[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.3.2009

KOM(2009) 141 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Neljas järelevalvearuanne Tšehhi Vabariigi ja Poola terasesektori ümberkorraldamise kohta

SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes käsitletakse Tšehhi Vabariigi ja Poola terasesektoris saavutatut ümberkorraldamise viimasel aastal. Aruanne on koostatud vastavalt Tšehhi Vabariigi ja Poola ühinemislepingute asjakohastes protokollides (protokoll nr 2[1] ja protokoll nr 8[2]) sätestatud järelevalvenõuetele.

Nimetatud protokollides on kindlaks määratud üleminekuperiood terasesektori ümberkorraldamise lõpuleviimiseks ning peamised kriteeriumid, mille järgi terasetööstuse ümberkorraldamist hinnatakse.

Komisjon on võtnud vastu 2004.,[3] 2005.[4] ja 2006.[5] aasta järelevalvearuanded. Käesolev neljas ning lõplik järelevalvearuanne täiendab komisjoni eelnevaid aruandeid ning selles hinnatakse üleminekuperioodi viimasel, 2006. aastal saavutatud tulemusi, võttes arvesse 2007. ja 2008. aastal saadud asjakohast teavet.

TŠEHHI VABARIIGI TERASESEKTORI ÜMBERKORRALDAMINE

Protokolli nr 2 sätetega on hõlmatud järgmised äriühingud: Ispat Nova Hut (nüüd Mittal Steel Ostrava - MSO), Valcovny Plechu Fridek-Mystek (VPFM) ja Vitkovice Steel (VS). Need äriühingute toodang moodustas 2006. aastal 57 % Tšehhi toortehase toodangust.

Ümberkorraldamiseks eraldatud riigiabi

Laekunud teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Tšehhi Vabariik on täitnud talle protokolliga nr 2 määratud kohustused riigiabi suhtes. Lõplik hindamine näitas, et abisaajatele äriühingutele ümberkorraldamise eesmärgil riigiabina eraldatud summa kokku oli 8,3 miljardit Tšehhi krooni, st 59 % protokollis märgitud maksimumsummast (14,15 miljardit Tšehhi krooni). Kõnealust abi anti kuni 2003. aasta lõpuni. Komisjon tegi ka järelduse, et kuigi tegelikkuses anti abi kavandatust vähem, ei tulenenud sellest kahju äriühingute finantstulemustele.

Abi andmisel keskenduti finantsalastele ümberkorraldustele. Abisaajate äriühingute võlakoorma vähendamine muutis kõnealuste äriühingute omandamise strateegiliste investorite jaoks lihtsamaks ja võimaldas neile äriühingutele juurdepääsu rahasummadele, mis olid vajalikud ajakohastamisprogrammide finantseerimiseks. Antud abi suurus määrati kindlaks kinnitatud riikliku ümberkorraldusprogrammi ja individuaalsete äriplaanide alusel, kus investeeringutele oli kulude vähendamisel ja lõpptoodangu kvaliteedi parandamisel ette nähtud keskne roll, eesmärgiga suurendada äriühingute põhitegevustulu. Oma lõpliku hinnangu andmisel pööras komisjon erilist tähelepanu antud riigiabi ja tehtud investeeringute vahelisele suhtele.

Analüüs äriühingute kaupa näitab järgmist:

a) MSO on saanud protokolliga ettenähtud ümberkorraldusabi maksimumsummast 86 %; suurem osa abist eraldati 2003. aastal ja see abi oli seotud võla kustutamisega;

b) VPFM on saanud protokolliga ettenähtud ümberkorraldusabi maksimumsummast 99 %; kogu abi eraldati 2003. aastal ja sellega kaeti peamiselt need summad, mida oli vaja maksta riigi omanduses olevatele erastamisettevõtetele laenu kapitaliseerimiseks. Osa sellest abist maksti tagasi (vt punkt 3.4.2).

c) VS on saanud protokollis ettenähtud maksimumsummast 37 %; abi anti põhiliselt ajavahemikus 1997–2001 ja pärast 2002. aastat äriühingule enam abi ei antud. Abi eesmärgiks oli ennekõike vabastada äriühing võlgadest peamiste krediitorite ees ning vaid vähesel määral oli abi suunatud äriühingu tegevuskulude katmiseks.

Protokollis nr 2 oli esitatud nõue, et äriühingutele, kes ei ole hõlmatud riikliku ümberkorraldusprogrammiga, ei tohi anda ümberkorraldusabi. Komisjon korraldas uurimise Tšehhi teraseettevõtte Trinecke suhtes, kes ei olnud hõlmatud protokolliga nr 2, ning komisjon leidis, et kõnealusele äriühingule ei ole antud ebaseaduslikku riigiabi[6].

Tootmisvõimsuse vähendamine

Et tasakaalustada konkurentsieeliseid, mida abikõlblikud äriühingud neile antud ümberkorraldusabi vahendusel omandasid, nõuti protokolli nr 2 lisas 2 mitme tootmisüksuse sulgemist. Aastatel 1997–2006 pidi Tšehhi Vabariik vähendama valmistoodete puhul netovõimsust 590 000 tonni võrra.

Kõnealused tootmisüksused olid väga vananenud ja nende sulgemine oli kasulik äriühingute finantstulemuste seisukohast ning aitas vähendada äriühingute energia tarbimist ja keskkonda saastavate ainete koguseid. Kontrollimisel selgus, et kõik sulgemised viidi läbi vastavalt asjakohasele komisjoni otsusele[7].

VPFMi kuumvaltsimistsehhide nr 1 ja 2 lõplik sulgemine, mida oli kuus kuud edasi lükatud (nagu on märgitud ka kolmandas järelevalvearuandes[8]), viidi lõpule 2006. aasta esimesel poolel.

MSO viis täide tehaste tootmisvõimsuse muutmise kooskõlas komisjoni otsusega[9]. Muutus seisnes selles, et uue tehase ehitamise asemel ajakohastati juba olemasolev tehas ning kulutused olid kavandatutest vähem kapitalimahukad. Komisjon leidis, et kuna äriühing sai kavandatust vähem riigiabi, oli muudatus riigiabi seisukohast neutraalne.

Muud olulised ümberkorraldamise kriteeriumid

Elujõulisus ja finantstulemused

Ümberkorraldusperioodi lõppedes aastal 2006 tegid kõik abi saanud äriühingud protokolliga nr 2 ettenähtud elujõulisustesti,[10] mille korraldas komisjon. Äriühingute saavutatud EBITDA oli vahemikus 20,2 % kuni 23,4 % (eesmärk oli olnud 10,0 %) ja EBIT oli vahemikus 17,1 % kuni 23,0 % (eesmärk oli olnud 1,5 %). Need tulemused olid paremad kui eelmise aruande põhjal oodati[11].

Tootlikkus ja tööhõive

2006. aasta jooksul vähendati abisaajates äriühingutes töökohtade arvu rohkem kui oli kavandatud (aasta keskmine tööhõive tase 11 905 versus riikliku ümberkorralduskava eesmärk 12 222). See tulemus saavutati peamiselt allhangete osakaalu suurendamise, varase pensionile saatmise ja vabatahtlike koondamiskavade elluviimisega. Sellegipoolest ei saavutanud kaks äriühingut investeerimisprogrammidega viivitamise tagajärjel 2006. aasta lõpuks tööhõive sihttaset, kuid nad suutsid selle saavutada 2007. aasta lõpuks.

Abisaajate äriühingute töötajate arvu vähendamine järelevalveperioodil koostoimes tootmistulemuste suurendamisega andis tulemuseks tootlikkuse taseme tõusu. Kuigi tootlikkuse lõplik näitaja (umbes 365 tonni inimese kohta) jääb veidi madalamaks ELi keskmisest, ületavad need näitajad kaugelt individuaalsetes äriplaanides ennustatud tasemeid, välja arvatud VPFMi puhul.

Kulude vähendamine

Kulusid aitasid vähendada tootmisprotsesside ratsionaliseerimine ning heade juhtimistavade juurutamine, näiteks kulude vähendamisega tegelevate meeskondade loomine ja uude infotehnoloogiasse investeerimine. Mitmed väikesed algatused seoses hooldus- ja parandustöödega aitasid täita kulude vähendamise eesmärki. Pärast seda, kui uus strateegiline erainvestor võttis üle varem riigi omandusse kuulunud äriühingud, oli märgata olukorra tunduvat paranemist, sest kulude vähendamisest oli saanud äriühingu ettevõtluskultuuri osa.

Lisaks aitas seadmete paranenud kasutusmäär vähendada energiakulusid ühe tootmisühiku kohta. See on oluline kulutegur, mis on määrava tähtsusega keskkonnakaitse ja äriühingute majandustulemuste seisukohast.

Muud protokollis esitatud nõuded

Äri- ja turustrateegiad

Abisaajad äriühingud muutsid oluliselt oma äristrateegiaid. Peamine saavutus oli bartertehingutest loobumine. Erastamise järgselt ja tänu eriti soodsatele turuarengutele vaatasid abisaajad äriühingud läbi oma toodangu valiku, parandasid valmistoodete kvaliteeti, sisenesid kõrgema lisandväärtusega turgudele, kus nad olid suutelised konkureerima mitte ainult hindade, vaid kvaliteedi alusel. Neid jõupingutusi tuleb jätkata ja neid tuleb toetada viimistlusliinide edasise ajakohastamisega, et seeläbi parandada valmistoodete kvaliteeti.

Investeeringud

Ükski protokolliga nr 2 hõlmatud äriühingutest ei suutnud realiseerida kõiki oma individuaalses äriplaanis kavandatud investeeringuid. Kokkuvõttes viisid äriühingud 2006. aasta lõpuks täide või kohustusid tingimata täide viima eesmärgist üksnes 22 % kuni 71 %. Siiski arvestades asjaolu, et antud riigiabi jäi kavandatust väiksemaks, tegi komisjon järelduse, et ümberkorraldusabi anti nõuetekohaselt ja riigiabi ei ületanud vajalikku miinimumi.

Üksnes VPFMi puhul oli realiseeritud investeeringute tase võrreldes saadud ümberkorraldusabi summadega tasemel, mis sundis komisjoni läbi viima uurimist ja nõudma, et abi tuleb osaliselt tagasi maksta[12]. Seega maksis abi saanud äriühing tagasi 24,88 miljonit Tšehhi krooni.

Komisjon jätkas järelevalvet, kuidas realiseeritakse täitmata, kuid tagasivõtmatuid investeeringuid, mis tulid lõpule viia 2007. ja 2008. aastal. Kuna osade investeeringute kasutuselevõtt on kavandatud hilisemale ajale kui 2008. aasta, jätab komisjonile endale võimaluse võtta investeeringute rakendamata jätmise korral asjakohaseid meetmeid.

Keskkonnakaitse

Protokollis nr 2 on nõutud, et ELiga ühinemise ajaks on abisaajad äriühingud täitnud keskkonnakaitse valdkonnas asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud nõuded. IPPC direktiivi[13] kohased kompleksload on antud juba kõigile terasetootjatele.

POOLA TERASESEKTORI ÜMBERKORRALDAMINE

Protokoll nr 8 sätetega on hõlmatud järgmised äriühingud: Polskie Huty Stali (nüüd Mittal Steel Poland - MSP), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (nüüd Technologie Buczek), Huta L.W. (nüüd Arcelor Huta Warszawa - AHW), Huta Labedy ja Huta Pokoj. Vahepeal kustutati kaks äriühingut (Huta Andrzej ja Huta Batory) nende pankrotistumise tagajärjel asjaomase riikliku ümberkorraldusprogrammiga hõlmatud äriühingute hulgast. Abisaajad äriühingute toodang moodustas 70 % Poola toorterasetoodangust.

Ümberkorraldamiseks eraldatud riigiabi

Laekunud teabe põhjal järeldas komisjon, et Poola on täitnud talle protokolliga nr 8 määratud kohustused riigiabi suhtes. Poola on maksnud ümberkorraldusabiks 2,73 miljardit Poola zlottiet; see moodustab vaid 82 % protokollis nr 8 märgitud maksimumsummast (3,38 miljardit Poola zlotti). Kõnealust abi anti kooskõlas protokolliga nr 8 kuni 2003. aasta lõpuni. Hindamine näitas ka, et väiksemas summas antud abi ei avaldanud negatiivset mõju äriühingute finantstulemustele. Nagu ka Tšehhi puhul, keskenduti Poola teraseettevõtetele riigiabi eraldamisel peamiselt finantsalastele ümberkorraldustele.

Riigiabi üksikasjalikud eraldised igale äriühingule on sätestatud Poola kinnitatud riiklikus ümberkorraldusprogrammis. Esitatud teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et abiks eraldatud summad ja abi intensiivsus piirdusid rangelt miinimumiga, mida äriühingud vajasid elujõulisuse saavutamiseks. Abisaajate äriühingute kaupa olid tulemused järgmised:

a) MSP sai abi 85 % riigiabi maksimumsummast (3,14 miljardit Poola zlotti), millest suurem osa kulutati võla kustutamiseks või laenude tagatisteks. MSP tütarettevõte Huta Bankowa, mis eraldati 2006. aastal Arcelor-Mittal grupist (pärast seda, kui komisjon võttis vastu koondumist käsitleva otsuse[14]), sai abi 92 % ulatuses kokkulepitud summast.

b) AHW sai abi 63 % riigiabi maksimumsummast. See asjaolu leidis kinnitust riigiabi menetluse käigus, mille komisjon algatas, et uurida abi võimalikku väärkasutust äriühingu AHW poolt[15]. Komisjon jõudis uurimise käigus järeldusele, et laenu tagatist summas 31,2 miljonit eurot kasutati osaliselt valesti ning nõudis osa summa tagasimaksmist. AHW maksis 2007. aasta novembris vabatahtlikult tagasi 2,09 miljonit eurot.

c) Huta Labedy ja Huta Pokoj said riigiabi vastavalt 40 % ja 66 % riigiabi maksimumsummast. See võimaldas komisjonil teha järelduse, et hoolimata madalast investeeringute tasemest piirdusid abiks eraldatud summad ja abi intensiivsus rangelt miinimumiga, mida oli vaja ümberkorralduskulude katteks.

d) Technologie Buczek sai riigiabi 41 % heakskiidetud maksimumsummast. 2006. aastal kuulutati välja selle äriühingu pankrotimenetlus, misjärel avaldas komisjon otsuse[16] riigiabi väärkasutuse kohta ja nõudis raha tagasimaksmist.

Tootmisvõimsuse vähendamine

Protokollis nr 8 osutati mitmele lõpptöötlusliinile, mis tuli seoses ümberkorraldusabi saamisega sulgeda, et tasakaalustada abisaajate võimalikke konkurentsieeliseid ja nendega seonduvaid konkurentsihäireid. Aastatel 1997–2006 pidi Poola vähendama valmistoodete puhul netovõimsust 1 231 000 tonni võrra.

Komisjon kontrollis asjakohase komisjoni otsuse[17] sätete kohaselt tootmisvõimsuse vähendamist võttes aluseks sulgemist tõendavad dokumendid ja sõltumatu konsultandi esitatud tõendid. Konkreetselt MSP puhul ja seoses MSP äriplaani[18] heakskiidetud muudatusega suletakse olemasolev ribametalli kuumvaltspink alles siis, kui äriühingu Krakowis asuvasse tehasesse on paigaldatud uus ribametalli kuumvaltspink; selle paigaldamine on kavandatud 2008. aasta lõppu.

Esitatud teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et kõik sulgemised teostati kooskõlas heakskiidetud äriplaanidega.

Lisaks protokollis nr 8 sätestatud kohustustele otsustasid Poola teraseettevõtted vabatahtlikult likvideerida mitu ebaefektiivset tootmisseadet, sealhulgas koksiahje, slääbide ja bluumide tootmise valtspinke ning elektrolüütilise tsinkimisliini.

Muud olulised ümberkorraldamise kriteeriumid

Pärast äriühingu Technologie Buczek pankrotimenetluse algatamist tegi komisjon järelduse, et kõnealune äriühing ei täida ümberkorralduse eesmärke, seetõttu andis komisjon välja otsuse riigiabi väärkasutuse kohta ning nõudis summade tagasimaksmist.

Elujõulisus ja finantstulemused

Kõik äriühingud, välja arvatud Huta Bankowa, tegid ümberkorraldusperioodi lõpul 2006. aastal edukalt läbi EÜ elujõulisusetesti. Äriühingute saavutatud EBITDA oli vahemikus 10,1 % kuni 21,6 % (eesmärk oli olnud 10,0 %) ja EBIT oli vahemikus 5,2 % kuni 16,6 % (eesmärk oli olnud 1,5 %).

Huta Bankowa ei läbinud 2006. aastal komisjoni korraldatud elujõulisusetesti, sest tal olid ettenägematud tehnoloogilised probleemid. Sellest hoolimata leiti kõigepealt 2005. aastal ja hiljem 2007. aastal äriühingu saavutatud positiivsete tulemuste põhjal, et ümberkorralduseks tehtud jõupingutuste tulemusena oli äriühing Huta Bankowa suuteline saavutama püsivat elujõulisust.

Tootlikkus ja tööhõive

Kaks äriühingut saavutasid lõplikuks tööhõivetasemeks näitaja, mis oli kavandatust madalam, üks äriühing saavutas täpselt kavandatud tööhõivenäitajad ja kahe äriühingu tööhõive tase jäi kavandatust kaugele maha. Töötajate üldarv jäi kavandatust suuremaks (aasta keskmine tööhõive tase 15 564 versus riikliku ümberkorralduskava eesmärk 13 702), mille põhjuseks olid peamiselt sulgemiste edasilükkamine ja suuremate investeeringute lõpuleviimine. Käimasolev ajakohastamine peaks siiski võimaldama viia olukorra lähemas tulevikus nõudmistega kooskõlla.

Kuigi abisaajate äriühingute tootlikkuse tase üldiselt paranes, jäi see siiski oluliselt maha ELi keskmisest tasemest, millele viidatakse protokollis nr 8. 2006. aasta lõpus oli tootlikkuse keskmine tase umbes 321 tonni inimese kohta. Üksikute äriühingute tulemused erinevad oluliselt, kusjuures AHW saavutas kavandatust oluliselt kõrgema taseme ja MSP oluliselt madalama taseme, kui tema individuaalses äriplaanis oli eesmärgiks seatud.

Kulude vähendamine

Abisaajad äriühingud viitasid selgelt muutustele oma ettevõtluskultuuris, mille tulemusena oli neil võimalik kulusid vähendada. Üksikute äriühingute tasemel saavutatud muutused näitavad, et hulgaliselt meetmeid võeti tegevuskulude vähendamiseks. Erilist tähelepanu pöörati uute IT-vahendite kasutuselevõtule, millega jälgida ja kontrollida kulusid tootmisetappide kaupa. Tehti tehnoloogilisi investeeringuid, et ajakohastada või asendada olemasolevaid tootmisrajatisi ning aidata kaasa kulude vähendamisele. Finantsalal peeti uuesti pangakulude läbirääkimisi ning vaadati läbi toormaterjalide ostulepingud.

Muud protokollis esitatud nõuded

Äri- ja turustrateegiad

Täideti individuaalses äriplaanis esitatud eesmärgid tootmisüksuste reorganiseerimise ja organisatsiooniliste struktuuride parandamise osas. Äriühingud vaatasid läbi ka müügistruktuurid ja saavutasid otsemüügi osas paremaid tulemusi. Vajadusel muudeti tootevalikut ja äriühingud sisenesid kõrgema lisandväärtusega toodete turule.

Investeeringud

Kaks abisaajat äriühingut Huta Pokoj ja Huta Bankowa täitsid oma eesmärgid investeeringute osas. Huta Labedy realiseeris edukalt umbes 75 % kinnitatud investeeringutest. AHW realiseeris 37 % esialgselt kinnitatud kavast, kuid kuna äriühing võeti üle 2005. aastal, investeeris ta uude tehasesse ja täitis seega 170 % esialgselt kavandatud summast.

Kooskõlas protokollis kavandatuga realiseeris MSP tootevalikuga ja toodete kvaliteedi parandamisega seonduvad investeeringud. Individuaalse äriplaani muutmise tagajärjel jäid 2006. aastal siiski saavutamata energiatõhususe ja tootlikkuse tasemega seonduvad eesmärgid, kuid kavandati, et need eesmärgid täidetakse 2008. aastal.

Keskkonnakaitse

Protokollis nr 8 ei nõutud (vastupidiselt Tšehhi terasetööstuse ümberkorraldamisega seonduvale), et ELiga ühinemise ajaks suudavad abisaajad äriühingud täita keskkonnakaitse valdkonnas asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud nõudeid. Seega on ühinemislepingu[19] raames Poola jaoks kehtestatud Euroopa Liidu keskkonnaalase õigustiku üleminekukorraga ette nähtud IPPC direktiivi vastavusnõuete täitmise erandite loetelu, kuhu kuuluvad terasetööstuse rajatised. Erandina IPPC direktiivist ei kohaldata olemasolevate rajatiste jaoks lubade andmise nõudeid kuni 2010. aasta detsembrini Huta Sendzimira (nüüd MSP osa), Huta Andrzej, Huta Czestochowa, Huta Batory, Huta Jednosc ja Huta Laziska suhtes. Neile rajatistele anti välja ajutised load, mis sisaldavad individuaalset kohustuslikku ajakava täieliku vastavuse saavutamiseks.

KOKKUVÕTE

Käesolev aruanne on viimane järelevalvearuanne, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi ja Poola terasesektori ümberkorraldamist. Saavutatud tulemuste põhjal leidis komisjon, et Tšehhi Vabariigi ja Poola ühinemislepingute protokollide nr 2 ja nr 8 sätteid on järgitud:

- abisaajatele äriühingutele antud ümebrkorraldusabi jäi alla kavandatud maksimumi,

- saavutati netomahu vähendamine,

- täideti kõnealuste protokollide 3. lisas sätestatud ümberkorraldamise kriteeriumid (elujõulisus, tootlikkus, kulude vähendamine).

Komisjon teeb järelduse, et üleminekuperioodil läbi viidud ümberkorraldused olid üldjoontes edukad. Alates 2007. aastast tegutsevad Tšehhi Vabariigi ja Poola terasetootjad teiste Euroopa turu teraseettevõtetega võrdsetel tingimustel.

Ümberkorraldusprotsessi lihtsustasid eelkõige järgmised kaks tegurit: erastamine ja üleminekuperioodil (2003–2006) valitsenud üldised turutingimused. Nii Tšehhi Vabariigi kui ka Poola terasesektor tegid selle aja jooksul läbi suure muudatuse omandiküsimuses. Kui 2002. aastal olid teraseettevõtted veel suures osas riigi omandis, siis 2008. aastaks oli nende erastamine (aktsiate võõrandamise teel strateegilistele investoritele) lõpule viidud. Komisjon on arvamusel, et äriühingu sisemise struktuuri muutmine ja äriplaanide täpne rakendamine omasid olulist tähtsust nende äriühingute ettevalmistamisel tulevikuprobleemidega toimetulekuks.

Teisest küljest oli nendele äriühingutele suureks toeks teraseturu õitseng ja sellega seonduv müügihindade tõus, mis 2003. aastast kuni 2008. aasta keskpaigani võimaldas neil äriühingutel märgatavalt tootmistulemusi parandada. Mõlema liikmesriigi terasesektori siseturu eriti kõrged kasvumäärad mängisid olulist rolli abisaajate äriühingute elujõulisuse saavutamisel.

Terasesektori ümberkorraldamise järelevalve raames said komisjon, riiklikud ametiasutused ja äriühingud teha tihedat ning regulaarset koostööd. See aitas saavutada kõnealuste protokollidega kehtestatud kohustuste nõuetekohast täitmist.

[1] ELT L 236, 23.9.2003, lk 934.

[2] ELT L 236, 23.9.2003, lk 948.

[3] KOM(2004)443 lõplik.

[4] KOM(2005)359 lõplik.

[5] KOM(2006)814 lõplik.

[6] 2007/319/EÜ: Komisjoni 8. septembri 2006. aasta otsus riigiabi C 45/04 (ex NN 62/04) kohta Tšehhi terasetootjale TY[pic]inecké ~[pic]elezárny, a.s., ELT L 119, 9.5.2007, lřinecké železárny, a.s., ELT L 119, 9.5.2007, lk 37-44.

[7] Otsus nr 3010/91/ESTÜ, EÜT L 286, 16.10.1991, lk 20.

[8] KOM(2006)814 lõplik.

[9] Riigiabi N 350/06 – MSO ümberkorralduskava muutmine – Tšehhi Vabariik, 13.9.2006; ELT C 280, 18.11.2006, lk 4.

[10] Äriühingud peavad saavutama järgmised tulemused:- brutokasum: st EBITDA % ( % ilma intresside, maksude, amortisatsioonita) 10 % käibest integreerimata terase-ettevõtete puhul ja 13,5 % käibest integreeritud terasetehaste puhul);- omakapitali tasuvuse, st EBIT % (tulu ilma intressi ja maksudeta), mis on vähemalt 1,5 % käibest.

[11] KOM(2006)814 lõplik.

[12] Riigiabi N 350b/06 – VPFM ümberkorralduskava muutmine – 8.6.2007; ELT C 200, 28.8.2007, lk 1.

[13] Direktiiv 96/61/EÜ, EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.

[14] Kohtuasi nr COMP/M.4137 - Mittal /Arcelor, teatis kuupäevaga 7/4/2006, vastu võetud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 139/20041 artiklile 4.

[15] Komisjoni 11. detsembri 2007. aasta otsus riigiabi C 51/06 (ex N 748/06) kohta, mida Poola andis äriühingule Arcelor Huta Warszawa, ELT L 143, 3.6.2008.

[16] Komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta otsus riigiabi C 23/06 ( ex NN 35/06) kohta, mida Poola rakendas terasetootja Technologie Buczek Group suhtes, ELT L 116, 30.4.2008.

[17] Otsus nr 3010/91/ESTÜ, EÜT L 286, 16.10.1991, lk 20.

[18] Riigiabi N N 186/05 – MSP äriplaani muutmine – 20.7.2005; ELT C 12, 18.1.2006, lk 2.

[19] ELT L 236, 23.9.2003, lk 875 -905.