Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel /* COM/2012/0470 final - 2012/0231 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Üldine taust Šveits on olnud juba Galileo programmi alguspäevist saadik kolmandate riikide hulgas üks lähimaid liidu koostööpartnereid. Šveits on panustanud Galileo programmi kõigisse etappidesse poliitiliselt, tehniliselt ja rahaliselt, olles Euroopa Kosmoseagentuuri liige ning olles aastaid mitteametlikult osalenud Galileo programmiga seotud ELi juhtimisstruktuurides. Selle lepinguga saab Šveitsi niisugune tihe lõimumine Euroopa GNSSi programmidesse ametliku vormi ja muutub veelgi sügavamaks. Lepingu puudumine põhjustaks ebakindlust selles osas, mis laadi on koostöö sellistes valdkondades nagu julgeolek, standardimine, sertifitseerimine ja raadiospekter. Peale selle võimaldab leping ELil kehtestada üldpõhimõtted, sealhulgas kaitsemeetmed julgeoleku ja ekspordikontrolli valdkonnas. 1.2. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Šveitsi koostöö Galileo alal korraldatakse lisatud lepinguga, millega sätestatakse raamistik koostööks, mis hõlmab tulevase koostöö põhimõtteid ja täiendavaid sätteid seoses koostööga julgeoleku, standardimise ja sertifitseerimise valdkonnas. 1.3. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas poliitikaga, mille kohaselt lõimitakse Euroopa GNSSi programmidesse teatavad kolmandad riigid, mis on ESA liikmed ja seega on osalenud Galileo ja EGNOSe programmis algusest peale. Lisaks toetab see komisjoni eesmärke sel teel, et tugevdab liidu aspekti massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast olulistes poliitikavaldkondades tehtavas koostöös. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Nõukogu erikomitee, liikmesriikide ametiasutuste ja Šveitsiga on konsulteeritud kahepoolsete kohtumiste käigus nii läbirääkimisjuhiste koostamise etapis kui ka läbirääkimiste ajal. Vastajate hulka kuulusid liikmesriikide ja Šveitsi ametiasutuste tehnika-, julgeoleku- ja transpordieksperdid, välis-, kaitse- ja siseministeeriumid, Euroopa Kosmoseagentuur ja riiklikud kosmoseagentuurid. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Need sidusrühmad toetasid Šveitsi tihedat lõimimist koostöösse Euroopa GNSSi programmide alal ja tõid esile, kui oluline on lisada lepingusse sellised küsimused nagu julgeolek ja ekspordikontroll. 2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Kosmosetehnoloogia / maapealsed seadmed, julgeolek / tööstuslik ja riiklik julgeolek, infoturve ja rahvusvaheline õigus / privileegid ja immuniteedid. Kasutatud metoodika Koosolekud ja teabevahetus Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud ELi liikmesriikide ministeeriumid ja kosmoseagentuurid, ESA, kosmosetööstus Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõte Pöördumatute tagajärgedega tõsiste riskide olemasolu ei ole täheldatud. Laiapõhjaline konsensus valitses lepinguga ettenähtud koostöö põhimõtetes ja eesmärgis lõimida Šveits tihedalt kõnealusesse programmi koos vastavate õiguste ja kohustustega. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Ekspertide järeldusi ei ole avaldatud. 2.3. Mõju hindamine Tegevuse eesmärk on tagada Šveitsi tihe osalemine Galileo ja EGNOSi programmide ehitamis- ja käitamisetapis. Need kaks algatust hõlmavad olulisi tööstuslikke, majanduslikke ja strateegilisi koostisosi. Euroopa GNSSi programmide haldamist reformiti määrusega (EÜ) nr 683/2008, kusjuures muudeti rõhuasetust avaliku ja erasektori partnerluselt liidu hallatavatele programmidele ja liidule kuuluvatele süsteemidele. See muudatus ja koostöö, millel on mõju julgeolekule, nõuavad formaalsete reguleerivate meetmete võtmist. Sellest tulenevalt kaaluti selle eesmärgi saavutamiseks kolme varianti. Esimene variant oli Šveitsi assotsieerimine programmiga spetsiaalse rahvusvahelise koostööorgani (Galileo rahvusvahelise nõukogu) kaudu, mis koondaks kõiki Galileost huvitatud kolmandaid riike. Pärast pikki arutlusi, mida kõnealuse organi üle peeti Šveitsi ja muude kolmandate riikidega, näiteks ka Norraga, loobuti sellest variandist. Šveits leidis, et on ebaõiglane kohelda teda samamoodi kui tunduvalt vähem lõimunud Euroopa-väliseid kolmandaid riike, kes ei osale programmis rahaliselt. Teine variant oli lisatud lepingu sõlmimine. See võimaldas praktiliselt tugevdada julgeoleku ja ekspordikontrolli sätteid, sätestada põhimõtted ja seisukohad, mis sillutavad teed vastastikku kasulikuks pikaajaliseks koostöösuhteks, ja saada täiendavaid rahalisi vahendeid. Kolmas variant olnuks mitte midagi ette võtta. See oleks toonud kaasa ebamäärased suhted Šveitsiga GNSSi alal. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte Komisjon teeb nõukogule ettepaneku anda luba ELi, selle liikmesriikide ja Šveitsi vahelisele Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide koostöölepingule allakirjutamiseks ja lepingu ajutiseks kohaldamiseks. Lepingu ajutine kohaldamine on lepingu nende elementide puhul, mis kuuluvad ELi pädevusse, vajalik meede, et kiirendada lepingu kohaldamist ja saada programmidele Šveitsi rahalist toetust. 3.2. Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 172 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 8. 3.3. Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ulatuses, milles ettepanek ei kuulu liidu ainupädevusse. Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel. Galileo programm, mille maksumuseks hinnatakse mitu miljardit eurot, on Euroopa algatus, mida ükski liikmesriik ei soovi üksi rahastada. Kavandatud lepingu sisu ei saa piirata ühe liikmesriigiga või liikmesriikide rühmaga, vaid see mõjutab ELi tervikuna ja mõnest aspektist on sel isegi ülemaailmne mõju. Kosmosesektori tööstuslikud ja tehnilised teadmised on jaotunud üle mitme Euroopa riigi, sealhulgas Šveitsi, ning mitte ükski riik üksi ei valda kõiki neid teadmisi. Ilma koordineeritud tegevuseta ja teabe jagamiseta suureneks risk sõlmida Šveitsiga kokkulepe, mis hõlmab poolikuid lahendusi. Vead julgeoleku valdkonnas võivad ohustada selliste Euroopa GNSSi jaoks vajalike komponentide varustuskindlust, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli. See suurendaks kõnealuste programmide kulusid. Euroopa GNSSi programmide ulatus ja keerukus nõuavad tsentraliseeritud ja lihtsaid juhtimisstruktuure ning lihtsaid liideseid liidu ja kolmandate riikide vahel. Ulatuslik kahepoolsete suhete võrgustik Šveitsiga tooks kaasa suure ebatõhususe, viivituste ja vastuolude riski, mis tööstusprojekti puhul suurendaks peagi ühenduse eelarvest kantavaid kulusid. Samuti oleks üksinda tegutsevatel liikmesriikidel väiksem võimalus kehtestada põhimõtteid ja tingimusi, mida Šveits peab järgima, kui üheskoos tegutsemise puhul. Leping piirdub üksnes ühiste koostööpõhimõtete ja ‑kohustustega ning liidu omandis olevatesse GNSSi programmidesse kuuluvate eriküsimustega. Enamiku lepingu sätete rakendamise puhul tuginetakse liikmesriikide olemasolevale suutlikkusele (nt ekspordikontroll, tundliku teabe vahetamine). Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. 3.4. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Leping on rahvusvahelistes suhetes tavaline vahend, mis koostatakse koostöös olemasolevate ekspertidega töörühmades ja mille peavad heaks kiitma olemasolevad otsustusstruktuurid. Lepinguga ei looda uusi haldusstruktuure. 3.5. Vahendi valik Rahvusvaheline leping on ainus vahend, mis tagab satelliitnavigatsioonialastes suhetes Šveitsiga üleliidulise järjekindluse. Ühetaoline rakendamine on eriti tähtis julgeoleku valdkonnas, mis moodustab lepingu olulise osa. Samas võimaldab leping paindlikkust rakendusmeetmete osas, eriti standardimise ja sertifitseerimise valdkonnas, kus liikmesriigid on rahvusvahelistes organisatsioonides esmatähtsad osalised. Aluslepingutes ei ole ette nähtud muid reaalseid võimalusi suhete reguleerimiseks kolmandate riikidega. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanekul on Euroopa Liidu eelarvele ainult positiivne mõju. Šveits osaleb Euroopa GNSSi programmides rahaliselt sama valemi kohaselt, nagu ta osaleb ka ELi seitsmendas teaduse ja tehnoloogia raamprogrammis (FP7). Šveitsi osamaks arvutatakse suhtarvu põhjal, mille saamiseks leitakse turuhindades väljendatud Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu suhe Euroopa Liidu liikmesriikide turuhindades väljendatud sisemajanduse kogutoodangu summasse. 5. MUU TEAVE Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit. 2012/0231 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[1] ning arvestades järgmist: (1) Oma 29. juuni 2010. aasta otsusega andis nõukogu komisjonile loa alustada Šveitsiga läbirääkimisi satelliitnavigatsioonialase koostöölepingu sõlmimiseks. (2) Komisjon pidas läbirääkimisi Šveitsiga Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks vastavalt nõukogu poolt heaks kiidetud läbirääkimisjuhistele. (3) See koostööleping võimaldab Šveitsi osalemist Euroopa satelliitnavigatsiooni programmides. Vastutasuks annab Šveits programmidesse oma rahalise panuse. (4) Lepingule kirjutati Euroopa Liidu nimel alla [kuupäev] tingimusel, et see võidakse sõlmida hilisemal kuupäeval, ning liidu pädevusse kuuluvaid elemente selles lepingus kohaldatakse ajutiselt alates […] kuni selle jõustumiseni. (5) Leping tuleks heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Šveitsi vaheline satelliitnavigatsiooniprogramme käsitlev koostööleping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud lepingu heakskiitmise kirja Euroopa Liidunimel hoiule andma, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda. Artikkel 3 Seisukoha, mille liit võtab ühiskomitees ja lepingu artikli 20 lõikes 4 osutatud töörühmades, võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu nõukogu. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline koostööleping Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta. 2. EELARVEREAD: Peatükk: 66 Artikkel: 660 Eelarvepunkt: 6600 Kõnealuseks aastaks eelarves ettenähtud summa: p.m. 3. FINANTSMÕJU Ettepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine: (eurodes) || || Eelarverida || Tulud || 12-kuuline periood, mis algab || 2012 Artikkel 660, punkt 6600 || Muud sihtotstarbelised osa- ja tagasimaksed – Sihtotstarbeline tulu || 01/01/2012 || 20 000 000 Olukord pärast meetme rakendamist || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || … Artikkel 660, punkt 6600 || 40 000 000 || 20 050 870 || Arvutatakse hiljem || Arvutatakse hiljem || Arvutatakse hiljem 4. PETTUSEVASTASED MEETMED 5. MUUD MÄRKUSED (a) ELi-Šveitsi GNSS-alane koostööleping on tähtajatu. Šveitsi rahaline panus Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidesse ajavahemikuks 2008–2013 on 60 000 000 eurot ja 2014. aastaks 20 050 870 eurot. (b) Šveitsi rahaline panus arvutatakse suhtarvu põhjal, nagu on sätestatud lepingu artiklis 18. Ajavahemikus 2008–2013 kohaldatakse kõnealust suhtarvu summale 3 005 miljonit eurot. Alates 2014. aastast kohaldatakse sama suhtarvu Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide aasta eelarveassigneeringute summale. [1] Arvamus on esitatud …