EUROOPA KOMISJON Brüssel,31.10.2016 COM(2016) 702 final 2016/0345(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst) (EMPs kohaldatav tekst)



SELETUSKIRI 1.Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikele loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikele parema võimaluse talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2.1. aprillil 1987. aastal otsustas komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3.Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992, rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust. Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust. 4.Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta. Uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused. 5.Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 207/2009 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel 24 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse III lisas. ê 207/2009 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.1 è2 2424/2015 artikkel 1.5 2016/0345 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS è1 Euroopa Liidu kaubamärgi ç kohta (kodifitseeritud tekst) (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa è2 Liidu ç Ö toimimise lepingut Õ, eriti selle artikli Ö 118 esimest lõiku Õ, võttes arvesse Ö Euroopa Õ Komisjoni ettepanekut, Ö olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, Õ ning arvestades järgmist: ê 207/2009 põhjendus 1 (kohandatud) (1)Nõukogu määrust (EÜ) nr Ö 207/2009 Õ on korduvalt oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. ê 2424/2015 põhjendus 1 (2)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94, mis kodifitseeriti 2009. aastal määrusega (EÜ) nr 207/2009, loodi liidule omane kaubamärgi kaitse süsteem, millega on ette nähtud kaubamärkide kaitse liidu tasandil paralleelselt kaubamärkide kaitsega liikmesriikide tasandil vastavalt siseriiklikele kaubamärgisüsteemidele, mis ühtlustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/95/EÜ kodifitseeritud nõukogu direktiiviga 89/104/EMÜ. ê 207/2009 põhjendus 2 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.5 (3)Kogu è1 liidus ç on soovitatav edendada majandustegevuse harmoonilist arengut ning pidevat ja tasakaalustatud laienemist sellise siseturu väljakujundamise teel, mis toimib nõuetekohaselt ja pakub siseriiklikel turgudel valitsevate tingimustega samalaadseid tingimusi. Sellise turu loomiseks ja selle ühtsemaks muutmiseks ei Ö piisaks Õ ainult kaupade ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamisest ja sellise korra loomisest, mis tagaks selle, et konkurentsi ei moonutata, vaid lisaks sellele Ö tuleks sätestada Õ ka õiguslikud tingimused, mis võimaldavad ettevõtjatel kohandada oma tegevust è1 liidu ç tingimustega, olenemata sellest, kas nad toodavad ja turustavad kaupu või osutavad teenuseid. Selleks peaks ettevõtjate käsutuses olevate õiguslike vahendite hulka kuuluma ka kaubamärgid, mis võimaldavad samalaadsete vahenditega eristada ettevõtjate tooteid ja teenuseid kogu è1 liidus ç riigipiiridest olenemata. ê 207/2009 põhjendus 3 è1 2424/2015 artikkel 1.5

è2 2424/2015 artikkel 1.2 (4)Kõnealuste è1 liidu ç eesmärkide järgimiseks on seetõttu vajalik ette näha è1 liidu ç kaubamärgikorra loomine, mille kohaselt ettevõtted võivad ühe menetlussüsteemiga saada è2 ELi kaubamärke ç, millele antakse ühtne kaitse ja mis kehtib kogu è1 liidu ç territooriumil. Niiviisi sätestatud è2 ELi kaubamärgi ç ühtsuse põhimõtet tuleks kohaldada, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. ê 207/2009 põhjendus 4 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.5 (5)Kaubamärkide omanikele liikmesriikide õigusnormidega antud õigusi iseloomustavat territoriaalset tõket ei saa kaotada õigusnormide ühtlustamisega. Ettevõtjatele kasuliku piiramatu majandustegevuse avamiseks kogu siseturul Ö peaks olema võimalik registreerida Õ kaubamärke, mida reguleerivad ühtsed è1 liidu ç õigusnormid, mis on vahetult kohaldatavad kõigis liikmesriikides. ê 2424/2015 põhjendus 5 (kohandatud) (6)Alates ühenduse kaubamärgisüsteemi loomisest saadud kogemused osutavad, et liidu ja kolmandate riikide ettevõtjad on omaks võtnud selle süsteemi, mis pakub edukat ja toimivat täiendust ning alternatiivi kaubamärkide kaitsele liikmesriikide tasandil. ê 207/2009 põhjendus 6 è1 2424/2015 artikkel 1.5 è2 2424/2015 artikkel 1.2 (7)Kaubamärke käsitlevad è1 liidu ç õigusnormid ei asenda siiski kaubamärke käsitlevaid liikmesriikide õigusnorme. Nõue, mille kohaselt ettevõtjad peaksid oma kaubamärgid registreerima è2 ELi kaubamärkidena ç, ei tundu olevat põhjendatud. ê 2424/2015 põhjendus 6 (8)Nende ettevõtjate jaoks, kes ei soovi kaubamärgi kaitset liidu tasandil või kellel ei ole võimalik saada liiduülest kaitset, kuid kellel puuduvad tõkked kaitse tagamiseks liikmesriigi tasandil, on siseriiklikud kaubamärgid jätkuvalt olulised. Tuleks jätta kaubamärgi õiguskaitset sooviva isiku otsustada, kas taotleda siseriikliku kaubamärgi õiguskaitset ühes või mitmes liikmesriigis või ainult ELi kaubamärgi õiguskaitset või õiguskaitset mõlemal tasandil. ê 207/2009 põhjendus 7 è1 2424/2015 artikkel 1.2

(9)Õigus è1 ELi kaubamärgile ç omandatakse ainult registreerimise teel ning registreerimisest keeldutakse eelkõige juhul, kui kaubamärgil puudub eristusvõime, kui see on ebaseaduslik või kui see on vastuolus varasemate õigustega. ê 2424/2015 põhjendus 9 (10)Tähist tuleks lubada kujutada mis tahes asjakohasel kujul üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat kasutades ja seega mitte tingimata graafiliselt, kui selline kujutamine on selge, täpne, sõltumatu, kergesti kättesaadav, arusaadav, püsiv ja objektiivne. ê 207/2009 põhjendus 8 è1 2424/2015 artikkel 1.2 (11)è1 ELi kaubamärgi ç eesmärk on eelkõige tagada kaubamärk kui päritolutähis ning sellega antav kaitse peaks olema absoluutne, kui märk ja tähis ning kaubad või teenused on identsed. Kaitse peaks kehtima ka siis, kui märk ja tähis ja kaubad või teenused on sarnased. Segiajamise tõenäosuse tõttu tuleks määratleda sarnasuse põhimõte. Sellise kaitse eritingimus peaks olema tõenäoline segiajamine, mille hindamine sõltub mitmest asjaolust ja eelkõige kaubamärgi tuntusest turul, seostest, mis võivad tekkida kasutatava või registreeritud tähisega, ning kaubamärgi ja tähise ja identifitseeritud kaupade või teenuste vahelise sarnasuse ulatusest. ê 2424/2015 (kohandatud) (12)Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt registreeritud varasem kaubamärk on registreeritud hilisemate kaubamärkide suhtes ülimuslik, tuleb sätestada, et ELi kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tagamine ei tohiks piirata õigusi, mille kaubamärgi omanik sai enne ELi kaubamärgi taotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. See on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 16 lõikega 1. (13)Võib tekkida segadus seoses kaupade või teenuste kaubandusliku päritoluga, kui äriühing kasutab ärinimena sama või sarnast tähist viisil, mis loob seose sellist nime kandva äriühingu ning kõnealuse äriühingu kaupade või teenuste vahel. ELi kaubamärgi rikkumisena tuleks seega käsitada ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena, kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks. (14)Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et ELi kaubamärgi omanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ. (15)Selleks et Ö tagada Õ kaubamärgi õiguskaitse ja tulemuslikult võidelda võltsimise vastu ning kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mis liit on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) transiidivabadust käsitleva V artikli kohaselt ja geneeriliste ravimite osas 14. novembril 2001 Dohas toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPSi lepingut ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt, peaks ELi kaubamärgi omanikul olema õigus tõkestada kolmandatel isikutel kaupade toomine äritegevuse käigus liitu, ilma neid seal vabasse ringlusse laskmata juhul, kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne või sisuliselt identne selliste kaupadega seoses registreeritud ELi kaubamärgiga. (16)Seepärast peaks ELi kaubamärgi omanikul olema lubatud hoida ära õigusi rikkuva kauba sisenemist tolliterritooriumile ja selle suhtes igasuguste tolliprotseduuride kohaldamist, sealhulgas transiit, ümberlaadimine, ladustamine, vabatsoonid, ajutine ladustamine, seestöötlemise protseduur või ajutine import, ka siis, kui sellist kaupa ei ole kavas lasta liidu turule. Tollikontrolli tegemisel peaksid tolliasutused kasutama õigusi ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 608/2013, ka õiguste omanike taotlusel. Tolliasutused peaksid eelkõige tegema asjakohaseid kontrolle riskianalüüsi kriteeriumide alusel. (17)Selleks et ühendada vajadus tagada kaubamärgiõiguste kaitse tulemuslik tagamine vajadusega vältida seaduslike kaubavoogude vaba liikumise takistamist, peaks ELi kaubamärgi omaniku õigus lõppema, kui deklarant või kauba valdaja suudab ELi kaubamärgi rikkumise suhtes sisulise otsuse võtmiseks pädevas Euroopa Liidu kaubamärkide kohtus („ELi kaubamärkide kohus”) algatatud hilisema menetluse käigus tõendada, et ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis. (18)Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 on sätestatud, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas seoses kõnealuste kaupadega leitakse, et nendega ei rikuta intellektuaalomandiõigusi. (19)Geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks tuleks võtta asjakohased meetmed. Ravimpreparaatide toimeainete ülemaailmselt tunnustatud üldnimetustena kasutatavate rahvusvaheliste mittekaubanduslike nimetuste puhul on väga tähtis võtta asjakohaselt arvesse olemasolevaid piiranguid ELi kaubamärgiõiguste mõjule. Sellest tulenevalt ei tohiks ELi kaubamärgi omanikul olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast kaupa liitu ilma seda seal vabasse ringlusse laskmata, kui põhjenduseks on ravimi toimeaine rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sarnasus selle kaubamärgiga. (20)Selleks et ELi kaubamärkide omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikult võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad enne kaubale kandmist tehtavad ettevalmistavad toimingud. (21)ELi kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks anda omanikule õigust keelata selliste tähiste või märkide kasutamist kolmandate isikute poolt, mida kasutatakse õiglaselt ning mis on seega kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Selleks et Ö tagada Õ ärinimede ja ELi kaubamärkide jaoks võrdsed tingimused konfliktide korral seoses sellega, et ärinimedele antakse pidevalt piiramatu kaitse hilisemate kaubamärkide vastu, tuleks sellise kasutuse hulka lugeda üksnes kolmanda isiku nime kasutamine. Lisaks peaks sellega olema lubatud kirjeldavate või eristamatute tähiste või märkide kasutamine üldiselt. Peale selle ei peaks omanikul olema õigust takistada ELi kaubamärgi õiglast ja ausat kasutamist, kui seda tehakse omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt ELi kaubamärgi omanik või mida müüdi tema nõusolekul liidus, tuleks lugeda õiglaseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt kunstilise eneseväljenduse raames tuleks lugeda õiglaseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Lisaks tuleks käesolevat määrust kohaldada sellisel viisil, mis tagab põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige sõnavabaduse täieliku austamise.

ê 207/2009 põhjendus 9 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 (22)Kaupade vaba liikumise põhimõttest tuleneb, et è1 ELi kaubamärgi ç omanikul ei ole õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubamärki seoses kaupadega, mille tema on kõnealuse kaubamärgiga Ö Euroopa Majanduspiirkonnas Õ ringlusse lasknud või mis on seal ringlusse lastud tema nõusolekul, kui kaubamärgiomanikul ei ole õiguslikke põhjusi olla kaupade täiendava turustamise vastu. ê 2424/2015 põhjendus 22 (23)Selleks et tagada õiguskindlus ja kaitsta seaduslikult omandatud kaubamärgiõigusi, on ilma et see piiraks põhimõtet, mille kohaselt hilisemat kaubamärki ei saa jõustada varasema kaubamärgi vastu, asjakohane ja vajalik ette näha, et ELi kaubamärgi omanikul ei peaks olema õigust takistada hilisema kaubamärgi kasutamist, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasemat kaubamärki ei olnud võimalik hilisema kaubamärgi vastu jõustada. ê 207/2009 põhjendus 10 è1 2424/2015 artikkel 1.2 (24)è1 ELi kaubamärkide ç kaitsmine või muude varem registreeritud kaubamärkide kaitsmine nende vastu ei ole põhjendatud, kui kaubamärke tegelikult ei kasutata. ê 2424/2015 põhjendus 23 (25)Õiguskindluse ja võrdse kohtlemise tagamiseks peaks ELi kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi eristatavust, olema piisav antud õiguste säilitamiseks, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on samuti registreeritud. ê 207/2009 põhjendus 11 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 (26)è1 ELi kaubamärk ç tuleks käsitada omandiõiguse objektina, mis eksisteerib eraldi ettevõtjatest, kelle kaupu või teenuseid sellega tähistatakse. Vastavalt sellele Ö peaks Õ olema võimalik è1 ELi kaubamärki ç edasi anda, Ö seda Õ peaks olema võimalik esitada tagatisena kolmanda isiku kasuks ning Ö selle Õ põhjal peaks olema võimalik välja anda litsentse. ê 207/2009 põhjendus 12 (kohandatud)

è1 2424/2015 artikkel 1.5 (27)Käesoleva määrusega Ö sätestatava Õ kaubamärgiõiguse rakendamiseks kõigi kaubamärkide suhtes Ö on vaja Õ võtta haldusmeetmeid è1 liidu ç tasandil. Seega on è1 liidu ç olemasolevat institutsioonilist struktuuri ja võimude tasakaalustatust säilitades oluline näha ette Ö Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet („amet”) Õ, mis oleks tehnilistes küsimustes sõltumatu ning õiguslikult, halduslikult ja rahanduslikult autonoomne. Selleks on vajalik ja otstarbekas, et amet oleks iseseisva õigusvõimega è1 liidu ç organ, mis rakendaks talle käesoleva määrusega antud volitusi ja mis tegutseks è1 liidu ç õiguse raames, vähendamata è1 liidu ç institutsioonide pädevust. ê 2424/2015 põhjendus 25 (kohandatud) (28)ELi kaubamärgi kaitse antakse seoses konkreetsete kaupade või teenustega, mille olemus ja arv määravad kaubamärgi omanikule antava õiguskaitse ulatuse. Seepärast on esmatähtis Ö sätestada käesolevas Õ määruses kaupade ja teenuste määramise ja klassifitseerimise normid ning tagada õiguskindlus ja usaldusväärne haldamine, nähes ette, et taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille puhul taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult taotluse alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu ja teenuseid. Selliste ELi kaubamärkide omanikele, mis tulenevalt ameti tavast Ö enne 22 juunit 2012 Õ on registreeritud Ö klassifitseerimissüsteemi, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega, Õ klassi kogu päisega, tuleks anda võimalus kohandada oma kaupade ja teenuste loetelu, tagamaks, et registri sisu vastab selguse ja täpsuse nõuetele vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale. ê 2424/2015 põhjendus 26 (kohandatud) (29)Ö Selleks et vältida tarbetuid viivitusi ELi kaubamärgi registreerimisel Õ, on asjakohane Ö sätestada vabatahtlikud Õ ELi ja riikliku kaubamärgi otsingusüsteemid, Ö mis peaks olema Õ kasutajate vajaduste ja eelistuste osas paindlikud. Vabatahtlikke ELi ja riikliku kaubamärgi otsingusüsteeme tuleks täiendada, tehes ameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandi büroo vahelises koostöös kättesaadavaks kõikehõlmavad, kiired ja võimsad otsingumootorid, mida üldsus saab tasuta kasutada. ê 207/2009 põhjendus 13 (kohandatud) (30)On vaja tagada, et isikud, keda ameti otsused mõjutavad, oleksid õigusega kaitstud kaubamärgiõiguse eripäraga sobival viisil. Selleks Ö tuleks Õ näha ette sätted Ö kaebuse esitamise kohta Õ ameti Ö erinevate otsuseid tegevate isikute või üksuste otsuste peale Õ. Ameti apellatsioonikoda Ö peaks tegema kaebuse Õ kohta otsuse. Apellatsioonikoja otsused Ö peaks Õ omakorda Ö saama Õ edasi kaevata Ö Üld Õ kohtusse, millel on õigus vaidlustatud otsus kas tühistada või seda muuta. ê 207/2009 põhjendus 15 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 (31)è1 ELi kaubamärkide ç kaitse Ö tagamiseks Õ peaksid liikmesriigid määrama oma siseriiklikke süsteeme arvestades võimalikult vähe esimese ja teise astme siseriiklikke kohtuid, kes on pädevad è1 ELi kaubamärgi ç rikkumise ja kehtivuse küsimustes. ê 207/2009 põhjendus 16 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.5 (32)è1 ELi kaubamärkide ç kehtivust ja rikkumist käsitlevad otsused peavad jõustuma kogu è2 liidus ç ja hõlmama kogu è2 liidu ç territooriumi, sest ainult nii saab vältida vastuoluliste otsuste tegemist kohtutes ja ametis ning tagada, et è1 ELi kaubamärgi ç ühtsust ei kahjustata. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012 sätteid tuleks kohaldada kõigi è1 ELi kaubamärgiga ç seotud õigustoimingute suhtes, kui käesoleva määrusega ei nähta ette erandeid nimetatud Ö sätetest Õ .

ê 207/2009 põhjendus 17 è1 2424/2015 artikkel 1.2 (33)Samu toiminguid ja samu isikuid käsitlevates kohtuasjades è1 ELi kaubamärgi ç ja paralleelsete siseriiklike kaubamärkide kohta tuleks vältida vastandlikke otsuseid. Kui hagid esitatakse samas liikmesriigis, sõltub vastakate otsuste vältimise viis siseriiklikust menetluskorrast, mille kohaldamist käesolev määrus ei piira, kui aga hagid esitatakse eri liikmesriikides, on otstarbekas kohaldada eespool nimetatud määruses (EL) nr 1215/2012 pooleli olevaid kohtuasju ja nendega seotud toiminguid käsitlevatest eeskirjadest tulenevaid sätteid. ê 2424/2015 põhjendus 30 (34)Tavade ühtlustamiseks ja ühiste vahendite arendamiseks tuleb ette näha asjakohane ameti ja liikmesriikide tööstusomandi ametite, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandi büroo vahelise koostöö raamistik, millega määratakse kindlaks peamised koostöövaldkonnad ning võimaldatakse ametil koordineerida asjakohaseid liidu ja liikmesriikide huvides olevaid ühisprojekte ja rahastada kõnealuseid projekte teatava maksimumsumma piires. Kõnealune koostöö peaks kasu tooma ettevõtjatele, kes kasutavad Euroopas kaubamärgisüsteeme. Käesoleva määrusega sätestatud liidu korra kasutajatele peaksid projektid, eelkõige otsingute tegemiseks ja konsulteerimiseks kasutatavad andmebaasid, tagama täiendavad, kaasavad, tõhusad ja tasuta vahendid, mille abil täita ELi kaubamärgi ühtsusest tulenevaid erinõudeid. ê 2424/2015 põhjendus 33 (35)On soovitav hõlbustada vaidluste rahumeelset, kiiret ja tõhusat lahendamist, tehes ametile ülesandeks sellise lepituskeskuse rajamise, mille teenuseid võiks kasutada igaüks, et lahendada ELi kaubamärkide ja ühenduse tööstusdisainilahendustega seotud vaidlused vastastikusel kokkuleppel. ê 2424/2015 põhjendus 34 (36)ELi kaubamärgisüsteemi rajamine on suurendanud liikmesriikide tööstusomandi keskametite ja liikmesriikide muude asutuste finantskoormust. Täiendavad kulud on seotud ELi kaubamärkidega seoses või selliste kaubamärkide omanike poolt algatatud vastulausete ja kehtetuks tunnistamise menetluste kasvanud arvuga, ELi kaubamärgisüsteemiga seotud teadlikkuse tõstmise tegevusega ja tegevusega, mis on mõeldud ELi kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tagamiseks. Seega on asjakohane tagada, et amet hüvitaks liikmesriikidele osaliselt nende kulud seoses nende osaga ELi kaubamärgisüsteemi sujuva toimimise tagamisel. Sellise hüvitamise tingimuseks on liikmesriikide poolt asjaomaste statistiliste andmete esitamine. Selline hüvitamine ei tohiks toimuda ulatuses, mis toob kaasa ameti eelarvepuudujäägi. ê 207/2009 põhjendus 18 è1 2424/2015 artikkel 1.5 (37)Ühtlustamisameti täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks on vaja talle anda autonoomne eelarve, mille peamise tulu moodustavad süsteemi kasutajate makstavad lõivud; è1 liidu ç eelarvemenetluse kohaldamist jätkatakse subsiidiumide suhtes, mida makstakse è1 liidu ç üldeelarvest. Lisaks sellele peaks raamatupidamisarvestust auditeerima kontrollikoda. ê 2424/2015 põhjendus 35 (38)Usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks tuleks vältida ameti märkimisväärse eelarveülejäägi teket. See ei tohiks mõjutada ameti kohustust säilitada rahareserv, mis kataks ühe aasta tegevuskulud, et tagada tegevuse ja ülesannete täitmise järjepidevus. Seda reservi tuleks kasutada üksnes selleks, et tagada käesoleva määrusega sätestatud ameti ülesannete täitmise järjepidevus.

ê 2424/2015 põhjendus 36 (kohandatud) (39)Arvestades, et ametile makstavate lõivude suurus on esmatähtis ELi kaubamärgisüsteemi toimimiseks ja et see on oma laadilt siseriiklikke kaubamärgisüsteeme täiendav, on vajalik määrata nende lõivude suurus kindlaks vahetult Ö käesoleva Õ määruse lisas. Lõivude suurus tuleks kehtestada tasemel, millega oleks tagatud, et esiteks nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav ameti eelarve tasakaalus hoidmiseks, teiseks ELi kaubamärgisüsteem ja siseriiklikud kaubamärgisüsteemid eksisteerivad koos ja täiendavad üksteist, võttes samuti arvesse ELi kaubamärgiga hõlmatud turu suurust ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi, ning kolmandaks ELi kaubamärgi omanike õiguste kaitse tagatakse liikmesriikides tõhusalt. ê 2424/2015 põhjendus 39 (kohandatud) (40)Selleks et amet saaks läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult, tõhusalt ja kiirelt läbi vaadata ja registreerida ELi kaubamärgi taotlusi, tuleks Ö Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) Õ artikli 290 kohaselt anda komisjonile õigus võtta vastu õigusaktid, milles täpsustatakse vastulausete esitamise ja menetlemise korra ning taotluste muutmise korra üksikasjad. ê 2424/2015 põhjendus 40 (41)Tagamaks, et ELi kaubamärki saab läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult ja tõhusalt tühistada või kehtetuks tunnistada, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile õigus võtta vastu õigusaktid, millega täpsustatakse tühistamise ja kehtetuks tunnistamise korda. ê 2424/2015 põhjendus 41 (kohandatud) (42)Selleks et võimaldada apellatsioonikodadel läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt, mille puhul võetakse arvesse Ö käesolevas Õ määruses sätestatud põhimõtteid, tulemuslikult, tõhusalt ja põhjalikult läbi vaadata ameti otsuseid, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud, milles määratakse kindlaks kaebuse esitamist käsitleva teate formaalne sisu, kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord, apellatsioonikoja otsuste formaalne sisu ja vorm ning kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmise kord. ê 2424/2015 põhjendus 42 (43)ELi kaubamärgisüsteemi sujuva, tulemusliku ja tõhusa toimimise tagamiseks tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu õigusaktid, milles määratakse kindlaks nõuded suulise menetluse, tõendite kogumise ja teavitamise üksikasjaliku korra, menetlusosaliste kasutatavate teadete ja vormide, tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevate eeskirjade, otsuse tühistamise või registri kande kustutamise üksikasjaliku korra, menetluse jätkamise üksikasjade ning ametiga suhtlemisel esindamise üksikasjade kohta. ê 2424/2015 põhjendus 43 (44)Selleks et tagada apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu õigusaktid, millega määratakse kindlaks apellatsioonikodade töökorralduse üksikasjad. ê 2424/2015 põhjendus 44 (kohandatud)

(45)Selleks et tagada rahvusvaheliste kaubamärkide tulemuslik ja tõhus registreerimine viisil, mis on täielikus kooskõlas Ö 27. juunil 1989. aastal Madridis vastuvõetud Õ kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli eeskirjadega („Madridi protokoll”), tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda komisjonile volitused võtta vastu õigusaktid, millega täpsustatakse vastulausete esitamise ja menetlemise korra üksikasjad, sealhulgas Ülemaailmsele Intellektuaalse Omandi Organisatsioonile (WIPO) esitatavad vajalikud teated, ning sellise rahvusvahelise registreerimise korra üksikasjad, mis põhineb kollektiivkaubamärgiga, garantii- või sertifitseerimismärgiga seotud põhitaotlusel või -registreeringul. ê 2424/2015 põhjendus 38 (kohandatud) (46)On eriti oluline, et komisjon Ö viiks Õ oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil Ö ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Õ ê 2424/2015 põhjendus 45 (47)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et täpsustada avalduste, taotluste, tõendite, nõuete, põhikirjade, teadete ja muude dokumentide üksikasju vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud asjakohastele menetlusnormidele ning täpsustada tegelike menetluskulude maksimummäärad, ELi kaubamärgibülletäänis ja ameti teatajas avaldamise üksikasjalik kord, ameti ning liikmesriikide asutuste vahelise teabevahetuse kord, kirjaliku menetluse puhul tõendavate dokumentide tõlkimise üksikasjalik kord, vastulausete osakonna või tühistamisosakonna ühe liikme poolt tehtavate otsuste konkreetsed liigid, Madridi protokolli kohase teavitamiskohustuse ning rahvusvahelise registreerimise järel tehtava territoriaalse kaitse laiendamise taotluse üksikasjalikud nõuded. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011. ê 2424/2015 põhjendus 46 (48)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid selle ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ê 207/2009 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 ê 2424/2015 artikkel 1.2 ELi kaubamärk

ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.5 1. Kaupade või teenuste kaubamärki, mis on registreeritud käesoleva määrusega ette nähtud tingimuste kohaselt ja käesolevas määruses sätestatud viisil, nimetatakse edaspidi è1 Euroopa Liidu kaubamärk („ELi kaubamärk”) ç. 2. è1 ELi kaubamärk ç on ühtne. Selle mõju on ühetaoline kogu è2 liidus ç : seda saab registreerida, üle anda või sellest loobuda, omanikult sellega seotud õigusi ära võtta, selle kehtetuks tunnistada või selle kasutamist keelata üksnes kogu è2 liidus ç. Nimetatud põhimõtet kohaldatakse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. ê 2424/2015 artikkel 1.7 Artikkel 2 Amet 1. Luuakse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet („amet”). 2. Kõiki viiteid liidu õigusaktides Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) käsitatakse viidetena ametile. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 3 Õigusvõime Käesoleva määruse rakendamisel käsitatakse ettevõtjaid ja äriühinguid ning muid juriidilisi isikuid juriidiliste isikutena, kui nende suhtes kohaldatava õiguse kohaselt on neil võime enda nimel omada igat liiki õigusi ja kohustusi, sõlmida lepinguid või teha muid õigustoiminguid ning olla kohtuasjas hagejaks ja kostjaks. II PEATÜKK KAUBAMÄRKE KÄSITLEV ÕIGUS

1. JAGU è1 ELi kaubamärgi ç mõiste ja è1 ELi kaubamärgi ç omanikuks saamine ê 2424/2015 artikkel 1.8 Artikkel 4 Tähised, millest ELi kaubamärk võib koosneda ELi kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, või kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või kaubapakendi kuju või helid, kui: a)selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest ning b)selliseid tähiseid on võimalik esitada ELi kaubamärkide registris („register”) viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud õiguskaitse selge ja täpse sisu. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 5 Isikud, kes võivad olla è1 ELi kaubamärgi ç omanikud è1 ELi kaubamärgi ç omanikud võivad olla füüsilised ja juriidilised isikud, sealhulgas avaliku õiguse kohaselt loodud asutused. Artikkel 6 è1 ELi kaubamärgi ç omanikuks saamine è1 ELi kaubamärgi ç omanikuks saadakse registreerimise teel. Artikkel 7 Absoluutsed keeldumispõhjused

1. Ei registreerita: a)tähiseid, mis ei vasta artiklis 4 sätestatud tingimustele; b)kaubamärke, millel puudub eristusvõime; c)kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; d)kaubamärke, mis koosnevad ainult märkidest või tähistest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja kindlakskujunenud kaubandustavades; ê 2424/2015 artikkel 1.9 punkt a e)tähiseid, mis koosnevad ainult: i)kujust või muust omadusest, mis tuleneb kaupade endi olemusest; ii)kaupade kujust või muust omadusest, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks; iii)kujust või muust omadusest, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse; ê 207/2009 f)kaubamärke, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega; g)kaubamärke, mis võivad oma olemuse tõttu avalikkust eksitada näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas; h)kaubamärke, mille kasutamiseks puudub pädeva asutuse luba ja mille registreerimisest tuleb keelduda tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (edaspidi „Pariisi konventsioon”) artikli 6 ter kohaselt; i)kaubamärke, mis sisaldavad Pariisi konventsiooni artiklis 6 ter nimetamata tundemärke, embleeme või vapimärke, mis pakuvad avalikkusele erilist huvi, kui asjaomased asutused ei ole andnud oma nõusolekut nende registreerimiseks; ê 2424/2015 artikkel 1.9 punkt b j)kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele vastavalt liidu õigusaktidele või siseriiklikule õigusele või liidu või asjaomase liikmesriigi osalusega rahvusvahelistele lepingutele, millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse;

k)kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ja millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste kaitse; ê 2424/2015 artikkel 1.9 punkt c l)kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ja millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse; m)kaubamärke, mis koosnevad varasematest sordinimedest või mille peamistes elementides sisalduvad varasemad sordinimed, mis on registreeritud vastavalt liidu õigusaktidele või siseriiklikule õigusele või liidu või asjaomase liikmesriigi osalusega rahvusvahelistele lepingutele, millega nähakse ette sordikaitse, ja mis on seotud sama liigi või sugulasliigi sortidega. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.5 è2 2424/2015 artikkel 1.2 2. Lõiget 1 kohaldatakse olenemata sellest, et registreerimata jätmise põhjused on ainult teatavas è1 liidu ç osas. 3. Lõike 1 punkte b, c ja d ei kohaldata, kui kaubamärk on kasutamise käigus muutunud neid kaupu või teenuseid eristavaks, mille jaoks registreerimist taotletakse. Artikkel 8 Suhtelised keeldumispõhjused 1. Varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui: a)see on identne varasema kaubamärgiga ning kaubad või teenused, mille jaoks registreerimist taotletakse, on identsed kaupade või teenustega, mille jaoks varasem kaubamärk on kaitstud; b)kui identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel segi ajada; segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärki seostatakse varasema kaubamärgiga. 2. Lõike 1 kohaldamisel tähendab „varasem kaubamärk” järgmist: a)järgmisi kaubamärke, mille registreerimise taotluse kuupäev on varasem è2 ELi kaubamärgi ç registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades võimaluse korral nende kaubamärkidega seotud prioriteete: i)è2 ELi kaubamärgid ç; ii)kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Madalmaade ja Luksemburgi puhul Beneluxi intellektuaalomandi büroos;

iii)kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; iv)kaubamärgid, mis on registreeritud è1 liidus ç kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel; b)punktis a osutatud kaubamärkide registreerimise taotlusi, võttes arvesse nende registreerimist; c)kaubamärke, mis on è2 ELi kaubamärgi ç registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või vajaduse korral è2 ELi kaubamärgi ç registreerimise taotluses nõutud prioriteedikuupäeval liikmesriigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis sätestatud tähenduses. 3. Kaubamärgiomaniku vastuseisu korral ei registreerita kaubamärki, kui kaubamärgiomaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada. 4. Registreerimata kaubamärgi või mõne muu ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kaubanduses kasutatava tähise omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui selle tähise suhtes kohaldatavate è1 liidu ç või liikmesriigi õigusaktide kohaselt ja nendega ette nähtud ulatuses: a)on õigused kõnealusele tähisele omandatud enne è2 ELi kaubamärgi ç registreerimise taotluse kuupäeva või è2 ELi kaubamärgi ç registreerimise taotluses nõutud prioriteedikuupäeva; b)annab kõnealune tähis omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine. ê 2424/2015 artikkel 1.10 punkt a 5. Kui isik, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama päritolunimetustest või geograafilistest tähistest tulenevaid õigusi, esitab vastulause, ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui, ja sellisel määral, kui päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset tagavate liidu õigusaktidega või siseriikliku õigusega: i)mõni päritolunimetuse või geograafilise tähise taotlus on liidu õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt esitatud juba enne ELi kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäeva või taotlusele nõutud prioriteedikuupäeva, tingimusel et see hiljem registreeritakse; ii)see päritolunimetus või geograafiline tähis annab õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamise. ê 2424/2015 artikkel 1.10 punkt b 6. Lõike 2 tähenduses registreeritud varasema kaubamärgi omaniku vastulause korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda tahetakse registreerida kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, kui varasema ELi kaubamärgi olemasolu korral on see liidus üldtuntud ja varasema riigisisese kaubamärgi olemasolu korral on see üldtuntud asjaomases liikmesriigis ning kui taotletava kaubamärgi kasutamine ilma asjakohase põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi eristatavuse või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 2. JAGU

è1 ELi kaubamärkide ç õiguslik toime ê 2424/2015 artikkel 1.11 Artikkel 9 ELi kaubamärgiga antavad õigused 1. ELi kaubamärgi registreerimine annab kaubamärgiomanikule selle suhtes ainuõiguse. 2. Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on sama ELi kaubamärgi omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast äritegevuse käigus ilma tema loata kaupade või teenustega seoses mis tahes tähist, kui: a)tähis on identne ELi kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud; b)tähis on identne või sarnane ELi kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud, kui nende äravahetamine üldsuse poolt on tõenäoline; äravahetamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga; c)tähis on identne või sarnane ELi kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes kõnealune ELi kaubamärk on registreeritud, juhul kui ELi kaubamärk on liidus üldtuntud ja juhul kui kõnealuse tähise põhjuseta kasutamine tähendaks ELi kaubamärgi eristusvõime või omandatud maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist. 3. Lõike 2 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud: a)tähise kandmine kaupadele või nende pakendile; b)tähisega kaupade pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või tähisega teenuste pakkumine või nendele osutamine; c)tähisega kaupade importimine ja eksportimine; d)tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana; e)tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamis; f)tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus direktiiviga 2006/114/EÜ. 4. Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, peab kõnealuse ELi kaubamärgi omanikul olema ka õigus takistada mis tahes kolmandaid isikuid toomast äritegevuse käigus kaupu liidu tolliterritooriumile ilma neid vabasse ringlusse laskmata, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne ELi kaubamärgiga, mis on selliste kaupade suhtes registreeritud, või mida ei ole võimalik olulistes aspektides eristada kõnealusest kaubamärgist. ELi kaubamärgi omaniku esimese lõigu kohane õigus lõppeb, kui kauba deklareerija või valdaja esitab määruse (EL) nr 608/2013 kohaselt ELi kaubamärgi rikkumise kindlakstegemiseks algatatud menetluse käigus tõendeid selle kohta, et ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis.

ê 2424/2015 artikkel 1.12 Artikkel 10 Õigus keelata ettevalmistavaid tegevusi seoses pakendi või muude vahendite kasutamisega Kui on olemas oht, et pakendit, märgistusi, silte, turva- või autentimiselemente või -seadmeid või mis tahes muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, võidakse kasutada seoses kaupade ja teenustega, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral võidakse rikkuda artikli 9 lõigete 2 ja 3 kohaseid ELi kaubamärgi omaniku õigusi, on ELi kaubamärgi omanikul õigus keelata järgmisi toiminguid, kui need tehakse äritegevuse käigus: a)ELi kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, märgistustele, siltidele, turva- või autentimiselementidele või -seadmetele või mis tahes muudele vahenditele, millele kaubamärki saab kanda; b)pakendi, märgistuste, siltide, turva- või autentimiselementide või -seadmete või mis tahes muude selliste vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turuleviimine või ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine. Artikkel 11 Kuupäev, millest alates jõustuvad õigused kolmandate isikute suhtes 1. ELi kaubamärgiga antud õigused jõustuvad kolmandate isikute suhtes alates kuupäevast, mil avaldatakse teave kaubamärgi registreerimise kohta. 2. Mõistlikku kompensatsiooni võib nõuda seoses toimingutega, mis leiavad aset pärast ELi kaubamärgi taotluse avaldamise kuupäeva, kui need toimingud oleksid pärast kaubamärgi registreeringu avaldamist kõnealuse avaldamise tõttu keelatud. 3. Juhtumiga tegelev kohus ei tee sisulist otsust enne, kui registreering avaldatakse. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 12 è1 ELi kaubamärkide ç esitamine sõnaraamatutes Kui è1 ELi kaubamärgi ç esitamine sõnaraamatus, entsüklopeedias või muus sellises teatmeteoses jätab mulje, et selle näol on tegemist sellise kauba või teenuse üldnimetusega, mille jaoks on registreeritud kaubamärk, tagab teose avaldaja è1 ELi kaubamärgi ç omaniku taotlusel, et hiljemalt teose järgmises väljaandes lisatakse kaubamärgi esitusele märge selle kohta, et tegemist on registreeritud kaubamärgiga. Artikkel 13 Agendi või esindaja nimele registreeritud è1 ELi kaubamärgi ç kasutamise keeld Kui è1 ELi kaubamärk ç on registreeritud kaubamärgi omaniku agendiks või esindajaks oleva isiku nimele ilma omaniku loata, siis on omanikul õigus vaidlustada oma märgi kasutamine voliniku või esindaja poolt, kui ta pole selliseks kasutamiseks luba andnud, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada.

ê 2424/2015 artikkel 1.13 Artikkel 14 ELi kaubamärgi mõju piirangud 1. ELi kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada äritegevuse käigus: a)kolmanda isiku nime või aadressi, kui kolmas isik on füüsiline isik; b)tähiseid või märke, millel puudub eristusvõime või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; c)ELi kaubamärki selle kaubamärgi omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui selle kaubamärgi kasutamine on vajalik toote või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul. 2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui kolmas isik järgib kasutamisel ausat tööstus- või kaubandustava. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 15 è1 ELi kaubamärgist ç tulenevate õiguste ammendumine ê 2424/2015 artikkel 1.14 1. ELi kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamist seoses kaupadega, mille kõnealuse kaubamärgi all on Euroopa Majanduspiirkonna turule lasknud kaubamärgi omanik või mis on seal turule lastud tema loal. ê 207/2009 2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui omanikul on õiguslik põhjendus olla vastu kaupade täiendavale turustamisele, eriti kui kaupade olukord on pärast turuleviimist muutunud või kahjustada saanud.

ê 2424/2015 artikkel 1.15 Artikkel 16 Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses 1. Rikkumismenetluses ei ole ELi kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud ELi kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt käesoleva määruse artikli 60 lõikele 1, 3 või 4, artikli 61 lõikele 1 või 2 või artikli 64 lõikele 2. 2. Rikkumismenetluses ei ole ELi kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud siseriikliku kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hiljem registreeritud siseriiklikku kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2436 artiklile 8 või artikli 9 lõikele 1 või 2 või artikli 46 lõikele 3. 3. Kui ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust keelata rikkumismenetlustes asjaomase varasema ELi kaubamärgi kasutamist. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.5 Artikkel 17 Siseriikliku õiguse täiendav kohaldamine rikkumiste korral 1. è1 ELi kaubamärgi ç mõju reguleerivad ainult käesoleva määruse sätted. Muudel juhtudel reguleerib è1 ELi kaubamärgi ç rikkumist siseriiklik õigus, mis käsitleb siseriikliku kaubamärgi rikkumist, X peatüki sätete kohaselt. 2. Käesolev määrus ei välista è1 ELi kaubamärki ç käsitlevaid õigustoiminguid eelkõige tsiviilvastutust ja kõlvatut konkurentsi käsitleva siseriikliku õiguse alusel. 3. Kohaldatavad menetluseeskirjad määratakse kindlaks X peatüki sätete kohaselt. 3. JAGU è1 ELi kaubamärkide ç kasutamine Artikkel 18 è1 ELi kaubamärkide ç kasutamine

1. Kui omanik ei ole è1 ELi kaubamärki ç viie aasta jooksul pärast registreerimist è2 liidus ç tegelikult kasutusele võtnud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, või kui selle kasutamine on katkematu viieaastase ajavahemiku jooksul peatatud, siis rakendatakse è1 ELi kaubamärgi ç suhtes käesoleva määrusega ette nähtud sanktsioone, välja arvatud juhul, kui kasutamata jätmine on põhjendatud. ê 2424/2015 artikkel 1.16 Kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka järgmist: a)ELi kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi eristusvõimet, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka kaubamärgiomaniku nimel registreeritud; b)ELi kaubamärgi kandmine kaubale või selle pakendile liidus ainult eksportimise eesmärgil. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 2. è1 ELi kaubamärgi ç kasutamist omaniku nõusolekul käsitatakse kaubamärgi kasutamisena selle omaniku poolt. 4. JAGU è1 ELi kaubamärgid ç kui omandiõiguse objektid Artikkel 19 è1 ELi kaubamärkide ç käsitamine siseriiklike kaubamärkidena ê 2424/2015 artikkel 1.17 1. Kui artiklites 20–28 ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse ELi kaubamärki kui omandiõiguse eset tervikuna ning kogu liidu territooriumil siseriikliku kaubamärgina, mis on registreeritud selles liikmesriigis, kus registri kohaselt: ê 207/2009 è1 2424/2015

a)on asjaomasel kuupäeval kaubamärgiomaniku alaline elukoht või asukoht; b)kus on asjaomasel kuupäeval kaubamärgiomaniku registreeritud asukoht, kui punkt a ei ole kohaldatav. 2. Lõikega 1 hõlmamata juhtudel on lõikes 1 nimetatud liikmesriigiks liikmesriik, kus on ameti asukoht. 3. Kui registris nimetatakse kaubamärgi ühisomanikena kaht või enamat isikut, kohaldatakse lõiget 1 esimesena nimetatud ühisomaniku suhtes; kui see ei ole võimalik, kohaldatakse kõnealust lõiget järgmiste ühisomanike suhtes nende nimetamise järjekorras. Kui lõiget 1 ei ole võimalik kohaldada ühegi ühisomaniku suhtes, kohaldatakse lõiget 2. Artikkel 20 Üleandmine 1. è1 ELi kaubamärgi ç võib lahus ettevõtte üleandmisest anda üle mõnede või kõigi kaupade või teenuste puhul, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. 2. Kogu ettevõtte üleandmisega kaasneb ka è1 ELi kaubamärgi ç üleandmine, kui ei ole olemas üleandmist reguleeriva õiguse kohast vastupidist kokkulepet või kui asjaolud ei nõua selgelt vastupidist toimimist. Seda sätet kohaldatakse ka ettevõtte üleandmise lepingulise kohustuse suhtes. 3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, vormistatakse è1 ELi kaubamärgi ç loovutamine kirjalikult ja see nõuab lepingupoolte allkirju, kui selline toiming ei tulene kohtuotsusest; muul juhul on see õigustühine. ê 207/2009 4. Ühe poole taotluse korral märgitakse üleandmine registrisse ja avaldatakse. ê 2424/2015 artikkel 1.18 punkt b 5. Ülemineku registreerimise taotlus sisaldab teavet, mis võimaldab teha kindlaks ELi kaubamärki, uut omanikku ning üleminekuga seotud kaupu ja teenuseid, samuti üleminekut nõuetekohaselt tõendavaid dokumente kooskõlas lõigetega 2 ja 3. Taotlus võib vajaduse korral täiendavalt sisaldada teavet, mis võimaldab teha kindlaks kaubamärgi uue omaniku esindajat. 6. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse: a)ülemineku registreerimise taotluse üksikasjad; b)ülemineku tõendamiseks nõutavad dokumendid, võttes arvesse registreeritud omaniku ja õigusjärglase antud nõusolekut; c)üksikasjad osalise ülemineku taotluste menetlemiseks, tagades, et järelejäänud registreeringu moodustavad kaubad ja teenused ning uus registreering ei kattu ning et uue registreerimise puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut registreerimisnumbrit. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

7. Kui lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimused või lõikes 6 osutatud rakendusaktides sätestatud tingimused, mida kohaldatakse ülemineku registreerimise suhtes, ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet ülemineku registreerimise taotluse tagasi. 8. Kahe või enama kaubamärgi ülemineku registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil juhtudel samad. 9. Lõikeid 5 kuni 8 kohaldatakse ka ELi kaubamärgitaotluste suhtes. 10. Osalise ülemineku puhul loetakse esialgse omaniku poolt esialgse registreeringu kohta tehtud taotlust menetluses olevaks nii järelejäänud registreeringu kui ka uue registreeringu suhtes. Kui sellise taotluse eest tuleb tasuda lõiv ja esialgne omanik on lõivu tasunud, ei ole uus omanik kohustatud tasuma sellise taotluse eest täiendavat lõivu. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 11. Kuni üleandmist ei ole registrisse kantud, ei saa õigusjärglane è1 ELi kaubamärgi ç registreerimisest tulenevaid õigusi teostada. 12. Kui ametiga suhtlemisel on tarvis kinni pidada tähtaegadest, võib õigusjärglane esitada vastavad teatised ametile pärast seda, kui registreerimistaotlus on ametile laekunud. 13. Kõik dokumendid, millest tuleb teatada è1 ELi kaubamärgi ç omanikule artikli 98 kohaselt, adresseeritakse omanikuna registreeritud isikule. ê 2424/2015 artikkel 1.19 Artikkel 21 Agendi nimele registreeritud kaubamärgi üleminek 1. Kui ELi kaubamärk on registreeritud kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma selle omaniku loata, on kaubamärgiomanikul õigus nõuda ELi kaubamärgi loovutamist tema kasuks, kui agent või esindaja ei suuda oma tegevust põhjendada. 2. Omanik võib esitada käesoleva artikli lõike 1 kohase loovutamise taotluse: a)artikli 60 lõike 1 punkti b kohaselt ametile kehtetuks tunnistamise taotluse asemel; b)artiklis 123 osutatud Euroopa Liidu kaubamärkide kohtule („ELi kaubamärkide kohus”) artikli 128 lõike 1 kohase kehtetuks tunnistamise vastuhagi asemel. ê 207/2009

è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 22 Asjaõigus 1. è1 ELi kaubamärki ç võib ettevõttest sõltumatult esitada tagatisena ning see võib olla asjaõiguse esemeks. ê 2424/2015 artikkel 1.20 punkt a 2. Ühe poole taotluse alusel kantakse lõikes 1 osutatud õigused või kõnealuste õiguste üleminek registrisse ja avaldatakse. ê 2424/2015 artikkel 1.20 punkt b 3. Lõike 2 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 23 Sundtäitmine 1. è1 ELi kaubamärgi ç suhtes võib kohaldada sundtäitmist. 2. è1 ELi kaubamärgile ç sundtäitmise kohaldamise menetluse osas on ainupädevad artikli 19 kohaselt määratud liikmesriikide kohtud ja asutused. 3. Ühe poole taotluse korral märgitakse sundtäitmine registrisse ja avaldatakse. ê 2424/2015 artikkel 1.21

4. Lõike 3 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel. ê 207/2009 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.5 Artikkel 24 Maksejõuetusmenetlus 1. è1 ELi kaubamärgid ç võivad olla vaid sellise maksejõuetusmenetluse objektiks, mis on algatatud liikmesriigis, mille territooriumil asub võlgniku põhihuvide kese. Kui võlgnik on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/24/EÜ määratletud kindlustusselts või krediidiasutus, võivad è1 ELi kaubamärgid ç olla vaid sellise maksejõuetusmenetluse objektiks, mis on algatatud liikmesriigis, kus see ettevõte või asutus on saanud tegevusloa. 2. Kui è1 ELi kaubamärk ç on ühisomandis, kohaldatakse lõiget 1 ühisomaniku osa suhtes. 3. Kui è1 ELi kaubamärk ç on maksejõuetusmenetluse objektiks, võib pädeva siseriikliku asutuse taotlusel selle kohta teha märke registrisse ning avaldada selle artiklis 116 nimetatud è1 Ö Euroopa Liidu Õ kaubamärgibülletäänis ç. Artikkel 25 Litsentsimine 1. è1 ELi kaubamärk ç võib olla litsentsi objektiks seoses ühe või kõigi kaupade või teenustega, mille jaoks see on registreeritud, kogu è2 liidus ç või mõnes selle osas. Litsents võib olla ainulitsents või lihtlitsents. 2. è1 ELi kaubamärgi ç omanik võib kasutada sellest kaubamärgist tulenevaid õigusi sellise litsentsiaadi suhtes, kes rikub oma litsentsilepingu sätteid seoses: a)selle kestusega; b)kaubamärgi registreeritud kasutusviisiga; c)litsentsi objektiks olevate kaupade ja teenuste ulatusega; d)territooriumiga, millel võib kaubamärki kinnitada, või e)litsentsiaadi valmistatavate kaupade või pakutavate teenuste kvaliteediga.

3. Ilma et see mõjutaks litsentsilepingu sätete kohaldamist, võib litsentsiaat algatada menetluse è1 ELi kaubamärgi ç rikkumise suhtes üksnes selle omaniku nõusolekul. Ainulitsentsi omanik võib sellise menetluse siiski algatada, kui kaubamärgiomanik ei ole mõistliku aja jooksul pärast ametlikku teatamist ise õigusrikkumise suhtes menetlust algatanud. 4. Igal litsentsiaadil on talle tekitatud kahju hüvitamiseks õigus ühineda õigusrikkumise asjus è1 ELi kaubamärgi ç omaniku esitatud hagiga. 5. Ühe poole taotluse korral märgitakse litsentsi andmine või üleandmine seoses è1 ELi kaubamärgi ç registrisse ja avaldatakse. ê 2424/2015 artikkel 1.22 6. Lõike 5 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel. ê 2424/2015 artikkel 1.23 Artikkel 26 Menetlus litsentside ja muude õiguste kandmiseks registrisse 1. Artikli 20 lõikeid 5 ja 6 ning nende kohaselt vastu võetud eeskirju ning artikli 20 lõiget 8 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 22 lõikes 2 osutatud asjaõiguse seadmise või ülemineku registreerimise, artikli 23 lõikes 3 osutatud sundtäitmise, artikli 24 lõikes 3 osutatud maksejõuetusmenetluses oleku ning artikli 25 lõikes 5 osutatud litsentsi registreerimise või ülemineku suhtes järgmistel tingimustel: a)üleminekuga seotud kaupade ja teenuste identifitseerimisega seotud nõudeid ei kohaldata asjaõiguse, sundtäitmise ega maksejõuetusmenetluse registreerimise taotluste suhtes; b)üleminekut tõendavate dokumentidega seotud nõuet ei kohaldata, kui taotluse on teinud ELi kaubamärgi omanik. 2. Lõikes 1 osutatud õiguste registreerimise taotlus loetakse esitatuks alles siis, kui nõutud lõiv on tasutud. 3. Litsentsi registreerimise taotlus võib sisaldada taotlust litsentsi registrisse kandmiseks ühe või mitmena järgmistest: a)ainulitsentsina; b)all-litsentsina, juhul kui selle annab litsentsi saaja, kelle litsents on registrisse kantud; c)litsentsina, mis on antud vaid osale kaupadest või teenustest, mille jaoks kaubamärk registreeritakse; d)litsentsina, mis on piiratud vaid osaga liidust; e)ajutise litsentsina.

Kui esitatakse taotlus litsentsi registrisse kandmiseks esimese lõigu punktides c, d ja e nimetatud litsentsina, tuleb litsentsi registreerimise taotluses märkida need kaubad ja teenused ning liidu osa ja ajavahemik, mille jaoks litsents väljastatakse. 4. Kui artiklites 22–25, käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 ning muudes käesoleva määruse kohaselt vastu võetud kohaldatavates normides sätestatud registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi. 5. Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis ELi kaubamärgi taotluste suhtes. ê 207/2009 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 27 Mõju kolmandatele isikutele 1. è1 ELi kaubamärgi ç puhul toovad artiklites 20, 22 ja 25 nimetatud õigustoimingud kõikide liikmesriikide kolmandatele isikutele tagajärgi üksnes alates registrisse kandmisest. Sellisel õigustoimingul on enne registrisse kandmist siiski mõju nendele kolmandatele isikutele, kes on omandanud è1 ELi kaubamärgiga ç seotud õigused pärast kõnealuse toimingu kuupäeva, kuid olid õiguste omandamise kuupäeval toimingust teadlikud. 2. Lõiget 1 ei kohaldata isiku suhtes, kes omandab è1 ELi kaubamärgi ç või sellega seotud õiguse ettevõtte või selle osa üleandmisega või muu üldõigusjärgluse alusel. 3. Artiklis 23 osutatud õigustoimingute mõju kolmandatele isikutele reguleerivad artikli 19 kohaselt kindlaks määratud liikmesriigi õigusaktid. 4. Kuni liikmesriikide pankrotivaldkonda käsitlevate ühiseeskirjade jõustumiseni reguleerib pankrotimenetluste ja Ö sarnaste Õ menetluste mõju kolmandatele isikutele selle liikmesriigi õigus, kus selline menetlus esimesena algatatakse siseriiklikes õigusaktides või kõnealuses valdkonnas kohaldatavates konventsioonides määratletud tähenduses. Artikkel 28 è1 ELi kaubamärgi ç taotlus omandiõiguse objektina è1 ELi kaubamärgi ç taotluste suhtes kohaldatakse artikleid 19–27. ê 2424/2015 artikkel 1.24 Artikkel 29 Litsentse ja muid õigusi käsitleva registrikande kustutamise või muutmise kord 1. Artikli 26 lõike 1 kohaselt jõustunud registreering kustutatakse või muudetakse ühe asjaomase isiku taotlusel.

2. Taotlus peab sisaldama asjaomase ELi kaubamärgi registreerimisnumbrit ja selle õiguse üksikasju, mille registreeringu kustutamist või muutmist taotletakse. 3. Litsentsi, asjaõiguse või sundtäitmise kande kustutamise taotlus loetakse esitatuks pärast nõutava lõivu tasumist. 4. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigust ei ole enam olemas või et litsentsi või muu õiguse omanik nõustub registreeringu kustutamise või muutmisega. 5. Kui registreeringu kustutamise või muutmise nõuded ei ole täidetud, teatab amet taotlejale puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreeringu kustutamise või muutmise taotluse tagasi. 6. Käesoleva artikli lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 26 lõike 5 kohaselt toimikutesse tehtud kannete suhtes. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 III PEATÜKK è1 ELi KAUBAMÄRGI ç TAOTLUS 1. JAGU Taotluse esitamine ja tingimused ê 2424/2015 artikkel 1.25 Artikkel 30 Taotluse esitamine 1. ELi kaubamärgi taotlus esitatakse ametile. 2. Amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, mis sisaldab vähemalt toimiku numbrit, kaubamärgi kujutist, kirjeldust või muud identifitseerimisvahendit, dokumentide liiki ja arvu ning nende vastuvõtmise kuupäeva. Kõnealuse tõendi võib väljastada elektrooniliselt. ê 207/2009

è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 31 Taotlusele esitatavad tingimused 1. è1 ELi kaubamärgi ç taotluses peab olema: a)taotlus è1 ELi kaubamärgi ç registreerimiseks; b)andmed taotleja identifitseerimiseks; c)loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse; ê 2424/2015 artikkel 1.26 punkt a d)kaubamärgi kujutis viisil, mis vastab artikli 4 punkti b nõuetele. ê 2424/2015 artikkel 1.26 punkt b 2. ELi kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv ühe kaupade või teenuste klassi eest ja vajaduse korral ühe või mitme klassi lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest, mis ületab esimest klassi, ning vajaduse korral otsingutasu. 3. Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele peab ELi kaubamärgi taotlus vastama käesolevas määruses ja selle kohaselt vastu võetud rakendusaktides sätestatud vorminõuetele. Kui kõnealuste vorminõuetega on ette nähtud, et kaubamärk esitatakse elektrooniliselt, võib tegevdirektor määrata kindlaks sellise elektroonilise faili vormingud ja maksimumsuuruse. ê 2424/2015 artikkel 1.26 punkt c 4. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega määratakse kindlaks taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 2424/2015 artikkel 1.27 Artikkel 32

Taotluse esitamise kuupäev ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab ametile dokumendid artikli 31 lõikes 1 sätestatud teabega, tingimusel et taotluse esitamise lõiv tasutakse ühe kuu jooksul alates eespool nimetatud dokumentide esitamisest. ê 2424/2015 artikkel 1.28 Artikkel 33 Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine 1. Kaubad ja teenused, mille suhtes kaubamärgi registreerimist taotletakse, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega („Nizza klassifikatsioon”). 2. Taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille suhtes taotletakse kaubamärgi õiguskaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava õiguskaitse ulatuse. 3. Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad käesolevas artiklis sätestatud selguse ja täpsuse nõuetele. 4. Amet lükkab taotluse tagasi ebaselgete või ebatäpsete nimetuste või mõistete osas, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust ameti poolt selleks määratud ajavahemiku jooksul. 5. Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, et see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, et see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista. 6. Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitab taotleja kaubad ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ette märgitakse selle klassi number, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja esitab rühmad klasside järjekorras. 7. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse. 8. Selliste ELi kaubamärkide omanikud, mis on taotletud enne 22. juunit 2012 ja mis on registreeritud seoses Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, võivad avaldada, et nende kavatsus taotluse esitamise kuupäeval oli taotleda kaitset seoses kaupade või teenustega, mis ei ole hõlmatud kõnealuse klassi päise sõnasõnalise tähendusega, kui nii määratud kaubad ja teenused kuuluvad Nizza klassifikatsiooni sellise redaktsiooni kõnealuse klassi tähestikulisse loetellu, mis kehtis taotluse esitamise kuupäeval. Avaldus esitatakse ametile hiljemalt 24. septembriks 2016 ning selles märgitakse selgelt, täpselt ja konkreetselt omaniku algse kavatsusega hõlmatud kaubad ja teenused, mis ei ole selgelt hõlmatud klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. Amet võtab asjakohaseid meetmeid registri vastavalt muutmiseks. Võimalus esitada avaldus kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga ei piira artikli 18, artikli 47 lõike 2, artikli 58 lõike 1 punkti a ega artikli 64 lõike 2 kohaldamist. ELi kaubamärgid, mille kohta ei ole teises lõigus osutatud tähtaja jooksul avaldust esitatud, laienevad alates kõnealuse tähtaja lõpust ainult nendele kaupadele ja teenustele, mis on selgelt hõlmatud asjaomase klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. 9. Kui registrit muudetakse, ei takista artikli 9 alusel ELi kaubamärgist tulenevad ainuõigused mis tahes kolmandal isikul jätkata kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamist, kui nimetatud kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamine: a)algas enne seda, kui registrit muudeti, ja b)ei rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel. Lisaks ei anna registrisse kantud kaupade või teenuste loetelu muutmine ELi kaubamärgi omanikule õigust vaidlustada hiljem registreeritud kaubamärki või taotleda selle kehtetuks tunnistamist järgmistel juhtudel ja tingimustel:

a)kaupade või teenuste hilisemat kaubamärki kasutati või kaubamärgi registreerimise taotlus esitati enne seda, kui registrit muudeti, ja b)kõnealuste kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamisega ei rikutud või ei oleks rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.29 punkt a 2. JAGU Prioriteet Artikkel 34 Prioriteediõigus 1. Pariisi konventsiooni või Maailma Kaubandusorganisatsiooni poolte hulka kuuluvas riigis või sellele riigile nõuetekohaselt kaubamärgitaotluse esitanud isikul või tema õigusjärglasel on eesõigus esitada è1 ELi kaubamärgi ç taotlus sama kaubamärgi ning samade kaupade ja teenuste suhtes, mille tarvis taotlus on esitatud, kuue kuu jooksul alates esimese taotluse esitamise kuupäevast. 2. Prioriteeti andvana tunnustatakse iga taotlust, mille esitamist on vastavalt taotluse esitamise riigi siseriiklikule seadusele või vastavalt kahe- või mitmepoolsetele lepingutele võimalik lugeda samaväärseks taotluse nõuetekohase siseriikliku esitamisega. 3. Taotluse nõuetekohase siseriikliku esitamise all mõistetakse niiviisi esitatud taotlust, mille järgi on võimalik kindlaks määrata esitamiskuupäev, sõltumata taotluse tulemusest. 4. Hilisem taotlus, mis käsitleb sama kaubamärki kui varasem esmane taotlus ning on esitatud samas riigis või samale riigile, loetakse prioriteedi määramisel esmaseks taotluseks, juhul kui varasem taotlus oli hilisema taotluse esitamise kuupäevaks tagasi võetud, sellest oli loobutud või see rahuldamata jäetud, ilma et seda oleks avalikustatud ja ilma et sellest oleks lähtunud mingisuguseid õigusi, ning eeldusel, et see ei ole veel olnud prioriteedinõude aluseks. Varasemat taotlust ei või sellisel juhul pidada hiljem prioriteedinõude aluseks. 5. Kui esimene taotlus on esitatud riigis, mis ei ole Pariisi konventsiooni ega Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu pool, kohaldatakse lõikeid 1–4 üksnes sel määral, mil kõnealune riik annab kooskõlas avaldatud uurimistulemustega ametile esitatud esimese taotluse alusel käesoleva määrusega ette nähtud tingimustega samaväärse toimega eesõiguse. è2 Vajaduse korral palub tegevdirektor komisjonil kaaluda võimalust uurida, kas esimese lause kohane riik näeb ette sellise samaväärse kohtlemise. Kui komisjon teeb kindlaks, et vastastikune kohtlemine kooskõlas esimese lausega on ette nähtud, avaldab ta vastava teate Euroopa Liidu Teatajas. ç ê 2424/2015 artikkel 1.29 punkt b 6. Lõiget 5 hakatakse kohaldama alates päevast, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teade, mille kohaselt vastastikune kohtlemine on ette nähtud, kui teates ei sätestata varasemat kohaldamise alguse kuupäeva. Lõike 5 kohaldamine lõppeb päeval, mil Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni teade selle kohta, et vastastikune kohtlemine ei ole enam ette nähtud, kui teates ei sätestata varasemat kohaldamise lõppemise kuupäeva. 7. Lõigetes 5 ja 6 osutatud teated avaldatakse ka ameti teatajas.

ê 2424/2015 artikkel 1.30 Artikkel 35 Prioriteedinõude esitamine 1. Prioriteedinõuded esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega ja need sisaldavad varasema taotluse kuupäeva, numbrit ja riiki. Prioriteedinõudeid tõendavad dokumendid esitatakse kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. 2. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega täpsustatakse dokumentide liigid, mis tuleb esitada varasema taotluse prioriteedi nõudmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 3. Tegevdirektor võib ette näha, et dokumendid, mille taotleja esitab prioriteedinõude tõendamiseks, võivad sisaldada vähem teavet, kui on ette nähtud lõike 2 kohaselt vastu võetud täpsustustes, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.5 è3 2424/2015 artikkel 1.31 punkt a Artikkel 36 Prioriteediõiguse toime Prioriteediõiguse toimel käsitatakse prioriteedikuupäeva è1 ELi kaubamärgi ç taotluse esitamise kuupäevana, et otsustada, millised õigused on ülimuslikud. Artikkel 37 è2 Liidu ç taotluse ja siseriikliku taotluse võrdsus è1 ELi kaubamärgi ç taotlus, mille esitamise kuupäev on registreeritud, on liikmesriikides sama toimega kui tavapärane siseriiklik taotlus; vajaduse korral võetakse arvesse è1 ELi kaubamärgi ç taotluse prioriteedinõuet. 3. JAGU Näituseprioriteet Artikkel 38

Näituseprioriteet 1. Kui è1 ELi kaubamärgi ç taotleja on tooteid või teenuseid taotletava kaubamärgi all esitlenud Pariisis 22. novembril 1928. aastal alla kirjutatud ning viimati 30. novembril 1972. aastal muudetud rahvusvaheliste näituste konventsiooni kohasel ametlikul või ametlikult tunnustatud näitusel ning esitab taotluse kuue kuu jooksul pärast seda, kui tooteid või teenuseid taotletava kaubamärgi all esimest korda esitleti, võib ta artikli 36 kohast prioriteeti taotleda nimetatud kuupäevast alates. è3 Prioriteedinõue esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega. ç ê 2424/2015 artikkel 1.31 punkt b 2. Taotleja, kes soovib nõuda prioriteeti lõike 1 kohaselt, esitab tõendid selle kohta, et kaupu või teenuseid esitleti taotletava kaubamärgi all kolme kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. ê 207/2009 3. Liikmesriigis või kolmandas riigis antud näituseprioriteet ei pikenda artiklis 34 sätestatud prioriteedi tähtaega. ê 2424/2015 artikkel 1.31 punkt c 4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse tõendite liigid ja üksikasjad, mis tuleb esitada käesoleva artikli lõike 2 kohase näituseprioriteedi nõudmiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 207/2009 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 4. JAGU Siseriikliku kaubamärgi vanemus Artikkel 39 Siseriikliku kaubamärgi vanemuse Ö nõudmine ELi kaubamärgi taotluses või pärast taotluse esitamist Õ 1. Liikmesriigis registreeritud varasema kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepete alusel registreeritud kaubamärgi omanik, kes taotleb identse kaubamärgi registreerimist è1 ELi kaubamärgina ç kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed nendega või sisalduvad neis, mille jaoks on registreeritud varasem kaubamärk, võib nõuda è1 ELi kaubamärgile ç varasema kaubamärgi vanemust liikmesriigis, kus või mille jaoks see on registreeritud.

ê 2424/2015 artikkel 1.32 punkt a 2. Vanemuse nõuded esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega või kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning need hõlmavad liikmesriiki või liikmesriike, kus või kelle jaoks kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu numbrit ja taotluse esitamise kuupäeva ning kaupu ja teenuseid, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. Kui taotluses esitatakse ühe või mitme registreeritud varasema kaubamärgi vanemuse nõue, esitatakse vanemuse nõudeid tõendavad dokumendid kolme kuu jooksul alates kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevast. Kui taotleja soovib vanemuse nõude esitada pärast kaubamärgi taotluse esitamist, tuleb vanemuse nõudeid tõendavad dokumendid esitada ametile kolme kuu jooksul alates vanemuse nõude kättesaamisest. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 3. Käesoleva määruse alusel on vanemuse ainus toime, et kui è1 ELi kaubamärgi ç omanik loobub varasemast kaubamärgist või laseb sellel aeguda, siis on tal edasi samad õigused, nagu tal oleksid olnud siis, kui varasem kaubamärk oleks endiselt registreeritud. ê 2424/2015 artikli 1.32 punkt b 4. ELi kaubamärgile nõutud vanemus lakkab olemast, kui varasem kaubamärk, millele vanemust nõutakse, tunnistatakse kehtetuks või tühistatakse. Kui varasem kaubamärk tühistatakse, siis vanemus lakkab olemast, tingimusel et tühistamine jõustub enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva. ê 2424/2015 artikli 1.32 punkt c 5. Amet teavitab Beneluxi intellektuaalomandi bürood või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemuse nõudest. 6. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse, milliseid dokumente tuleb esitada siseriikliku kaubamärgi või liikmesriigi suhtes kehtivate rahvusvaheliste lepingute kohaselt registreeritud kaubamärgi vanemuse nõudmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 2. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 7. Tegevdirektor võib ette näha, et dokumendid, mille taotleja esitab vanemuse nõude tõendamiseks, võivad sisaldada vähem teavet, kui on ette nähtud lõike 6 kohaselt vastu võetud täpsustustes, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest. ê 207/2009 (kohandatud) è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 40 Ö Siseriikliku kaubamärgi Õ vanemuse nõudmine pärast è1 ELi kaubamärgi ç registreerimist 1. è1 ELi kaubamärgi ç omanik, kes on ka liikmesriigis identsete kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud varasema kaubamärgi omanik, võib kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud või milles need sisalduvad, nõuda varasema kaubamärgi vanemust selle liikmesriigi puhul, kus või mille jaoks kaubamärk on registreeritud.

ê 2424/2015 artikkel 1.33 punkt a 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud vanemuse nõuded sisaldavad ELi kaubamärgi registreerimisnumbrit, kaubamärgiomaniku nime ja aadressi, liikmesriiki või liikmesriike, kus või kelle jaoks on varasem kaubamärk registreeritud, asjaomase registreeringu numbrit ja taotluse esitamise kuupäeva, kaupu ja teenuseid, mille suhtes kaubamärk on registreeritud ning mille suhtes vanemust nõutakse, ning tõendavaid dokumente, mis on ette nähtud artikli 39 lõike 6 kohaselt vastu võetud eeskirjadega. ê 2424/2015 artikkel 1.33 punkt b 3. Kui vanemuse nõudmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet ELi kaubamärgi omanikku puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet nõude tagasi. 4. Kohaldatakse artikli 39 lõikeid 3, 4, 5 ja 7. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 IV PEATÜKK REGISTREERIMISKORD 1. JAGU Taotluste menetlemine Artikkel 41 Taotluse esitamise tingimuste kontrollimine 1. Amet kontrollib, kas: a)è1 ELi kaubamärgi ç taotlus vastab esitamiskuupäeva määramise nõuetele vastavalt artiklile 32; ê 2424/2015 artikkel 1.34 punkt a

b)ELi kaubamärgi taotlus vastab artikli 31 lõikes 3 osutatud tingimustele ja nõuetele. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel 1.34 punkt b è3 2424/2015 artikkel 1.34 punkt c c)vajaduse korral on lõivud klassi kohta tasutud ettenähtud aja jooksul. 2. Kui è1 ELi kaubamärgi ç taotlus ei vasta lõikes 1 osutatud tingimustele, palub amet taotluse esitajal puudused kõrvaldada või tasuda maksmata lõivud è2 kahe kuu jooksul alates teate saamisest ç . 3. Kui lõike 1 punkti a kohaselt kindlakstehtud puudusi ei ole kõnealuse aja jooksul kõrvaldatud või maksmata lõivusid tasutud, ei käsitleta taotlust è1 ELi kaubamärgi ç taotlusena. Kui taotluse esitaja täidab ameti nõudmised, määrab amet taotluse esitamise kuupäevaks kuupäeva, mil kindlakstehtud puudused on kõrvaldatud või maksmata lõivud tasutud. 4. Kui lõike 1 punkti b kohaselt kindlakstehtud puudusi ei ole määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, ei võta amet taotlust menetlusse. 5. Kui lõike 1 punkti c kohaselt kindlakstehtud maksmata lõivusid ei ole määratud tähtaja jooksul tasutud, loetakse taotlus tagasivõetuks, kui ei ole selge, milliseid kaupade või teenuste kategooriaid tasutud summa hõlmab. è3 Kui puuduvad muud kriteeriumid, et otsustada, milliste klasside katmiseks on summa mõeldud, arvestab amet klasse klassifikatsiooni järjekorras. Taotlus loetakse tagasivõetuks nende klasside osas, mille eest klassilõivu ei ole tasutud või mille eest see ei ole tasutud täies ulatuses. ç 6. Kui prioriteedinõuet käsitlevad nõudmised ei ole täidetud, tähendab see prioriteedi kaotamist kõnealuse taotluse puhul. 7. Kui siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõude tingimused ei ole täidetud, tähendab see, et vanemust ei või enam nõuda kõnealuse taotluse puhul. ê 2424/2015 artikkel 1.34 punkt d 8. Kui lõike 1 punktides b ja c nimetatud nõuete täitmata jätmine on seotud ainult mõningate kaupade või teenustega, siis lükkab amet taotluse tagasi, prioriteediõigus kaob või vanemusõigus lõppeb ainult nende kaupade ja teenuste suhtes. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 42

Absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimine 1. Kui kaubamärki ei või artikli 7 kohaselt registreerida mõne või kõigi è1 ELi kaubamärgi ç taotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste puhul, lükatakse taotlus tagasi nende kaupade või teenuste osas. ê 2424/2015 artikkel 1.35 punkt b 2. Taotlust ei lükata tagasi enne, kui taotlejale on antud võimalus taotlus tagasi võtta, seda muuta või esitada oma märkused. Selleks teatab amet taotlejale registreerimisest keeldumise alused ja määrab tähtaja, mille jooksul ta võib taotluse tagasi võtta, seda muuta või esitada oma märkused. Kui taotleja ei suuda registreerimisest keeldumise põhjusi kõrvaldada, siis keeldub amet registreerimisest täielikult või osaliselt. ê 207/2009 2. JAGU Otsingud ê 2424/2015 artikkel 1.36 Artikkel 43 Otsinguaruanne 1. Kui ELi kaubamärgi taotleja seda taotluse esitamise ajal taotleb, koostab amet Euroopa Liidu otsinguaruande („ELi otsinguaruanne”), milles ta loetleb need leitud varasemad ELi kaubamärgid või ELi kaubamärgi taotlused, millele tuginedes võib artikli 8 kohaselt saavutada taotletava ELi kaubamärgi registreerimisest keeldumise. 2. Kui taotluse esitaja taotleb ELi kaubamärgi taotluse esitamise ajal, et liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid koostaksid otsinguaruande, ja kui asjakohane otsingulõiv on taotluse esitamise lõivu maksmiseks ette nähtud tähtaja jooksul tasutud, edastab amet ELi kaubamärgi taotluse koopia viivitamata iga liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile, kes on teatanud ametile oma otsusest teha seoses ELi kaubamärgi taotlusega otsing oma kaubamärkide registris. 3. Lõikes 2 osutatud liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid edastavad otsinguaruande, milles loetletakse need asjaomases liikmesriigis või asjaomastes liikmesriikides kehtivad varasemad siseriiklikud kaubamärgid, siseriikliku kaubamärgi taotlused või rahvusvaheliste lepingute kohaselt registreeritud kaubamärgid, millele toetudes võib artikli 8 kohaselt keelduda taotletava ELi kaubamärgi registreerimisest, või märgitakse, et otsingu käigus selliseid õigusi ei selgunud. 4. Olles konsulteerinud artiklis 153 ette nähtud haldusnõukoguga („haldusnõukogu”), määrab amet kindlaks aruannete sisu ja nendega seotud üksikasjaliku korra. 5. Amet maksab igale tööstusomandi õiguskaitse keskametile teatava summa iga lõike 3 kohaselt esitatud otsinguaruande eest. Summa on sama suur iga tööstusomandi õiguskaitse keskameti jaoks ja see määratakse kindlaks eelarvekomitee otsusega, mille liikmesriikide esindajad peavad vastu võtma kolmeneljandikulise häälteenamusega. 6. Amet edastab ELi kaubamärgi taotlejale taotletud ELi otsinguaruande ja kõik laekunud liikmesriikide aruanded, mida taotleti. 7. Amet teatab ELi kaubamärgi taotluse avaldamise korral ELi otsinguaruandes nimetatud varasemate ELi kaubamärkide või ELi kaubamärgi taotluste omanikele ELi kaubamärgi taotluse avaldamisest. Seda tehakse sõltumata sellest, kas taotleja palus, et talle saadetakse ELi otsinguaruanne, välja arvatud juhul, kui varasema registreeringu või taotluse omanik palub end mitte teavitada.

ê 207/2009 3. JAGU Taotluse avaldamine Artikkel 44 Taotluse avaldamine ê 2424/2015 artikkel 1.37 punkt a 1. Kui tingimused, millele ELi kaubamärgi taotlus peab vastama, on täidetud, avaldatakse taotlus artikli 46 kohaldamisel selles osas, mida ei ole artikli 42 kohaselt tagasi lükatud. Taotluse avaldamine ei piira teavet, mis on juba tehtud üldsusele kättesaadavaks muul viisil vastavalt käesolevale määrusele või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud õigusaktidele. ê 207/2009 2. Kui taotlus lükatakse artikli 42 kohaselt tagasi pärast selle avaldamist, avaldatakse tagasilükkamisotsus siis, kui see on jõustunud. ê 2424/2015 artikkel 1.37 punkt b 3. Kui taotluse avaldamisel tehakse ametile omistatav viga või eksimus, parandab amet omal algatusel või taotleja taotlusel vea või eksimuse ning avaldab vigade paranduse. Kui parandamist nõuab taotleja, siis kohaldatakse artikli 49 lõike 3 kohaselt vastu võetud eeskirju mutatis mutandis. 4. Artikli 46 lõiget 2 kohaldatakse ka siis, kui parandus on seotud kaupade või teenuste loetelu või kaubamärgi esitusega. 5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse avaldatud taotluses sisalduvad üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 207/2009

4. JAGU Kolmandate isikute vastuväited ja vastulause ê 2424/2015 artikkel 1.38 Artikkel 45 Kolmandate isikute märkused 1. Iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kauplejaid või tarbijaid, võib esitada ametile kirjalikke märkusi, milles selgitatakse, millistel artiklite 5 ja 7 kohastel põhjustel ei tohiks kaubamärki registreerida ex officio. Esimeses lõigus nimetatud isikud ning rühmad ja organid ei osale ameti menetlustes. 2. Kolmandate isikute märkused esitatakse enne vastulause esitamise perioodi lõppu või juhul, kui kaubamärgi vastu on esitatud vastulause, siis enne vastulause kohta lõppotsuse tegemist. 3. Lõikes 1 osutatud esitamine ei piira ameti õigust uurida omal algatusel mis tahes ajal enne registreerimist vajaduse korral uuesti absoluutseid põhjusi. 4. Lõikes 1 osutatud märkused edastatakse taotluse esitajale, kes võib neid kommenteerida. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 46 Vastulause 1. Kolme kuu jooksul pärast è1 ELi kaubamärgi ç taotluse avaldamist võivad esitada vastulause kaubamärgi registreerimisele põhjendusega, et kaubamärki ei tohiks registreerida artikli 8 kohaselt: a)artikli 8 lõikes 2 osutatud varasemate kaubamärkide omanikud ja litsentsiaadid, kellel on kõnealuste kaubamärkide omanike luba seoses artikli 8 lõigetega 1 ja 6; b)artikli 8 lõikes 3 osutatud kaubamärkide omanikud; c)varasemate kaubamärkide või artikli 8 lõikes 4 osutatud tähiste omanikud ja isikud, kes on asjaomase siseriikliku õiguse alusel volitatud neid õigusi kasutama;

ê 2424/2015 artikkel 1.39 punkt a d)isikud, kes on asjaomaste liidu õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt volitatud kasutama artikli 8 lõikes 5 osutatud õigusi. ê 207/2009 2. Lõikes 1 sätestatud tingimusi arvesse võttes võib vastulause kaubamärgi registreerimise kohta esitada ka artikli 49 lõike 2 teise lause kohaselt muudetud taotluse avaldamise korral. ê 2424/2015 artikkel 1.39 punkt b 3. Vastulause esitatakse kirjalikult ja see peab sisaldama selle aluseks olevaid põhjusi. Vastulause loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastulause esitamise lõivu tasumist. ê 2424/2015 artikkel 1.39 punkt c 4. Ameti määratava aja jooksul võib vastulause esitaja esitada oma vastulause toetuseks fakte, tõendeid ja argumente. ê 207/2009 Artikkel 47 Vastulause menetlemine 1. Vastulause menetlemise käigus kutsub amet pooli nii sageli kui vajalik ning ameti määratud tähtaja jooksul esitama märkused teiste poolte või ameti enese edastatud teadete kohta. ê 2424/2015 artikkel 1.40 2. Taotleja nõudmisel peab vastulause esitanud varasema ELi kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat ELi kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, viie aasta jooksul enne ELi kaubamärgi taotluse esitamis- või prioriteedikuupäeva ning et see on vastulause aluseks või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel et varasem ELi kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vastulause tagasi. Kui varasemat ELi kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see vastulause menetlemisel registreerituks ainult nende kaupade või teenuste jaoks.

ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.5 è2 2424/2015 artikkel 1.2 3. Lõiget 2 kohaldatakse ka artikli 8 lõike 2 punktis a osutatud varasemate siseriiklike kaubamärkide suhtes, asendades kasutuse è1 liidus ç kasutusega liikmesriigis, kus varasem kaubamärk on kaitstud. 4. Kui amet peab seda vajalikuks, võib ta teha pooltele ettepaneku saavutada rahumeelne lahendus. 5. Kui vastulause menetlemisel ilmneb, et kaubamärki ei saa registreerida mõnele või kõigile kaupadele või teenustele, mille suhtes è2 ELi kaubamärgi ç taotlus on esitatud, lükatakse taotlus tagasi kõnealuste kaupade või teenuste osas. Vastupidisel juhul lükatakse vastulause tagasi. 6. Otsus taotluse tagasilükkamise kohta avaldatakse siis, kui see on jõustunud. ê 2424/2015 artikkel 1.41 (kohandatud) Artikkel 48 Volituste delegeerimine Komisjonil Ö on Õ õigus võtta kooskõlas artikliga 208 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks artiklites 46 ja 47 sätestatud vastulausete esitamise ja menetlemise korra üksikasjad. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 5. JAGU Taotluse tagasivõtmine, piiramine, muutmine ja osadeks jagamine Artikkel 49 Taotluse tagasivõtmine, piiramine ja muutmine

1. Taotluse esitaja võib è1 ELi kaubamärgi ç taotluse igal ajal tagasi võtta või piirata selles loetletud kaupade või teenuste nimekirja. Kui taotlus on juba avaldatud, avaldatakse ka tagasivõtmine või piiramine. 2. Muus osas võib è1 ELi kaubamärgi ç taotlust taotleja nõudel muuta ainult selleks, et parandada taotleja nime või aadressi, sõnastust või kirjavigu või ilmseid vigu, kui selline parandamine ei muuda märkimisväärselt kaubamärki ega pikenda kaupade või teenuste loetelu. Kui muudatused mõjutavad kaubamärgi kujutist või kaupade või teenuste loetelu ja kui need tehakse pärast taotluse avaldamist, avaldatakse kaubamärgi taotlus muudetud kujul. ê 2424/2015 artikkel 1.42 (kohandatud) 3. Komisjonil Ö on Õ õigus võtta kooskõlas artikliga 208 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks taotluste muutmist reguleeriva korra üksikasjad. ê 207/2009 Artikkel 50 Taotluse osadeks jagamine 1. Taotleja võib taotluse jagada osadeks, deklareerides, et mõnede algses taotluses sisalduvate kaupade või teenuste kohta esitatakse üks või mitu jagatud taotlust. Jagatud taotlusega hõlmatud kaubad või teenused ei kata kaupu või teenuseid, mida hõlmab algne taotlus või muud jagatud taotlused. 2. Jagamist käsitlevat avaldust ei võeta vastu: a)kui algse taotluse suhtes on tehtud vastulause, põhjustab selline jagatud taotlus vastulause objektiks olevate kaupade või teenuste jagamise, enne kui vastulausete osakonna otsus on muutunud lõplikuks või kui vastulausemenetlus on muul viisil lõpetatud; ê 2424/2015 artikkel 1.43 punkt a b)enne artikli 32 kohase taotluse esitamise kuupäeva kinnitamist ameti poolt ja artikli 46 lõikega 1 ette nähtud vastulause esitamise perioodi jooksul. ê 207/2009 3. Jagamist käsitleva avalduse eest tuleb maksta lõivu. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui lõiv on tasutud. ê 2424/2015 artikkel 1.43 punkt c

4. Kui amet leiab, et lõikes 1 ja lõike 9 punkti a kohaselt vastu võetud eeskirjades sätestatud nõuded pole täidetud, palub ta taotlejal kõrvaldada leitud puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi pole enne määratud tähtaja lõppemist kõrvaldatud, lükkab amet jagamisavalduse tagasi. ê 207/2009 5. Jagamine jõustub sellel kuupäeval, kui see märgitakse ameti peetavasse algset taotlust käsitlevasse toimikusse. 6. Kõik enne seda kuupäeva, mil amet saab kätte jagamist käsitleva avalduse, esitatud algset taotlust käsitlevad nõuded ja taotlused ning tasutud lõivud loetakse jagatud taotluse või taotluste puhul samuti esitatuks või makstuks. Enne jagamist käsitleva avalduse kättesaamise kuupäeva nõuetekohaselt makstud lõive algse taotluse eest ei hüvitata. 7. Algse taotluse esitamiskuupäev ning prioriteedi- ja vanemuskuupäev jäävad jagatud taotluse puhul samaks. ê 2424/2015 artikkel 1.43 punkt d 8. Kui osadeks jagamist käsitlev avaldus on seotud taotlusega, mis on artikli 44 kohaselt juba avaldatud, avaldatakse teave jagamise kohta. Jagatud taotlus avaldatakse. Avaldamine ei tähenda uue vastulausete esitamise tähtaja kulgemise algust. 9. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse: a)lõike 1 kohase taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse sisu üksikasjad; b)taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse menetlemise üksikasjad, misläbi tagatakse, et jagatud taotluse puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut taotluse numbrit; c)jagatud taotluse lõike 8 kohaselt avaldamise üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 207/2009 6. JAGU Registreerimine ê 2424/2015 artikkel 1.44

Artikkel 51 Registreerimine 1. Kui taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja kui artikli 46 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei ole esitatud vastulauset või kui mis tahes esitatud vastulaused on lõplikult kõrvaldatud tagasivõtmise, tagasilükkamise või muu meetme tulemusel, kantakse kaubamärk ja artikli 112 lõikes 2 osutatud üksikasjad registrisse. Registreering avaldatakse. 2. Amet väljastab registreerimistunnistuse. Kõnealuse registreerimistunnistuse võib väljastada elektrooniliselt. Amet väljastab tunnistuste kinnitatud või kinnitamata väljavõtteid, mille eest tuleb tasuda lõiv, kui kõnealuseid väljavõtteid ei väljastata elektrooniliselt. 3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud registreerimistunnistuse sisu üksikasjad ja vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 V PEATÜKK è1 ELi KAUBAMÄRKIDE ç KEHTIVUS, PIKENDAMINE, MUUTMINE JA OSADEKS JAGAMINE Artikkel 52 Registreerimise kehtivus è1 ELi kaubamärk ç registreeritakse kümneks aastaks alates taotluse esitamise kuupäevast. Registreerimist võib pikendada artikli 53 kohaselt kümneaastaste ajavahemike kaupa. ê 2424/2015 artikkel 1.45 (kohandatud) Artikkel 53 Pikendamine 1. ELi kaubamärgi registreeringu kehtivust pikendatakse ELi kaubamärgi omaniku või tema poolt vahetult volitatud isiku taotlusel, kui lõivud on tasutud. 2. Amet teatab registreeringu kehtivuse lõppemisest Ö ELi Õ kaubamärgi omanikule ja kõigile isikutele, kellel on seoses ELi kaubamärgiga registreeritud õigused, vähemalt kuus kuud enne kõnealuse kehtivuse lõppemist. Kui nimetatud teavet ei edastata, ei vastuta amet selle eest ning see ei mõjuta registreeringu kehtivuse lõppemist. 3. Pikendamistaotlus esitatakse kuue kuu jooksul enne registreeringu kehtivuse lõppemist. Pikendamise baaslõiv ja asjakohasel juhul ühe või mitme klassi lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest, mis ületab esimest klassi, makstakse samuti selle tähtaja jooksul. Kui seda ei ole tehtud, võib taotluse esitada ja lõivu tasuda ka kuue kuu jooksul pärast registreeringu kehtivuse lõppemist, tingimusel et selle täiendava tähtaja jooksul tasutakse pikendamislõivu tasumisega hilinemise eest või pikendamistaotluse hilise esitamise eest täiendav lõiv.

4. Pikendamistaotluses märgitakse: a)kehtivuse pikendamist taotleva isiku nimi; b)ELi kaubamärgi registreerimisnumber, mille pikendamist taotletakse; c)kui pikendamist taotletakse vaid osale registreeritud kaupadest ja teenustest, siis märge nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, mille jaoks pikendamist taotletakse, või märge nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, millele pikendamist ei taotleta, grupeerituna vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ees on klassi number, kuhu antud kaupade või teenuste rühm kuulub, ning rühmad esitatakse Nizza klassifikatsiooni klasside järjestuses. Kui tehakse lõikes 3 osutatud makse, loetakse see pikendamistaotluseks juhul, kui see sisaldab kogu vajalikku teavet makse sihtotstarbe kindlakstegemiseks. 5. Kui taotlus esitatakse või lõiv tasutakse ainult seoses osa kaupade või teenustega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud, pikendatakse registreeringut ainult nende kaupade või teenuste suhtes. Kui tasutud lõiv ei ole piisav kõigi nende kauba- ja teenuseklasside katmiseks, mille suhtes pikendust taotletakse, siis pikendatakse registreeringut juhul, kui on selge, millist klassi või milliseid klasse lõiv katma peab. Muude kriteeriumide puudumise korral arvestab amet klasse klassifitseerimise järjekorra alusel. 6. Registreeringu pikendamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu. Pikendamise kohta tehakse registrikanne. 7. Kui pikendamistaotlus esitatakse lõikes 3 osutatud tähtaegade jooksul, kuid muud käesolevas artiklis sätestatud registreeringu pikendamist käsitlevad tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. 8. Kui pikendamistaotlust ei esitata või kui see esitatakse pärast lõikes 3 ette nähtud tähtaja möödumist või kui lõivu pole tasutud või kui see tasutakse alles pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui lõikes 7 osutatud puudused ei ole nimetatud ajavahemiku jooksul kõrvaldatud, teeb amet kindlaks, et registreering on kehtivuse kaotanud, ja teavitab sellest asjakohaselt ELi kaubamärgi omanikku. Kui registreeringu kehtivuse kaotamise kindlakstegemise otsus on muutunud lõplikuks, kustutab amet kaubamärgi registrist. Kustutamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppemist. Kui pikendamislõiv on tasutud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse lõiv tagasi. 9. Kui kahel või enamal kaubamärgil on samad omanikud või esindajad, võib pärast seda, kui kõikide kaubamärkide eest nõutav lõiv on tasutud, esitada nende kohta ühe pikendamistaotluse. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 Artikkel 54 Muutmine 1. è1 ELi kaubamärki ç ei muudeta registris registreerimisperioodi või selle pikendamise ajal. 2. Kui è1 ELi kaubamärk ç sisaldab omaniku nime ja aadressi, võib nende muutmise omaniku nõudel siiski registreerida, kui see ei muuda esialgselt registreeritud kaubamärgi olemust. ê 2424/2015 artikkel 1.46 punkt a 3. Muutmise taotlus sisaldab kaubamärgi kujutise elementi, mida soovitakse muuta, ning selle muudetud versiooni.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse muutmise taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ê 2424/2015 artikkel 1.46 punkt b 4. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat. Kui samale omanikule kuuluvas kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta sama elementi, võib selle kohta esitada ühe taotluse. Nõutav lõiv tuleb maksta iga muudetava registreeringu eest. Kui registreeringu muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi. 5. Muutmise registreeringu avaldamine sisaldab muudetud ELi kaubamärgi esitust. Kolmandad isikud, kelle õigusi muutmine võib mõjutada, võivad kaubamärgi registreerimise vaidlustada kolme kuu jooksul pärast avaldamist. Muutmise registreeringu avaldamise suhtes kohaldatakse artikleid 46 ja 47 ning artikli 48 kohaselt vastu võetud eeskirju. ê 2424/2015 artikkel 1.47 Artikkel 55 Nime või aadressi muutmine 1. ELi kaubamärgi omaniku nime või aadressi muutmine, mis ei tähenda ELi kaubamärgi muutmist artikli 54 lõike 2 kohaselt ja mis ei ole ELi kaubamärgi täieliku või osalise ülemineku tagajärg, kantakse omaniku nõudel registrisse. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nime või aadressi muutmise taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 2. Kui samale omanikule kuuluvas kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta nime või aadressi, võib selle kohta esitada ühe taotluse. 3. Kui muutmise registrisse kandmiseks esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet ELi kaubamärgi omanikku puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi. 4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes. 5. ELi kaubamärgi taotlustele kohaldatakse lõikeid 1–4. Muudatus kantakse ameti peetavasse ELi kaubamärgi taotluse toimikusse. ê 207/2009 è1 2424/2015 artikkel 1.2 è2 2424/2015 artikkel.1.3 Artikkel 56

Registreerimise osadeks jagamine 1. è1 ELi kaubamärgi ç omanik võib registreerimise jagada osadeks, deklareerides, et mõnede algses registreerimises sisalduvate kaupade või teenuste kohta esitatakse üks või mitu jagatud registreerimist. Jagatud registreerimisega hõlmatud kaubad või teenused ei kata kaupu või teenuseid, mida hõlmab algne registreerimine või muud jagatud registreerimised. 2. Jagamist käsitlevat avaldust ei võeta vastu: a)kui algse registreerimise suhtes on büroos tehtud taotlus õiguste tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kui selline jagatud registreerimine põhjustab õiguste tühistamist või kehtetuks tunnistamist käsitleva taotluse objektiks olevate kaupade või teenuste jagamise, enne kui tühistamisosakonna otsus on muutunud lõplikuks või kui menetlused on muul viisil lõpetatud; b)kui è2 ELi kaubamärkide kohtusse ç on esitatud vastuhagi kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kui selline jagamist käsitlev avaldus põhjustab vastuhagi objektiks olevate kaupade ja teenuste jagamise, enne kui registrisse on artikli 128 lõike 6 kohaselt tehtud märge è2 ELi kaubamärkide kohtu ç otsuse kohta. ê 2424/2015 artikkel 1.48 punkt a 3. Kui lõikes 1 sätestatud ja lõikes 8 osutatud rakendusaktide nõuded ei ole täidetud või jagatud registreeringu moodustavate kaupade ja teenuste loetelu kattub a