1.TAUST

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid, et erandina kõnealuse direktiivi sätetest kohaldada lihtsustatud käibemaksu kogumise korda, hoida ära teatavat maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Kuna kõnealuse menetlusega on ette nähtud erandid käibemaksu üldpõhimõtetest, peaks sellised otsused vastavalt Euroopa Kohtu varasematele otsustele olema proportsionaalsed ja piiratud ulatusega.

Komisjonile 18. septembril 2017 saabunud kirjas taotles Läti luba kohaldada meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 27. oktoobri 2017. aasta kirjaga Läti taotlusest teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 31. oktoobri 2017. aasta kirjaga Lätile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt vastutab maksuhaldurile käibemaksu tasumise eest kaubatarneid tegev maksukohustuslane. Läti taotletud erandi eesmärk on muuta käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele kaupu tarnitakse (nn pöördmaksustamine), üksnes teatavate toodete, nimelt tarbeelektroonika ja elektriliste kodumasinate puhul. Taotletud erandi eesmärk on pettusevastane võitlus.

2.PÖÖRDMAKSUSTAMINE

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt vastutab käibemaksu tasumise eest kaupu või teenuseid tarniv maksukohustuslane. Pöördmaksustamise eesmärk on kanda kõnealune kohustus üle maksukohustuslasele, kes tarne saab.

Varifirmade pettusega on tegemist siis, kui kauplejad müüvad kaupu või osutavad teenuseid, nõuavad oma klientidelt käibemaksu ning seejärel kaovad, ilma et oleks oma klientidelt saadud käibemaksu maksuhaldurile edastanud. Kõige raskematel maksudest kõrvalehoidumise juhtudel tarnitakse samu kaupu või teenuseid nn karussellskeemi kasutades (mis hõlmab liikmesriikide vahelist kaupade või teenustega kauplemist) mitu korda ilma maksuhaldurile käibemaksu tasumata, samal ajal kui klient arvab maha käibemaksu, mis ta oma tarnijale maksis. Kui niisugustel juhtudel nähakse käibemaksu tasumise kohustus ette isikule, kellele kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse, välistab siseriiklik pöördmaksustamine võimaluse sellisel viisil maksudest kõrvale hoiduda.

3.TAOTLUS

Läti taotleb käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel, et nõukogu lubaks komisjoni ettepaneku põhjal Lätil jätkata erimeetme võtmist, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193, et kohaldada pöördmaksustamise mehhanismi tarbeelektroonika ja elektriliste kodumasinate siseriiklike tarnete suhtes.

Pettuse esinemist arvesse võttes kehtestas Läti pöördmaksustamise mehhanismi mobiiltelefonide, integraallülitusseadmete, tahvel- ja sülearvutite sektoris. Läti esitatud andmete alusel käibemaksupettus kõnealustes sektorites selle tulemusel küll vähenes, aga samas hakkasid pettust kasutama tarbeelektroonika ja elektriliste kodumasinate tarnijad. Läti väitel on suur pettuserisk tingitud kaupade omadustest – üldiselt on sellised kaubad väikesed ja väärtuslikud.

Kõnealune pettus seisneb selles, et käibemaksukohustuslasena registreeritud isikud deklareerivad fiktiivseid tehinguid, millelt tuleb tasuda käibemaks riigieelarvesse. Seejärel kõnealused kauplejad kaovad, ilma et nad oleksid tasumisele kuuluvat käibemaksu riigieelarvesse maksnud.

Läti tahaks tarbeelektroonika ja elektriliste kodumasinate sektoris esineva eespool nimetatud pettuse vastu võidelda viisil, mille puhul määratakse käibemaksu tasumise eest vastutavaks isik, kellele tarnitakse kaupu või osutatakse teenuseid. Taotlusest nähtub ja seda kinnitatakse komisjonile 12. oktoobril 2017. aastal saadetud kirjaga, et Läti kavatseb kõnealuste kaupade tarnete suhtes kohaldada pöördmaksustamise mehhanismi alates 1. jaanuarist 2018.

4.KOMISJONI SEISUKOHT

Kui komisjon saab vastavalt artiklile 395 esitatud taotluse, peab ta kontrollima, et loa andmise põhitingimused oleksid täidetud, st kas kavandatud erimeede lihtsustab menetlust maksukohustuslaste ja/või maksuhalduri jaoks või kas kavandatud meetmega saab ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Komisjon on selles kontekstis alati olnud piirav ja ettevaatlik, sest ta soovib tagada, et erandid ei kahjustaks üldise käibemaksusüsteemi toimimist ning oleksid piiratud ulatusega, vajalikud ja proportsionaalsed.

Igasugune osadena maksmise süsteemist tehtav erand saab olla ainult viimane hädaabinõu ja eriolukorras kohaldatav meede ning see peab pakkuma garantiisid seoses antud erandi vajalikkuse ja erakorralise laadiga.

Sellega seoses tuletatakse meelde, et komisjoni põhimõtteks on olnud, et pöördmaksustamise erandite kohaldamist kaalutakse üksnes juhul, kui kõnealused kaubad ei jõua lõpptarbijani, kui nõrk maksumaksja asendatakse usaldusväärsemaga ning kui puudub oht, et pettus kandub üle jaemüügitasandile või teistesse liikmesriikidesse, kes ei kasuta pöördmaksustamise mehhanismi.

Kõigepealt tuleks märkida, et asjaomased tooted võivad olla ette nähtud eratarbimiseks, millega kaasneb risk, et pettus leiab aset tarneahela järgnevates osades, mida oleks veelgi keerulisem kontrollida. Kogu käibemaksu tasumise kohustuse ülekandmine ahela viimasele lülile tähendaks seetõttu riski suurendamist. Samuti on olemas risk, et pettust hakatakse kasutama teistes sektorites. Läti teatab nimelt, et asjaomases sektoris oli pettuse esinemine tingitud pöördmaksustamise mehhanismi kehtestamisest mobiiltelefonide, integraallülitusseadmete, tahvel- ja sülearvutite naabersektoris.

Lisaks sellele ei ole erand pikaajaline lahendus ega asenda meetmeid sektori ja maksukohustuslaste nõuetekohaseks kontrollimiseks. Kuigi Läti märkis oma taotluses, et praegu on olemas ammendavad kontrollimeetmed käibemaksupetturite käsilevõtmiseks, ei suutnud ta tõestada, miks sellised kontrollimeetmed ei ole piisavad, et võidelda pettuse vastu tarbeelektroonika ja elektriliste kodumasinate sektoris. Samuti ei viidanud Läti konkreetselt, milliseid meetmeid on võetud või tulevikus võetakse, et tarbeelektroonika ja elektriliste kodumasinate sektoris pettusega võidelda.

Komisjon on lükanud tagasi mitmeid eranditaotlusi eespool esitatud teguritel põhineva pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamiseks. Sellega seoses viidatakse komisjoni teatistele, milles käsitletakse seakasvatust ja loomasöödatööstust (COM(2013) 148, 19.3.2013 (vastus Ungari taotlusele), suhkrusektorit COM(2014) 229, 22.4.2014 (vastus Ungari taotlusele), vääriskive COM(2014) 623, 10.10.2014 (vastus Eesti taotlusele), lihasektorit (COM(2017) 24 (final) 19.1.2017 (vastus Slovakkia taotlusele).