[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 14.2.2008

KOM(2008) 80 lõplik

2008/0033 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (diklorometaan) (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ muutmine)

(komisjoni esitatud){SEK(2008) 192}{SEK(2008) 193}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiviga 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) kehtestatakse ohtlike ainete turuleviimise ja kasutamise ühtlustatud eeskirjade raamistik kogu Euroopa Liidus.

Direktiivi 76/769/EMÜ kasutatakse nende ohtude ohjamiseks, mida tekitavad ohtlikud ained inimeste tervisele ja keskkonnale. Direktiivi 76/769/EMÜ I lisas loetletud ohtlikke aineid ja valmistisi võib viia turule ja kasutada üksnes eritingimustel.

Tehakse ettepanek ohjata diklorometaanist tulenevat ohtu selle aine direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse kandmise abil.

1.1. Diklorometaan, selle keemilised omadused ja sellest tulenev oht inimese tervisele

Diklorometaan (DCM), CASi number 75-09-2 ja EINECSi number 200-838-9, on värvitu halogeenitud alifaatne süsivesinikuühend tugeva eetri- või kerge magusa lõhnaga. Seda kasutatakse peamiselt farmaatsiatoodete, lahustite ja lisaainete, värvieemaldite ja liimide tootmiseks.

Diklorometaan ei ole kantud 23. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 793/93 (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) kohasesse erinimekirja. Värvieemaldite koostises olevast diklorometaanist tulenevaid ohte on siiski hinnatud mitmes uuringus[1] ning on jõutud järeldusele, et ohtude vähendamise meetmed on nõutavad kogu ELis. Värvieemaldeid kasutatakse värvikihtide, eriti mullitavate või pragunevate kihtide eemaldamiseks mitmesuguselt alusmaterjalilt, eelkõige metall- ja puitpinnalt, ning neid kasutavad nii tööstuslikud ja professionaalsed kasutajad kui ka tavatarbijad.

Peamine diklorometaanist tulenev oht inimese tervisele on seotud selle aurude ja toksilise mõjuga kesknärvisüsteemile. Need mõjud koos halbade töö- ja/või kasutustingimustega (nagu ebapiisav ventilatsioon, sobimatud isikukaitsevahendid) on viimase 18 aasta jooksul põhjustanud ELis arvukalt registreeritud õnnetus- ja surmajuhtumeid.

Vastavalt tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteele (SCHER)[2] ohustab kokkupuude värvieemalditest vabaneva diklorometaaniga inimese tervist, eelkõige selliseid tundlikumaid elanikkonna rühmi nagu lapsed, kui nende kokkupuude diklorometaaniga on keskmisest suurem. Värvi eemaldamisel mõõdetud kõrge diklorometaani kontsentratsioon on lubamatu ohu tõttu inimese tervisele.

Diklorometaanipõhistele värvieemalditele on mitmeid alternatiive turul juba olemas: värvi füüsiline või mehaaniline, pürolüütiline ja/või termiline eemaldamine ning keemiline eemaldamine muude kemikaalidega, mis ei sisalda diklorometaani. Kõige enam kasutatakse alternatiivseid keemilisi värvieemaldeid, kuigi ka neis esineb ohtlikke aineid, mis võivad sõltuvalt kontsentratsioonist põhjustada kasutajatele muid ohte.

Viimase nelja aasta jooksul on toimunud arutelud komisjoni, liikmesriikide ja muude sidusrühmade vahel. Hoolimata lahkarvamustest diklorometaaniga seotud ohtude ning alternatiivide ohutuse kohta on jõutud kokkuleppele vajaduses kehtestada diklorometaanist tulenevate ohtude vähendamiseks ühenduse tasandil vastavalt direktiivile 76/769/EMÜ turustamise ja kasutamise piirangud.

1.2. ELi õigusaktide kavandatav mõju

Võttes arvesse vajadust piirata diklorometaanipõhistest värvieemalditest tulenevat ohtu nende tööstusliku ja professionaalse või tavakasutuse korral, tuleks värvieemaldite turuleviimise ja kasutamise suhtes kohaldada teatavaid piiranguid. Käesoleva otsusega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ I lisa, kandes sinna diklorometaani. Sellega tagatakse ühtlustatud eeskirjade kohaldamine kogu ühenduses.

Kõige rohkem surmaga lõppenud õnnetusjuhtumeid seoses diklorometaanipõhiste värvieemaldite kasutamisega Euroopas viimase 18 aasta jooksul on seotud nende tööstusliku ja professionaalse kasutusega ebapiisava ventilatsiooniga ruumides ning sobimatute isikukaitsevahenditega.

Tööstushoonete puhul tuleb kohaldada teatavaid kohustuslikke nõudeid, nagu sobivate kaitsekinnaste kasutamine, kohtventilatsiooni paigaldamine, autonoomse õhuvarustusega hingamisteede kaitsevahendid ning värvieemaldit sisaldavate mahutite muutmine, et vähendada töötajate kokkupuudet ohtlike ainetega.

Üldiselt tuleks keelata diklorometaani professionaalne kasutamine, kuid liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil selle edasist kasutamist litsentsitud professionaalsetele kasutajatele konkreetse tegevuse puhul, kus diklorometaani asendamine on eriti raske ja sobimatu. Litsentsi saamiseks tuleb täita erikoolituse nõuded.

Diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turuleviimise täielikku tavakasutuse keeldu tuleks kohaldada kui ohtude kõrvaldamise ainsat tõhusat meedet.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

2.1. Konsulteerimine

2004. aastal alustas komisjon direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise eest vastutava komisjoni töörühma (edaspidi „piirangute töörühm”) koosolekutel arutelusid. 2005. aasta novembris korraldas komisjon foorumi värvieemaldamisainete kohta, kusjuures kaasatud olid diklorometaanipõhiste ja alternatiivsete värvieemaldite tootjad. Lahkarvamuste tõttu tööstusharu ja pädevate asutuste vahel korraldas komisjon lisaandmete kogumiseks veel ühe uuringu, et hinnata võimalike piirangute mõju diklorometaanipõhiste värvieemaldite turustamisele ja kasutusele kogu ühenduses.

Nimetatud uuringu[3] soovitusi arutati piirangute töörühma koosolekul 3. juulil 2007. Kõnealusel koosolekul osalesid diklorometaani kasutamise jätkamise ja alternatiivide poolt olevate ettevõtete esindajad, Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC), Euroopa kaevandus-, keemia- ja energiatööstuse töötajate föderatsiooni (EMCEF) ning Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) esindajad, või konsulteeriti nendega.

2.2. Mõju hindamine

Koostati üksikasjalik mõju hindamise aruanne, mis saadeti 5. oktoobril 2007 mõju hindamise komiteele, kes avaldas oma seisukoha 9. novembril 2007. Kõik komitee märkused (kvaliteedi kontrollnimekiri ja lõpparvamus) on lisatud mõju hindamise aruande lõplikku versiooni[4].

Hinnati mitmeid võimalusi, alates meetmete mittevõtmisest või tööstusharupoolsetest vabatahtlikest meetmetest ja lõpetades eritasemeliste õiguslike piirangutega, ning kõige tõhusamad valikuvõimalused kolme kasutajate kategooria puhul on järgmised:

- Tööstuslik kasutus

Diklorometaanipõhiseid värvieemaldeid võib kasutada üksnes tööstushoonetes, mille suhtes kehtivad personali kaitse kohustuslikud nõuded, nagu sobivate kinnaste kandmine, tõmbeventilatsioon ja õhu filtreerimise seadmed ning värvieemaldit sisaldavate mahutite tehniline kontroll. Nimetatud meetmed aitavad edaspidi jõustada töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, vähendades tõhusalt kokkupuudet diklorometaaniga ning seega ka õnnetus- ja surmajuhtumite arvu.

- Professionaalne kasutus

Üldiselt tuleb keelata diklorometaani professionaalne kasutamine väljaspool tööstushooneid, kuid liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil diklorometaani edasi kasutada litsentsitud professionaalsetel kasutajatel tegevuses, mille puhul diklorometaani asendamine on eriti raske ja sobimatu. Kõnealune meede paneb täieliku vastutuse ning halduskulud asjakohaste meetmetega koolitus- ja litsentsisüsteemi sisseseadmiseks ja kontrollimiseks liikmesriikidele ja huvitatud ettevõtetele. Meede vähendab õnnetus- ja surmajuhtumite arvu.

- Tavakasutus

Diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turuleviimise keeld tavakasutuseks on ainus tõhus meede kõrvaldada ohud tavakasutajate jaoks. Võimatu oleks põhjalikult jälgida tavakasutajate käitumist meisterdamistööde ajal või tagada piisav koolitus ja vajalike kaitsevahendite kasutamine.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Õiguslik alus

Ettepaneku õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95.

Käesoleva otsusega sätestatakse diklorometaanipõhiste värvieemaldite turuleviimise ja kasutamise eeskirjad kolme kasutuskategooria suhtes (tööstuslik, professionaalne ja tavakasutus).

Käesoleva otsusega kehtestatakse ühtlasi diklorometaanipõhiste värvieemaldite ringluse ühtlustatud eeskirjad ning selle abil välditakse liikmesriikide õigusaktide erinevustest tulenevaid kaubandustakistusi. Käesolev kavandatav direktiivi 76/769/EMÜ muutmine parandaks siseturu toimimise tingimusi ning tagaks inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse.

3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte

Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piiranguid käsitleva nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ eesmärk on kehtestada kogu ELis ühtlustatud eeskirjad ning vältida liikmesriikide õigusaktide vahelist erinevust, mis võib tekitada tõkkeid ühendusesiseses kaubanduses. Seda eesmärki ei saa saavutada, pannes tegutsemisvastutuse ainult liikmesriikidele.

Käesolevas otsuses kavandatud meetmed on proportsionaalsed, võttes arvesse üldisi kulusid ja kõigi kasutuskategooriate eeliseid seoses lõppeesmärgiga parandada inimeste tervise kaitset.

3.3. Õigusakti valik

Komisjon valis nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ, pidades seda siseturu säilitamise ning samal ajal ka inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamise parimaks vahendiks. Seetõttu on see kooskõlas asutamislepingu artikli 95 lõikega 3.

Direktiiv 76/769/EMÜ tunnistatakse 1. juunil 2009 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 92/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ. Käesoleva otsusega direktiivi 76/769/EMÜ I lisas tehtavat muudatust kohaldatakse pärast 1. juunit 2009 ning see lisatakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisasse.

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa on kohasem muuta otsusega kui direktiiviga, kuna kavandatavad piirangud võetaks riikide õigusaktidesse üle alles paar kuud enne direktiivi 76/769/EMÜ kehtetuks tunnistamist või isegi alles pärast seda. Seetõttu oleks ülevõtmine põhjendamatu. Kõnealuses olukorras on otsus direktiivist asjakohasem.

4. MÕJU EELARVELE

Käesolev otsus ei mõjuta eelarvet.

2008/0033 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (diklorometaan) (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ muutmine)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[5],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[6],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7]

ning arvestades järgmist:

(1) Värvieemaldites dikolorometaani kasutamisest tingitud ohtu inimese tervisele on hinnatud mitmes uuringus[8] ja on jõutud järeldusele, et kogu ELis on vaja ohtude vähendamise meetmeid, et vähendada diklorometaani tööstuslikust, professionaalsest ja tavakasutusest inimese tervisele tulenevat ohtu. Nimetatud uuringute tulemusi hindas komisjoni toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE, hiljem nimetati ümber SCHERiks), kes kinnitas, et värvieemalditest eralduva diklorometaaniga kokkupuutumine on inimese tervisele ohtlik[9].

(2) Selleks et saavutada kõigi kasutuskategooriate (tööstuslik, professionaalne ja tavakasutus) puhul kõrgetasemeline tervisekaitse, tuleks piirata diklorometaanipõhiste värvieemaldite turustamist ja kasutamist.

(3) Tavakasutajad kasutavad diklorometaanipõhiseid värvieemaldeid kodus värvide ja lakkide eemaldamiseks nii siseruumides kui ka väljas. Koolituse või järelevalve abil ei ole võimalik tagada diklorometaani ohutut kasutamist tavakasutajate poolt. Seetõttu on tavakasutaja puhul ainus tõhus ja proportsionaalne ohtu kõrvaldav meede keelata diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turustamine ja kasutamine.

(4) Selleks et tagada diklorometaani sisaldavate värvieemaldite turustamisahela proportsionaalse etapiviisilise kõrvaldamise jõustamine, tuleb kindlaks määrata kuupäev, millest alates ei tohi neid üldsuse ja professionaalsete kasutajate jaoks esmakordselt turule viia ning kuupäev, millest alates ei tohi neid enam tarnida.

(5) Kuna tavakasutajatel võib keelule vaatamata olla diklorometaanipõhistele värvieemalditele juurdepääs professionaalsetele ja tööstuslikele kasutajatele ettenähtud turustamisahela kaudu, tuleb toodetele lisada hoiatav lause.

(6) Viimase 18 aasta jooksul Euroopas registreeritud surmajuhtumid, mille on põhjustanud diklorometaani tööstuslik ja professionaalne kasutamine, tulenevad peamiselt ebapiisavast ventilatsioonist, sobimatutest isikukaitsevahenditest, ebasobivatest mahutitest ja pikaajalisest kokkupuutest diklorometaaniga. Seetõttu tuleks kehtestada piirangud, et kontrollida ja vähendada diklorometaani tööstuslikust ja professionaalsest kasutamisest tulenevaid ohte.

(7) Professionaalsete kasutajate kohta kehtivad üldiselt töötajate kaitset käsitlevate õigusaktide sätted. Suur osa professionaalsest kasutamisest toimub aga kliendi tööruumides, kus sageli ei ole kõiki asjakohaseid vahendeid terviseohtude ohjamiseks, kontrollimiseks ja vähendamiseks. Lisaks ei kuulu füüsilisest isikust ettevõtjad töötajate kaitset käsitlevate õigusaktide alla ning enne diklorometaanipõhiste värvieemaldite kasutamist oleks neile vaja asjakohast koolitust.

(8) Seetõttu tuleks keelata diklorometaanipõhiste värvieemaldite turuleviimine ja professionaalne kasutamine, et kaitsta töötajate tervist ning vähendada surma- ja õnnetusjuhtumeid. Kui diklorometaani asendamist peetakse eriti keeruliseks või sobimatuks, peaks liikmesriikidel olema siiski võimalus lubada litsentsitud professionaalsetele kasutajatele diklorometaani edaspidist kasutamist. Liikmesriigid vastutaksid selliste litsentside andmise ja kontrollimise eest, kusjuures litsentside andmine peaks põhinema erinõuetele vastaval kohustuslikul koolitusel.

(9) Diklorometaani tööstuslikust kasutamisest põhjustatud surma- ja õnnetusjuhtumite arv näitab töökohta käsitlevate õigusaktide ebapiisavat jõustamist. Diklorometaaniga kokkupuutumise võimalus on suur ning ohtude vähendamise meetmeid tuleks kohaldada tööstushoonetes töötavate isikute suhtes. Vastu tuleks võtta ennetusabinõud, nagu töökoha hea ventileerimine, sobivad isikukaitsevahendid ja mahutite täiendav muutmine.

(10) Isikukaitsevahendid peaksid vastama nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[10] nõuetele.

(11) Seetõttu tuleks direktiivi 76/769/EMÜ vastavalt muuta.

(12) Käesolev otsus ei piira ühenduse õigusakte, millega sätestatakse töötajate kaitse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta,[11] ning sellel põhinevaid üksikdirektiive, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon),[12] ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)[13],

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President eesistuja

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt xx:

„(xx) Diklorometaan CASi nr: 75-09-2 EINECSi nr: 200-838-9 | Värvieemaldeid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 massiprotsenti või enam, ei tohi üldsuse ja professionaalsete kasutajate jaoks esimest korda turule viia [12 kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist] ning neid ei tohi neile tarnida [24 kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist]. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada tarnida diklorometaani sisaldavaid värvieemaldeid litsentsitud professionaalsete kasutajate jaoks. Lõikes 2 osutatud litsents antakse professionaalsetele kasutajatele, kes on läbinud diklorometaani sisaldavate värvieemaldite ohutu kasutamise koolituse. Koolitus hõlmab: terviseohtude teadvustamist, hindamist ja ohjamist; piisava ventilatsiooni kasutamist; sobivate isikukaitsevahendite kasutamist[14]. Värvieemaldeid, mis sisaldavad diklorometaani kontsentratsioonis 0,1 massiprotsenti või enam, võib kasutada tööstushoonetes üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: tõhus tõmbeventilatsioon või autonoomse õhuvarustusega hingamisteede kaitsevahendid[15]; värvieemaldit sisaldavad suletud mahutid, mis on kaetud, kui neid ei kasutata; sobivad kaitsekindad kasutajate jaoks[16]. Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, tuleb värvieemaldid, mille diklorometaanisisaldus on 0,1 massiprotsenti või enam, [24 kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist] märgistada loetava ja kustumatu kirjaga: „Tööstuslikuks või professionaalseks kasutuseks”.” |

1. [1] „Methylene chloride: Advantages and drawbacks of possible market restrictions in the EU”, 1999. aasta novembris lõpetatud TNO-STB uuring, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm; „Effectiveness of vapour retardants in reducing risks to human health from paint strippers containing dichloromethane”, ETVAREADi eksperdirühma lõpparuanne, avaldatud 2004. aasta aprillis, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm; „Impact assessment of potential restrictions on the marketing and use of dichloromethane in paint stripper”, 2007. aasta aprillis lõpetatud RPA uuring, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.

[2] Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamus 2004. aasta aprillis avaldatud ETVAREADi lõpparuande „Effectiveness of vapour retardants in reducing risks to human health from pain stripper containing dichloromethane” kohta. Vastu võtnud SCHER 4. täiskogu istungil 18. märtsil 2005, http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm.

[3] „Impact assessment of potential restrictions on the marketing and use of dichloromethane in paint strippers”, 2007. aasta aprillis lõpetatud RPA uuring,http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.

[4] Komisjoni töödokument „Impact assessment report” on kättesaadav aadressil http ://ec.europa.eu/chemicals/studies_en.htm.

[5] ELT C , , lk. .

[6] ELT C , , lk. .

[7] ELT C , , lk. .

[8] „Methylene chloride: Advantages and drawbacks of possible market restrictions in the EU”, 1999. aasta novembris lõpetatud TNO-STB uuring, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm; „Effectiveness of vapour retardants in reducing risks to human health from paint strippers containing dichloromethane”, ETVAREADi eksperdirühma lõpparuanne, avaldatud 2004. aasta aprillis, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm; „Impact assessment of potential restrictions on the marketing and use of dichloromethane in paint stripper”, 2007. aasta aprillis lõpetatud RPA uuring, http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.

[9] Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamus 2004. aasta aprillis avaldatud ETVAREADi lõpparuande „Effectiveness of vapour retardants in reducing risks to human health from pain stripper containing dichloromethane” kohta. Vastu võtnud SCHER 4. täiskogu istungil 18. märtsil 2005, http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm.

[10] EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

[11] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

[12] ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

[13] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

[14] Kõnealused isikukaitsevahendid peavad vastama nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ nõuetele.

[15] Kõnealused hingamisteede kaitsevahendid peavad vastama nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ nõuetele.

[16] Kõnealused kaitsekindad peavad vastama nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ nõuetele.