ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 25.2.2015  
COM(2015) 70 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Maanteevedudel kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet Euroopa Liidus: 
kaheteistkümnes aastaaruanne 
(aruandeaasta 2013) 
 
 
2 
 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Maanteevedudel kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet  Euroopa Liidus: 
kaheteistkümnes aastaaruanne  
(aruandeaasta 2013) 
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas aruandes tehakse kokkuvõte 2013. aasta andmetest, mille liikmesriigid on 
direktiivi 98/70/EÜ1 (edaspidi „direktiiv”) kohaselt esitanud maanteevedudel kasutatava 
bensiini ja diislikütuse kvaliteed i kohta ELis; liikmesriigid es itavad kõnealuseid andmeid juba 
kaksteist aastat. Euroopa Liidus  müüdava maanteevedudel kasuta tava bensiini ja diislikütuse 
spetsifikatsioonid on sätestatud direktiivis: esim ene spetsifikatsioon jõustus 1. jaanuaril 2000, 
teine 1. jaanuaril 2005 ning kolmas 1. jaanuaril 2009. Nende spetsifikatsi oonidega piiratakse 
kõigi ELis maanteedel kasutatavate mootor ikütuste väävlisisaldu st näitajani 10 ppm. 
Täiendavad nõuded on määratletud Euroopa standa rdis kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi 
kohta, EN 14274:2012, mille täitmist nõutakse alates 2004.  
Samuti nõutakse vastavalt kõnealusele direkt iivile liikmesriikidelt kokkuvõtlike aruannete 
esitamist nende territooriumil müüdavate kütu ste kvaliteedi kohta. Es ialgne aruandevorm on 
sätestatud komisjoni 18. veebru ari 2002. aasta otsuses 2002/159/EÜ2. Direktiivi nõuded on 
arenenud seoses uute kütusespets ifikatsioonide ja aruandlust  käsitlevate nõuetega. Kõik 
liikmesriigid saavad aruandevormi, et kaasa arvata kõik asjakohased andmed, mis võimaldavad Euroopa tasandil analüüsi ja li ikmesriikide kütusekva liteedi järelevalve 
tulemuste võrdlust. Aruandevormis järgitak se komisjoni otsuses 2002/159/EÜ andmete 
esitamise kohta kehtestatud nõudeid ning komisjon vaatab vormi igal aas tal läbi ja kiidab 
heaks.  
2013. aastal järgisid kõik liikmesriigid kütu sespetsifikatsioone, milles on nõutud, et 
maanteevedudel kasutatavate kütuste väävlisi saldus peab olema alla 10 ppm. Lisaks on 
liikmesriigid hakanud esitama aruandeid kütuste kohta, millele on lisatud etanooli. Selline aruandlus on nõutav alates 1. jaanuarist 2011. 
Kõik liikmesriigid esitasid oma aruande d ettenähtud vormis. 28st iga-aastasest 
kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi aruandest 24 esitati tähtajaks, s.o 30. juuniks, kaks 
aruannet esitati vähem kui nädal aega hiljem  ning kaks viimast aruannet esitati ühe kuu 
jooksul alates algsest tähtajas t. See näitab, et tähtpäevast ki nnipidamine on viimastel aastatel 
pidevalt paranenud. 
2. K
ÜTUSE MÜÜK EUROOPAS  
2013. aastal müüdi ELis diislikütust oluliselt rohk em kui bensiini – diis likütuse müük oli 243 
516 miljonit liitrit ja bensiini m üük 106 082 miljonit liitrit.   
                                                 
1 EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58. 
2 EÜT L 53, 23.2.2002, lk 30. 
 
3 
 Mis puutub bensiini kvaliteedikategooriatesse, siis  RON 91 müüdi kõigest  369 miljonit liitrit 
(0,4%) ja RON 95–98 müüdi 14 335 miljonit liitrit (13,5%). RON 98 kogumüük oli 3 396 
miljonit liitrit (3,2%) ning RON 95 esindas suuremat osa bensiinimüügist 87 982 miljoni 
liitriga (82,9%).  
Diislikütuse puhul moodustas enamiku läbimüügi st kvaliteediklassi B7 kütus, mida müüdi 
241 946 miljonit liitrit (99%). B+ ja rasvhapete  metüülestreid mittesisaldavat diislikütust 
müüdi kokku 1 570 miljonit liitrit. 
Kuigi diislikütus on Euroopas enim kasuta tav kütus, vähenes selle müük 2013. aastal 
neljandat aastat järjest. Ka vähenes 2013. aastal bensiini müük. Bensiini müük on tegelikult 
vähenenud alates 2004. aastast. Mis puutub bensiini kvaliteedikategooriat esse, siis RON 91 
on Euroopa turult peaaegu kadunud ja seda müüakse praegu väga väikestes kogustes. 
Joonisel 1 on esitatud Euroopas müüdud bensiini ja diislikütuse kogus kü tuseliikide kaupa.  
 
4 
 Joonis 1. Kütuse müük ELis kütuseliikide kaupa 2013. aastal 
 
   
Bensiin 
         
Diislikütu
s 
 
 
 Miljonit liitrit 
 Pliivaba bensiin < 10 ppm S Diislikütus < 10 
ppm S 
   vähemalt 
RON=91    vähemalt RON=95    RON 95=<RON<98    RON>=98    Diislikütus 
   vähemalt RON=91 E5   vähemalt RON=95 E5   RON 95=<RON<98 E5   RON>=98 E5   Diisel B5 
   vähemalt 
RON=91 E10   vähemalt RON=95 E10   RON 95=<RON<98 E10   RON>=98 E10   Diislikütus B7 
   vähemalt 
RON=91 E+   vähemalt RON=95 E+   RON 95=<RON<98 E+   RON>=98 E+   Diisel B+ 
  
2.1. Kütuse kättesaadavus 2013. aastal 
Üks peamisi muutusi 2013. aastal on see, et RON 91 on turult peaa egu kadunud ja seda 
müüakse praegu vaid neljas riigis. Taani on ainus r iik, kus selle kütuse müük on 
nimetamisväärne.  
E10 müüakse vaid kolmes liikmesriigis: Prantsusmaal, Soomes ja Saksamaal.  
Tabelis 1 on esitatud müüdud kütuste kogused ja liigid liikmesriikide kaupa.  
 
5 
 Tabel 1. Kütusemüük EL 28 liikmesr iigis liikide kaupa 2013. aastal  
Kütuseliik Bensiini müük 
(miljonit liitrit) Diislikütuse 
müük 
(miljonit liitrit) 
Liikmesriik vähemalt 
RON=91 vähemalt 
RON=95 vähemalt 
RON=98 RON  ≥98 Bensiin 
kokku Diislikütus kokku 
Austria 31 – 2 151 53 2 235 7 667 
Belgia – 1 389 – 278 1 667 8 011 
Bulgaaria – 674 – 21 695 2 178 
Küpros – – 448 26 474 310 
Horvaatia – 693 24 25 742 1 682 
Tšehhi Vabariik 10 2 052 – 34 2 096 4 983 
Taani 322 1 503 1 – 1 826 3 032 
Eesti – – 292 24 316 806 
Soome – 1 187 865 – 2 052 2 878 
Prantsusmaa – 9 363 – – 9 363 40 419 
Saksamaa 6 23 498 – 1 440 24 944 41 671 
Kreeka – 3 491 22 98 3 611 2 639 
Ungari – 1 537 – 48 1 585 3 244 
Iirimaa – 1 684 – – 1 684 2 648 
Itaalia – 9 015 – – 9 015 26 755 
Läti – 251 23 – 274 889 
Leedu – 262 – 8 270 1 288 
Luksemburg – – 353 76 429 1 964 
Malta – – 98 – 98 116 
Madalmaad – 5 239 – 58 5 297 7 264 
Poola – 4 464 – 428 4 892 13 159 
Portugal – – 1 360 103 1 463 4 867 
Rumeenia – – 1 585 91 1 676 4 807 
Slovakkia – 691 – 13 704 1 317 

 
6 
  
Tabeli 1 alusel võib välja tuua mõned üldised punktid. 
• Diislikütus valitseb turgu kõigis 28 liikmesriigis peale kahe – Kreekas on bensiini 
turuosa kütuse müügist 57,8 % ja Küprosel 60,5 %. 
• Belgias on diislikütuse osak aal turul kõige suurem – 82,8 %. Diislikütuse osakaal on 
üle 80 % ka Leedus (82,7 %), Luksemburgi s (82,1 %) ja Prantsusmaal (81,2 %). 
• Suurim osa kütusest müüdi 2013. aas tal Saksamaal – 19,1 % ELi kütuse 
kogumüügist; 37,4 % müüdud kütusest moodusta s bensiin ja 62,6 % diislikütus. ELi 
suuruselt järgmine turg oli Prants usmaa: 14,3 % ELis müüdud bensiinist ja 
diislikütusest; 18,8 % müüdud kütusest mood ustas bensiin ja 81,2 % diislikütus. 
Ühendkuningriigi kütusemüük moodustas 12,9 % kütuse kogumüügist ELis; 40,1 % 
müüdud kütusest moodustas bensiin  ja 59,9 % diislikütus.   
• Suuremas osas riikidest on diislikütuse maksumäär bensiini omast madalam 
(mõnikord märkimisväärselt). See koos diiselmootoriga sõ idukite suurema 
tõhususega (bensiinisõidukitega võrreldes) ja  diiselmootoriga autode täiustustega on 
olnud peamine tegur diislikütuse kasutamise suurenemisel ELis.  
• RON 95 on ülekaalukalt kõige levinum bens iiniliik enamikus liikmesriikides, sellele 
järgneb 95<RON<98. 
3. KÜTUSEKVALITEEDI JÄRELEVALVE 2013.  AASTAL  
3.1. Eri liikmesriikides kasuta tud süsteemide kirjeldused 
Kütusekvaliteedi järelevalve tegemiseks ka sutatakse ELis eri lähenemisviise. Ehkki 
liikmesriikide vaheline sidusus on aasta-aastalt  pisut paranenud, ulatuva d variandid Euroopa 
standardil EN 142743 põhinevatest süsteemidest, mille puhul proovid võetakse paljudest 
kütuse jaemüügikohtadest, kuni riiklike süsteemideni.  
Direktiiviga on lubatud alternatiivsed järele valvesüsteemid eeldusel, et need tagavad 
standardiga EN 14274 sama usaldusväärsed tulemused, kuigi kriteeriumid tulemuste 
                                                 
3 EN 14274:2003. Mootorikütused. Bensiini ja diislikütuse kvaliteedi hindamine. Kütusekvaliteedi 
järelevalvesüsteem. Sloveenia – – 591 32 623 2 213 
Hispaania – – 5 872 424 6 296 24 411 
Rootsi – 3 619 – 116 3 735 5 394 
Ühendkuningriik – 17 370 650 – 18 020 26 904 
Kokku 369 87 982 14 335 3 396 106 082 243 516 

 
7 
 hindamiseks ei ole kindlaks määratud. Seetõttu ei  ole selge, kas olemasolevad süsteemid, mis 
ei põhine standardil EN 14274, vast avad sellele kriteeriumile.  
2013. aastal on enamik liikmesriike esitanud täiendav at teavet oma järelevalvesüsteemi valiku 
kohta (kui kasutatakse standardi EN 14274 statistilist mudelit) või on esitanud teavet riikliku 
järelevalvesüsteemi valiku kohta.  
Näited kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemidest 28 liikmesriigis 2013. aastal: 
• viiel puhul on otsustatud ka sutada standardi EN 14274 st atistilist mudelit A (Austria, 
Soome, Kreeka, Itaalia ja Hispaania); 
• viiel puhul kasutati standardi EN 14274 st atistilist mudelit B (Prantsusmaa, 
Saksamaa, Poola, Bulgaaria ja Rumeenia); 
• kümnel puhul kasutati standardi EN 14274 statistilist mudelit C (Iirimaa, Portugal, 
Küpros, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Eesti,  Ungari, Leedu, Slovakkia ja Sloveenia) 
ning 
• ülejäänud kaheksal puhul kasutati riiklikku järelevalvesüsteemi. 
3.2. Proovivõtt ja aruandlus 
Üks põhipunkte kütuse kvaliteedi hindamisel on see, kuidas toimub proovide võtmine. 
Proovid tuleb võtta vastavalt sta ndardis EN 14274 sätestatud nõuetele. 
Kõnealuses standardis on määratud selliste proovide arv ja asukohad, millest liikmesriigid 
peavad kütusekvaliteedi arua nnetes teatama. Standardis on samuti määratud proovide 
miinimumarv kütuse kvaliteedikategooria kohta igal  talve- ja  suveperioodil. Tabelis 2 on 
esitatud üksikute liikmesriikide proovivõtu ja aruandluse jaotus  2013. aastal. Kui liikmesriik 
on kasutanud standardis EN 14274 esitatud sta tistilist mudelit, arvutatakse vähim nõutud 
proovide üldarv selliselt, et oleks teada vä him nõutud proovide arv ig a mudeli kohta (A, B ja 
C).  
Tabelis 2 on esitatud ka võetud proovide ül darvu ja teenindusjaamadest võetud proovide 
jaotus. Kõik liikmesriigid esitasid 2013. aas tal kõnealuse jaotuse. Standardis EN 14274 on 
ette nähtud, et vähim nõutud arv proove tu leb võtta tanklatest , mis on määratletud „jaemüügi- 
või kommertsteenindusjaamadena, kus kütus tang itakse sõidukitesse nende käitamiseks”.  
Seetõttu tuleb jaotusterminalidest või rafine erimistehastest võetavad proovid võtta lisaks 
teenindusjaamadest võetud proovidele, et oleks täidetud proovide miinimumarvu nõue. 
3.3. Komisjoni EU Piloti menetlus  
Nagu eespool mainiti, peavad liikmesriigid dire ktiivi artikli 8 lõike 2 kohaselt kehtestama 
kütusekvaliteedi järelevalvesüst eemid vastavalt asjakohastele Eu roopa standarditele ning kui 
kasutatakse alternatiivset kütusekvaliteedi jä relevalvesüsteemi, peab see tagama sama 
usaldusväärsed tulemused. 
Nagu mainiti 2012. aasta aruandes, tundub, et m õned liikmesriigid ei järgi neid nõudeid 
täielikult. Lahknevused on peamiselt seotud pr oovide arvu, proovivõtu koha  ja kõigi vajalike 
 
8 
 näitajate mõõtmisega, et tagada asjakohane kütus ekvaliteet. Käesoleva ar uande tabelitest 2 ja 
3 on näha, et mõned eelnimetatud la hknevused on endiselt aktuaalsed. 
2012. aasta aruande vastuvõtmise järel algatati 2014. aastal EU Piloti me netlus 20 liikmesriigi 
suhtes. Kõik kõnealused riigid vastasid ja lubasid oma aruandlussüsteeme parandada. Kuna 
need meetmed ei ole 2013. aasta aruandega hõlmatud, ei saa nende liikmesriikidega 
kokkulepitud parandusmeetmeid käesolevas arua ndes näidata. Komisjon eeldab, et aruandlus 
paraneb märgatavalt 2014. aastal.  
 
9 
 Tabel 2.  Kokkuvõte liikmesriikide proovivõtust ja  aruandlusest seoses direktiivi 
98/70/EÜ ja Euroopa standardi EN 14274 nõuetega 
 
Nõutud proovide 
koguarv (5) Võetud proovid 
(6) Teenindusjaamast 
võetud proovid (7) 
Liikmesriik 
Kütusekvali
teedi 
järelevalves
üsteemi 
mudel (1)  
Suurus (2)  
Suve- ja 
talveperioo
d eraldi? (3)  Proovivõ
tt eraldi 
kvaliteedi
kategoori
a ja 
perioodi 
kohta (4)  BensiinDiislikütu
s BensiinDiislikü
tus Bensiin Diisliküt
us 
Austria  A S 9 50 104 100 106 100 106 100 
Belgia N S 9 (50) (200) (100) 2013 6387 2013 6387 
Bulgaaria B S 9 100 206 200 475 491 460 476 
Horvaatia C S 9 50 108 100 105 168 91 152 
Küpros C S 9 50 106 100 268 153 268 153 
Tšehhi 
Vabariik C S 9 50 103 106 907 1237 926 1237 
Taani  N S 9 (50) (201) (100) 43 21 43 21 
Eesti  C S 9 50 108 100 350 210 350 210 
Soome  A S 9 50 200 100 223 115 223 115 
Prantsusmaa  B L 9 200 800 400 487 420 487 420 
Saksamaa  B L 9 200 825 400 741 399 741 399 
Kreeka  A S 9 50 103 100 116 100 116 100 
Ungari  C S 9 50 104 100 120 120 120 120 
Iirimaa  C S 9 50 100 100 199 199 199 199 
Itaalia  A L 9 100 200 200 200 200 200 200 
Läti N S 9 (50) (110) (150) 91 153 45 47 
Leedu  C S 9 50 104 100 106 100 104 100 
Luksemburg  N S 9 (50) (200) (100) 66 86 58 86 
Malta  N S 9 (50) 100 100 44 43 34 32 
Madalmaad  N S 9 (50) (102) (100) 100 100 100 100 
Poola  B S 9 100 220 200 539 406 539 406 
Portugal  C S 9 50 108 100 143 112 23 12 
Rumeenia  B S 9 100 212 200 92 72 92 72 
Slovakkia  C S 9 50 102 100 151 122 110 122 
Sloveenia  C S 9 50 106 100 146 165 146 117 
Hispaania  A L 9 100 214 200 400 200 126 99 
Rootsi  N S 9 (50) (104) (100) 602 776 0 0 
Ühendkuning
riik N L × (100) (208) (200) 1262 2109 473 280 
 
# Veerg  Selgitavad märkused  
(1) Kütusekvali
teedi 
järelevalvesüsteemi 
mudel N = riiklik kütusekvaliteedi järelevalvesüsteem 
A = standardi EN 14274 statistiline mudel A 
B = standardi EN 14274 statistiline mudel B C = standardi EN 14274 statistiline mudel C 
(2) Suurus – 
riigi suurus S = väike (maanteevedudel kasutatavate mootorikütuste müük kokku < 15 miljonit tonni 
aastas) 
L = suur (maanteevedudel kasutatavate mootorikütuste müük kokku > 15 miljonit tonni 
aastas) 
 
10 
 (3) Suve- ja 
talveperioo
d eraldi? 3Aruanded on esitatud eraldi suve- ja talveperioodi kohta; 2aruandlus on esitatud üksnes 
kogu aasta kohta. 
(4) Proovivõtt 
eraldi 
kvaliteedik
ategooria ja perioodi 
kohta EN 14274: Kvaliteedikategooriate puhul, mis moodustavad alla 10 % kogumüügist, 
kehtivad vähem ranged proovivõtunõuded. Liikmesriikide puhul, kes kasutavad riiklikku 
kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi, on hinnanguline samaväärne vähim proovide arv 
(põhineb kütuse müügil) näidatud sulgudes (). 
(5) Nõutud 
proovide koguarv Standardi EN 14274 jaoks arvutatud vähim proovide koguarv, mis on nõutav vastavalt 
kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi mudelile ja riigi suurusele. Nõutav vähim proovide arv tuleb võtta „kasutuskohast” tanklates. L iikmesriikide puhul, kes kasutavad riiklikku 
kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi, on hinnanguline samaväärne vähim proovide arv 
(põhineb kütuse müügil) näidatud sulgudes (). 
(6) Võetud 
proovid Kõigist asukohtadest (teenindusjaamad, terminalid ja rafineerimistehased) võetud 
proovide koguarv kütuseliikide kaupa. 
(7) Teenindusj
aamast 
võetud proovid Teenindusjaamast võetud proovide koguarv; tanklad (era- ja avalik sektor). Aruanded 
nende kohta esitatakse eraldi standardaruande vormil; kui teenindusjaamadest võetud 
proovide arv ei vasta võetud proovide koguarvule, on see tingitud erinevustest esialgselt esitatud aruandes (eelkõige Prantsusmaa ja Tš ehhi Vabariigi puhul, kus teenindusjaamast 
võetud proovide arv on suurem kui võetud proovide koguarv). 
 Bensiin Bensiin 
 Diislikütus Diislikütus 
 
Tabel 3. Kokkuvõte liikmesriikides esitamata jäetud näitajatest kütusekategooria kaupa 
Selles tabelis on esitatud näitajad, mida liik mesriigid ei hinnanud nõuete kohaselt 2013. aastal. 
Mõnesid tabelis esitatud küsimusi on juba kä sitletud EU Piloti menetluse raames ja 
asjaomased liikmesriigid on lubanud need probleemid lahendada. 
 
Liikmesri
ik Bensiini ja diislikütuse kategooria d liikmesriigi kaupa 2013. aastal  
Austria Pliivaba 
bensiin 
RON=91 E5 Pliivaba bensiin 
95=<RON<98  E5 Pliivaba bensiin 
RON>= 98  E5  Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud  Kõik andmed 
esitatud  
       
Belgia Pliivaba 
bensiin 
RON=95  E5 Pliivaba bensiin 
RON=98  E5   Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Bulgaaria Pliivaba 
bensiin 
RON=95  E5 Pliivaba bensiin 
RON=98  E5   Diislikütus 
B7  
 Oktaaniarv Oktaaniarv   Kõik andmed 
esitatud  
       
Horvaatia Pliivaba 
bensiin min. 
RON=95 (<10 
ppm S) Pliivaba bensiin 
95=<RON<98 
(väävlisisaldus 
<10 ppm) Pliivaba bensiin 
RON>=98 (<10 
ppm S)  Diislikütus 
B7  
 
11 
 Liikmesri
ik Bensiini ja diislikütuse kategooria d liikmesriigi kaupa 2013. aastal  
 Kõik andmed esitatud koondnäitajatena  
(ei ole esitatud kütusekategooriate kaupa)  Kõik andmed 
esitatud   
       
Küpros Pliivaba 
bensiin 
RON=95  Pliivaba bensiin 
RON 98    Diislikütus 
B7  
 Mangaan 
Isobutüülalkohol Mangaan 
Isobutüülalkohol   Kõik andmed 
esitatud  
       
Tšehhi 
Vabariik Pliivaba 
bensiin 
RON=91 E5 Pliivaba bensiin 
RON=95  E5 Pliivaba bensiin 
RON>=98 E5  Diislikütus 
B7 Diisel B+ 
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud  Kõik andmed esitatud Üksnes mõnda 
näitajat kontrolliti 
FAME sisalduse 
alusel (vt riigipõhine 
aruanne)  
       
Taani Pliivaba 
bensiin 
RON=91 E5 Pliivaba bensiin 
RON=95  E5 Pliivaba bensiin 
95=< RON<98   Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud  Kõik andmed 
esitatud (kuigi mõne 
näitaja puhul kontrolliti vähem kui 
nelja proovi)
 Kõik andmed 
esitatud  Kõik andmed 
esitatud  
       
Eesti Pliivaba 
bensiin 
95=<RON<98 
E5 Pliivaba bensiin  
RON >= 98  E5    Diislikütus    
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Soome Pliivaba 
bensiin  
RON=95  E10 Pliivaba bensiin 
RON=98  E5    Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Prantsus
maa Pliivaba 
bensiin 
RON=95  E5 Pliivaba bensiin  
RON=95  E10    Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Saksama
a Pliivaba 
bensiin RON 91 
E5 Pliivaba bensiin 
RON 95 E5/E10 Pliivaba bensiin 
RON 98  E5  Diislikütus 
B7  
 Olefiinid;  
hapnikusisaldus;  
metanool; isopropüülalkohol;  
tert-butüülalkohol; 
isobutüülalkohol, eetrid, millel on 
=>5 
süsinikuaatomit molekuli kohta; 
muud 
hapnikuühendid; pliisisaldus
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud  Kõik andmed 
esitatud  
       
Kreeka Pliivaba 
bensiin 
RON=95  Pliivaba bensiin 
95=< RON<98 Pliivaba bensiin  
RON >= 98  Diislikütus 
B7  
 Oktaaniarv 
Mangaan  Oktaaniarv 
Mangaan Oktaaniarv 
Mangaan  Kõik andmed 
esitatud  
 
12 
 Liikmesri
ik Bensiini ja diislikütuse kategooria d liikmesriigi kaupa 2013. aastal  
       
Ungari Pliivaba 
bensiin 
RON=95  Pliivaba bensiin 
RON>=98     Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Iirimaa Pliivaba 
bensiin 
RON=95       Diislikütus   
 Mangaan    Kõik andmed 
esitatud  
       
Itaalia Pliivaba 
bensiin 
RON=95       Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud    Kõik andmed 
esitatud  
       
Läti Pliivaba 
bensiin 
RON=95 E5  Pliivaba bensiin 
95=<RON<98    Diislikütus Diislikütus B7 
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud  
       
Leedu Pliivaba 
bensiin 
RON=95  Pliivaba bensiin 
RON>=98     Diislikütus   
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Luksemb
urg Pliivaba 
bensiin 
RON=95  E5 Pliivaba bensiin 
RON=98  E5    Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Mangaan   Kõik andmed 
esitatud  
       
Malta Pliivaba 
bensiin RON 
95–98       Diislikütus   
 Kõik andmed 
esitatud    Kõik andmed 
esitatud 
 
  
       
Madalma
ad Pliivaba 
bensiin RON 95      Diislikütus   
 uurimismeetodil 
määratud 
oktaaniarv; 
mootorimeetodil määratud 
oktaaniarv; 
metanool; isopropüülalkohol; 
tertbutüülalkohol; 
isobutüülalkohol; muud hapnikuühendid; 
pliisisaldus; 
mangaan
    Kõik andmed 
esitatud  
       
Poola Pliivaba 
bensiin RON 95  Pliivaba bensiin 
RON 98    Diislikütus   
 mangaan mangaan   Kõik andmed 
esitatud  
 
13 
 Liikmesri
ik Bensiini ja diislikütuse kategooria d liikmesriigi kaupa 2013. aastal  
Portugal Pliivaba 
bensiin RON 
95–98  Pliivaba bensiin 
RON 98     Diislikütus 
B7  
 mangaan mangaan   Kõik andmed 
esitatud  
       
Rumeeni
a Pliivaba 
bensiin 95–98  
E5 Pliivaba bensiin 
RON 98 E5    Diislikütus 
B7  
 mangaan mangaan   Kõik andmed 
esitatud  
       
Slovakki
a Pliivaba 
bensiin RON 95  
E5 Pliivaba bensiin 
RON 98  E5    Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Sloveeni
a Pliivaba 
bensiin 95–98  
E5 Pliivaba bensiin 
RON 98  E5    Diislikütus 
B7  
 mangaan mangaan   Kõik andmed 
esitatud  
       
Hispaani
a Pliivaba 
bensiin 95–98  
E5 Pliivaba bensiin 
RON 98  E5    Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
       
Rootsi Pliivaba 
bensiin RON 95  
E5 Pliivaba bensiin 
95–98  E5    Diislikütus 
B7  
 metanool; etanool; 
isopropüülalkohol;  tertbutüülalkohol;  
isobutüülalkohol; 
muud hapnikuühendid metanool; etanool; 
isopropüülalkohol;  tertbutüülalkohol;  
isobutüülalkohol; 
muud hapnikuühendid   FAME 
sisaldus  
       
Ühendku
ningriik Pliivaba 
bensiin RON 95  
E5 Pliivaba bensiin 
95–98  E5    Diislikütus 
B7  
 Kõik andmed 
esitatud Kõik andmed 
esitatud   Kõik andmed 
esitatud  
 
 
4. VASTAVUS DIREKTIIVI PIIRVÄÄRTUSTELE  
4.1. Bensiini käsitlevad aruanded 
Kõik liikmesriigid esitasid 2013. aastal bens iiniproovide vastavuse kohta miinimumandmed. 
Vastavuse kindlakstegemiseks on vaja teada, millist kontrollimeetodit kasutati teatavate 
näitajate testimiseks, kuna korratavus ja l ubatud hälbed on kontrollimeetodist tingituna 
erinevad. On ette nähtud, et liikmesriigid esitavad aruandevormis kõnealused andmed; kuigi nende andmete esitamine ei ole kohustuslik, on  need olulised nõuetele vastavuse taseme 
kindlakstegemiseks. Liikmesriikidel paluti esita da 95 % lubatud hälvet ületavate proovide arv. 
Madalmaad ja Rootsi ei ol e neid andmeid esitanud.  
 
14 
 2013. aastal ei vastanud ELis spet sifikatsioonile kõige sageda mini järgmised näitajad: 
• suvist aururõhku ületati 2013. aastal 124 kor da (3,12 % juhtudel). Mitmed lubatud 
hälbe ületamised on siiski tingitud ülem inekuperioodist, kui tarnijad vahetavad 
suvespetsifikaadiga kütuse talvespets ifikaadiga kütuse vastu ja vastupidi. 
• RON proovid ei vastanud spetsifikatsi oonile 39 korral (0,52 %) ja MON proovid 29 
korral (0,34 %).  
4.2. Diislikütust käsitlevad aruanded 
2013. aastal ei esitanud mõned liikmesriigid täieli kku teavet selliste proovide kohta, mis ei 
vastanud lubatud hälbele.   
Kuuest diislikütuse näitajast, mille kontro llimist 2013. aastal nõuti, et vastanud 
spetsifikatsioonidele järgmised. 
• Maksimaalne väävlisisaldus (10 ppm)  oli ületatud kokku 94 proovi puhul (0,65 % 
kõigist proovidest). Kõigi liikmesriikide proovide keskmine väävlisisaldus jäi 
kohustuslikust piirväärtusest (10 ppm) siiski madalamaks. 
• Kokku 44 proovi puhul (0,33 %) oli FAME sisaldus üle 7 % piirmäära (v.a B+ 
diislikütus).  
• Destillatsiooni piirmäära ületati 16 korra l (0,12 %) ja tiheduse piirmäära 5 korral 
(0,03 %). 
4.3. Kokkuvõte 
2013. aastal kontrollitud 10 095 bensiiniproovist ület as ühe või mitme näitaja lubatud hälve 
spetsifikatsioonid 248 proovi puhul, mis a nnab mittevastavuse määraks 2,5 %.  
2013. aastal kuue kohustusliku näitaja suhtes kont rollitud 14 764 diislikütuseproovist ei 
vastanud kindlaksmääratud piirmääradele 161 proovi, mis on 1,1 % kõigist esitatud 
proovidest. 
Spetsifikatsioonile mittevastavate proovide osa on seotud võetud proovide arvuga, mis peaks 
igas liikmesriigis sõltuma kütuse müügimahust ja  tarneallikatest.  Kuid  liikmesriikides, kus 
kasutatakse riiklikke süsteeme, mis ei pruugi ol la samaväärsed statistiliste mudelitega A, B 
või C, ning kus kasutatakse statis tilisi mudeleid, mis ei pruugi olla kõige sobivamad, tuleb ka 
silmas pidada mittevastavust ELi müügimahu ja proovide arvu kaalutud keskmisele. 
Nõuetele mittevastavuse määr (kaalutud vastav alt müügimahule ja proovide arvule) näitab 
pärast 2011. aasta tippu langutendentsi diis likütuse puhul, samal ajal kui bensiini puhul on 
mittevastavuse määr kõikuvam. 2013. aastal oli vastavalt müügimahule kaalutud mittevastavuste määr bensiini puhul 1,8 % (olukord on võrreldes 2012. aastaga paranenud); diislikütuse puhul oli vastavalt müügimahule k aalutud mittevastavuste määr 0,9 % (olukord 
on võrreldes 2012. aastaga paranenud). 
Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte direktiivi nõuete  järgimise kohta liikmesriikides 2013. aastal; 
kontrollitud on vastavust lubatud hälvetele ja ettenähtud aruandevormile ja sisule. Direktiivi 
 
15 
 muudatused hõlmasid järgmise lõigu lisamist: „Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, 
mida kohaldatakse käesoleva dire ktiivi kohaselt vastuvõetud si seriiklike sätete rikkumise 
korral. Kindlaksmääratud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”   
Mõned liikmesriigid on esitanud selgituse parandusm eetmete ja selliste karistuste kohta, mille 
riiklikud ametiasutused on määranud sellis tel juhtudel, kui proovid ei vastanud 
spetsifikatsioonile.  
 
16 
 Tabel 4. Kokkuvõte liikmesriikide nõuete levastavusest 2013. aasta aruande puhul 
 
Liikmesriik Piirväärtuste ületamine  
Nõuetele mittevastavate proovide arv (NC) Ebapiisav aruandlus  
Mõõtmata näitajad (MN) 
 (a) (b) 
 Bensiin Diislikütus Bensiin Diislikütus 
 NC Kokku  NC Kokku  (kokku 19)  (kokku 6)  
AT 3 106 2 100 0 0 
BE 53 2013 92 6387 0 0 
BG 24 475 16 491 1 0 
HR 5 105 0 168 0 0 
CY 16 268 1 153 2 0 
CZ 28 907 13 1237 0 0 
DK 4 43 3 21 0 0 
EE 5 350 1 210 0 0 
FI 5 223 0 115 0 0 
FR 7 487 5 420 0 0 
DE 6 741 1 399 0 0 
EL 1 116 4 100 2 0 
HU 1 120 0 120 0 0 
IE 18 199 3 199 1 0 
IT 4 200 0 200 0 0 
LV 0 91 0 153 0 0 
LT 0 106 0 100 0 0 
LU 3 66 0 86 0 0 
MT 7 44 0 43 0 0 
NL >1 100 >1 100 9 0 
PL 16 539 16 406 1 0 
PT 1 143 0 112 1 0 
RO 3 92 0 72 1 0 
SK 9 151 2 122 0 0 
SI 0 146 0 165 1 0 
ES 0 400 0 200 0 0 
SE 0 602 0 776 6 1 
UK 28 1262 1 2109 0 0 
 
# Veerg Selgitavad märkused 
(a) Piirväärtuste ületamine Kui ei ole esitatud täielikke andmeid, ei ole võimalik kinnitada, 
 
17 
 (usalduspiir 95 %) kas kõigi proovide puhul on piirväärtustest kinni peetud. Kui 
esitatud andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha 
piirväärtust ületavate proovide arvu, kasutatakse sümbolit „>”, mis näitab, et piirväärtust  ületavate proovide arv on 
miinimumväärtus ning võib olla suurem. 
Tabelis on esitatud direktiivi 98/70/EÜ kohaseid piirväärtusi 
ületavad proovid Mõnel juhul leiti,  et proovid ületavad riiklikke 
piirväärtusi.  
(b) Ebapiisav aruandlus Mõne näitaja koht a on võetud vähem proove, kuid kõigi 
näitajate kohta peavad olema proovid õigesti võetud, et nõuetekohaselt hinnata kütuse kvaliteeti.  Liikmesriigid peaksid 
selgitama, millal proovid on võetud ja esitama proovivõtu 
tulemused. 
Tabelis on esitatud üksnes kütused, mille turuosa on >10 %. 
 
Tabel 4 kajastab praegust oluko rda ja sellest ilmneb, et ELis on kütus üldiselt kvaliteetne. 
Komisjon leiab siiski, et olukorda  annab parandada ja et liikme sriigid peaksid kütusekvaliteeti 
parandama. 
5. JÄRELDUSED  
Kütusekvaliteedi järelevalve 2013. aastal näitab, et  direktiivis 98/70/EÜ sätestatud bensiini ja 
diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt ki nni peetud ning kõrvalekaldumisi asjaomastest 
sätetest on väga vähe.  
Kuigi liikmesriigid täidavad aruandlus- ja järe levalvenõudeid järjest pa remini ja täiustavad 
kütusekvaliteedi järelevalvesüst eeme, ei ole mõnel juhul pr oovide arv siiski piisav. 
Komisjon avas ja viis lõpule 20 EU Piloti mene tlust 2014. aastal. Peamised probleemid olid 
proovivõtukord, proovide arv, riik like süsteemide usaldusväär sus ja valede näitajate 
mõõtmine. Komisjon oli liikmesriikidelt saadud  vastustega rahul. Kuna need meetmed võeti 
2014. aastal, siis 2013. aasta ar uanne ei kajasta kokkulepitud  parandusmeetmeid. Komisjon 
loodab, et nende parandusmeetmete täie lik mõju avaldub 2014. aasta aruandes. 
Kuna piirväärtuste ületamisi on võrdlemisi vähe  ja liikmesriigid üldiselt võtavad meetmeid 
nõuetele mittevastava kütuse müügilt kõrvaldamis eks, ei ole komisjonil tõendeid selle kohta, 
et neil rikkumistel oleks olnud negatiivseid tagajärgi sõiduki test eralduvate saasteainete 
heitkogustele või mootorite tööle. 
Komisjon soovitab liikmesriikidel võtta jätkuvalt meetmeid, et tagada kütusekvaliteedi 
direktiivi nõuete täielik järgimine.