ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 29.5.2013  
COM(2013) 370 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Austria 2013.  aasta riiklik ku reformikava  
 
ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiils usprogrammi (2012 −2017) kohta 
{SWD(2013) 370 final}  
ET 2   ET  
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Austria 2013. aasta riiklikku reformikava  
 
ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2012 −2017) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus 
majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika 
tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on 
vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 
ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesr iikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;
4 
mõlemat dokumenti koos nimetatakse koonds uunisteks. Liikmesriike kutsuti üles 
võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. 
(3) 29. juunil 2012 võtsid riigipead ja vali tsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade 
loomise kokkuleppe, millega loodi sidus te gevusraamistik riiklikul, ELi ja euroala 
tasandil, kasutades selleks kõiki võimali kke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad 
otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriik ide tasandil, rõhutades eelkõige kindlat 
kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ja rakendada riigipõhiseid 
soovitusi. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 COM(2013) 370 (final). 
3 P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053. 
4 Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013. 
ET 3   ET (4) Nõukogu võttis 6. juulil 2012 vastu soovituse  Austria 2012. aasta riikliku reformikava 
kohta ja esitas arvamuse Austria ajakohastatud st abiilsusprogrammi (2011–2016) 
kohta. 
(5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,5 mis 
tähistab majanduspoliitika koordineerim ise 2013. aasta Euroopa poolaasta algust. 
Samuti võttis komisjon 28. novembril 2012 määr use (EL) nr 1176/201 1 alusel vastu 
teise häiremehhanismi aruande6, milles ei nimetatud Austriat liikmesriigina, mille 
olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. 
(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve 
konsolideerimise prioriteedid ning ma janduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu 
toonitas vajadust jätkata diferentseerit ud ja majanduskasvu soodustavat eelarve 
konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõi met, tegelda töötuse probleemiga ja 
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.  
(7) Austria esitas 16. aprillil 2013 oma st abiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2017 ja 
2013. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõn ealuste dokumentide 
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2013. aasta 
stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et Austria on eelarve 
ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks rake ndanud olulisi konsolideerimismeetmeid. 
2013. aasta programmi puhul on eelarveprognooside alusek s olev makromajanduslik 
stsenaarium optimistlik. Programmis visandat ud eelarvestrateegia peamine eesmärk on 
järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki, et saavutada 2016. 
aastaks nominaalne eelarve tasakaal ja täit a keskpika perioodi eesmärk aastaks 2015. 
Programmis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne puudujääk suuruses  0,45 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk vastab 
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Pr aeguste prognooside kohaselt püsib Austria 
ajakavas, et korrigeerida 2013. aastaks ül emäärane puudujääk, arvestades seda, et 
valitsemissektori eelarve puudujääk on 2,5 % SKPst 2012. aastal ning see peaks 
vastavalt komisjoni prognoosile  veelgi vähenema: 2013. aas tal 2,2 %-le SKPst ja 1,8 
%-le SKPst 2014. aastal. Ühe suure panga likvideerimisega võivad aga kaasneda 
lisakulud ja sellel võib olla  oluline eelarvepuudujääki su urendav mõju. Pärast 2012. 
aastal toimunud olulist vähenemist, mi s ületas ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluses nõutud kohandamiskava taseme, peaks struktuurne eelarvepuudujääk prognoosi kohaselt 2013. aastal suurenema 1,8 %-ni. Ka komisjoni prognoos kinnitab, 
et 2013. aastal suureneb struktuurne puudujääk  veidi. Vastavalt programmis esitatud 
teabele toimub alates 2014. aastast ümberar vutatud struktuurse ee larvepositsiooni 
struktuuriline kohandamine, mis ületab 2014 . aastal 0,5 % ja võimaldab Austrial 
saavutada 2015. aastal keskpika perioodi ee smärgi kaks aastat varem võrreldes 
programmis esitatud stsenaariumiga (2017. aasta asemel 2015. aastal). Kulueesmärgi 
osas oodatakse programmis sisalduva teabe koha selt, et valitsemissektori kulude kasv, 
arvestamata kaalutlusõiguse alusel valitud meetmeid, aitab aastatel 2014 −2016 kaasa 
iga-aastasele struktuurilisele kohandamisel e keskpika perioodi eesmärgi suunas 0,5 % 
võrra SKPst. Stsenaariumis ennustatav kul ude märkimisväärne vähenemine suhtena 
SKPsse on siiski väga ambitsioonikas, ar vestades seda, et pr ognoosi kohaselt langeb 
kulude suhe SKPsse enama kui viieteist kümne aasta ühele madalaimale tasemele. 
                                                
 
5 COM(2012) 750 (final). 
6 COM(2012) 751 (final). 
ET 4   ET Eeldatavalt on Austrias aastatel 2014 −2016 üleminekuperiood seoses võlakriteeriumi 
täitmisega ning kavadega tagataks piisav ad edusammud kriteeriumi täitmise suunas. 
Eelarveraamistiku tugevdamine on jätnud eri valitsustasandite vahelised eelarvelised 
suhted peaaegu samaks. Jätkuv probleem on pädevuste kattumine ning rahastamise ja kuludega seotud kohustuste vahelised vastuolu d. Keskvalitsuse, sotsiaalkindlustuse 
pakkujate ja föderaaltasandist madalamate  tasandite vaheliste pidevate kokkulepete 
keeruline mehhanism kujutab endast nende  meetmete rakendamisega seotud riske, 
mille eesmärk on piirata tervishoiukulus id. Hariduse valdkonnas on läbirääkimised 
kuuest punktist koosneva ettepaneku üle (seal hulgas ringkonna tasandi haridusametite 
kaotamine) tervitatav samm eri valitsustasandite vastutusalade ratsionaliseerimiseks, aga lihtsustamist tuleks jätkata, et vastutusalade killustatus väheneks veelgi. 
(9) Prognooside järgi väheneb Austria tööjõupot entsiaal alates aastast 2020 ning majandus 
muutub kõrget kvalifikatsiooni nõudvamaks. Tö öealise elanikkonna (eelkõige naised, 
sisserändajad ja eakamad töötajad) tööhõive  optimeerimiseks on piisavalt võimalusi. 
(10) Austria eakamate tööt ajate tööhõive määr on alla ELi keskmise (43,1 % vs. 48,8 %) 
ning ligikaudu 30 % inimestest on vahetult e nne pensionile jäämist poolteist kuni kolm 
aastat töötud või viibivad haiguspuhkusel. Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja 
invaliidsuspensionide skeemide suhteliselt laialdane kasutamine ning naiste suhteliselt madal seadusjärgne pensioniiga (60 aastat; pensioniiga tõuseb tulevikus vaid väga 
aeglaselt) mõjuvad negatiivselt tööjõu pakkumisele eakamate töötajate hulgas. 
(11) Ehkki naiste tööhõive määr on Aust rias suhteliselt kõ rge (2012. aastal 70,3 % 
võrreldes ELi 62,4 %-ga), on seda võimalik veelgi suurendada, vähendades soolist 
jagunemist tööturul. Naiste osakaal osalis e tööajaga kohtadel on üks kõrgemaid ELis 
ning lapsehoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavus on piiratud. Naiste 
tööhõivemäär täistööajale taa ndatuna (55,6 % 2012. aastal) viitab sell ele, Austrias on 
teatavad raskused, mis takistavad naiste tööjõu potentsiaali tä ielikku ärakasutamist. 
Lisaks sellele töötavad nais ed ligikaudu kaks korda sage damini lühendatud tööajaga 
töökohtadel ning on suuresti koondunud madalapalg alisele tööle. Sell e tulemusena on 
sooline palgalõhe 24 % (ELis kolmanda l kohal). Madalapalgaliste töötajate 
maksukoormuse vähendamine pakuks rohk em stiimuleid tööturul osalemise 
parandamiseks. Austria maksusüsteemi str uktuur võimaldab nihutada maksustamist 
majanduskasvu vähem kahjustavatele muude le allikatele. Omandimaksudelt saadav 
tulu moodustab Austrias 0,5 % SKPst ja jä äb oluliselt alla ELi keskmist (2,1 % 
SKPst). Majanduskasvu kõige vähem ka hjustavaks peetavatelt korduvatelt 
kinnisvaramaksudelt saadava tulu pooles t on Austria ELis tagantpoolt kolmas. Need 
moodustasid 2011. aastal 0,2 % SKPst (ELi keskmine oli 1,3 %). 
(12) 2011. aasta seisuga oli Austrias välis maal sündinud tööealis e elanikkonna osakaal 
19 %, mis on OECD riikide seas üks suurim aid. Sisserändajatel on tööturul sageli 
raskusi ning nende töötuse määr on kõr gem (isikud, kes ei ole ELi kodanikud, 9,7 % 
vs. austerlased 3,6 %) ja tööhõivem äär madalam (vastavalt 62,8 % vs. 76,4 %). Lisaks 
töötavad sisserändaja taustaga inimesed  kolm korda sagedamini kui austerlased 
töökohtadel, mis nõuavad nende tegelik ust kvalifikatsioonist madalamat 
kvalifikatsiooni ja saavad madalamat palka (2008. aasta se isuga vastavalt 27,5
 % vs 
9,7 %). Samuti on nende haridustulemused kehvemad ja vaesusrisk kaks korda kõrgem 
(26,6 % vs. 12,6 %). 
(13) Keskpika ja pikaajalise perioodi prognoositavad pensioni- ja tervishoiukulud 
ohustavad riigi rahanduse jätkusuutlikkust.  Samuti osutavad jä tkusuutlikkuse ohule 
pikaajalise hooldusega seotud prognoosit avad kulud, ehkki vähemal määral. 
ET 5   ET Pensionisüsteemi hiljutine reformimine peaks teataval määral vähendama ohtu 
jätkusuutlikkusele, kui sellega kaasneb tööturu olukorra sell ine paranemine, mis 
võimaldab pikendada eakamate töötajate tööiga . Midagi ei ole veel  ette võetud seoses 
meeste ja naiste pensioniea kiirema ühtlu stamise ning seadusjärgse pensioniea ja 
oodatava eluea pikenemise omavahel ise sidumisega. Tegeleda tuleb 
tervishoiusüsteemi ja pikaajalise hool dussüsteemi eelarve jätkusuutlikkuse 
küsimusega, pidades silmas ka kasvavat vajadust ja nõudlust pikaajalise hoolduse 
järele. Tervishoiusektoris võetud hiljutised poliitikameetmed on tõenäoliselt samm õiges suunas, ehkki järgmiste aastate jooks ul tuleb nende tõhusus t põhjalikult hinnata. 
Ennetuse, rehabiliteerimise ja iseseisva el amise parandamiseks on küllalt võimalusi, et 
piirata pikaajalise hooldu se kulusid tulevikus.  
(14) Hoolimata sellest, et Aust ria kulud haridus ele moodustavad 6,01
 % SKPst, mis on 
oluliselt üle ELi keskmise (5,41 %), jäävad Austria 10 −15-aastaste haridustulemused 
rahvusvaheliste võrdlevate uuringute ja katset e kohaselt alla ELi keskmise. Üle 25 % 
15-aastaste noorte lugemisoskus on kehv ni ng nende tulemused matemaatikas on vaid 
veidi paremad. Lõhe sisserändaja taus taga noorte ja nende kohalikku päritolu 
eakaaslaste haridusalaste saavutus te vahel on üks ELi kõrgemaid. 
Kõrgharidussüsteemis survestab üliõpilast e suurenev arv süsteemi rahaliselt ja 
korralduslikult, aga õpingud edukalt lõpetavate  üliõpilaste osakaal on väike. Samuti on 
killustatud haridussüsteemi juhtimise ja rahastamisega seotud vastutusalade jagunemine. 
(15) Austria on üks neist liikmesriikidest, kes saaks kõige enam kasu (SKPs) väiksematest 
tõketest piiriüleste teenuste pakkumisel. Teen ustesektoris aga püsivad  endiselt olulised 
turule sisenemist ja tõhusat konkurentsi takistavad tõkked. Need tõkked on eriti 
tuntavad vabade elukutsete ja raudteetranspordi puhul. Ku tseteenustel on oluline osa 
ettevõtlusega seotud teenuste turgudel ja  need moodustavad 10 % SKPst ja 11 % kogu 
tööhõivest. Endiselt püsivad p iirangud, mis käsitlevad teen usteturule juurdepääsu ja 
sealsetel ametialadel teguts emist (näiteks nõuded seoses õigusliku vormi ja osaluse 
omamisega ). Kindlasti on vaja hinnata nende  piirangute põhjenda tust ning seda, kas 
samu üldise huvi eesmärke oleks võimalik saavutada vähesema reguleerimisega. Ehkki konkurentsiõiguse hiljutise muutmisega  suurenevad Austri a konkurentsiasutuse 
volitused, jäävad kõnealuse asutuse rahalised vahendid ja inimressursid ikka alla sellist taset, mida võib täheldada sarnas e või isegi väiksema suuruse riikide puhul. 
(16) Austria on teinud edusamme päritoluriigi/vas tuvõtva riigi finantsjär elevalve piiriülese 
koordineerimise valdkonnas. Lisaks on tehtud edusamme seoses restruktureerimisabi 
saanud riigistatud või osalis elt riigistatud pankade re struktureerimisega. Nende 
pankade varade kvaliteedi jätkuva halvenem isega seotud riskide tulemusena püsivad 
süsteemis aga nõrgad kohad, mida tuleb hoolikalt jälgida.  
(17) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raam es põhjalikult Austria majanduspoliitikat. 
Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku refo rmikava. Hindamisel on arvesse võetud 
nende dokumentide asjakohasust Austria ee larve- ja sotsiaal-majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, 
pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldi st majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi 
panuse riigi tasandil tehtavatesse otsust esse. Euroopa poolaasta raames koostatud 
komisjoni soovitused kaja stuvad soovitustes 1–7. 
ET 6   ET (18) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu Austria stabiilsusprogrammi läbi 
vaadanud ja tema arvamus7 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1. 
(19) Komisjon on Euroopa poolaasta raam es hinnanud põhjalikult ka kogu euroala 
majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused 
liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Ka Austria peaks tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise, 
  SOOVITAB Austrial võtta ajavah emikus 2013–2014 järgmisi meetmeid: 
1. Täita 2013. aasta eelarve vastavalt kavandatule, et tagada ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamine jätkusuut likul viisil ja saavutada ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu s oovitustes täpsustatud struktuuriline 
kohandamine. Jätkata pärast ülemäär ase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 
struktuurilist kohandamist va jalikus tempos, et saavutada 2015. aastaks keskpika 
perioodi eesmärk. Ühtlustada eri valitsusta sandite vahelised eelarvelised suhted, 
lihtsustades näiteks korralduslikku üleseh itust ning viies vastavusse kulu- ja 
rahastamiskohustused. 
2. Kiirendada meeste ja naiste pensioniea üht lustamist, siduda seadusjärgne pensioniiga 
oodatava elueaga, rakendada ja jälg ida hiljutisi reforme, mis käsitlevad 
ennetähtaegsele pensionile jäämise piiramist, ning parandada eakamate töötajate tööalast konkurentsivõimet, et tõsta tegelikku pensioni iga ja eakamate töötajate 
tööhõive määra. 
3. Võtta uusi meetmeid, et suurendada naiste  osalemist tööturul, parandades selleks 
veelgi lastehoiu- ja pikaaj alise hoolduse teenuseid, ning te geleda suure soolise palga- 
ja pensionilõhe küsimusega. Kasutada täie likult ära sisserändaja taustaga inimeste 
tööturu potentsiaal, para ndades nende kvalifikatsiooni  ja haridustulemuste 
tunnustamist. Vähendada madala sissetule kuga töötajate tegelikku maksukoormust ja 
sotsiaalmakseid eelarveneutra alsel viisil, tuginedes se nisest enam majanduskasvu 
vähem kahjustavatele allikatel e, näiteks korduvad omandimaksud.  
4. Rakendada tõhusalt tervishoiusüsteemi hiljutised reformid, et tagada oodatav 
kulutasuvus. Töötada välja finantsilis elt jätkusuutlik mudel pikaajalise 
hooldusteenuse osutamiseks ning pöörata seni sest enam tähelepanu ennetusele, 
rehabiliteerimisele ja iseseisvale elamisele. 
5. Parandada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustulemusi, edendades 
sealhulgas väikelaste haridust ja vähenda des varase diferentseerimise negatiivset 
mõju. Parandada veelgi kõrghariduse strate egilist planeerimist ja edendada koolist 
väljalangemist vähendavaid meetmeid. 
6. Suurendada veelgi föderaalse tasandi  konkurentsiameti volitusi ja vahendeid ning 
jälgida konkurentsiõiguse reformi rakendamist. Kaotada ülemäärased tõkked teenusteosutajatele. Sellega seoses tule b üle vaadata, kas reguleeritud kutsealade 
puhul tööturule sisenemist ja neil kutseal adel tegutsemist kä sitlevad kehtivad 
piirangud on põhjendatud üldise huvi eesmärkidega, ning edendada konkurentsi eelkõige raudteesektoris.  
                                                
 
7 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2. 
ET 7   ET 7. Finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil jätkata riigistatud ja osaliselt riigistatud 
pankade tähelepanelikku jälgimist ning k iirendada nende restruktureerimist.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja