks et suurendada valmisolekut võimalikeks hädaolukordadeks talvel, lisatakse ettepanekuga järgmised uued varustuskindlusega seotud sätted. Arvestades seda, kui oluline on, et kõik tarbijarühmad aitaksid kaasa gaasi säästmisele oma võimaluste piires, sisaldab käesolev ettepanek sätteid, mis võimaldavad liikmesriikidel erandkorras võtta meetmeid kaitstud tarbijate nii-öelda mittehädavajaliku tarbimise vähendamiseks, tingimusel et sellega ei vähendata nende põhitarbimise kaitset. Need meetmed ei mõjuta mingil juhul haavatavaid tarbijaid, kellel ei ole võimalust oma tarbimist vähendada, ega too kaasa kaitstud tarbijate varustamise katkestusi. Liikmesriigid võivad kaitstud tarbija mõiste uuesti määratleda, kuid haavatavad leibkonnad peavad jääma igas olukorras jätkuvalt kaitstuks. b)Solidaarsuskaitse kohustuse osutamise laiendamine kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamadele Enne kui liikmesriikidel lubatakse määruse (EL) 2017/1938 alusel taotleda solidaarsusmeetmeid, tuleks kehtiva õigusraamistiku kohaselt liikmesriikides, kus kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamad omavad elektrivarustuskindluse seisukohast olulist rolli, seada kõigepealt neile jaamadele piirangud, mis aga võivad kahjustada teiste liikmesriikide elektrivarustuskindlust. Selleks et vältida sellist negatiivset ülekanduvat mõju elektritootmisele, tehakse ettepanek, et liikmesriigid võivad teatavatel tingimustel esitada solidaarsustaotluse, kui elektrisüsteemi piisavuse tagamiseks vajalike gaasielektrijaamade puhul on oht, et neile ei tarnita kriitiliselt olulises koguses gaasi. Samal põhjusel on solidaarsust osutavatel liikmesriikidel õigus tagada, et solidaarsuse osutamine teistele liikmesriikidele ei sea ohtu nende endi kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamade tööd. c)Kahepoolse solidaarsuse vaike-eeskirjad Käesolevas ettepanekus esitatud erimeetmetega kehtestatakse liikmesriikidevaheline vaikemehhanism, millega tagatakse üksteise abistamine solidaarsuse alusel kaitstud tarbijate (kodumajapidamised ja kaugküte ning esmatähtsad sotsiaalteenused teatavatel tingimustel) ja kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamade varustamisel väga suurt gaasipuudust põhjustavas hädaolukorras. Praeguste varustuskindluse eeskirjadega on kehtestatud solidaarsuse põhimõte, kuid selle tegelik kasutamine kriisiolukorras nõuab üksikasjalikke tehnilisi ja finantskokkuleppeid, milles liikmesriikidel oleks tulnud kahepoolselt kokku leppida. Praeguseks on sõlmitud vaid kuus rohkem kui 40 vajalikust kokkuleppest. Seepärast sätestatakse kavandatavas määruses õigusnormid ja menetlused, mida kohaldatakse automaatselt nende liikmesriikide vahel, kes ei ole kahepoolseid solidaarsuskokkuleppeid sõlminud. See põhineb komisjoni soovitusel (EL) 2018/177 ja komisjoni ettepaneku COM(2021) 804 2. lisas esitatud standardvormil, mida on vaja ajakohastada, et võtta arvesse asjaolu, et turu ja varustuskindluse olukord on pärast seda märkimisväärselt halvenenud. See vaikimisi kohaldatav solidaarsusmehhanism, mida kohaldatakse muude kahepoolsete kokkulepete puudumisel, hõlmab järgmist. ·Solidaarsushüvitis, mida solidaarsust taotlev liikmesriik maksab solidaarsust osutavale liikmesriigile, põhineb gaasi keskmisel turuhinnal viimase 30 päeva jooksul (liikmesriigi jaoks) kõige asjakohasemal börsil enne seda, kui liikmesriik abitaotluse esitas. Selliselt saadud keskmine hind kajastab hindade tõenäolist äärmuslikku kõikumist hädaolukorras.

·Võimalikke kulusid, mis tulenevad kohtu- või vahekohtumenetlustest pärast sektori piiramist, ei arvata liikmesriikidevahelise solidaarsushüvitise hulka. Kui sellised kulud tekivad, peaks need seega kandma solidaarsust osutav liikmesriik vastavalt oma siseriiklikele õigusnormidele. Põhjus on selles, et piiramisest tulenevad sektorile makstava hüvitise kulud kaetakse osaliselt gaasi hinnast ning kui juhtub, et kohtuvaidlustest jääb mingi summa üle, ei ole ette teada, kui suur see summa võib olla ning see võib oluliselt ületada gaasikulusid. Ebakindlus kaudsete hüvitamiskulude suhtes on seega osutunud solidaarsuskokkulepete sõlmimisel peamiseks takistuseks. Liikmesriigid saavad siiski kokku leppida erinevates hüvitamistingimustes. ·Solidaarsuse taotlemise ja osutamise menetluses tuleks võimaluste piires seada esikohale vabatahtlikud turupõhised meetmed, lähtudes samal ajal asjaolust, et solidaarsus peab võib-olla hõlmama selliseid meetmeid nagu strateegiliste varude vabastamine või viimase abinõuna piiramine kriisi korral. Ettepanekus selgitatakse, et solidaarsustaotluse saamisel peavad ühendatud liikmesriigid vastama 12 tunni jooksul ja võtma kokkulepitud solidaarsusmeetmed kolme päeva jooksul. Praegune solidaarsuskohustus kehtib nende liikmesriikide vahel, kes on omavahel otse või kolmanda riigi kaudu ühendatud. Käesoleva ettepanekuga kohaldatakse seda kohustust ka nende liikmesriikide suhtes, kellel on LNG-rajatised, mis isegi juhul, kui need ei ole otse ühendatud, võiksid pakkuda solidaarsust hädaolukorras olevale liikmesriigile, kui tal on olemas LNG vastuvõtmiseks vajalik taristu. d)Võimsuse jaotamine liidu või piirkondlikus hädaolukorras Ettepanekus osutatakse ka liidu või piirkondliku hädaolukorra võimalusele suurte gaasikatkestuste ja tarnepuudujääkide korral. Sellistel juhtudel peaks liit olema hädaolukorra leevendamiseks valmis kiiresti kohaldama solidaarsusmehhanisme piirkondlikult koordineeritud viisil. Sellistes erakorralistes tingimustes peaks nõukogul olema võimalik teha komisjoni ettepaneku põhjal otsus kättesaadavate gaasivõimsuste tõhusa jaotamise kohta piirkondlikust või liidu hädaolukorrast mõjutatud liikmesriikidele. Sellisel juhul ja kahepoolse solidaarsuskokkuleppe puudumisel tuleks solidaarsuse alusel tarnitava gaasi hinnaks määrata viimase 30 päeva keskmine turuhind enne seda, kui taotluse esitanud kõige asjakohasema börsi liikmesriik abitaotluse esitas (vt ka allpool punkt 3a). 3)Gaasi hinnatasemega seotud meetmed a)Hinnavalem solidaarsuse vaike-kokkulepetes Nagu eespool märgitud, peaks solidaarsus põhinema õiglasel hüvitisel nii taotluse esitanud kui ka solidaarsust osutavatele liikmesriikidele. Gaasi hind on muutunud alates 2021. aastast palju volatiilsemaks, mis muudab hetketuru hinna kriisiolukordades õiglase hüvitise alusena vähem asjakohaseks. Seepärast tehakse käesolevas määruses eri osapoolte kindlustunde tagamiseks ettepanek kasutada taotluse esitanud liikmesriigi jaoks kõige asjakohasema börsi keskmist turuhinda sellel kuul, mis eelneb taotluse esitamise kuule. Võttes arvesse viimase kuu keskmist turuhinda, põhineb hüvitis endiselt turuhinnal, nagu on sätestatud 2018. aasta soovituses. Kuu keskmine turuhind on aga kriisiolukorras volatiilsest keskkonnast ja tõenäoliselt väga kõrgetest hetkehindadest vähem sõltuv ning piirab seega mis tahes kahjulikke stiimuleid. Solidaarsust osutavad liikmesriigid saavad endiselt õiglast hüvitist, kuna gaasivood on hangitud pikaajaliste lepingutega ja tulevad hoidlatest ning on ostetud eeldatavatest kriisiolukorra hetketuru hindadest madalama hinnaga. b)LNG uue täiendava võrdlusaluse väljatöötamine ELi LNG-turg on alles välja kujunemas ning kauplemispunktide indekseeritud hinnakujundust mõjutavad endiselt suurel määral torujuhtmete kaudu toimuvad tarned ja seega Venemaa manipuleerimine ELi suunduvate maagaasitarnetega, samuti olemasoleva taristu kitsaskohad. Arvatakse, et need piirangud avaldavad liigset mõju imporditud LNG ELi-sisesele hinnakujundusele, ning praeguste indeksite representatiivsus on endiselt küsitav. Samal ajal vähendab tunnetus, et finantsturud, kus kaubeldakse energiaga, ei toimi piisavalt, üldsuse usaldust. LNG impordiks on vaja ette näha stabiilne ja prognoositav hinnakujundus, mis on hädavajalik Venemaa gaasiimpordi tõenäolisest peatumisest tingitud tarnepuudujääkide asendamiseks. Käesoleva ettepanekuga tehakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (ACER) ülesandeks luua lühikese aja jooksul objektiivne ELi LNG-impordi hinna hindamise vahend ja aja jooksul selle võrdlusalus, kogudes reaalajas teavet kõigi igapäevaste tehingute kohta. See uus võrdlusalus põhineb samal päeval esitatavatel aruannetel LNG-impordi kohta, hõlmates LNG hinnapakkumisi, pakkumusi ja tehinguid, milles täpsustatakse või mille alusel tehakse tarneid ELis, ning neid aruandeid esitavad kõik nimetatud tegevusi tegevad isikud, olenemata nende asutamiskohast või alalisest asukohast. See annab ostjatele põhjalikumat teavet ja suurendab hindade läbipaistvust. Kavandatava määrusega antakse ACERile vajalikud volitused, et koguda tehinguandmeid, mis on vajalikud LNG võrdlusaluse kehtestamiseks. Seejuures tugineb ta ülesannetele ja volitustele, mis ACERil juba on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1227/2011 (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta) ja komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 (milles käsitletakse andmete esitamist ja millega rakendatakse energia hulgimüügituru terviklikkust ja läbipaistvust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõikeid 2 ja 6) (edaspidi koos „energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrus“) alusel ning tugevdab neid ülesandeid ja volitusi. c)Gaasituru korrigeerimise mehhanism Title Transfer Facility (TTF) on virtuaalne hinnakujunduskoht Madalmaades, mis oma suure likviidsuse tõttu on sageli Euroopa gaasituru hinnakujunduse lähtealus, ning mõjutab lepinguid ja riskimaandustehinguid kogu ELis. Samas on TTF eelkõige indeks, mis põhineb füüsiliselt Madalmaade võrku tuleval torujuhtmegaasil, ning ta toimib peamiselt Loode-Euroopa kauplemispunktina. Praegu müüb TTF enamikule ELi kauplemispunktidele nimiväärtusest kõrgema hinnaga, mis on suures osas märk Venemaalt pärit tarnete nappusest ja piirkonna taristu kitsaskohtadest. Asjaolu, et TTFi kasutatakse hinnavõrdlusvahendina ja alusena gaasilepingute riskide maandamiseks ELi eri kauplemispunktides, näitab selle olulisust maagaasi hinna määramisel ELis. Viimase abinõuna on käesoleva erakorraliste meetmete ettepaneku eesmärk lahendada ülemäära kõrgete maagaasihindadega seotud olukorrad, andes selleks komisjonile õiguse teha ettepanek nõukogu meetme kohta, millega kehtestatakse maksimaalne dünaamiline hind, millega maagaasitehingud võivad teatavatel tingimustel TTFi hetketurgudel toimuda. Muud liidu kauplemispunktid seotakse TTFi korrigeeritud hetkehinnaga dünaamilise hinnakoridori kaudu. Negatiivse mõju vältimiseks peaks meede võimaldama börsiväliseid gaasitehinguid, mitte mõjutama ELi gaasivarustuskindlust ega ELi-siseseid vooge, mitte suurendama gaasitarbimist ega mõjutama energia tuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist. 4)Meetmed hindade volatiilsuse vähendamiseks a)Päevasisese hinna volatiilsuse juhtimise mehhanism: Finantsmäärusega (MiFID 2) on juba nõutud, et reguleeritud turud looksid mehhanismid finantsturgude märkimisväärse volatiilsuse ohjeldamiseks ja ekslike kauplemismudelite ärahoidmiseks. Siiski näib, et neid kordi, mil kauplemiskohad on algatanud selliste mehhanismide kasutamist, on endiselt vähe, mis on peamiselt tingitud asjaolust, et kehtivate mehhanismide eesmärk on hoida ära vigaseid korraldusi ja mitte turu ebakindlust peegeldavaid kiireid hinnakõikumisi. Suure volatiilsuse kasvu tõttu gaasi- ja elektriturgudel on energiaettevõtjatel raske neil turgudel jätkuvalt osaleda ja rahuldada oma riskimaandamise vajadusi, tagades samal ajal lõpptarbijatele energiavarustuskindluse. Seepärast kehtestatakse käesolevas ettepanekus kauplemiskohtadele nõue luua uus ajutine päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanism, mille eesmärk on piirata elektri ja gaasi tuletislepingute suuri hinnamuutusi samal kauplemispäeval. Selleks et keskenduda kõige likviidsematele lepingutele ja vältida soovimatuid häireid vähem likviidsete tuletisinstrumentide turgudel, peaks päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanism keskenduma lähima aegumistähtajaga energiatuletisinstrumentidele. Selleks et anda kauplemiskohtadele mehhanismi loomiseks vajalikku aega, eeldatakse, et kauplemiskohad rakendavad esialgseid vahendeid, millega on võimalik üldjoontes saavutada sama eesmärk nagu päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismiga.

See uus mehhanism peaks täiendama kauplemiskohtade kehtestatud mis tahes staatilisi või dünaamilisi kauplemispiiranguid, ning seda tuleks kohaldada lisaks kauplemispiirangutele. Selleks et tagada ühetaolised tingimused uue volatiilsuse juhtimise mehhanismi rakendamiseks, peaks komisjonil olema võimalik täpsustada rakendusaktis selle väljatöötamise teatavaid tehnilisi elemente. Tagamaks, et uus mehhanism on sellest mõjutatud tuletislepingute eripäraga hästi kohandatud, peaks kauplemiskohtadel olema õigus kohaldada lepingupõhiseid volatiilsuse piirmäärasid, järgides samas õigusaktides sätestatud nõudeid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) tehakse ülesandeks koordineerida riikide pädevate asutuste korrapäraselt esitatavate aruannete põhjal kõnealuse mehhanismi kohaldamist kogu liidus ja dokumenteerida selle mehhanismi rakendamise erinevused. b)Käesolevale ettepanekule lisatud mitteseadusandlikud meetmed Käesolevas määruses kavandatud meetmeid täiendavad muud ESMA ja ACERi võetavad meetmed, mille eesmärk on tugevdada energiaturge ja nende läbipaistvust. ESMA ja ACER tõhustavad omavahelist koostööd, et paremini jälgida ja avastada võimalikku turuga manipuleerimist ja turu kuritarvitamist. ESMA ja riiklikud pädevad asutused tugevdavad ka oma turuseire- ja järelevalvetoiminguid energiatuletisinstrumentide turul. Energiaettevõtetel on üha raskem tõhusalt maandada oma äririske keskselt kliiritavatel ELi energiaturgudel. Võimendustagatise nõuded muutuvad rangemaks ning teatavatel energiaettevõtetel on raskusi piisava likviidsuse tagamisel võimendustagatise nõuete täitmiseks, mille tõttu nad võivad olla sunnitud vähendama riskimaandustegevust ja muutuvad seega riskidest ohustatumaks. Selle surve leevendamiseks on komisjon võtnud vastu delegeeritud õigusakti, millega võimaldatakse teatavatel tingimustel kasutada tagatiseta pangagarantiisid ja riigigarantiisid kõlbliku tagatisena lisatagatise nõude täitmiseks. Käesolev delegeeritud õigusakt on kooskõlas ESMA 14. oktoobri ettepanekuga. ESMA on selgitanud, et mitterahaliste tagatistena aktsepteeritavate tagatiste loetellu on lisatud ka kommertsväärtpaberid ja ELi võlakirjad. Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Kavandatud algatusega sätestatakse ajutised, proportsionaalsed ja erakorralised meetmed. See algatus täiendab olemasolevaid asjakohaseid ELi algatusi ja õigusakte ning sellega kindlustatakse kodanikele kindel gaasiga varustatus ja tarbijate kaitse suurte tarnehäirete eest. Käesolev algatus on loogiliseks jätkuks olemasolevatele algatustele nagu kava „REPowerEU“ ning ettepanek vesiniku- ja gaasituru CO2 heite vähendamise paketi kohta. Lisaks kehtestati hiljuti vastuvõetud gaasi hoiustamise määruses (EL) 2022/1032 hoiustamiskohustused reaktsioonina Venemaa sissetungile Ukrainasse. Määruse (EL) 2022/1032 artiklis 6a on sätestatud kohustus täita gaasihoidlad vastavalt eelnevalt kindlaks määratud täitmistrajektooridele ja sihttasemetele. Kavandatud algatus täiendab siseturgu ja varustuskindlust käsitlevaid ELi õigusakte. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on EL koostanud kava „REPowerEU“, mille eesmärk on võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2027. aastaks lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest. Selle saavutamiseks nähakse kavaga „REPowerEU“ ette, et komisjon ja liikmesriigid loovad ELi energiaplatvormi gaasi, LNG ja vesiniku ühiseks ostmiseks. Kavas anti teada, et komisjon töötab välja ühisostude mehhanismi. Kavandatud algatus on selles suhtes täielikult kooskõlas kavas „REPowerEU“ sätestatud eesmärkidega. Käesoleva ettepanekuga tugevdatakse ja täiendatakse gaasivarustuskindluse määrust (EL) 2017/1938. Kõnealune määrus juba sisaldab solidaarsuse tagamise kohustust ning mõistet „solidaarsuse alusel kaitstud tarbijad“, mis hõlmab kodumajapidamisi ja teatavatel tingimustel esmaseid sotsiaalteenuseid ja kaugkütet. Käesoleva ettepanekuga laiendatakse seda solidaarsuskohustust, et oleks tagatud gaasiküttel töötavate elektrijaamade varustamine kriitilise tähtsusega gaasikogustega, ning rakendatakse vaikimisi toimiva mehhanismi abil, juhul kui puuduvad kahepoolsed solidaarsuskokkulepped. Samuti on ettepanek täielikult kooskõlas gaasinõudluse vähendamise määruse (EL) 2022/1369 eesmärgiga vähendada ennetavalt gaasinõudlust, et leevendada võimalikke tarnehäireid, mis tulenevad Venemaa sissetungist Ukrainasse. Nõudluse vähendamine on jätkuvalt meie varustuskindluse tagamise tugisammas ning ettepanek tugevdab veelgi seda sammast, võimaldades liikmesriikidel säästa mittehädavajaliku tarbimise arvelt, kaitstes samal ajal vähekaitstud ja teisi kaitstud tarbijaid. Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta, mis võeti vastu vesiniku- ja gaasituru CO2 heite vähendamise paketi raames, sisaldab meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks ning juurdepääsu parandamiseks LNG-terminalidele ja gaasihoidlatele. Käesolev ettepanek sisaldab samu sätteid, kuid lühemate rakendamistähtaegadega, seega on see gaasimäärusega täielikult kooskõlas. Lisaks on see kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud hiljuti vastu võetud gaasi hoiustamise määruses (EL) 2022/1032, millega kehtestatakse hoiustamiskohustused vastusena Venemaa sissetungile Ukrainasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 715/2009 (maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005) 1. lisa punktis 2.2.5 on esitatud sätted ülekandevõimsuse pikaajalise kohustusliku kasutamise mehhanismi kohta. Need sätted on vastu võetud selleks, et turuosalised ei saaks blokeerida ülekandevõimsust ajal, mil nad ise ei saa või ei kavatse seda kasutada. Kriisiolukorra tõttu vähendatakse käesoleva ettepanekuga halduskoormust ja eeldatakse nende sätete kohaldamist. Eelkõige lühendatakse käesoleva ettepanekuga võimsuse mittekasutamise aega kuuelt kuult ühele kuule. Seega on ettepanek kooskõlas siseturu eeskirjadega, millega hoitakse ära gaasivõrkude ebatõhus kasutamine. Sätted, mis võimaldavad ACERil avaldada LNG võrdlusaluse, põhinevad ACERi olemasolevatel ülesannetel, mis tulenevad energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruste õigusraamistikust, ning täiendavad neid. Lisaks erakorralisele sekkumisele elektriturul, et tulla toime kõrgete hindadega, parandab komisjon pikemas perspektiivis elektrituru korraldust. Elektrituru korralduse reformi peamine eesmärk on tuua tarbijatele kasu taskukohastest mittefossiilsetest tehnoloogiatest, säilitades samal ajal ühise turupõhise elektrisüsteemi eelised. Reformi eesmärk on tagada, et ükski energiakandja ei saaks põhjustada turuhäireid, nagu neid põhjustab praegu maagaas, võttes samal ajal arvesse põhjalikke muutusi, mida on vaja, et vähendada Euroopas CO2 heidet ja muuta Euroopa suures osas elektrifitseerituks. Komisjon on võtnud kohustuse esitada reformi põhielemendid 2022. aasta lõpuks. Nende alusel saab komisjon esitatud ideede üle konsulteerida ministrite ja teiste sidusrühmadega. Selle protsessi tulemusena peaks komisjon esitama ettepaneku 2023. aastal. Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Euroopa roheline kokkulepe Käesolev ettepanek, mille eesmärk on põhjalikult tugevdada varustuskindlust ning võtta käsile kõrged ja volatiilsed energiahinnad, on kooskõlas ka rohelise kokkuleppe pikemaajalise eesmärgiga, kuna nõudluse vähendamiseks tehtavad jõupingutused kiirendavad energiatõhususe meetmeid ja struktuurimuutusi.

Siseturupoliitika Ettepanek on kooskõlas energia siseturgu käsitlevate eeskirjadega, sealhulgas ELi konkurentsieeskirjadega. Toimivad piiriülesed energiaturud on tarnepuudujääkide korral varustuskindluse tagamisel keskse tähtsusega. Konkurentsipoliitika Mis puutub nõudluse koondamist ja ühisostmist käsitlevatesse eeskirjadesse, siis on gaasi ühiselt ja koordineeritumal viisil ostmise viiside kindlaksmääramine kooskõlas ka rohelises kokkuleppes ja algatuses „RepowerEU“ osutatud CO2 heite vähendamise kavaga. ELi energiaplatvomi kohaldamisalasse kuulub ka taastuvallikatest toodetud vesinik. Sätted, mis võimaldavad ACERil kehtestada LNG võrdlusaluse, aitavad kaasa turu läbipaistvusele ja kaudselt gaasi hulgihindade alandamisele ning on seega kooskõlas ELi konkurentsipoliitikaga. Nõudluse koondamise ja ühisostmise eeskirju võib kohaldada viisil, mis on kooskõlas ELi konkurentsieeskirjadega, mis võimaldavad konkureerivatel ettevõtjatel teatavatel tingimustel ühisoste teha ning mille kohaldamisel võetakse arvesse valitsevaid turuolusid. Konkurentsiga seotud riski vähendamiseks ei tohi teenuseosutaja kuuluda vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse, kes tegeleb maagaasi tootmise, tarnimise või tarbimisega liidus või energiaühenduse osalisriikides. Tõsise tarnehäire või tarnepuudujäägi korral on hulgimüügi tasandil tegutsevate maagaasiettevõtjate ühisostud tõenäoliselt kooskõlas ELi konkurentsieeskirjadega, kui selline koostöö kriisiolukorras on i) vajalik tõsise tarnehäire või -puudujäägi kõrvaldamiseks; ii) ajutine ning iii) proportsionaalne taotletava eesmärgiga. Ühisostmise korral võib olla vähem tõenäoline, et tekivad konkurentsiprobleemid selles osas, et osalevatel ettevõtjatel ei ole ostu- ja müügiturul turuvõimu. Samas seisavad Euroopa gaasiettevõtjad ja gaasi tarbivad ettevõtjad praegustes erandlikes turutingimustes silmitsi tõsiste tarnepiirangutega, mis annavad tarnijatele väga olulise läbirääkimisjõu. Gaasiostjate läbirääkimispositsiooni võimendamise eesmärgil loodud ostjate konsortsiumis peaks saama mittediskrimineerivatel tingimustel osaleda kõik huvitatud turuosalised ning see peaks koondama väga mitmesugustel sõltumatutel toote- ja geograafilistel turgudel tegutsevaid osalejaid, nii et mis tahes konkurentide rühma esindatus, isegi kui see on turuosade seisukohast asjaomasel järgneval või seotud turul märkimisväärne, on koguosalusega võrreldes piiratud. Ostjate konsortsium tuleks luua viisil, mis ei põhjusta konkurentsimoonutuste riski järgnevatel või seotud turgudel, kus osalejad võivad konkureerida. Teenuseosutajat kasutavate ettevõtjate osalemist teenuseosutaja nõudluse koondamise mehhanismis võetakse liidu konkurentsiõiguse kohaste gaasiostukoostöökavade võimalike riskide ja kasutegurite tasakaalustamisel arvesse positiivse tegurina niivõrd, kuivõrd selline osalemine aitab saavutada suuremat tõhusust, mis omakorda aitab märkimisväärselt tasakaalustada kõiki konkurentsiriske üldise tasakaalustatuse kriteeriumi raames. Eriti oluline on tagada, et läbipaistvus, mis on vajalik nõudluse koondamiseks üksikute osalevate ettevõtjate ja teenuseosutaja ning komisjoni ja riiklike pädevate asutuste vahel, ei muutuks laiemaks läbipaistvuseks üksikute osalevate ettevõtjate mahtude, tarnegraafikute või tegelike hindade osas ega ka konkreetse sektori või allsektori tasandil, mis võivad olla järgnev või seotud turg, kus konkurents peaks jätkuma. Kuigi komisjoni suunistes, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavust horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes, on märgitud, et kui ühised turuosad ostu- ja müügiturul (-turgudel) jäävad alla 15 %, viitab see turuvõimu puudumisele, ei tähenda nimetatud künnist ühel või mõlemal turul ületavad ühised turuosad automaatselt seda, et ühisostukokkuleppel võib olla piirav mõju konkurentsile. Kui ühisostukokkuleppe puhul ületavad ühised turuosad nimetatud künnist, tuleb hinnata selle mõju turule. Seejuures tuleb võtta arvesse praeguseid erandlikke turutingimusi ning pidada silmas selliseid tegureid nagu tugevate tarnijate võimalik tasakaalustav jõud ning vajalik juhtimis- ja teabevahetuskord, et tagada konkurentsi jätkumine järgnevatel turgudel. Komisjon on valmis toetama äriühinguid sellise konsortsiumi loomisel ja tegema kiiresti vastavalt määruse 1/2003 artiklile 10 otsuse, et ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja/või 102 ei kohaldata, kui võetakse kasutusele asjakohased kaitsemeetmed ja järgitakse neid. Samuti on komisjon valmis andma mitteametlikke suuniseid, kui mõnes muus konsortsiumis osalevatel ettevõtjatel on raskusi ühisostukokkuleppe ühe või mitme elemendi hindamisega ELi konkurentsieeskirjade alusel. Ühises gaasiostmises osalejad võivad vajada finantstagatisi, kui mõni ettevõtja ei suuda lepingujärgset lõppsummat lõpuks tasuda. Liikmesriigid või muud sidusrühmad võivad anda maagaasiettevõtjatele või gaasi tarbivatele ettevõtjatele rahalist toetust, sealhulgas tagatisi. Õigusakti ettepanekus mainitakse, et sellise rahalise abi saamise võimalus on ühisostudes osalevatel ettevõtjatel. Ettepanekus rõhutatakse, et selline toetus peab olema vajaduse korral kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Koordineerituma ühise gaasiostu viiside sisseseadmine on kooskõlas ka rohelises kokkuleppes ja algatuses „RepowerEU“ osutatud CO2 heite vähendamise kavaga. ELi energiaplatvomi kohaldamisalasse kuulub ka taastuvallikatest toodetud vesinik. Sätted, mis võimaldavad ACERil kehtestada LNG võrdlusaluse, aitavad kaasa turu läbipaistvusele ja kaudselt gaasi hulgihindade alandamisele ning on seega kooskõlas ELi konkurentsipoliitikaga. ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 122 lõige 1. Seda artiklit saab kohaldada üksnes tõsiste raskuste korral ja seda tuleb kohaldada solidaarsuse vaimus. Praegune Venemaa Föderatsioonist tulevate gaasitarnete nappus on artikli 122 tähenduses tõsine raskus energiatoote tarnimisel. ELi juhid ja komisjon on tunnistanud pakilist vajadust võtta ajutiselt täiendavad meetmed koordineeritumaks tegevuseks, et olla paremini valmis võimalikeks edasisteks gaasitarnehäireteks järgmisel kahel talvel.

Praegune gaasivarustuskindluse õigusraamistik, eelkõige gaasivarustuskindluse määrus (EL) 2017/1938, loodi lühiajaliste tarnehäiretega tegelemiseks, mitte selleks, et tegeleda meie peamise tarnija pikaajaliste kärbetega. Seetõttu on gaasivarustuskindluse tagamiseks vaja täiendavaid ajutisi hädaabivahendeid, muu hulgas selleks, et hoida ära põhjendamatud piiriülesed piiranguid ja et pikemaajaliste gaasitarnehäirete mõju ei kanduks üle elektrisüsteemile, kahjustades selle piisavust. Samuti töötati lühiajaliste nappuste puhuks välja kaitstud tarbijate mõiste, kuid pikaajalise häire korral peaks liikmesriikidel olema võimalus lasta ka kaitstud tarbijatel nõudluse vähendamisele kaasa aidata, vähendades mittehädavajalikku tarbimist. Gaasivarustuskindluse määruse (EL) 2017/1938 solidaarsussätetega peaksid kaasnema kahepoolselt kokkulepitud solidaarsuskokkulepped, milles on kehtestatud solidaarsuse õiguslikud, tehnilised ja rahalised üksikasjad. Kõnealune solidaarsuskohustus ei toimi praegu, kuna puuduvad kokkulepped, ning see õigustab vajadust täiendada olemasolevaid sätteid, lisades vaikimisi solidaarsusmehhanismi juhuks, kui kahepoolsed kokkulepped puuduvad. Käesoleva õigusaktiga võetavad meetmed võimaldavad kõigi liikmesriikide ettevõtjatel koordineeritult valmistuda võimalikeks edaspidisteks tarnepuudujääkideks ja kasutada gaasitaristut tõhusamalt. Eeldatakse, et enamik Euroopa gaasihoidlaid võib talveperioodil tühjaks saada. Kui Venemaa Föderatsioonilt tarneid ei tule, võib liikmesriikidel tekkida raskusi hoidlate täitmisel vajaliku tasemeni. Sellise olukorra tõttu on vaja koordineerida gaasi ostmist ja kehtestada ühisostmise menetlus, mille kohaselt ühine gaasiost läbi viia. Ühisostmine aitab tagada liikmesriikide ettevõtjatele võrdsema juurdepääsu uutele või täiendavatele gaasiallikatele kiireloomulistes olukordades, kus on vaja solidaarsust. See võib solidaarsuse vaimus vähendada ülepakkumise kahjulikku, hindu tõstvat mõju ning aidata väiksematel ettevõtjatel saada kasu nõudluse koondamisest tulenevatest soodsamatest ostutingimustest. Ühisostmine aitaks liikmesriikidel vähendada gaasihoidlate täitmisega seotud raskusi, mis tulenevad Venemaa Föderatsiooni gaasitarnete vähenemisest. Näiteks aitaks ühisostmine koordineerida gaasi ostmist nii, et hinnad jääksid jätkusuutlikule tasemele. Samuti võimaldaks ajutise juhtnõukogu korraldatud ühisostmine koordineerida ühist hoidlate täitmist ja haldamist järgmisel täitmishooajal. Ühisostmise teel saaks seega tugevdada ELi solidaarsust gaasi ostmisel ja jaotamisel. Solidaarsuse vaimus saaks ühisostmisega toetada eelkõige neid ettevõtjaid, kes seni ostsid gaasi ainult või peamiselt Venemaa tarnijatelt. Kiireloomuline olukord õigustab täielikult ELi toimimise lepingu artikli 122 kasutamist, et luua võimalikult kiiresti ühisostmisega tegelev üksus, tellides vajalikud teenused olemasolevatelt üksustelt. Ühise gaasiostmise edukus sõltub hoiustamisvõime ja ülekandevõime olemasolust vastavalt LNG-terminalides ja torujuhtmetes. See on eriti oluline praeguses olukorras, mil torujuhtmete ja terminalide ülekoormus põhjustab kitsaskohti gaasiga varustamisel, sealhulgas hoidlate täitmisel. Läbipaistvuseeskirjade kohaldamine ning LNG-terminalide kasutamata hoiustamisvõime ja torujuhtmete kasutamata ülekandevõime müük võimaldab suurendada gaasitaristu võimekust. Taristu avatud, tõhusam ja mittediskrimineeriv kasutamine suurendab piiriüleseid ja liidusiseseid gaasivooge ning on vajalik selleks, et LNG jõuaks kogu ELi tarbijateni. Praegu kehtivad eeskirjad ei ole selle tagamiseks piisavad. Eeskirjad, mis võimaldavad kasutada LNG-terminalide hoiustamisvõimet ja torujuhtmete ülekandevõimet, tuleb kehtestada ja neid tuleb kohaldada nii kiiresti kui võimalik. LNG hinnanguline hind tuleks avaldada iga päev alates hiljemalt kaks nädalat pärast käesoleva määruse jõustumist, millega tagatakse objektiivse hinnavõrdluse kättesaadavus turuosalistele alates 2022/23. aasta talvehooajast. Lisaks hinnangulisele hinnale tuleks avaldada LNG võrdlusalus hiljemalt 1. märtsiks 2023. Kuigi sellise vahendi kehtestamine alaliseks kasutamiseks tuleks energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruste õigusraamistiku põhjalikuma läbivaatamise käigus hiljem läbi vaadata, on praeguses kriisiolukorras vaja kiirelt tegutseda, et tegeleda tõsiste raskustega LNG tarnimisel ja liitu tulevate LNG-tarnete täpse hinna kujundamisega ajutiselt, kuni saab vastu võtta nimetatud õigusraamistiku läbivaadatuna. Selles mõttes tuleks ka LNG võrdlusalust käsitlevat ettepanekut käsitada ajutisena, et see aitaks jõuda alalisemate kokkulepeteni, mille kohta tehakse ettepanek seadusandliku tavamenetluse raames. Seepärast on õigustatud võtta kavandatud õigusakti aluseks ELi toimimise lepingu artikli 122 lõige 1. Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Käesolevas algatuses kavandatud meetmed on täielikult kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Venemaa Föderatsiooni gaasitarnete edasise vähendamise ulatuse ja märkimisväärse mõju tõttu on vaja võtta meetmeid ELi tasandil. Vaja on koordineeritud lähenemisviisi, mis seisneb piirkondliku ja laiema ulatusega ühistes gaasiostudes ning LNG-terminalide, gaasihoidlate ja torujuhtmete tõhusamas kasutamises, et minimeerida võimalike suurte häirete riski käesoleval ja järgmisel talvel, mil liikmesriigid ja nende ettevõtjad peavad otsima Venemaa tarnetele asendust. Seda saab tõhusalt reguleerida ELi, mitte riigi tasandil. Samuti on vaja ELi tasandil koordineeritud lähenemisviisi varustuskindluse meetmete, sealhulgas nõudluse vähendamise meetmete jaoks. Selline koordineerimine on väga oluline, et tagada liikmesriikidele võimalus reageerida solidaarsustaotlustele tõhusalt ja õigeaegselt. Kuigi liikmesriikidel on jätkuvalt võimalus sõlmida kahepoolseid solidaarsuskokkuleppeid, kehtestatakse selliste kokkulepete sõlmimiseni vaike-eeskirjad, mis võimaldavad kõigil ELi liikmesriikidel solidaarsusest kasu saada. Selliste eeskirjadega tagatakse, et liikmesriikidevahelise haldus- ja rahastamiskorra puudumisel ei oleks takistatud kahepoolse solidaarsuse osutamine, ning võimaldatakse samas liikmesriikidel täiendada kõnealuseid vaike-eeskirju läbirääkimiste teel saavutatud tingimustega. Võttes arvesse praeguse gaasitarnekriisi erakordset olemust ja selle piiriülest mõju ning samuti ELi energia siseturu lõimituse taset, on liidu tasandi meetmed õigustatud, kuna liikmesriigid ei suuda hinnatõusust või märkimisväärsetest tarnehäiretest tulenevat tõsiste majandusraskuste riski üksi tõhusalt ja koordineeritult maandada. Käesolevas ettepanekus sätestatakse lõpptulemus, mis tuleb saavutada solidaarsuskaitse laiendamise kujul ja solidaarsuse vaike-eeskirjade kehtestamise kaudu, jättes samas liikmesriikidele võimaluse valida kõige tõhusamad vahendid selliste kohustuste täitmiseks ja solidaarsusmeetmete kahepoolseks kokkuleppimiseks. Nõudluse vähendamisega seotud sätted ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik varustuskindluse tagamiseks, jättes liikmesriikide ametiasutustele õiguse otsustada, kui palju säästetakse kaitstud tarbijate mittehädavajaliku tarbimise arvelt, tingimusel et see ei mõjuta vähekaitstud tarbijaid. Tasub rõhutada, et käesoleva ettepanekuga nähakse ette, et ühisostude raames sõlmitud gaasitarnelepingute osalisteks on eraettevõtjad. Liit ega komisjon ei osale gaasitarnelepingutes lepinguosalistena. Meetmete ulatuse ja mõju tõttu on need paremini saavutatavad liidu tasandil ja seetõttu võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Ka LNG-tehingute jaoks ei ole võimalik liikmesriikide tasandil kehtestada kogu ELi hõlmavat võrdlusalust ning seda on parem saavutada liidu tasandil. Varasemad kogemused TTFi hinnavõrdlusalusega, mis on seotud kauplemispunktiga ühes liikmesriigis, näitavad et detsentraliseeritud võrdlusaluste süsteemi puhul võivad turuosalised saada puudulikku teavet ja see muudab hinnad kõrgemaks. Proportsionaalsus Algatus on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Sekkumine on proportsionaalne määratletud probleemide ulatuse ja olemusega ning seatud eesmärkide saavutamisega. Arvestades enneolematut geopoliitilist olukorda ning märkimisväärset ohtu kodanikele ja ELi majandusele, on olemas selge vajadus koordineeritud meetmete järele. Ettepanekus esitatud meetmed ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, ning on nende eesmärkidega proportsionaalsed. Eelkõige tuginevad need võimaluste piires olemasolevatele lähenemisviisidele, näiteks gaasi siseturu olemasolevale korraldusele.

Täpsemalt nähakse käesoleva ettepanekuga ette, et nõudluse koondamine ja gaasi ühine ostmine toimub vabatahtlikkuse alusel ning üksnes piiratud erandiga seoses kohustusliku osalemisega nõudluse koondamises gaasihoidlate täitmise eesmärgil. Eraettevõtjad jäävad ühisostmise raames sõlmitud gaasitarnelepingute osalisteks. Venemaa Föderatsioonist sisendpunktide kaudu saabuv maagaas jääb mehhanismist välja, kuna selle lisamine oleks vastuolus kavandatava määruse eesmärgiga tagada alternatiivsed allikad Venemaa tarnetele. Lisaks jäetakse ühisostudes osalemisest ning ühisostmist korraldavas teenuseosutajas osalemisest välja Venemaa valitsuse või mis tahes Venemaa füüsilise või juriidilise isiku kontrolli all olevad ettevõtjad või sellised ettevõtjad, keda kontrollib mõni muu füüsiline või juriidiline isik, kes on loetletud ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel kehtestatud liidu sanktsioonides. Meetmed, mida liikmesriigid võivad võtta kaitstud tarbijate mittehädavajaliku tarbimise vähendamiseks, peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed ning neid tuleks kohaldada eelkõige määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 ja artikli 12 kohaselt välja kuulutatud kriisiolukorra või määruse (EL) 2022/1369 kohase liidu häireolukorra puhul. Kuigi kaitstud tarbijate suhtes kohaldatakse tarbimise vähendamise meetmeid, on nad jätkuvalt kaitstud varustuse katkestuste eest. Lisaks ei või selliste meetmetega piirata kaitset, mis on nõutud vähekaitstud tarbijate jaoks, kelle praegust tarbimist tuleks pidada hädavajalikuks. Solidaarsuse laiendamine kriitilise tähtsusega gaasiküttel töötavatele elektrijaamadele seab turuosalistele piirangud, mis on vajalikud gaasivarustuskindluse tagamiseks olukorras, kus gaasitarned on vähenenud ja nõudlus talvehooajal suurenenud. Need piirangud tuginevad olemasolevatele meetmetele, mis on sätestatud vastavalt määrustes (EL) 2022/1369 ja (EL) 2017/1938 ning mille eesmärk on muuta need meetmed praeguse olukorra jaoks tõhusamaks. Turuosaliste kohustus esitada ACERile teavet LNG-tehingute kohta on vajalik ja proportsionaalne, et saavutada eesmärk võimaldada ACERil kehtestada LNG võrdlusalus; see on kooskõlas turuosaliste kohustustega energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruste alusel ning ACER hoiab tundlikku äriteavet konfidentsiaalsena. Meetmega, millega piiratakse päevasiseste hindade volatiilsust, kehtestatakse kauplemiskohtadele ja kauplejatele nõuded, mis on vajalikud selleks, et energiaettevõtjad saaksid jätkuvalt osaleda gaasi- ja elektriturgudel ning maandada oma riske, tagades seeläbi lõpptarbijatele energiavarustuskindluse. Vahendi valik Võttes arvesse energiakriisi mõõdet ning selle sotsiaalsete, majanduslike ja finantstagajärgede ulatust, peab komisjon asjakohaseks tegutseda üldise määruse alusel, mis on vahetult ja viivitamata kohaldatav. Selle abil luuakse kiire, ühtne ja kogu liitu hõlmav koostöömehhanism. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine sidusrühmadega Kuna ettepanek on poliitiliselt tundlik ja see tuli kiiresti ette valmistada, et nõukogu saaks selle õigeaegselt vastu võtta, ei olnud võimalik sidusrühmadega konsulteerida. Põhiõigused Negatiivset mõju põhiõigustele ei täheldatud. Käesoleva algatuse raames võetavad meetmed ei mõjuta nende tarbijate huve, kes on määruse (EL) 2017/1938 alusel määratletud kui kaitstud tarbijad, sealhulgas kõigi kodutarbijate õigusi. Tarbimise vähendamiseks võetavad meetmed on suunatud üksnes mittehädavajalikule kasutamisele ega too kaasa kodutarbijate varustuse katkestamist või vähimkaitstud tarbijate väiksemat kaitset. Selliste ettevõtjate väljajätmist ühisostmisest, kes on pärit riikidest, mille suhtes EL on kehtestanud sanktsioone, kohaldatakse ainult seni, kuni sellised sanktsioonid kehtivad. Algatus võimaldab vähendada gaasi puudujäägiga seotud riske, millel oleks muidu majandusele ja ühiskonnale suur mõju. Turuosaliste kohustus esitada ACERile teavet LNG-tehingute kohta on vajalik ja proportsionaalne, et saavutada eesmärk võimaldada ACERil kehtestada LNG võrdlusalus; see on kooskõlas turuosaliste kohustustega energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruste alusel ning ACER hoiab tundlikku äriteavet konfidentsiaalsena. MÕJU EELARVELE Mõju eelarvele piirdub vajadusega rahastada otse komisjoni hallatavate teenuslepingute või muude algatuste kaudu mehhanismi loomist teenuseosutaja poolt, kes käitab seda ühisostude jaoks nõudluse koondamiseks. Ei komisjon ega ühisostmist korraldav teenuseosutaja ei osta gaasi osalevate ettevõtjate nimel. Ettevõtjad sõlmivad ostulepingud ostumehhanismi kaudu valitud tarnijatega. Üksikasjalikum teave on esitatud finantsselgituses. Käesoleva ettepanekuga seotud mõju ELi eelarvele puudutab ka Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi ning ACERi personali- ja muid halduskulusid. Ettepanekuga nähakse ette tõhustatud gaasivarustuskindluse tagamise struktuur, millega kaasnevad uued kohustused liikmesriikidele ja sellest tulenevalt energeetika peadirektoraadi suurem roll paljudes valdkondades, nimelt: ·määruse üldine haldamine ja rakendamine (3 täistööajale taandatud töötajat); ·nõukogu meetme ettepaneku ettevalmistamine ja rakendamine, millega nähakse ette mehhanism gaasikoguste eraldamiseks nende liikmesriikide varustamiseks, kelle puhul on välja kuulutatud piirkondlik või liidu tasandi hädaolukord; ettepaneku haldamine ja rakendamine, sealhulgas kriisiohjerühma kaasamine (2 täistööajale taandatud töötajat);

·gaasiostukonsortsiumi väljatöötamine kooskõlas konkurentsiõigusega, mille puhul on vaja teabevahetust tööstusega (2 täistööajale taandatud töötajat); ·liikmesriikide taotluste hindamine seoses suuremate kriitilise tähtsusega gaasimahtudega (1 täistööajale taandatud töötaja); ·solidaarsustaotlustega seotud tegevus; solidaarsuskokkulepete täitmise hõlbustamine (1 täistööajale taandatud töötaja); ·haldusassistent (1 täistööajale taandatud töötaja); ·ettepanekus sätestatakse ka ACERi uued ülesanded – koguda LNG-tehingute andmeid, et kehtestada LNG võrdlusalus (5 täistööajale taandatud töötajat). MUUD ELEMENDID Ei ole asjakohane. 2022/0339 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse solidaarsuse suurendamist gaasiostude parema koordineerimise, piiriülese gaasikaubanduse ning usaldusväärsete hinnavõrdlusaluste kehtestamise kaudu EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 122 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastane sõjaline agressioon ning Venemaalt liikmesriikidesse suunatud maagaasitarnete enneolematu vähenemine ohustavad liidu ja selle liikmesriikide varustuskindlust. Samal ajal on Venemaa Föderatsioon gaasivarusid relvana kasutades ja gaasivoogude tahtliku katkestamise kaudu turuga manipuleerides põhjustanud liidus energiahindade järsu tõusu, mis lisaks liidu majanduse ohustamisele kahjustab tõsiselt ka varustuskindlust. (2)See nõuab liidult jõulist ja koordineeritud reageerimist, et kaitsta oma kodanikke ja majandust ülemäära kõrgete ja manipuleeritud turuhindade eest ning tagada, et gaasivood jõuaksid ka gaasinappuse korral üle piiri kõigi gaasi vajavate tarbijateni. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa Föderatsiooni maagaasitarnetest ja alandada ülemääraseid hindu, on väga oluline paremini koordineerida gaasi ostmist välistarnijatelt. (3)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus kehtestada majanduslikule olukorrale vastavad meetmed, eriti kui tekib suuri raskusi teatavate toodetega varustamisel, eelkõige energeetikasektoris. Selliste suurte raskuste hulka kuulub ka oht, et Venemaa peatab täielikult oma gaasitarned, ja liidu majandust kahjustav äärmuslik energiahinna tõus. (4)Komisjon andis teatises „REPowerEU“ teada kavatsusest luua koos liikmesriikidega ELi energiaplatvorm gaasi, veeldatud maagaasi (edaspidi „LNG“) ja vesiniku ühisostudeks. See kiideti heaks 30. ja 31. mail 2022 toimunud Euroopa Ülemkogul. Komisjon tutvustas kava „REPowerEU“ raames ka ELi energiaalase välistegevuse strateegiat, milles selgitatakse, kuidas EL toetab üleilmset õiglast üleminekut puhtale energiale eesmärgiga tagada kestlik, kindel ning taskukohane energia muu hulgas ELi energiavarustuse mitmekesistamisega, pannes eelkõige rõhku olemasolevate või uute gaasitarnijatega peetavatele läbirääkimistele poliitiliste kohustuste üle, et suurendada gaasitarneid Euroopasse. (5)ELi energiaplatvorm võib etendada keskset rolli vastastikku kasulike partnerluste otsimisel, et suurendada varustuskindlust ja tagada kolmandatest riikidest ostetud gaasi puhul madalamad impordihinnad, kasutades täiel määral ära liidu kollektiivset mõjuvõimu. Selleks on oluline tõhustada rahvusvahelist suhtlust nii gaasitarnijate (torujuhtmegaas ja LNG) kui ka tulevaste saastevaba vesiniku tarnijatega. Eelkõige ELi energiaplatvormi kaudu toimuv parem koordineerimine liikmesriikidega ja liikmesriikide vahel suhetes kolmandate riikidega tagaks liidu kollektiivse mõjuvõimu suurema tulemuslikkuse.

(6)Sellise olukorra jätkudes, kus varustuskindluse tagamisel esineb tõsiseid raskusi, peaks ühisostmine andma liikmesriikide ja energiaühenduse osalisriikide ettevõtjatele võrdsema juurdepääsu uutele või täiendavatele gaasiallikatele ning aitama tagada madalamad hinnad kui need, mida gaasi teenuseosutaja kaudu ostvad ettevõtjad muidu oleksid pidanud maksma, mis tuleb kasuks lõpptarbijatele. (7)Ühisostudega võib kaasneda soodsama kohtlemise või toetuse lubamine taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside, näiteks biometaani ja vesiniku tarnimisele, kui neid on võimalik ohutult gaasisüsteemi süstida, ning sellise gaasi tarnimisele, mis muidu oleks atmosfääri lastud või tõrvikpõletatud. Kui üheski asjaomases jurisdiktsioonis ei ole asjaomast ametlikku nõuet, julgustatakse käesoleva määruse kohaselt lepinguid sõlmivaid ettevõtjaid kasutama Euroopa Liitu suunduva tarneahela metaaniheite mõõtmisel, kontrollimisel ja asjaomaste aruannete koostamisel ÜRO nafta- ja gaasisektori metaaniheite vähendamise partnerluse (OGMP 2.0) standardit. (8)Käesoleva määruse kohane ühisost koosneb kahest etapist. Esimeses etapis koondaksid liidus või energiaühenduse osalisriikides asutatud maagaasiettevõtjad või gaasi tarbivad ettevõtjad komisjoniga lepingu sõlminud teenuseosutaja vahendusel oma gaasinõudluse. See võimaldaks gaasitarnijatel teha suurtel koondmahtudel põhinevaid pakkumisi, selle asemel, et teha arvukalt väiksemaid pakkumisi üksikostjatele. Teises etapis võivad liidus või energiaühenduse osalisriikides asutatud maagaasiettevõtjad või gaasi tarbivad ettevõtjad eraldi või teiste ostjatega koordineeritult sõlmida gaasiostulepinguid maagaasitarnijate või -tootjatega, kes suudavad rahuldada koondatud nõudluse. (9)Kuna oleme jätkuvalt olukorras, kus esineb tõsiseid raskusi varustuskindluse tagamisel, peaksid ühisostud andma liikmesriikide ettevõtjatele võrdsema juurdepääsu uutele või täiendavatele gaasiallikatele ning aitama tagada madalamad hinnad kui need, mida gaasi teenuseosutaja kaudu ostvad ettevõtjad muidu oleksid pidanud maksma, mis tuleb kasuks lõpptarbijatele. Esimene viide gaasi väga piiratud ühisostu võimalusele tasakaalustamise eesmärgil on juba tehtud komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta. Ettepanek pärineb aga ajast, mil Venemaa Föderatsioon ei olnud veel alustanud sõjalist agressiooni Ukraina vastu; lisaks käsitleti ettepanekus ainult ülekandesüsteemihaldurite väga konkreetseid vajadusi tasakaalustamisenergia järele ja see ei sisaldanud üksikasjalikku kontseptsiooni. Kuna koordineeritud gaasiostude jaoks vajalike struktuuride puudumine vajab kiiret ja palju ulatuslikumat lahendust, on asjakohane pakkuda välja ajutine kiirlahendus. (10)Seega võiksid ühisostud suurendada liidu solidaarsust gaasi ostmisel ja jaotamisel. Solidaarsuse põhimõttest lähtuvalt peaks gaasi ühisostmine toetama eelkõige neid ettevõtjaid, kes varem ostsid gaasi ainult või peamiselt Venemaa tarnijatelt, sest koondatud nõudluse põhine hankemenetlus aitaks neil hankida varusid teistelt maagaasitarnijatelt või -pakkujatelt soodustingimustel. (11)Teenuseosutaja korraldatav hankemenetlus koondatud gaasinõudluse rahuldamiseks peaks aitama täita gaasihoidlaid praeguses hädaolukorras, juhul kui enamik Euroopa gaasihoidlate varudest peaks eelseisva talve lõpuks olema ammendunud. Lisaks peaks see aitama osta gaasi varasemast koordineeritumal viisil, lähtuvalt solidaarsuse põhimõttest. (12)Käesolev ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 122, võttes arvesse tungivat vajadust kehtestada kiiresti ja ajutiselt ühisostude tegemise kord. See võimaldaks kiiresti kindlaks määrata teenuseosutaja, kes alustaks nõudluse koondamist. Komisjoniga lepingu sõlminud teenuseosutajal oleks vaid mõni põhifunktsioon ja tema korraldatud protsess sisaldaks vaid nõudluse koondamises osalemisega seotud kohustuslikke elemente ning ei hõlmaks veel lepingutingimuste kohustuslikku koordineerimist ega kohustust esitada siduvaid pakkumisi gaasi ostmiseks teenuseosutaja kaudu. (13)Maagaasiettevõtjatele või gaasi tarbivatele ettevõtjatele ei tohiks panna kohustust osta gaasi teenuseosutaja kaudu, sõlmides gaasitarnelepingud või vastastikuse mõistmise memorandumid gaasitarnijate või -tootjatega, kes suudavad koondatud nõudluse rahuldada. Maagaasiettevõtjaid või gaasi tarbivaid ettevõtjaid kutsutakse siiski tungivalt üles tutvuma koostöövormidega, mis on kooskõlas konkurentsiõigusega, ning kasutama teenuseosutajat, et saada ühisostudest täit kasu. Seetõttu võiks teenuseosutaja ja osalevate ettevõtjate vahel välja töötada mehhanismi, milles määratakse kindlaks peamised tingimused, mille alusel ühisostus osalevad ettevõtjad võtavad kohustuse osta koondatud nõudlusele vastavat gaasi. (14)On oluline, et komisjon ja liikmesriigid omaksid kõigist ELis kavandatud ja sõlmitud gaasitarnelepingutest selget ülevaadet, et hinnata varustuskindluse ja energiasolidaarsuse eesmärkide täitmist. Seepärast peaksid ettevõtjad teavitama komisjoni kõikidest kavandatud gaasiostudest, mis on suuremad kui 5 TWh. Komisjon peaks seetõttu esitama asjaomastele liikmesriikidele soovitusi, milles neid hoiatatakse kavandatud ostude negatiivse mõju eest ühisostudele, varustuskindlusele, siseturule või energiasolidaarsusele. (15)Liikmesriigid peaksid aitama komisjonil hinnata, kas asjaomased gaasiostud suurendavad liidu varustuskindlust ja on kooskõlas energiasolidaarsuse põhimõttega. Seetõttu tuleks koordineerimise hõlbustamiseks luua ajutine juhtnõukogu, mis koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest. (16)Ühisostude eesmärgil korraldatavat nõudluse koondamise protsessi peaks läbi viima sobiv teenuseosutaja. Seepärast peaks komisjon sõlmima hankemenetluse kaudu lepingu sellise teenuseosutajaga, kes suudab välja töötada asjakohase IT-vahendi ja korraldada nõudluse koondamise protsessi. Ühisostus osalejatelt võiks tegevuskulude kandmiseks koguda tasusid. (17)Nõudluse koondamine ja maagaasi ostmine on keerukad protsessid, milles tuleb arvesse võtta eri elemente, mis hõlmavad lisaks hindadele ka tarnete mahtu, tarnekohti ja muid näitajaid. Seetõttu peaks valitud teenuseosutajal olema asjakohane kogemus maagaasi või sellega seotud teenuste ostude haldamisel ja koondamisel ELi tasandil. Nõudluse koondamine ja maagaasi ostmine on tähtsal kohal ka liidu gaasivarustuskindluse tagamisel. (18)Ühisoste võib korraldada eri kujul. Selleks võib kasutada pakkumismenetlust või enampakkumist, mille korraldab teenusepakkuja, kes ühisostude IT-vahendi abil koondab maagaasiettevõtjate ja gaasi tarbivate ettevõtjate nõudluse ja sobitab seda maagaasitarnijate või -tootjate pakkumistega. (19)Üks nõuete koondamise ja ühisostude korraldamise eesmärke on vähendada tarbetu hinnatõusu ohtu, mis võib tekkida siis, kui mitu ettevõtjat teevad pakkumisi ühe sama gaasikoguse kohta. See, kas kõik ühisostudega kaasnevad eelised jõuavad ka lõpptarbijani, sõltub lõppkokkuvõttes ettevõtjate endi otsustest. Suurettevõtjad peaksid seda arvesse võtma ka siis, kui neil on võimalik gaasi müüa kõrgema hinnaga. Ettevõtjad, kes saavad ühisostus osaledes madalamatest gaasihindadest kasu, peaksid selle kasu üle kandma tarbijatele. Madalamate hindade edasikandumine oleks ühisostude edukuse oluline näitaja, sest see on tarbijate jaoks väga tähtis. (20)Kõik kavandatud määruse alusel võetavad meetmed peavad olema kooskõlas liidu poolt ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel võetud piiravate meetmetega. Eelkõige tuleks ühisostudest ja nende korraldamisest kõrvale jätta ettevõtjad, kes on Venemaa valitsuse või mõne Venemaa füüsilise või juriidilise isiku kontrolli all, või ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel liidu piiravaid meetmeid (sanktsioone), ning ettevõtjad, kes on sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse omandis või kontrolli all, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuseid piiravaid meetmeid. Need piiravad meetmed võeti vastu selleks, et saavutada liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärgid, eelkõige tagada rahu, ennetada konflikte ning tugevdada rahvusvahelist ja liidu julgeolekut kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega. See ei mõjuta Venemaa või teiste riikide suhtes tulevikus kehtestatavate sanktsioonide kohaldamist. (21)Ühisostudeks ei tohiks kasutada Venemaa Föderatsioonist pärit maagaasi, mis siseneb liikmesriikidesse või energiaühenduse osalisriikidesse Venemaa Föderatsioonist pärit sisenemispunktide kaudu. See on kooskõlas kavandatava määruse eesmärgiga tagada alternatiivsed allikad Venemaa tarnetele. (22)Gaasi ühisostus osalejad võivad vajada finantstagatisi, kui mõni ettevõtja ei suuda lepingujärgset lõppsummat tasuda. Liikmesriigid või muud sidusrühmad võivad anda ühisostus osalejatele rahalist toetust, sealhulgas tagatisi. Rahalist toetust andes tuleks järgida riigiabi eeskirju, sealhulgas vajaduse korral ajutist kriisiabiraamistikku. (23)Gaasihoidlate täitmine on liidu varustuskindluse tagamiseks hädavajalik. Venemaa Föderatsiooni maagaasitarnete vähenemise tõttu võib liikmesriikidel olla raske täita gaasihoidlad, et tagada gaasivarustuskindlus 2023.–2024. aasta talveks nii, nagu on ette nähtud määrusega (EL) 2022/1032. Võimalus osaleda teenuseosutaja pakutavas nõudluse koondamises võib aidata liikmesriikidel seda probleemi vähendada; konkurentsiõiguse piires võiks see eelkõige aidata hoidlaid koordineeritult täita ja hallata, pidades silmas järgmist täitmishooaega, ning vältida ülemäära järske hinnatõuse, mille üheks põhjuseks on puudulik koordineerimine gaasihoidlate täitmisel. (24)Suurendamaks ühisostude rolli gaasihoidlate täitmisel kooskõlas määruses (EL) 2022/1032 sätestatud vahe-eesmärkidega, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad maagaasiettevõtjad kasutaksid täituvuse sihttaseme saavutamise ühe võimaliku vahendina teenuseosutaja korraldatud protsessi. (25)Määruse (EL) 2022/1032 kohaselt peavad liikmesriigid täitma oma hoidlad 2023. aasta novembriks 90 % ulatuses. See eesmärk on 2022. aasta novembriks kehtestatud täituvuse sihttasemest (80 %) suurem. Ühisostud võiksid aidata liikmesriikidel seda uut eesmärki saavutada. Seda tehes peaksid liikmesriigid nõudma, et kodumaised ettevõtjad kasutaksid teenuseosutajat piisavalt suure gaasinõudluse koondamiseks, mis vähendaks ohtu, et hoidlaid ei suudeta täita. Liikmesriigid peaksid nõudma, et nende ettevõtjad lisaksid nõudluse koondamise protsessi mahud, mis moodustavad vähemalt 15 % nende hoidlatele järgmiseks aastaks kehtestatud täituvuse sihttasemest (kõigi ELi liikmesriikide peale kokku ligikaudu 13,5 miljardit kuupmeetrit). Liikmesriigid, kelle territooriumil puudub maa-aluse ladustamise võimalus, peaksid osalema nõudluse koondamise protsessis gaasikogusega, mis on samaväärne nende koormuse jagamise kohustustega.

(26)Selleks et ühisostmist tulemuslikult kasutada ja sõlmida gaasilepinguid teenuseosutajale pakkumise esitanud tarnijatega, võivad ettevõtjad liidu õiguse piires kooskõlastada selliseid ostutingimusi nagu tarnete maht, gaasi hind ning tarnekohad ja -ajad. Gaasiostukonsortsiumis osalevad maagaasiettevõtjad peaksid siiski tagama, et otse või kaudselt vahetatav teave piirdub sellega, mis on rangelt vajalik taotletava eesmärgi saavutamiseks, nagu on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 101. Lisaks tagatakse käesoleva määruse kohaste läbipaistvust ja juhtimist käsitlevate sätetega, et ostukonsortsiumi lepingud ei ohusta varustuskindlust ega energiasolidaarsust, eelkõige juhul, kui ostuprotsessis osalevad otseselt või kaudselt liikmesriigid. (27)Moodustada võib mitu gaasiostukonsortsiumi, kuid kõige tõhusam oleks luua üksainus gaasiostukonsortsium, kuhu kuuluks võimalikult palju ettevõtjaid, kes on koondanud oma nõudluse teenuseosutaja kaudu, ja mis oleks kavandatud kooskõlas ELi konkurentsiõiguse sätetega. Lisaks tugevdab jõudude ühendamine üheks gaasiostukonsortsiumiks liidu läbirääkimispositsiooni turul ja teeb võimalikuks soodsad tingimused, mida väiksemate liidu ettevõtjate või killustatuma tegevusega vaevalt oleks võimalik saavutada. (28)Käesoleva määruse kohaste gaasiostukonsortsiumide loomine ja rakendamine toimub kooskõlas liidu konkurentsieeskirjadega, mille kohaldamisel võetakse arvesse praegust erandlikku turuolukorda. Komisjoni sõnul on ta valmis ettevõtjaid sellise gaasiostukonsortsiumi kavandamisel toetama ja tegema vastavalt määruse 1/2003 artiklile 10 otsuse, et ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 ei kohaldata, tingimusel et lisatakse asjaomased kaitsemeetmed ja et neid ka järgitakse. Lisaks on komisjon teatanud oma valmisolekust anda mitteametlikke suuniseid, kui mõnes muus konsortsiumis osalevatel ettevõtjatel tekib küsimusi seoses nendevahelise ühisostukokkuleppe ühe või mitme elemendi hindamisega ELi konkurentsieeskirjade alusel. (30)Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe nõudluse koondamise ja ühisostmisega seotud meetmed kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärgi saavutamiseks, kuna neid rakendatakse vabatahtlikkuse alusel, välja arvatud piiratud erand, mis hõlmab kohustuslikku osalemist nõudluse koondamises gaasihoidlate täitmise eesmärgil, ning eraettevõtjad jäävad asjaomase ühisostu raames sõlmitud gaasitarnelepingute osalisteks. (31)ELi LNG-terminalide vastuvõtuvõime ja hoidlate kasutamise optimeerimiseks on vaja tõhusamat läbipaistvuskorda ning organiseeritud turgu, mis sarnanevad juba torujuhtmegaasi transportimiseks looduga ja mis hõlbustaksid järelkauplemist gaasihoidlate hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaamade võimsusega. See on eriti oluline, arvestades hädaolukorda ja muutusi gaasivoogudes, st Venemaa Föderatsiooni torujuhtmegaasi asendamist LNG-ga. Asjakohased sätted sisalduvad komisjoni poolt vesiniku- ja gaasituru CO2 heite vähendamise paketti kuuluva gaasimääruse läbivaatamise kohta esitatud ettepaneku artiklites 10 ja 31. Nende sätete võimalikult kiire rakendamine kriisile reageerimise raames on äärmiselt oluline, et tagada nõuetekohane läbipaistvus ning suurem tõhusus LNG-terminalide ja gaasihoidlate kasutamisel. (32)Gaasitranspordivõimsuse pikaajaliste reserveeringute puhul nähakse praegustes ülekoormusega tegelemise eeskirjades ette menetlused põhimõttel „kasuta või kaota“. Samas on tegemist pikaajaliste menetlustega (mõju hakkab avalduma alles kuue kuu möödudes), mille puhul riikide reguleerivad asutused peavad järgima rangeid haldusmenetlusi. Seetõttu tuleks neid eeskirju karmistada ja lihtsustada, pakkudes gaasisüsteemi halduritele vahendeid kiireks reageerimiseks gaasivoomuutustele ja võimaliku ülekoormusega seotud probleemide lahendamiseks. Eelkõige võiksid uued eeskirjad kiirendada selliste pikaajaliste võimsuste turustamist, mis muidu jääksid kasutamata – nii saaks torujuhtmed tõhusamalt tööle panna. (33)Ülekandesüsteemi haldurid peaksid analüüsima kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas kasutajad ülekandevõrku kasutavad, ja tegema kindlaks, kas esineb lepingulise kindla võimsuse alakasutamist. Sellist alakasutamist võiks määratleda kui olukorda, kus võrgu kasutaja kasutas või pakkus viimase 30 päeva jooksul turul keskmiselt vähem kui 80 % reserveeritud kindlast võimsusest. Alakasutamise korral peaks ülekandesüsteemi haldur avaldama järgmise kuu enampakkumise jaoks andmed kasutatava võimsuse kohta ja seejärel kõnealuse võimsuse enampakkumisel maha müüma. (34)Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu sissetung Ukrainasse on põhjustanud Euroopa maagaasiturgudel suurt ebakindlust ja häireid. Seetõttu on maagaasiturgudel viimastel kuudel tekkinud ebakindlus tarnete suhtes ja sellest mõjutatud turuootused toonud kaasa ülikõrged ja volatiilsed maagaasihinnad. See omakorda on avaldanud turuosalistele lisasurvet ja kahjustanud liidu energiaturgude sujuvat toimimist. (35)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL on sätestatud eeskirjad, millega tagatakse selliste kauplemiskohtade nõuetekohane toimimine, kus muu hulgas kaubeldakse energiaga seotud kaubatuletisinstrumentidega. Vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele peavad liikmesriigid nõudma, et reguleeritud turul oleksid kehtestatud mehhanismid, millega tagatakse finantsturgude õiglane ja nõuetekohane toimimine. Kõnealuste mehhanismide eesmärk aga ei ole piirata päevasiseseid hinnamuutusi ning need ei ole suutnud ära hoida gaasi- ja elektrituletisinstrumentide turgudel täheldatud erakordset volatiilsust. (36)Võttes arvesse probleeme, millega turuosalised energiaga seotud kaubatuletisinstrumentidega tegelevates kauplemiskohtades silmitsi seisavad, ja kiireloomulist vajadust tagada, et energia tuletisinstrumentide turud täidaksid jätkuvalt oma rolli reaalmajanduse riskimaandusvajaduste rahuldamisel, on asjakohane nõuda, et kauplemiskohad, kus kaubeldakse energiaga seotud kaubatuletisinstrumentidega, kehtestaksid ajutised päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismid, mis aitaksid liigsetele hinnamuutustele tõhusamalt reageerida. Selleks et tagada kõnealuse mehhanismi kohaldamine kõige likviidsemate lepingute suhtes ja vältida soovimatuid häireid vähem likviidsete tuletisinstrumentide turgudel, tuleks päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi kohaldada ainult energiaga seotud lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumentide suhtes. (37)Kauplemiskohad, kus pakutakse energiaga seotud lähima aegumiskuupäevaga kaubatuletisinstrumente, lubavad sageli osaleda eri energiaettevõtetel kõigist liikmesriikidest. Sellised energiaettevõtted sõltuvad suurel määral tuletisinstrumentidest, millega sellistes kauplemiskohtades kaubeldakse, et tagada elutähtsad gaasi- ja elektritarned liidu eri paigus. Liigsed hinnamuutused kauplemiskohtades avaldavad seega mõju kogu liidu energiaettevõtete tegevusele ja mõjutavad lõppkokkuvõttes negatiivselt ka lõpptarbijaid. Seepärast tuleks liikmesriikidevahelise solidaarsuse vaimus koordineerida päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi kasutuselevõttu ja kohaldamist, mis võimaldaks kõikidel energiavarustuskindluse seisukohast olulistel ettevõtjatel igas liikmesriigis saada kasu kaitsemeetmetest, millega välditaks suuri hinnamuutusi, mis kahjustavad nende äritegevuse jätkamist ja selle kaudu ka lõpptarbijaid. (38)Päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanism peaks tagama, et hinnad kauplemispäeva jooksul liigselt ei kõiguks. Mehhanism peaks põhinema turuhinnal, mida vaadeldakse korrapäraste ajavahemike järel. Võttes arvesse energiaturu tuletisinstrumentide suurt mitmekesisust ja selliste instrumentidega seotud kauplemiskohtade iseärasusi, tuleks päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanisme kohandada vastavalt nende instrumentide ja turgude eripärale. Seepärast peaksid kauplemiskohad kehtestama hinnapiirid, võttes arvesse energiaga seotud lähima aegumiskuupäevaga kaubatuletisinstrumendi eripära, sellise tuletisinstrumendi turu likviidsusprofiili ja sellise tuletisinstrumendi volatiilsusprofiili. (39)Päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanism peaks täiendama mis tahes staatilisi või dünaamilisi kauplemispiiranguid, mille kauplemiskohad on enne käesoleva määruse jõustumist juba kehtestanud kooskõlas direktiiviga 2014/65/EL. (40)Tagamaks, et kauplemiskoha kasutatav päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanism toimib läbipaistvalt, peaks kauplemiskoht avalikustama selle üldiste omaduste kirjelduse. Õiglase ja nõuetekohase kauplemise tagamiseks ei tohiks kauplemiskohtadelt siiski nõuda kasutatava mehhanismi kõigi tehniliste parameetrite avaldamist. (41)Selleks et tagada päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi rakendamiseks ühetaolised tingimused ja selliste kauplemiskohtade sujuv toimimine, mis pakuvad kauplemist energiaga seotud lähima aegumiskuupäevaga kaubatuletisinstrumentidega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi rakendamise tingimused, sealhulgas hinnapiiride uuendamise sagedus või meetmed, mida tuleb võtta juhul, kui kauplemine liigub väljapoole neid hinnapiire. Komisjonil peaks olema võimalik võtta arvesse iga energiaga seotud kaubatuletisinstrumendi eripära, sellise tuletisinstrumendi turu likviidsusprofiili ja sellise tuletisinstrumendi volatiilsusprofiili. (42)Selleks et anda kauplemiskohtadele piisavalt aega käesolevas määruses kirjeldatud päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi nõuetekohaseks rakendamiseks, tuleks kauplemiskohtadele anda päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi loomiseks aega 31. jaanuarini 2023. Tagamaks, et kauplemiskohad suudavad isegi enne selle mehhanismi loomist hindade liigse kõikumisega kiiresti toime tulla, peaks neil olema esialgne mehhanism, mis võimaldab üldjoontes saavutada sama eesmärgi nagu päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanism. (43)Kõnealuse meetmega kauplemiskohtadele ja kauplejatele kehtestatavad kohustused ja piirangud ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalikud, et võimaldada energiaettevõtjatel jätkata osalemist gaasi- ja elektriturgudel ning täita oma riskimaandusvajadusi, aidates seeläbi tagada lõpptarbijate energiavarustuskindluse. (44)Selleks et tagada päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi tõhus kohaldamine, peaksid pädevad asutused tegema järelevalvet selle üle, kuidas kauplemiskohad mehhanismi rakendavad, ja esitama korrapäraselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (edaspidi „ESMA“) sellise rakendamise kohta aruande. Kindlustamaks, et päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi rakendatakse järjepidevalt, peaksid pädevad asutused tagama, et erinevused selles, kuidas kauplemiskohad mehhanismi rakendavad, on nõuetekohaselt põhjendatud. (45)Selleks et tegeleda võimalike liikmesriikidevaheliste erinevustega päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi kohaldamises ning tuginedes pädevate asutuste esitatud aruannetele, peaks ESMA koordineerima liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja dokumenteerima kõik täheldatud erinevused selles, kuidas kauplemiskohad päevasisese volatiilsuse juhtimise mehhanismi liidu eri jurisdiktsioonides kohaldavad. (46)Võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni maagaasitarnete enneolematut vähenemist ja jätkuvat ootamatute tarnehäirete ohtu, seisab liit silmitsi kiireloomulise vajadusega oma gaasivarustust mitmekesistada. Euroopa LNG-turg on aga alles tekkimas ja sellel turul valitsevate hindade korrektsust on raske hinnata. Selleks et saada täpne, objektiivne ja usaldusväärne hinnang liitu suunduvate LNG-tarnete hinna kohta, peaks Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (edaspidi „ACER“) koguma kõiki LNG-turu andmeid, mis on vajalikud, et määrata LNG päevane hinnanguline hind.

(47)Hinnangulise hinna määramine peaks põhinema kõigil tehingutel, mis on seotud LNG-tarnetega liitu. ACERil peaks olema õigus koguda kõnealuseid turuandmeid kõigilt osalistelt, kes tegelevad LNG-tarnetega liitu. Kõik sellised osalised peaksid olema kohustatud esitama ACERile kõik LNG-turu andmed nii reaalajalähedaselt kui tehnoloogiliselt võimalik kas pärast tehingu sõlmimist või tehingu tegemiseks ostu- või müügipakkumise esitamist. ACERi tehtav hinnangulise hinna määramine peaks hõlmama kõige täielikumat andmekogumit ELi suunduvate LNG-tarnete kohta, sealhulgas tehingute hindu ning alates 1. märtsist 2023 ostu- ja müügihindu. Avaldades iga päev selle objektiivse hinnangulise hinna ja selle kindlakstehtud erinevuse võrreldus turu muude võrdlushindadega LNG võrdlusaluse näol, sillutatakse teed selle hinna vabatahtlikule kasutuselevõtule võrdlushinnana turuosaliste lepingutes ja tehingutes. Kui LNG hinnanguline hind ja LNG võrdlusalus on kasutusele võetud, võiksid neist saada ka selliste tuletislepingute viitemäärad, mida kasutatakse LNG hinna või LNG hinna ja muude gaasihindade vahega seotud riskide maandamiseks. Võttes arvesse meetme kiireloomulisust, tuleks LNG hinnanguline hind esimest korda avaldada hiljemalt kaks nädalat pärast käesoleva määruse jõustumist. (48)Praegused volitused, mis on ACERile antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1227/2011 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1348/2014, millega rakendatakse määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõikeid 2 ja 6 (edaspidi „energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrused“), ei ole piisavad, et luua täielik ja terviklik andmekogum, mis hõlmaks kõiki LNG-tarneid liitu. Selline terviklik ja täielik andmekogum igapäevaseks hinnangulise hinna määrmaiseks on aga vajalik selleks, et liit saaks solidaarsuse vaimus juhtida LNG rahvusvahelise impordiga seotud hankepoliitikat, eelkõige praeguses kriisiolukorras. Asjakohased andmed ja teave LNG-lepingute kohta on vajalikud ka selleks, et saaks jälgida hindade arengut, teha andmekvaliteedikontrolle ja tagada kvaliteet. See ajutine vahend peaks võimaldama ACERil koguda kõiki turuandmeid, mida on vaja, et koostada põhjalik ja representatiivne hinnang liitu suunduvate LNG-tarnete hinna kohta. (49)Kuigi LNG päevase hinnangulise hinna ja LNG võrdlusaluse alaline kasutuselevõtt tuleks hilisemas etapis lisada energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruste õigusraamistiku põhjalikumasse läbivaatamisse, nõuab jätkuv kriisiolukord kiiret tegutsemist juba praegu, et ajutiselt lahendada praegune tõsiste tarneraskustega olukord ja tegeleda liitu suunduvate LNG-tarnete täpse hinnastamise küsimusega, kuni kõnealuse õigusraamistiku muudatused saab vastu võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt. (50)Selleks et kohe suurendada hindade läbipaistvust ja planeerimiskindlust LNG imporditurul, tuleks kindlaks määrata, et asjaomane andmekogum peaks sisaldama nii teavet lõpuleviidud LNG-tehingute hinna ja koguse kohta ning ELi suunduvate LNG-tarnetega seotud ostu- ja müügipakkumiste hindade ja koguste kohta kui ka hinnavalemit pikaajalises lepingus, millest hind tuletatakse, kui see on asjakohane. (51)Kõik turuosalised, kelle suhtes kehtib aruandekohustus, tuleks määratleda kui turuosalised, kes osalevad liitu tarnimiseks mõeldud LNG-lasti ostus või müügis. Nende LNG-turu osaliste suhtes tuleks kohaldada energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruste kohaselt turuosaliste suhtes kehtivaid kohustusi ja keelde. (52)ACERil peaks koostöös komisjoniga olema laialdased volitused täpsustada nende turuandmete kvaliteeti ja sisu, mida ta kogub, et määrata liitu suunduvate LNG-tarnete päevane hinnanguline hind. Samuti peaks tal olema ulatuslik kaalutlusõigus oma eelistatud edastusprotokolli valikul. Selleks et esitatavate turuandmete kvaliteet oleks võimalikult kõrge, peaks ACERil olema õigus täpsustada talle esitatavate turuandmete kõiki parameetreid. Sellised parameetrid peaksid muu hulgas hõlmama võrdlusühikuid, mida kasutatakse hinnaandmete esitamisel, võrdlusühikuid, mida kasutatakse koguseandmete esitamisel, tehingute tähtaegu või tehingueelsete ostu- ja müügipakkumiste andmeid ning edastamisprotokolle, mida kasutatakse nõutud andmete edastamiseks ACERile. (53)ACER peaks samuti kehtestama metoodika, mida ta kasutab LNG päevase hinnangulise hinna ja LNG võrdlusaluse määramiseks, samuti selle metoodika korrapärase läbivaatamise protsessi. (54)Käesoleva määruse alusel avaldatav hinnanguline hind peaks tagama liikmesriikidele ja teistele turuosalistele suurema läbipaistvuse seoses valitseva hinnaga LNG Euroopasse importimisel. Hindade suurem läbipaistvus peaks omakorda võimaldama liikmesriikidel ja liidus asuvatel eraõiguslikel üksustel tegutseda teadlikumalt ja koordineeritumalt LNG ostmisel üleilmsetelt turgudelt, eelkõige kui nad kasutavad teenuseosutajat. Parem koordineerimine LNG ostmisel peaks võimaldama liikmesriikidel vältida üksteise ülepakkumist või ostuhindu, mis ei ole kooskõlas valitseva turuhinnaga. Seepärast on käesoleva määruse alusel avaldatavad hinnangulised hinnad ja võrdlusalused väga olulised, et suurendada liikmesriikidevahelist solidaarsust LNG piiratud varude hankimisel. (55)Turuosaliste kohustus esitada ACERile teavet LNG-tehingute kohta on vajalik ja proportsionaalne, et saavutada eesmärk võimaldada ACERil määrata kindlaks LNG võrdlusalus, eelkõige kuna see on kooskõlas turuosaliste kohustustega, mis tulenevad energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määrustest, ning ACER hoiab tundlikku äriteavet konfidentsiaalsena. (56)Title Transfer Facility (TTF) on virtuaalne hinnakujunduskoht Madalmaades, mis oma suure likviidsuse tõttu on sageli Euroopa gaasituru hinnakujunduse lähtealuseks ning mõjutab lepinguid ja riskimaandustehinguid kogu ELis. Teatavatel tingimustel võib pärast muude gaasihindu käsitlevate meetmete rakendamist osutuda vajalikuks sihitatud erakorraline sekkumine TTFi hetkehindadesse. Nõukogu peaks komisjoni ettepaneku põhjal võtma vastu otsuse, millega luuakse dünaamiline turukorrigeerimismehhanism TTFi hetketurul tehtavate maagaasitehingute jaoks. Kehtestatav maksimumhind peab tagama liidu varustuskindluse ja ELi-sisesed maagaasivood ning võtma arvesse gaasihindade mõju elektrihindadele. Selleks et mitte mõjutada ELi-siseseid vooge, mis peaksid jätkuvalt võimaldama maagaasi liikumist sinna, kus seda kõige rohkem vajatakse, võib teised liidu kauplemispunktid siduda korrigeeritud TTFi hetkehinnaga dünaamilise hinnakoridori kaudu. Kui otsustatakse ettepanekute üle kehtestada liidu kauplemispunktide jaoks turukorrigeerimismehhanism, tuleks kaaluda alternatiivseid võimalusi, nagu regulatiivne sekkumine gaasiostulepingutes kasutatavasse hinnakujundusmehhanismi. (57)Liit on rahvusvaheliste gaasitarnete jaoks atraktiivne turg ja teda peetakse energiakaubanduses usaldusväärseks partneriks. Enne importi mõjutavat turusekkumist peaks tegevus keskenduma koostööle rahvusvaheliste partneritega ja läbirääkimistel põhinevatele lähenemisviisidele, et piirata võimalikke riske. (58)Kuna liitu võivad tabada suured tarnehäired ja gaasivarude nappus, peaks ta olema valmis kiiresti kohaldama eri solidaarsusmehhanisme, et leevendada hädaolukordi. Sellistes erakorralistes tingimustes peaks nõukogul olema võimalik teha komisjoni ettepaneku põhjal otsus tõhusa gaasijaotusmehhanismi, sealhulgas hinnakujunduseeskirjade kohta, mida liikmesriigid saavad kasutada piirkondlikus või liidu hädaolukorras. (59)Määrusega (EL) 2017/1938 on liikmesriikidele juba ette nähtud võimalus seada hädaolukorras esikohale teatavate kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamade varustamine gaasiga, arvestades nende tähtsust elektrivarustuskindluse tagamisel ja võrgu tasakaalustamatuse vältimisel. Kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamad ja nende tarbitavad gaasikogused võivad oluliselt mõjutada hädaolukorras solidaarsusmeetme jaoks saadaval olevaid gaasikoguseid. Sellega seoses peaks liikmesriikidel olema ajutiselt võimalik taotleda erakorralisi solidaarsusmeetmeid, kui nad ei suuda hankida kriitilise tähtsusega gaasikoguseid, mis on vajalikud selleks, et tagada elektritootmise jätkumine kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamades. Samal põhjusel peaks solidaarsust pakkuvatel liikmesriikidel olema õigus tagada, et solidaarsuse pakkumine teistele liikmesriikidele ei sea ohtu nende endi kriitilise tähtsusega gaasielektrijaamade tööd. (60)Solidaarsusmehhanismi käivitamisel tuleks lubada taotleda ainult gaasikoguseid, mis on vajalikud selliste elektrijaamade jaoks, mida liikmesriigid käsitavad Euroopa tasandil elektrisüsteemi piisavuse seisukohast kriitilise tähtsusega elektrijaamadena. Tuleks kehtestada igas liikmesriigis varustuskindluse säilitamiseks vajalike kriitilise tähtsusega gaasikoguste ülemmäär. Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) talveprognoosis kasutatud metoodika on selliste piirangute kehtestamise aluseks. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel peaks liikmesriikidel olema võimalik käesolevas määruses sätestatud ülemmäära ületada. (61)Kõnealuse meetmega turuosalistele kehtestatud piirangud on vajalikud, et tagada gaasivarustuskindlus olukorras, kus gaasitarned on vähenenud ja nõudlus talveperioodil suurenenud. Need tuginevad olemasolevatele meetmetele, mis on sätestatud vastavalt määrustes (EL) 2022/1369 ja (EL) 2017/1938, ning nende eesmärk on muuta kõnealused meetmed praeguses olukorras tõhusamaks. (62)Teatavad tarbijad, sealhulgas kodumajapidamised ja esmaste sotsiaalteenuste osutajad, on gaasitarnehäirete negatiivse mõju suhtes eriti tundlikud. Seepärast kehtestati määrusega (EL) 2017/1938 liikmesriikidevahelise solidaarsuse mehhanism, mille abil leevendada tõsise hädaolukorra mõju liidus ning tagada, et gaas jõuaks solidaarsuse alusel kaitstavate tarbijateni. Teatavatel juhtudel võidakse aga ka kaitstud tarbijate gaasitarbimist pidada mittehädavajalikuks; sellise tarbimise vähendamine, mis on hädavajalikust selgelt suurem, ei kahjustaks määruses (EL) 2017/1938 sätestatud eesmärke, eelkõige kuna gaas, mida tarbitakse mittehädavajalikul eesmärgil, võib põhjustada tõsist kahju muudes era- või ärisektorites. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalus säästa gaasi ka kaitstud tarbijate mittehädavajaliku tarbimise vähendamisega konkreetsete tingimuste korral. Liikmesriikide võetavad vähendamismeetmed peaksid siiski olema rangelt piiratud mittehädavajaliku tarbimisega ega tohiks mingil juhul vähendada kaitstud tarbijate põhitarbimist ega piirata nende suutlikkust oma kodu piisavalt kütta. (63)Liikmesriikidel ja nende pädevatel asutustel peaks olema vabadus määrata kindlaks kohaldatavad vähendamismeetmed ja toimingud, mida käsitatakse mittehädavajaliku tarbimisena, nagu välisküte, elamute ujumisbasseinide ja muude lisarajatiste kütmine. Kui liikmesriikidel on võimalus piirata mittehädavajalikku tarbimist, peaks neil olema võimalik tugevdada kaitsemeetmeid ja tagada gaasi tarnimine teiste oluliste sektorite, teenuste ja tööstusettevõtete jaoks, et nad saaksid jätkata oma tegevust kriisi ajal. (64)Kõik meetmed kaitstud tarbijate mittehädavajaliku tarbimise vähendamiseks peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed ning neid tuleks kohaldada konkreetselt määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 ja artikli 12 kohases kriisiolukorras või määruse (EL) 2022/1369 kohases liidu häireolukorras. Vaatamata mittehädavajaliku tarbimise vähendamise meetmete kohaldamisele peaksid kaitstud tarbijad olema jätkuvalt kaitstud varustuse katkestuse eest. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et sellised meetmed ei piira kaitset, mida nõutakse vähekaitstud tarbijatele, kelle praegust tarbimist tuleks pidada hädavajalikuks. (65)Hädaolukorras peaksid nii liikmesriigid kui ka liit tagama gaasivood siseturul. See tähendab, et riiklikul tasandil võetavad meetmed ei tohiks tekitada probleeme varustuskindlusega teises liikmesriigis, samal ajal kui juurdepääs piiriülesele taristule peaks jääma igal ajal ohutuks ja tehniliselt võimalikuks. Praeguses õigusraamistikus ei ole ette nähtud protsessi, millega saaks tõhusalt lahendada kahe liikmesriigi vahelisi konflikte, mis on seotud piiriüleseid vooge negatiivselt mõjutavate meetmetega. Kuna ELi gaasi- ja elektrivõrgud on omavahel ühendatud, võib see lisaks tõsistele varustuskindluse probleemidele nõrgendada ka liidu ühtsust suhetes kolmandate riikidega. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused hinnata võetud riiklikke meetmeid ja vajaduse korral lahendada konfliktid mõistliku aja jooksul. Selleks peaks komisjonil olema võimalik taotleda meetmete muutmist, kui ta täheldab ohtu teiste liikmesriikide või liidu gaasivarustuskindlusele. Arvestades praeguse energiakriisi erakordset iseloomu, peaks komisjoni otsuse täitmine toimuma viivitusteta, mis võivad takistada liidu gaasitarneid. Seepärast tuleks käesoleva määruse kohaldamise ajaks lepitusmenetlused peatada, et tagada siseturu toimimine. (66)Energiasolidaarsuse põhimõte on liidu õiguse üldpõhimõte ja see kehtib kõigi liikmesriikide, mitte ainult naaberliikmesriikide suhtes. Lisaks on solidaarsusest lähtuvaks gaasivarustuskindluse tagamiseks oluline olemasoleva taristu, sealhulgas piiriüleste ülekandevõimsuste ja maagaasi veeldusjaamade tõhus kasutamine. Ajal, mil gaasitarnehäireid esineb riiklikul, piirkondlikul või liidu tasandil ning toimub märkimisväärne üleminek torujuhtmegaasilt LNG-le, peaksid liikmesriigid saama kasutada mitte ainult naabruses asuvate torujuhtmete tarnevõimalusi, vaid ka tarneid riikidest, kus on maagaasi veeldusjaam. Mõned liikmesriigid peaksid suutma pakkuda solidaarsust teistele liikmesriikidele isegi siis, kui nad ei ole nendega otse ühendatud gaasijuhtme ega kolmanda riigi või muude liikmesriikide kaudu. Seepärast on asjakohane laiendada solidaarsuskohustust liikmesriikidele, kellel on maagaasi veeldusjaamu, kuid puudub torujuhtmeühendus.

(67)Energiasolidaarsuse põhimõtte rakendamiseks kehtestati määrusega (EL) 2017/1938 solidaarsusmehhanism, mille eesmärk on suurendada liikmesriikidevahelist koostööd ja usaldust tõsise kriisi korral. Solidaarsusmehhanismi rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel peavad liikmesriigid vastavalt sama määruse artikli 13 lõikele 10 sõlmima kahepoolsed kokkulepped paljudes tehnilistes, õiguslikes ja rahalistes küsimustes. (68)Vaatamata juriidilisele kohustusele sõlmida kahepoolsed solidaarsuskokkulepped 1. detsembriks 2018 on lõplikult vormistatud vaid mõni selline kokkulepe ning see seab ohtu hädaolukorras solidaarsuse pakkumist puudutava juriidilise kohustuse ellurakendamise. Komisjoni 2020. aasta detsembris esitatud ettepanek võtta vastu määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta sisaldas solidaarsuskokkuleppe vormi esimest mudelit. Kuna see vorm töötati aga välja enne Venemaa provotseerimata agressiooni Ukraina vastu ning kui võtta arvesse praegust äärmuslikku gaasinappust ja plahvatuslikku hinnatõusu ning kiireloomulist vajadust kehtestada ajutised vaike-eeskirjad juba eelseisvaks talveks, on asjakohane luua määruse (EL) 2017/1938 artikli 13 lõigete 1 ja 2 kohaste nõutavate solidaarsusmeetmete kohaldamiseks selliste vaike-eeskirjade ajutine raamistik, mis on mõjusad ja kiiresti rakendatavad, ei sõltu pikkadest kahepoolsetest läbirääkimistest ning on kohandatud praegusele olukorrale, kus valitsevad ülemäärased hinnad ja väga volatiilsed gaasihinnad. (69)Solidaarsust tuleks põhimõtteliselt pakkuda õiglase hüvitise alusel, mida maksab otse solidaarsust taotlev liikmesriik või tema volitatud üksused. Hüvitis peaks katma gaasi hinna, kõik tegelikud/võimalikud hoiustamiskulud, piiriülese transpordi ja sellega seotud kulud. Hüvitis peaks olema õiglane nii solidaarsust taotleva kui ka solidaarsust pakkuva liikmesriigi jaoks. (70)Praegune kriisiga kaasnevad hinnatasemed ja regulaarsed järsud hinnatõusud, mis kaugelt ületavad võimaliku tarnekriisi tingimusi, millest lähtuti varustuskindluse määruse vastuvõtmise ajal. Seetõttu tuleks solidaarsust pakkuvatele liikmesriikidele makstava hüvitise suuruse kindlaksmääramisel võtta arvesse praegusest gaasikriisist põhjustatud hinnavolatiilsust gaasiturul. Lähtudes solidaarsuse põhimõttest ja selleks, et vältida hinna määramist äärmuslikel turutingimustel, oleks problemaatiline võtta solidaarsusmeetme vaikehinna aluseks kõikuv turuhind. Gaasihind peaks kajastama solidaarsust pakkuva liikmesriigi keskmist turuhinda konkreetsel ajavahemikul. Võttes aluseks taotlusele eelnenud 30 päeva keskmise turuhinna, põhineb hüvitis endiselt turuhinnal, nagu on sätestatud komisjoni 2. veebruari 2018. aasta soovituses (EL) 2018/177. Keskmine turuhind on kriisiolukorras volatiilsusest ja väga kõrgetest hetkehindadest vähem sõltuv ning piirab seega mis tahes kahjulikke stiimuleid. Kriisiolukorra väga kõrgete hetketuru hindade kasutamine hüvitise alusena õõnestaks solidaarsusmõõdet. Solidaarust pakkuvad liikmesriigid saavad endiselt õiglast hüvitist, kuna suurem osa gaasist on hangitud pikaajaliste lepingutega ja tuleb hoidlatest ning on ostetud kriisiolukorra hetketuru hindadest madalama hinnaga. (71)Nagu on rõhutatud komisjoni 2. veebruari 2018. aasta soovituses (EL) 2018/177, saab piiratud tarbimisega tööstusharude kahju hüvitada üksnes juhul, kui kahjuhüvitist ei ole arvestatud gaasihinnas, mida maksab solidaarsust taotlev liikmesriik; solidaarsust taotlenud liikmesriik ei peaks maksma ühe ja sama kulu eest hüvitist kaks korda. Võttes arvesse erandlikku olukorda, kus gaasihinnad on jõudnud enneolematule tasemele, ei tohiks liikmesriik, kellele solidaarsust pakutakse, olla automaatselt kohustatud kat