32. soovitab ülikoolidel ja nende teaduskeskustel osaleda uuendustegevuse vahendajatena avaliku ja era-
sektori piirkondlikus partnerluses või teha nendega tihedat koostööd; arvab, et see tekitaks olulisel hulgalsünergiat, mis aitaks kaasa ülikoolide teadus- ja uuendustegevuse suuremale seotusele üksikute uuenduslikeväikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja uuenduslike ettevõtjate gruppide vajadustega;
33. palub täiendavalt selgitada, kuidas riigiabi eeskirju kohaldatakse ülikoolide ja teadusasutuste suhtes,
kui need tegelevad majandustegevusega;
34. peab küsitavaks selle sobivust, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele võimaldatakse riigiabi
kõrgelt kvalifitseeritud töötajate palkamiseks, kuna väikese ja keskmise suurusega ettevõtetel on võimalikoskusteabele ja oskustele juurde pääseda ka vahendajate ja ekspertide teenuste kaudu;
35. on veendunud vajaduses tugevdada ettevõtete ja ülikoolide vahelisi sidemeid, näiteks suurendades
kõikide erialade kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liikuvust ülikoolide ja ettevõtete –eelkõige väikese ja kesk-
mise suurusega ettevõtete –vahel; on arvamusel, et eriti toetuskavade kaudu antav abi peaks neid sidemeid
soodustama; tervitab komisjoni ettepanekut jagada intellektuaalomandi õigused teadus- ja uuendustegevuseprogrammide partnerite (tööstuse ja avalik-õiguslike teadusorganisatsioonide) vahel vastavalt iga partneriosalemisele, sest see annab tugeva tõuke kõrgetasemeliste keskuste loomiseks; palub seetõttu komisjonilesitada konkreetsed ettepanekud, et selgitada intellektuaalomandi õiguslikku seisundit sellistel puhkudel;
36. usub, et klastrid tekivad orgaaniliselt ja peaksid seetõttu olema riigiabikõlblikud vaid ajutiselt, stardi-
kapitali järgus, et lahendada koostööga seotud takistused ja haldusprobleemid;
37. usub, et infrastruktuurile antav riigiabi peaks täitma tehnilise neutraalsuse ja avatud juurdepääsu
nõuet, käsitlema tuvastatud turuprobleeme ning tõhustama uuendustegevuse potentsiaali;
*
**
38. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
P6_TA(2006)0183
Liiklusohutus: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine
Euroopa Parlamendi resolutsioon liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine
(2005/2211(INI))
Euroopa Parlament ,
—võttes arvesse komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika 2010: aeg otsustada ”
(KOM(2001)0370) ja oma 12. veebruari 2003. aasta sellekohast resolutsiooni (1);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Turvaliste ja intelligentsete sõidukite info- ja sidetehnoloogia ”
(KOM(2003)0542);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa liiklusohutuse tegevuskava –Euroopa Liidu liiklusõnnetusohv-
rite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010: jagatud vastutus ”(KOM(2003)0311) ja oma
2004. aasta oktoobri väljaannet “Päästa 20 000 elu meie teedel ”;
(1) ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 250.C 296 E/268 ET 6.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
—võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2004. aasta soovitust 2004/345/EÜ liiklusohutuse valdkonnas jõusta-
mise kohta (1);
—võttes arvesse 5. detsembri 2003. aasta Verona deklaratsiooni liiklusohutuse kohta ning ELi transpordi-
ministrite 2004. aasta teise Verona kohtumise järeldusi ning seejärel ministrite antud lubadust pidadaliiklusohutust prioriteediks;
—võttes arvesse komisjoni teatist “i2010 –Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest ”
(KOM(2005)0229);
—võttes arvesse komisjoni 2. teatist e-ohutuse kohta “Kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine ”
(KOM(2005)0431);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0072/2006),
A. arvestades, et 25 liikmesriigist koosneva ELi liiklusõnnetustes hukkus 2004. aastal 43 000 inimest ning
üleeuroopaline sõidukisisene hädaabikõne teenus/funktsioon “automaatsed hädaabikõned ”säästaksid
kuni 2500 elu aastas ning vähendaksid vigastuste raskusastet kuni 15 %;
B. arvestades, et automaatse hädaabikõnede süsteemi kasutuselevõtmisega väheneksid iga-aastased maan-
teeliikluse väliskulud umbes 26 miljardit EUR, vabastades kodanikud 26 miljardi EUR suurusest maksu-koormusest; arvestades, et jõupingutusi tuleks teha väliskulude vähendamiseks, mitte nende muutmiseksomakuludeks;
C. arvestades, et automaatne hädaabikõnede süsteem võimaldaks vähendada õnnetusjuhtumile reageerimise
aega ligikaudu 40 % linnapiirkondades ja 50 % maapiirkondades;
D. arvestades, et automaatset hädaabikõnede süsteemi tuleb tervitada intelligentse auto algatuse nurga-
kivina nagu sätestatud komisjoni teatises KOM(2005)0229;
E. arvestades, et automaatsete hädaabikõnede ulatuslik väljaarendamine 2009. aastaks on e-ohutuse alga-
tuse prioriteet;
F. arvestades, et e-ohutuse tehnoloogiate, süsteemide ja teenuste valdkonnas on toimunud märkimisväärne
edasiminek ning tulevikupotentsiaal on ka Galileo programmi välja arendamisel;
1. tunneb heameelt asjaolu üle, et e-ohutuse teisel kõrgetasemelisel kohtumisel liikmesriikidega allkirjas-
tasid automaatsete hädaabikõnede vastastikuse mõistmise memorandumi neli liikmesriiki, täpsemalt Kreeka,Itaalia, Leedu ja Sloveenia, ühinedes praeguseks allakirjutanud Soome, Rootsi ja viimati allakirjutanudKüprosega;
2. saab innustust selliste teiste liikmesriikide panusest, kes on juba alustanud vastastikuse mõistmise
memorandumi allkirjastamise menetlust (T šehhi, Taani, Holland ja Saksamaa), ning kutsub veel mitte alla
kirjutanud riike üles näitama poliitilist tahet seda teha;
3. rõhutab, kui tähtis on, et kõik liikmesriigid allkirjastaksid vastastikuse mõistmise memorandumi või-
malikult kiiresti, et näidata teistele sidusrühmadele selget panust automaatsete hädaabikõnede rakendamisse,kui automaatsed hädaabikõned tahetakse 2009. aastaks täielikult välja arendada;
4. soovitab seega, võttes arvesse Galileo programmi puhul kokkulepitud ajakava, et eelistatav oleks, kui
automaatsete hädaabikõnede juurutamist saaks sünkroniseerida tervikliku käivitamise etapiga, kuid viivitusedGalileoga ei tohiks takistada automaatsete hädaabikõnede rakendamist;
5. usub, et tõelise läbimurde saavutamiseks tuleb vastastikuse mõistmise memorandum muuta eel-
lepinguks, mille kõik sidusrühmad esimesel võimalusel allkirjastavad;
(1) ELT L 111, 17.4.2004, lk 75.6.12.2006 ET C 296 E/269 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
6. nõuab tungivalt, et liikmesriikide ametiasutused lisaksid automaatseid hädaabikõnesid puudutava teabe
oma liiklusohutuskampaaniate materjalide hulka;
7. tervitab autotööstuse ühemõtteliselt pooldavat seisukohta automaatse hädaabikõnede süsteemi kasutu-
selevõtu suhtes;
8. märgib, et automaatne hädaabikõnede süsteem põhineb numbrite 112 ja E112 (hädaabikõnede asuko-
hateabe nõuded avalikus traadita võrgus) kasutamisel;
9. tuletab meelde, et enamik liikmesriike on Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 kasutamise julgustamisel
aeglustunud; palub komisjoni hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja –teenuste puhul,
rakendamist liikmesriikide poolt seoses Euroopa ühtsele hädaabinumbrile asjakohase vastamise ja kõnedetöötlemisega, sealhulgas helistaja asukoha tuvastamisega;
10. nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid võimalikult kiiresti lõpule numbri E112 rakendamise ja eden-
daksid numbrite 112 ja E112 kasutamist ning võtaksid meetmeid häirekeskustes asjaomase infrastruktuuriloomiseks nagu keeleõpe, kättesaadavus, asukoha tuvastamine ja kõnede töötlemine, et täita E112 määrust,mis seejärel võimaldab teha täiendavaid uuendusi automaatsete hädaabikõnede töötlemiseks;
11. märgib erinevust komisjoni ja tööstuse hinnangutes sõidukitesse sisseehitatud automaatse hädaabi-
kõnede süsteemi maksumuse kohta;
12. palub komisjonil ja tööstusel teha iga automaatsete hädaabikõnede rakendamiseks vajaliku meetme
kohta põhjalikum kulutasuvuse analüüs;
13. on teadlik, et automaatsete hädaabikõnede jaoks vajalik tehnoloogia aitab kaasa ka muude uuendus-
like aktiivsete turvarakenduste kiirele vastuvõtmisele, vähendades nende rakendamise piirmaksumust;
14. on teadlik, et paljusid uusi tehnoloogiaid ei saa hetkeliselt kasutusele võtta, ning julgustab seepärast
komisjoni ja tööstust kaaluma automaatsete hädaabikõnede järkjärgulist kasutuselevõtmist ja ulatuslikku
väljaarendamist sisseehitatud sõidukisüsteemide ja alternatiivsete süsteemide nagu juhtide mobiiltelefonide
ja Bluetooth-tehnoloogia ning sisseehitatud mobiiltelefonide koos kasutamise kaudu, võttes kõige selle juuresarvesse juhtide ja sõitjate õigust privaatsusele;
15. võttes arvesse automaatsete hädaabikõnede süsteemi võimalikku maksumust, mis võib olla suurem
pidevate piirangute all kannatavates piirkondades, ja olles teadlik asjaolust, et paljud uued tehnoloogiadvõivad osutuda kalliks ning et uute autode (eriti autoturu odavamate autode) ostjad ei taha ega suuda alatimaksta täishinda; kutsub kõiki sidusrühmi üles tegema koostööd, et määratleda automaatse hädaabikõnedesüsteemi juurutamist kiirendavaid tegureid;
16. on eriti mures, et automaatsete hädaabikõnede maksumus võib olla ülemäära kallis neile, kes seda
kõige rohkem vajavad, nagu näiteks maapiirkondade või eraldatud alade elanikele; on seisukohal, etautomaatset hädaabikõnede süsteemi peaks lõpuks kasutama kõikides sõidukites, kaasa arvatud raskedkaubaveokid;
17. tervitab komisjoni edasisi algatusi ja teatisi e-ohutuse valdkonnas;
18. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes-
riikide valitsustele ja parlamentidele.C 296 E/270 ET 6.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006