ET Euroopa Liidu Teataja C 283/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 283/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BAMBERGER HÖRNLA”/„BAMBERGER HÖRNLE”/„BAMBERGER HÖRNCHEN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0802-17.03.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Bamberger Hörnla”/„Bamberger Hörnle”/„Bamberger Hörnchen”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6 Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida 1. punktis esitatud nimetus tähistab:

Kartul (Solanum tuberosum L.) kuulub koos tomati, paprika ja baklažaaniga maavitsaliste sugukonda (Solanaceae).

Kartulisort „Bamberger Hörnla” kuulub nn vanade maasortide hulka. Selle sordi puhul ei ole tegemist aretatud sordiga. „Bamberger Hörnla” kaitsega on hõlmatud söögikartulid.

Madalakasvulise kartulitaime pealsed on haprad ja õrnad ning õied valget värvi. Kartul vajab kasvamiseks toitainerikast, võimalikult kerget mulda, sest taim ei suuda taluda kogunenud niiskust. Mugulaid koristatakse septembris/oktoobris.

Selle kartulisordi mugulad on väikesed, sõrmekujulised ja veidi sarve moodi kõverdunud, mõne mugula puhul esineb ka kergeid vastaskõverusi või veidralt väändunud vorme. Sordi „Bamberger Hörnla” piklikku kuju iseloomustav pikkuse-laiuse suhe on tavaliselt 2–3,5.

Kartulikoor on sile, tuhmjalt-siidiselt läikiv, veidi punaka varjundiga heledat ookerkollast värvi, mis lähtub kartulimugula iduaukudest, milles värvus on kõige tugevam. Vahetult pärast koristamist kõige selgemini nähtav punakas varjund tuhmub aja jooksul.

„Bamberger Hörnla” kartul on tugeva pähklise maitsega. Saksamaa Taimesordiameti (Bundessortenamt) toidukartulite keetmis- ja söögikontrolli käsitlevate suuniste kohaselt on see sort keetmistüübilt mittelagunev, viljaliha on kollane, jahusus tavaliselt alla 4 (st mittejahune) ja konsistents (rammusus) tavaliselt üle 6 (st rammus, tihke konsistents). Värske kartulimassi tärklisesisaldus on keskmiselt rohkem kui 13 %.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

„Bamberger Hörnla” kartuli kasvatamine peab toimuma Frangimaa kolmes omavalitsusüksuses: Ülem-, Kesk- ja Alam-Frangimaal. Ka seemnekartul peab olema pärit määratletud piirkonnast.

Saksamaa Taimesordiamet on „Bamberger Hörnla” sorti tunnustanud säilitussordina vastavalt 21. juuli 2009. aasta määrusele, milles käsitletakse säilitussortide tunnustamist ning säilitussortide seemnete turustamist (säilitussortide määrus) (BGB1. I, lk 2107).

Vastavalt kõnealuse riikliku määruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktile 4 tohib säilitussortide seemneid (konkreetsel juhul seemnekartulid) turustada üksnes sel juhul, kui seemned on toodetud ühes päritolupiirkonnas, mis on hõlmatud asjaomase sordi tunnustamisega. Seepärast peavad seemnekartulid olema pärit Ülem-, Kesk- ja Alam-Frangimaa omavalitsusüksusest.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Georgaafilise piirkonna täpne määrtalus:

Geograafiline piirkond hõlmab Frangimaa kolme omavalitsusüksust: Ülem-, Kesk- ja Alam-Frangimaad.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Juba sajandeid on aiandus ja köögiviljakasvatus Frangimaa toiduainete tootmises olnud olulisem kui kuskil mujal (eelkõige Bambergi linna aiapidamine kujunes 14. sajandist kuni 19. sajandi keskpaigani omasoodu arenedes linna majanduselu alustalaks sellisel viisil, mida ei esine üheski teises linnas). Frangimaa traditsioonilises kokakunstis hinnatakse köögivilju tänapäevalgi sama kõrgelt.

Frangimaa kartulikasvatusel on eriti pikaajaline traditsioon. Saksamaal pandi kartul esmakordselt põllule maha 1694. aastal just Frangimaal. Frangimaa kohalikus kokakunstis hinnatakse „Bamberger Hörnla” kartulit juba ammu kui head salatikartulit.

„Bamberger Hörnla” kartuli nimetus on juba rohkem kui sajandi jooksul kinnistunud Frangimaa elanike teadvuses. Suuliste pärimuste ja kirjandusviidete alusel on tõendatud, et Frangimaal kasvatati 19. sajandi lõpus Prantsusmaalt pärit kartuleid. Lisaks sellele leidub tõendeid, et juba 18. sajandil viidi Bembergi vürstpiiskopi iluaias kasvanud kartuli „Bamberger Hörnla” eellased oma kasvukohast Bambergi ülemaedniku koduaeda ja põldudele.

Kartuli pikliku, sarve moodi kuju (pikkuse-laiuse suhe 2–3,5) ja väga vahelduva suuruse tõttu ei saa koristamisel kasutada tavapäraseid kartulivõtumasinaid. Kartuleid võetakse käsitsi või selleks kohandatud masinatega. Viimased ei ole nii tõhusad kui tavalised kartulivõtumasinad, kuna masina konveierilindi piide väiksema vahe tõttu korjatakse üles ka rohkem mullatükke, mis pärast on jälle vaja käsitsi välja sortida.

Võrreldes muude kartulikasvatusaladega on tervele Frangimaa kasvatuspiirkonnale iseloomulik kuiv ja suviti soojem (kontinentaalne) kliima. Aasta keskmine sademete hulk on ligikaudu 630 mm, keskmine temperatuur 8,6–8,8 °C ning päike paistab aastas keskmiselt 1 550–1 700 tundi.

5.2. Toote eripära:

„Bamberger Hörnla” kartulisorti iseloomustab tema ainulaadne kuju. Nii nagu juba nimest võib järeldada, on need kartulimugulad väikesed, sõrmekujulised ja veidi sarve moodi kõverdunud.

Tuleb rõhutada, et kuigi „Bamberger Hörnla” sordi kartuleid tuleb suure tärklisesisalduse tõttu (keskmiselt 13 %) tegelikult liigitada „peamiselt mittelagunevate” hulka, on need keetmiskatsete järgi aga „mittelagunevad”. Seega on „Bamberger Hörnla” sordi mugulatel see eripära, et neil on ühekorraga mittelagunevad (rammus konsistents) keeduomadused ning tugev pähkline maitse.

Muude sõrmekujuliste kartulitega võrreldes muudavad „Bamberger Hörnla” kartuli ainulaadseks mugulate pähkline maitse, rammus tihke konsistents ning kuju, suurus ja maitseomadused.

Rammusa ja tihke konsistentsi tõttu oli ja on see kartul traditsiooniline salatikartul. Sellega seoses nähtub ka arvukatest pressiteadetest asjaolu, et „Bamberger Hörnla” kartulil on tarbijate hulgas hea maine.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Võrreldes muude kartulikasvatusaladega on Frangimaa kasvatuspiirkonnale iseloomulik kuiv ja suviti soojem (kontinentaalne) kliima. Sellest tulenevalt on määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatavate „Bamberger Hörnla” mugulate tärklisesisaldus suurem kui see oleks muudes piirkondades kasvatatuna. Värske kartulimassi suure tärklisesisalduse tõttu (keskmiselt rohkem kui 13 %) on „Bamberger Hörnla” kartulid tüüpilise tugeva pähklise maitsega, mis keetmisel mittelagunevate kartulite puhul on ainulaadne.

Geograafilise piirkonna erilistest klimaatilistest tingimustest põhjustatud eripärase maitse tõttu on „Bamberger Hörnla” kartulid kõrgelt hinnatud tarbijate ja eriti gurmaanide hulgas. 2008. aastal valis Saksamaa kartuliekspertide komisjon „Bamberger Hörnla” mugula aasta kartuliks. Frangimaal sajandeid kestnud „Bamberger Hörnla” kartuli kasvatamise traditsiooni tõttu on see kartul muutunud Frangimaa kokakunsti oluliseks ja lahutamatuks osaks. See nähtub ka asjaolust, et „Bamberger Hörnla” kartul on lisatud Baieri traditsiooniliste eriroogade andmepanka (http://www.spezialitaetenland-bayern.de/), mille sisu eest vastutab Baieri liidumaa toiduvaldkonna, põllumajanduse ja metsanduse ministeerium.

Kuna „Bamberger Hörnla” kartuli koristamist ei saa täielikult mehhaniseerida, siis ei saa selle kasvatamine majanduslikus mõttes konkureerida enamiku muude sortidega. Lisaks sellele on „Bamberger Hörnla” kartulitel tihti mügarad, mis võivad sortimisel ja pakendamisel murduda, raskendades seega toiduainete hulgi- ja jaemüüjate kaudu turustamist. Sageli tuleb „Bamberger Hörnla” kartuleid välja praakida selle tõttu, et nende koorel on rohelised laigud. Nimetatud asjaolude tõttu on „Bamberger Hörnla” kartuli kasvatamine piiratud just Frangimaa piirkonnaga, kus on olemas nii oskusteave, et neid puudusi vähendada, ning kus „Bamberger Hörnla” kartul traditsioonilise Frangimaa kokakunsti alustalana on saavutanud suure tuntuse ja kõrge hinnangu tarbijate hulgas.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Markenblatt Vol. 9, 5. märts 2010, osa 7c, lk 3573

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/12301

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.