[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 3.9.2010

KOM(2010) 458 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja eriprogrammis „Ideed” sätestatud eesmärkide saavutamise kohta 2009. aastal

(EMPs kohaldatav tekst)

SISSEJUHATUS JA ÕIGUSLIK ALUS

Seitsmenda raamprogrammi kohast eriprogrammi „Ideed” rakendab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), mis loodi 2007. aastal komisjoni otsusega[1].

Euroopa Teadusnõukogu koosneb sõltumatust teadusnõukogust (ScC), keda toetab spetsiaalne rakendusstruktuur (DIS). 2007. aastal loodi[2] rakendusametite loomise üldise korra[3] alusel Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA), et võtta komisjonilt üle DISi ülesanded. Delegeeritud õigusaktiga[4] tehti Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile ülesandeks rakendada programmi „Ideed” ja toetada sõltumatut teadusnõukogu. Haldusautonoomia sai Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet 2009. aasta juulis. Teine oluline sündmus 2009. aastal oli Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide hindamine, mis kujutas endast Euroopa Teadusnõukogu põhiaspektide sõltumatut hindamist, mille käigus võeti arvesse kogemusi, mis oli saadud alates teadusnõukogu loomisest.

Käesolevas aastaaruandes, mille on koostanud komisjon koos Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukoguga, esitatakse kooskõlas eriprogrammi „Ideed” käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikega 4 ja I lisaga komisjoni hinnang Euroopa Teadusnõukogu tegevusele ja eesmärkide saavutamisele 2009. aastal. Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti panust tunnustatakse.

STRATEEGILISED KÜSIMUSED

Sõltumatu teadusnõukogu vastutab Euroopa Teadusnõukogu teadusstrateegia väljatöötamise eest ja kehtestab iga-aastase tööprogrammi „Ideed”.

Rahastamiskavad

Sõltumatu teadusnõukogu eesmärk on olnud kõiki teadusharusid hõlmava kahe järgmise rahastamiskavaga anda selge ja püsiv ettekujutus Euroopa Teadusnõukogu teadustegevusest:

- Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetused („ERC Starting Grants” (StG”) ) : see on ette nähtud hiljuti doktorikraadi omandanud teadlaste sõltumatuse suurendamiseks;

- Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetused („ERC Advanced Grants” (AdG) ) : see on ette nähtud Euroopas töötavatele vanemteadlastele tipptasemel teadustöö tegemiseks.

Eriprogrammi „Ideed” 2010. aasta tööprogramm

Sõltumatu teadusnõukogu koostas eriprogrammi „Ideed”[5] 2010. aasta tööprogrammi 2. aprillil 2009 ja komisjon võttis selle vastu 29. juulil 2009.

2010. aasta tööprogrammiga ei muudetud strateegiat oluliselt, kuigi toetuskavasid täiustati saadud kogemustele toetudes. Selleks et Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetusi taotlevaid kahte alagruppi (st vastutavad uurijad, kes on sõltumatut uurimistööd alles alustamas, ja teadlased, kes on teadustöö või meeskonna konsolideerimise etapis) kuuluvaid teadlasi saaks paremini hinnata, laiendas sõltumatu teadusnõukogu taotlemiskriteeriume nii, et osaleda saavad teadlased, kes on doktorikraadi saanud 2–10 aastat tagasi. See sai võimalikuks ka tänu tunduvalt suuremale 2010. aasta eelarvele.

Sellistele tingimustele vastavad taotluse esitanud vastutavad uurijad jagatakse hindamisel kahte alagruppi: taotlejad, kes on saanud doktorikraadi vähemalt kaks aastat, kuid mitte rohkem kui kuus aastat enne projektikonkursi teate avaldamist (neid võib üldiselt kirjeldada kui alustavaid teadlasi), ja need, kes on saanud doktorikraadi rohkem kui kuus, kuid mitte rohkem kui kümme aastat enne projektikonkursi teate avaldamist (neid võib üldiselt kirjeldada kui teadustööd või meeskonda konsolideerivaid teadlasi). Et alustavate ja konsolideerivate teadlaste edukuse määr oleks võrreldav, jagati iga komisjoni ligikaudne eelarve proportsionaalselt kahe taotlejate grupi esitatud projektide rahastamisvajadusega.

Muud muudatused hõlmasid taotluste uuesti esitamist ja mitme taotluse esitamist käsitlevate eeskirjade täiendavat lihtsustamist ning meetmeid, mille eesmärk oli muuta EL ja assotsieerunud riigid kolmandates riikides elavate teadlaste jaoks atraktiivsemaks ning innustada veelgi naisteadlaste osalemist. Kolmandate riikide teadlastele tehakse kättesaadavaks täiendavad rahalised vahendid, et innustada neid end Euroopasse sisse seadma, ning varasemaid karjäärikatkestusi ja ebeharilikke karjäärivalikuid võetakse rohkem arvesse, mis peaks soodustama naisteadlaste suuremat osalust.

Vastastikuse eksperdihinnangu meetodid

Euroopa Teadusnõukogu kasutab kõrgetasemeliste vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide struktuuri. Komisjonide liikmed valib sõltumatu teadusnõukogu ja sinna kuuluvad teadlased ja insenerid nii EList kui ka väljastpoolt. Kõnealused komisjonid hõlmavad kõiki teadusharusid ja need jagunevad nii kogenud kui ka alustavate teadlaste puhul kolme peamise teadusvaldkonna vahel: füüsika- ja inseneriteadused, bioteadused ning sotsiaal- ja humanitaarteadused.

PROGRAMMI RAKENDAMINE

Täies mahus täideti 794 861 770 euro suurused kulukohustused ja tehti rohkem kui 221 422 331,50 euro ulatuses makseid, mis vastab 100 %-le eriprogrammi „Ideed” 2009. aasta tegevusassigneeringutest.

Toetused

Alates 2008. aasta tööprogrammist toimub Euroopa Teadusnõukogu projektikonkursside raames taotluste esitamine ühes etapis (taotlejad peavad esitama täieliku projekti) ja taotluste hindamine kahes etapis[6].

Toetusi antakse parimate projektide jaoks, sõltuvalt eelarvest. Toetust antakse projekti alusel, võttes arvesse vastastikuses eksperdihinnangus soovitatud rahastamise mahtu.

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetused

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi teade avaldati 2008. aasta juulis. Selle tähtaeg lõppes 2008. aasta sügisel ja ligikaudne eelarve oli 295,8 miljonit eurot. Kokku esitati 2 503 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteadused – 1 112 projekti, bioteadused – 927 projekti ning sotsiaal- ja humanitaarteadused – 464 projekti. Tänu seitsmendasse raamprogrammi tehtud assotsieerunud riikide osamaksetele suurenes eelarve 325 miljoni euroni ja oli võimalik rahastada 242 projekti[7].

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste 2010. aasta projektikonkursi teade avaldati 2009. aasta juulis. Selle tähtaeg lõppes 2009. aasta oktoobris-detsembris ja ligikaudne eelarve oli 528 miljonit eurot. Kokku esitati 2 873 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteadused – 1 205 projekti, bioteadused – 1 029 projekti ja sotsiaal- ja humanitaarteadused – 639 projekti[8].

Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetused

Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetuste 2008. aasta projektikonkursi raames esitatud taotlustest rahastati kokku 282 taotlust 553 miljoni euro suurusest eelarvest, mis sisaldas ka assotsieerunud riikide osamakseid seitsmendasse raamprogrammi[9].

Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlaste toetuste 2009. aasta projektikonkursi teade avaldati 2008. aasta novembris. Selle tähtaeg lõppes 2009. aasta kevadel ja ligikaudne eelarve oli 489,5 miljonit eurot. Eeldades, et konkurss on populaarne, otsustas sõltumatu teadusnõukogu liita Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetuste kaks esimest projektikonkurssi (2008. ja 2009. aasta konkursid). Seepärast oli tööprogrammis „Ideed” märgitud, et taotleja ei tohi kõnealuse kahe projektikonkursi puhul olla seotud rohkem kui ühe projektiga. 2009. aasta projektikonkursile esitati 1 583 taotlust, millest esialgu valiti rahastamiseks välja 236. Täiendavaid projekte võidakse rahastada sõltuvalt assotsieerunud riikide osamaksetest seitsmendasse raamprogrammi.

Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetuste 2010. aasta projektikonkursi teade avaldati 2009. aasta oktoobris. Selle tähtaeg lõppes 2010. aasta veebruaris-aprillis ja ligikaudne eelarve oli 590 miljonit eurot. Kõnealust projektikonkurssi käsitletakse komisjoni 2010. aasta aruandes.

Programmikomitee

Eriprogrammi „Ideed” programmikomitee[10] toimib lisaks ametlike ülesannete täitmisele ka olulise suhtlusvõrguna, kuhu kuuluvad liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammi assotsieerunud riigid, sõltumatu teadusnõukogu, Euroopa Teadusnõukogu peasekretär ja komisjon. 2009. aastal tuli programmikomitee kokku 23. aprillil ja 30. septembril.

Eetiline hinnang

Väline eetikakomisjon vaatas Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi raames väljavalitud projektidest läbi 133, millest omakorda 42-le anti täielik eetiline hinnang. Kõik peale ühe projekti läbisid eetikakontrolli[11].

Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi raames saadeti 146 projekti eetikakontrolli, mille käigus leiti, et 49 projektile tuleks anda täielik eetiline hinnang ja et 78 projekti puhul on vaja vaid liikmesriikide ametiasutuste heakskiitu. Täieliku eetilise hinnangu andmise viis läbi Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet, v.a 19 projekti puhul, mis hõlmasid inimeste (peamiselt laste) ja ahviliste peal invasiivsete meetodite kasutamist ning mis saadeti nende projektide tundlikkust arvestades seepärast komisjonile.

Vaidlustusmenetlus

Eriprogrammiga „Ideed” seotud vaiete läbivaatamise komisjonile[12] esitati Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi kohta 85 vaiet ja kogenud teadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi taotluste kohta 74 vaiet, mis moodustasid ligikaudu 3,5 % ja 4,5 % iga projektikonkursi kohta esitatud projektidest.

Vaiete läbivaatamise komisjon leidis, et Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi 10 taotlust väärivad hindamist või uuesti hindamist. Ühel sellisel juhul muudeti väljavalitud projekti jaoks varasema otsusega eraldatud summat. Euroopa Teadusnõukogu kogenud teadlase toetuste 2009. aasta projektikonkursi vaiete kohta ei oldud aasta lõpuks veel otsuseid tehtud.

Teavitustöö

Euroopa Teadusnõukogu osales mitmel teadlastele suunatud üritusel ning koostas ja jagas tutvustavaid materjale.

Istungid

Euroopa Teadusnõukogule pühendatud konverents toimus Istanbulis 13. märtsil 2009 ja päädis seal toimunud sõltumatu teadusnõukogu täiskogu istungiga[13]. Konverentsil pidasid kõnesid Euroopa Teadusnõukogu ja Türgi valitsuse esindajad, kohalikud teadlased ning ka Euroopa Teadusnõukogu toetusesaajad ja sidusrühmad.

Euroopa Teadusnõukogul oli oluline ja märgatav roll konverentsil „Research Connection conference” (7.–8. mai 2009), mille komisjon korraldas Tšehhi eesistumise ajal Prahas.

Euroopa Teadusnõukogu osales ka Lindaus peetaval 58ndal Nobeli preemia laureaatide kohtumisel (28.6–3.7), Londonis peetaval teadlaste karjäärilaadal „Source Event” (25.9) ja Berliinis esimest korda toimunud karjäärilaadal „European Researcher Career Fair”(4. 12).

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti avasündmus „ERC – The future starts today” korraldati 2009. aasta septembris, et tähistada ameti haldusautonoomia saamist ja uude kohta kolimist.

Peeti mitu sidusrühmade teabepäeva, mis korraldati sageli liikmesriikide kontaktpunktide võrgustiku kaudu. Teabepäevi korraldati kogu ELis ja seitsmenda raamprogrammi assotsieerunud riikides, sealhulgas Taanis, Ungaris, Iirimaal, Itaalias, Luksemburgis, Madalmaades, Portugalis, Serbias, Rootsis, Ühendkuningriigis ja Norras.

Euroopa Teadusnõukogu üritas end Ameerika Ühendriikides märgatavamaks muuta, osaledes Euroopa karjäärilaadal Bostonis, AAASi (American Association for the Advancement of Science) aastakonverentsil Chicagos ja rahvusvahelisel karjäärilaadal San Franciscos.

Väljaanded

Avaldati Euroopa Teadusnõukogu teine aastaaruanne, mis koostati sõltumatu teadusnõukogu juhtimisel ja milles käsitleti Euroopa Teadusnõukogu tegevust ja kordaminekuid. Selles keskenduti rahastatud projektide vastutavate uurijate väljavaadetele ja ootustele.

Paberväljaanded hõlmasid ka lendlehti, teabelehti, brošüüre ja plakateid, mida ka praegu laialdaselt jagatakse, et tutvustada Euroopa Teadusnõukogu ja selle tööd. Valmistati video, milles tutvustatakse Euroopa Teadusnõukogu strateegiat, missiooni ja Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste rahastamist. Seda kavatsetakse laialt levitada. Ajakohastatud teavet avaldatakse ka Euroopa Teadusnõukogu veebisaidil[14] ning Euroopa teadus- ja arendustegevuse portaalis CORDIS[15].

Eriprogrammi „Ideed” järelevalve ja hindamine

2009. aastal rakendati jätkuvalt Euroopa Teadusnõukogu varem väljatöötatud järelevalve ja hindamise strateegiat ja raamistikku.

2008. aastal valiti välja kaks koordineerimis- ja tugimeetmete projekti: ühes analüüsiti eriprogrammi mõju teadlastele, teadusorganisatsioonidele, rahastamisasutustele ja poliitikastruktuuridele ning teises selle mõju karjäärivõimalustele, vastuvõtvatele asutustele, teadusstruktuuridele ja teadustulemustele.

Pärast tulemuste analüüsimist avaldati 2009. aastal teine koordineerimis- ja tugimeetmete projektikonkursi teade, mille rõhuasetus oli sellistel olulistel teemadel ja valdkondadel, mille puhul eelmise projektikonkursi ajal ei valitud rahastamiseks välja ühtegi projekti. Esimesed tulemused loodetakse saada 2010. aasta lõpus.

2008. aastal käivitatud koordineerimis- ja tugimeetmete projektikonkursi eesmärk on toetada sõltumatu teadusnõukogu eesistujat ja aseeesistujat oma tööülesannete täitmisel.

EUROOPA TEADUSNÕUKOGU STRUKTUURID JA MEHHANISMID

Sõltumatu teadusnõukogu

2009. aastal toimusid sõltumatu teadusnõukogu täiskogu istungid eri kohtades liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammi assotsieerunud riikides, et tutvustada Euroopa Teadusnõukogu ja eriprogrammi „Ideed” nendes riikides ning tõmmata tähelepanu kohalikele teadlastele ja uurijatele. 2009. aastal tuli sõltumatu teadusnõukogu kokku Brüsselis kaks korda (27.–29.04 ja 12.–14.10) ning Istanbulis (10.–12.3), Varssavis (29.6–1.7) ja Rehovotis Iisraelis (14.–16.12) ühe korra.

Euroopa Teadusnõukogu juhatus, mille sõltumatu teadusnõukogu moodustas selleks, et kavandada sõltumatu teadusnõukogu istungeid ja teha koostööd Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametiga, kogunes aasta jooksul viis korda.

Uute liikmete nimetamine

Komisjon asutas 2008. aastal valimiskomitee,[16] et leida sõltumatule teadusnõukogule uusi liikmeid, kes täidaksid sõltumatu teadusnõukogu kolm vaba kohta ja teha soovitusi, millise meetodi alusel tuleks liikmeid edaspidi asendada[17]. Valimiskomitee esitas oma ettepanekud komisjonile 2009. aasta jaanuaris pärast teadusringkondadega konsulteerimist[18].

Valimiskomitee ettepanekute alusel nimetas komisjon sõltumatu teadusnõukogu uuteks liikmeteks prof dr Sierd A. P. L. Cloetinghi (VU Amsterdam), prof Carlos M. Duarte (Hispaania Teadusuuringute Nõukogu, CSIC) ja prof Henrietta L. Moore'i (Cambridge'i Ülikool)[19]. Valimiskomitee tegi ettepaneku, et tulevikus võiks kord kahe aasta järel uuendada ligikaudu ühe kolmandiku sõltumatu teadusnõukogu liikmetest (korraline ametiaeg oleks kuus aastat, mis on uuendatav) ja et valimiskomitee tuleks muutuks alaliseks komiteeks, kes otsiks uusi liikmeid tekkivate vabade kohtade täitmiseks.

Euroopa Teadusnõukogu peasekretär

30. juunil lõppes Euroopa Teadusnõukogu esimese peasekretäri prof Ernst-Ludwig Winnackeri ametiaeg. Sellele ametikohale nimetati kuni detsembrini 2011 Barcelona Pompeu Fabra Ülikooli majandusteaduskonna professor ja Barcelona Kõrgema Majanduskooli (Barcelona Graduate School of Economics) juhataja prof Andreu Mas-Colell[20].

Euroopa Teadusnõukogu peasekretär, kes tegutseb sõltumatu teadusnõukogu alluvuses, vastutab selle eest, et suhted sõltumatu teadusnõukogu, komisjoni ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametiga oleksid head, ning jälgib seda, et Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet rakendaks sõltumatu teadusnõukogu strateegiat ja seisukohti tõhusalt.

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile anti haldusautonoomia 15. juulil 2009. aastal. Rakendusameti ametlik avasündmus „ERC – The future starts today” toimus ameti uues asukohas Brüsselis 24. septembril. Seal pidasid kõne dr Tobias Krantz (Rootsi kõrghariduse minister, kes esindas eesistujariiki), Janez Potočnik (Euroopa Liidu teadusvolinik), Euroopa Parlamendi saadik Herbert Reul (Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni eesistuja), prof Fotis C. Kafatos (Euroopa Teadusnõukogu president ja selle sõltumatu teadusnõukogu eesistuja) ja dr Jack Metthey (Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktori ajutine kohusetäitja ja komisjoni direktoraadi direktor) ning sinna olid külalistena kutsutud sidusrühmad ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti töötajad.

Alates juulist 2009 vastutab Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet kõigi tööprogrammis ettenähtud administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest.

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti tegevust juhib juhtkomitee, mille liikmed on ametisse nimetanud komisjon ja mis koosneb kolmest komisjoni ametnikust, ühest sõltumatu teadusnõukogu liikmest ja ühest sõltumatust teadlasest. Euroopa Teadusnõukogu peasekretär on vaatleja. 2009. aastal tuli juhtkomitee neljal korral kokku ja võttis vastu otsused, milles käsitleti Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti iga-aastast tööprogrammi, eelarvet, organisatsioonilist ülesehitust ja haldusautonoomia saamise kuupäeva. Igaks kohtumiseks sai juhtkomitee Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktorilt üksikasjaliku eduaruande.

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti töötajad

Võrreldes eelmise aastaga suurenes 2009. aastal töölevõtmine ja ülesannete ülevõtmine märkimisväärselt. 201 uue töötaja lisandumisega suurenes Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti töötajate koguarv 262ni, mis on neljakordne suurenemine võrreldes 2008. aastaga.

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti juhtkonna 16 ametikohast on praegu täidetud 13.

Lisaks töötajate väljavalimisele ja töölevõtmisele tugevdati ja arendati 2009. aastal Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti personalipoliitikat. Eelkõige võttis juhtkomitee vastu personalijuhtimist käsitlevad rakenduseeskirjad.

Vastastikuse mõistmise memorandum

Komisjon ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet sõlmisid 2009. aasta juulis vastastikuse mõistmise memorandumi kooskõlas delegeeritud õigusakti artikli 4 lõikega 3. Selle eesmärk on luua kord, mille alusel arutavad asjaomane peadirektoraat ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet eriprogrammi „Ideed” rakendamisega seotud igapäevaseid küsimusi.

Struktuuride ja mehhanismide hindamine

Hindamisprotsess

Eriprogrammi „Ideed” loomist käsitleva nõukogu otsuse I lisaga nähakse ette, et „Euroopa Teadusnõukogu struktuurile ja mehhanismidele antakse teaduslikku nõukogu täielikult kaasates sõltumatu hinnang, lähtudes teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumidest”[21].

Hindamine toimus 2009. aasta veebruaris-juulis. Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu osales hindamisprotsessis täiel määral ja oli üldiselt nõus hindamiskomisjoni orientiiridega.

Komisjon, sõltumatu teadusnõukogu ja Euroopa teadusorganisatsioonid[22] esitasid hindamiskomisjonile kirjalikke tõendeid ja dokumente. Arutelusid peeti komisjoni ametnikega (kes esindasid eelarve ja teadusuuringute peadirektoraati ning õigustalitust), sõltumatu teadusnõukoguga (eesistuja, ase-eesistujad ja peasekretär) ja EUROHORCSi (European association of the heads of research-funding and research-performing organisations) esimehega. Taotlejate, hindamiskomisjoni liikmete ja vastastikuse eksperdihinnangu andmisse kaasatud hindajate jaoks koostati võrgupõhine küsimustik. Seda protsessi juhtis Euroopa Ülikool-Instituut, kes analüüsis ka tulemusi.

Hindamistulemused

Hindamiskomisjon esitas oma aruande juulis[23]. Selles märgiti, et Euroopa Teadusnõukogu loomine oli üllatavalt hästi õnnestunud ja et see oli Euroopa teadusringkondade jaoks oluline sündmus ning et teadusnõukogu üldiselt vastas akadeemilise vabaduse, tippteaduse ja kvaliteediga seotud eesmärkidele ning et sellel oli positiivne ülekandumisefekt mõnede Euroopa riikide teadussüsteemidele.

Hindamiskomisjon tegi siiski kindlaks mõned konkreetsed probleemid seoses Euroopa Teadusnõukogu juhtimiseeskirjade ja -tavadega, mis ei vastanud täielikult Euroopa Teadusnõukogu missioonile rahastada eesliiniuuringuid ja mis tuleb lahendada, et tagada Euroopa Teadusnõukogu pikaajaline jätkusuutlikkus. Finantseeskirjad on tülikad ja põhinevad pigem pettuseohtude või halva juhtimise vältimisel kui usaldusel.

Kohesed meetmed, mida hindamise tulemusel võtta soovitati, hõlmasid juhtimisstruktuuride täiustamist ning Euroopa Teadusnõukogu peasekretäri ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktori ametikohtade paremat ühildamist, rahastamispõhimõtete vastavusse viimist eesliiniuuringutega ning mitmetes küsimustes alaliste komiteede loomist, hindajate ja hindamiskomisjoni liikmete jaoks uue ja täiustatud korra vastuvõtmist, läbipaistvuse suurendamist, sõltumatu teadusnõukogu liikmete tasustamist ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametisse teadlaste töölevõtmise hõlbustamist.

Hindamiskomisjon tegi ka ettepaneku asendada lepingusarnane toetus ühekordsest summast koosneva abiga, mis lubaks toetusesaajatel oma käimasoleva teadustegevuse suunda paindlikumalt muuta. Tehti ettepanek, et vastastikuse eksperdihinnangu andmisse kaasatavate ekspertide ametisse nimetamise ja juhtimise korda tuleks muuta leebemaks.

Hindamiskomisjon kinnitas valimiskomitee ettepaneku, milles käsitletakse sõltumatusse teadusnõukokku uute liikmete nimetamist,[24] ja tegi läbipaistvuse suurendamiseks ettepaneku avaldada sõltumatu teadusnõukogu istungi protokoll.

Pärast kahe eri tüüpi struktuuriga seotud võimaluste ja potentsiaalsete ohtude kaalumist on aruandes jõutud seisukohale, et ehkki rakendusameti praegusel, standardvormil põhineval mudelil on mitmeid kitsaskohti, ei õigusta ELi toimimise lepingu artiklil 187[25] põhinevale uuele struktuurile üleminekuga kaasnevad raskused ja ohud, sealhulgas Euroopa Teadusnõukogu teaduslikku sõltumatust ohustava poliitilise sekkumise võimalus, struktuuri muutmist vähemalt senikaua, kuni võimalused jätkata Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti arendamist ja täiustamist Euroopa Teadusnõukogu eesmärkide paremaks täitmiseks on end ammendanud. Hindamiskomisjon teeb ettepaneku korraldada kahe aasta pärast uus sõltumatu hindamine.

Sõltumatu teadusnõukogu vastukaja hinnangule

Sõltumatu teadusnõukogu esitas hinnangule vastukaja, milles ta kommenteeris esitatud soovitusi[26]. Sõltumatu teadusnõukogu keskendus eelkõige ettepanekule viia halduskord paremini kooskõlla Euroopa Teadusnõukogu missiooniga ja vajadusele selle õiguslik struktuur läbi vaadata.

Komisjoni vastukaja hinnangule ja järelmeetmed

2009. aasta oktoobris avaldati hindamise vastukajana komisjoni teatis[27]. Selles esitati strateegia ja tehti ettepanek Euroopa Teadusnõukogu järgmises arenguetapis võetavate meetmete kohta, tuginedes Euroopa Teadusnõukogu hindamiskomisjoni aruandes esitatud soovitustele.

Kõnealused meetmed on järgmised: Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktori kohale tunnustatud ja märkimisväärsete halduskogemustega teadlase valimine, Euroopa Teadusnõukogu kommunikatsioonistrateegia integreerimine, et luua selge visioon, saavutada valdkonnaülene kattuvus, suurem läbipaistvus, vähendada huvide konflikti ohtu, täpsustada Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti ja sõltumatu teadusnõukogu ülesandeid ning leida võimalusi sõltumatu teadusnõukogu täiskogu istungil osalevate sõltumatu teadusnõukogu liikmete tasustamiseks (et tunnustada nende isiklikku pühendumist, eelkõige eesistuja ja ase-eesistujate puhul).

Komisjon kavatseb ka luua alalise sõltumatu valimiskomitee, et tagada sõltumatu teadusnõukogu tulevaste liikmete järkjärguline väljavahetamine.

Kõnealuses teatises esitatud keskpika perioodi kavandatavad meetmed hõlmavad peamiselt ettepanekuid, milles käsitletakse finants- ja halduskorda. Komisjon kasutab iga kolme aasta tagant toimuva finantsraamistiku läbivaatamisega avanevat võimalust ära selleks, et uurida, kuidas sellise läbivaatamisega loodavat raamistikku saab paremini kohandada ELi poliitikaga kõnealuses sektoris ning kuidas seda saab lihtsustada kooskõlas hiljuti vastuvõetud teatisega[28].

Arvestades et Euroopa Teadusnõukogu on õppiv organisatsioon, järgib komisjon eriprogrammi „Ideed”, milles on märgitud, et: „ … tegevuse rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutatud tulemustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele ”.

JÄRELDUSED JA 2010. AASTA VÄLJAVAATED

2009. aastal olid Euroopa Teadusnõukogu jaoks kaks olulist sündmust Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile haldusautonoomia andmine ning struktuuride ja mehhanismide hindamine.

2010. aastal jätkatakse tööd nendes valdkondades. Euroopa Teadusnõukogu struktuuride hindamise järelmeetmed hõlmavad Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti direktori ametisse nimetamist, õigusaktide muutmist, et võtta arvesse Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja tegevuse täiustamist, sealhulgas on ette nähtud ka vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessis osalevate sõltumatute ekspertide töö juhtimine. Samuti luuakse sõltumatu valimiskomitee, et välja vahetada mõned liikmed, kelle esimene ametiaeg peaks lõppema 2011. aasta veebruaris.

Eeldatakse et Euroopa Teadusnõukogu toetuste rahastamine suureneb endiselt, arvestades seitsmenda raamprogrammi eelarve aastast kasvu. Komisjonil on hea meel, et Euroopa Teadusnõukogu on jätkuvalt populaarne teadlaste hulgas ning et selle mainet toetavad saavutatud head tulemused. Kuna on alust eeldada väga heade projektide mahu kasvu, peaks Euroopa Teadusnõukogu saama anda suurema panuse Euroopa ambitsiooni olla teadusmaailma tipus ja seega täita Euroopa 2020. aasta strateegia[29] eesmärki luua teadusel ja innovatsioonil põhinev majandus. ELi teadustöö rahastamise tulevasi eesmärke ning selle ülesehitust ja mehhanisme arendatakse edasi juhtalgatuse „Innovatiivne liit” raames. See algatus kuulutati välja Euroopa 2020. aasta strateegiat hõlmavas teatises ning seda esitletakse 2010. aasta sügisel.

[1] 2007/134/EÜ (ELT L 57, 24.2.2007, lk 14).

[2] 2008/37/EÜ (ELT L 9, 12.1.2008, lk 15).

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003 (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1).

[4] K(2008) 5694 (avaldamata).

[5] K(2009)5928, 29.7.2009, avaldamata.

[6] Vt ka punkt 3.3

[7] Täiendavad tippteadlased valiti Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste teise projektikonkursi raames (ERC ScC News release, 29.10.2009).

[8] Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu noorteadlase toetuste kolmandale projektikonkursile esitati kokku 2 873 projekti, ERC Update, 18.12.2009 (http://erc.europa.eu/pdf/NewsRelease_StG3_submissions.pdf).

[9] Kõnealust projektikonkurssi käsitleti komisjoni 2008. aasta aruandes [KOM(2009)488 (lõplik)].

[10] Nõukogu otsuse 2006/972/EÜ artikkel 8.

[11] Üks projekt ei läbinud eetikakontrolli esimesel korral ja selle suhtes algatati täiendav kontroll, mis oli aasta lõpus veel pooleli.

[12] ELT L 391 ja ELT L 400, 30.12.2006 (vastavalt EÜ ja Euratomi eeskirjad) ning Euratomi eeskirjade parandus ELT L 54, 22.2.2007, lk 4.

[13] Vt ka punkt 4.1.

[14] http://erc.europa.eu/

[15] http://cordis.europa.eu/

[16] Valimiskomiteesse kuulusid komitee esimees professor Eero Vuorio (Turu Ülikooli kantsler) ja liikmed professor Hélène Ahrweiler (Pariisi Akadeemia aurektor ja kantsler), professor Zita Aua[pic]rel[pic] Ku

[pic]inskien[pic] (Vilniuse Ülikooli meditsiiniteaduskonna dekaan) ja professor Arnold Schmidt (Viiniessor Hélène Ahrweiler (Pariisi Akadeemia aurektor ja kantsler), professor Zita Aušrelė Kučinskienė (Vilniuse Ülikooli meditsiiniteaduskonna dekaan) ja professor Arnold Schmidt (Viini Tehnoloogiaülikooli professor).

[17] News Alerts on EU Research: Set up of the ERC Identification Committee. Brüssel, 23. september 2008 (http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2008&na=na-230908).

[18] Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu valimiskomitee. Lõpparuanne (19.1.2009).

[19] Euroopa Komisjoni pressiteade. New ERC ScC members appointed (27.4.2009).

[20] Pressiteade. New Sec Gen of the ERC , 2.7.2009 (http://erc.europa.eu/pdf/Press_release_New_SecGen_02_07_09.pdf).

[21] Selle komisjoni, mis loodi komisjoni otsusega K(2009) 1871, eesistuja oli Vaira Vike-Freiberga, ase-eesistuja lord Sainsbury ning sinna kuulusid liikmetena Yves Mény (ühtlasi ka kõnealuse komisjoni raportöör), Fiorella Kostoris Padoa Schioppa, Lars-Hendrik Röller ja Elias Zerhouni.

[22] Need olid järgmised: ALLEA (All European Academies), EARTO (European Association of Research and Technology Organisations), ESF (European Science Foundation), EUROHORCs (European Heads of Research Councils), EIRMA (European Industrial Research Management Association), BUSINESSEUROPE (The Confederation of European Business), EUA (European University Association), EASAC (European Academies' Science Advisory Council) ja Academia Europaea.

[23] Hindamiskomisjon. Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms (23.7.2009).

[24] Vaata punkt 4.1.

[25] EÜ asutamislepingu artikkel 171; „Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks”.

[26] Euroopa Teadusnõukogu vastukaja aruandele, milles käsitletakse Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide hindamist – "Towards a world class Frontier Research Organisation". (25.8.2009).

[27] (KOM(2009) 552 (lõplik))

[28] KOM(2010) 187

[29] KOM(2010) 2020.