Hinnang mõju kohta, mida viisanõude kaotamine Kosovo suhtes avaldab rändele ja julgeolekule, ning ka meetmed, mida Kosovo on ebaseadusliku rände kriisi ennetamiseks alates 2015. aasta detsembrist rakendanud, on esitatud kaasnevas talituste töödokumendis.

Komisjon on võtnud varem vastu kolm aruannet Kosovo edusammude kohta viisadialoogis: esimese 8. veebruaril 2013; teise 24. juulil 2014; kolmanda 18. detsembril 2015. Need aruanded sisaldavad Kosovo edusammude hinnangut, soovitusi Kosovo ametiasutustele ja statistilisi andmeid viisanõude kaotamise võimaliku mõju kohta rändele ja julgeolekule.

Üldiselt on Kosovo astunud olulisi samme, et täita seni täitmata olnud nõue ratifitseerida Montenegroga ühiste piiride märkimise leping. Kosovo töötab selle nimel, et leping oleks ratifitseeritud päevaks, millal Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu seadusandliku ettepaneku kanda Kosovo viisavabade riikide nimekirja.

Komisjoni kolmandas aruandes märgiti, et enne kui Kosovo kantakse viisavabade riikide nimekirja, tuleks ratifitseerida Montenegroga ühiste piiride märkimise leping, mille on allkirjastanud mõlemad pooled.

Üldiselt on Kosovo nüüd täitnud seni täitmata olnud esmatähtsa nõude, tõendades, et on rakendanud muudetud teisesed õigusaktid nimemuutmise kohta.

Oma asutamisest alates on uus kontrollikomitee andnud 180 soovitust – 106 positiivset, 74 negatiivset. Kui võrrelda 2015. ja 2016. aasta esimesi kvartaleid, on perekonnanime muutmise taotluste arv vähenenud 72 % ja eesnime muutmise taotluste arv vähenenud 69 %.

Tsiviilõigusliku seisundi registreerimise amet on loonud uue komitee, kes kontrollib kõiki taotlusi ja annab kohalikele tsiviilõigusliku seisundi registreerimise büroodele soovitusi, kas nime muutmise taotlus tuleks heaks kiita. Need soovitused ei ole siduvad, aga kui kohalikud bürood neid ei järgi, võidakse alustada täiendavat uurimist. Senini on kõiki soovitusi järgitud.

Kosovo hakkas teiseseid õigusakte nimemuutmise kohta rakendama alates juulist 2015. Selle õigusaktide kogumiga kehtestati täiendavaid kaitseklausleid pettuslike nimemuutmiste vastu, muu hulgas ka säte, et sellist taotlust ei saa esitada kriminaaluurimise all olevad isikud. Kehtivate nimesid käsitlevate õigusaktide kohaselt saavad inimesed taotleda nime muutmist iga viie aasta tagant.

Nagu komisjoni kolmandas aruandes on märgitud, peaks Kosovo tõendama, et on rakendanud muudetud teiseseid õigusakte nimemuutmise kohta.

24. märtsil muutis konstitutsioonikohus Kosovo kohtunõukogu seadust, et kaotada määramiste varasem kuuekuine tähtaeg ja võimaldada üleviimisi „mõistlikeks ajavahemikeks“. Kuna tavalise kohtuasja lõpetamiseks kulub ligikaudu kaheksa kuud, on see muudatus ülioluline kohtulike järelmeetmete võtmiseks raskete organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite puhul Kosovos.

Alates juulist 2015 on Kosovo kohtunõukogu viinud Prishtinë/Priština esimese astme kohtusse üle 6 kohtunikku, tänu millele on nende arv kasvanud 18ni. Samuti on Kosovo kohtunõukogu viinud kohtunikke üle muudesse esimese astme kohtutesse: ühe Ferizajsse/Uroševaci, kaks Gjakovasse/Đakovicasse ja ühe Pejësse/Peći, tänu millele on igas esimese astme kohtus nüüd kokku vähemalt kuus kohtunikku. Kosovo kohtunõukogu tõstis kohtunike töötasu ja alustas kuue abikohtuniku värbamist ning kuulutas 2016. aasta veebruaris välja konkursi veel 25 abikohtuniku ametikohale.

Komisjoni kolmandas aruandes märgiti, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja terrorismiga võitlemise valdkonnas on täitmata kolm esmatähtsat nõuet:

Enamik taotlejaid viibib enne põgenemist nädal aega Kosovos. 2015. aastal said ametiasutused teha intervjuu vaid kuue taotluse puhul 59st, sest ülejäänud 53 taotlejat olid põgenenud. Neist kuuest anti täiendav kaitse kahele, mis tähendab, et varjupaigaintervjuudel käinud inimeste puhul on heakskiitmise määr kõrgem.

Kosovo varjupaigasüsteem on toimiv ja riigi õigusaktid hõlmavad ka ELi varjupaigaalase acquis’ olulisi osi. Juhtudel, kui taotlejad on pärast varjupaigataotluse esitamist jäänud Kosovosse, on Kosovo järjekindlalt järginud oma õigusaktides sätestatud varjupaigamenetlusi.

Varjupaigataotlejate arv Kosovos on endiselt väga väike, sest ülekaalukas enamik kolmandate riikide kodanikke peab seda transiidipunktiks. 2015., 2014. ja 2013. aastal taotles Kosovos varjupaika vastavalt 70, 98 ja 62 inimest. Ei ole märke, et Lääne-Balkani rändemarsruut hargneks ka Kosovosse.

Luua raske organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite puhul uurimiste, lõplike kohtulahendite ja konfiskeerimisjuhtude register

2015. aasta septembrist detsembrini lõi Kosovo prokuratuurinõukogu integreeritud juhtumihaldussüsteemi, mis võimaldab jälgida teatavaid kõrgel tasemel organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumeid alates uurimisest ja süüdistuse esitamisest kuni lõpliku süüdimõistva kohtuotsuseni. See põhineb keerulisel andmebaasil, mis toimib IT- ja haldusvahendina.

Juhtumid valib välja eriprokuratuuri keskne koordineerija valdkondadevahelises struktuuris, mis hõlmab politseid, rahapesu andmebürood, maksuametit, arestitud ja konfiskeeritud vara haldamise ametit (AMSCA), korrektsiooniteenistust ning esimese astme kohtute raskete kuritegude osakondi. Iga asutus on lähetanud sellesse valdkondadevahelisse struktuuri oma alalisi liikmeid, kes täiendavad andmebaasi ja vahetavad juhtumite kohta teavet. Kõiki tähelepanu alla võetud juhtumeid käsitletakse esmatähtsana. Kohtute esimehed peavad need viivitamata kohtunikele määrama ja andma Kosovo prokuratuurinõukogule igal kuul aru võetud meetmetest ja kohtutoimingute arengust.

Kosovo on selles andmebaasis võtnud tähelepanu alla 31 organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumit. Praeguseni on prokurörid esitanud 54 isikule 15 süüdistust. Kahe juhtumi puhul loobuti uurimisest; uurimise all on jätkuvalt 14 juhtumit. Neist ühe juhtumi puhul tegi esimese astme kohus 6. aprillil 2016 süüdimõistvad otsused: erikohus mõistis kolm süüdistatavat korruptsioonis süüdi. Peamisele süüdistatavale mõisteti kolmeaastane vanglakaristus ja muid karistusi; teisele süüdistatavale 18kuuline vanglakaristus; kolmandale trahv. Peamine süüdistatav oli olnud prokurör mõrvakahtlustuse juhtumis ja ta mõisteti süüdi altkäemaksu võtmises.

27. aprillil 2016 vahistati Kosovos maaga seotud väidetava pettuse uurimisel kuus inimest; pettus seisnes selles, et osteti ja müüdi riigile kuuluvat maad, kusjuures summad ulatusid 30 miljoni euroni. Selle pettuse väidetav juht oli tuntud seadusandja ning selles võis osaleda 40 inimest. See isik andis end võimudele üles 29. aprillil 2016. Uurimine hõlmas suurt organiseeritud kuritegelikku rühmitust, mis tegutses 2006. aastast praeguseni ning tegeles organiseeritud kuritegevuse, rahapesu, ametiseisundi kuritarvitamise, dokumentide võltsimise ning altkäemaksude andmise ja võtmisega.

Samuti on Kosovo teinud edusamme ebaseaduslikult omandatud varade külmutamise ja arestimisega, aga lõplike kohtuotsuste puudumisel on nendest konfiskeeritud vaid väike osa. Külmutatud, arestitud ja konfiskeeritud varade hinnanguline väärtus on 20,6 miljonit eurot. 2014.–2015. aastal suurenes konfiskeeritud varade väärtus 130 000 eurolt 450 000 eurole. Kohtumääruste arv varade külmutamiseks, arestimiseks või konfiskeerimiseks on suurenenud 204-lt 242-le.

Varade ülekandmine arestitud ja konfiskeeritud vara haldamise ametile on endiselt lünklik. 2015. aastal kanti ametile üle vaid 18 % äsja konfiskeeritud varadest; 2014. aastal kanti üle 37 %.

Üldiselt on Kosovo täitnud piisavad osad esmatähtsast nõudest luua raske organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite puhul uurimiste, lõplike kohtulahendite ja konfiskeerimisjuhtude register. Ta on loonud valdkondadevahelise meeskonna eriprokuröridest, kohtunikest ja uurijatest, kes andmebaasi abil jälgivad valitud kõige tähelepanuväärsemaid juhtumeid. Varade külmutamine ja konfiskeerimine on sagenenud, kuigi lõplike kohtuotsuste puudumisel on konfiskeeritud vähe varasid. Süsteemiga on ühel juhul juba tulemuseni jõutud, aga kohtulike järelmeetmete võtmine ülejäänud juhtumite puhul, konfiskeeritud varade ülekandmine ja lõplik konfiskeerimine nõuavad ametiasutuste jätkuvat tähelepanu. Kosovo töötab aktiivselt, et parandada oma saavutusi organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja terrorismiga võitlemisel.

Tagada riigihangete kontrollimise asutuse tegevuse sõltumatus ja rangete usaldusväärsuse tagamise kavade rakendamine, et kaitsta selle asutuse ning riigihangete regulatiivkomisjoni sõltumatust

Alates 2015. aasta juulist on Kosovo astunud märkimisväärseid samme riigihangete usaldusväärsuse parandamiseks. Endine riigihangete kontrollimise asutuse (PPRB) juht, kes mõisteti süüdi korruptsioonis, tagandati ametist ning riigihangete seaduse muudatused, mille konstitutsioonikohus võttis vastu 19. veebruaril 2016, on võimaldanud lõpliku kohtuotsuse tegemiseni peatada selle asutuse liikmete ametivolitused ja eemaldada nad ametist. Ülemkohtu kohtunikest koosneva valikuorgani soovitusel nimetas konstitutsioonikohus 30. märtsil ametisse riigihangete kontrollimise asutuse uue esimehe ja kaks ülejäänud liiget, nii et asutus on täielikult töövõimeline.

Ka hangetega seotud kaebuste hiljutiste juhtumite kontrollimine näib edenevat. 2015. aastal esitatud 592 kaebuse puhul tegi riigihangete kontrollimise asutus 129 juhul otsuse ettevõtja kasuks. Kokku hindas riigihangete kontrollimise asutus 2015. aastal uuesti 196 juhtumit ja korraldas neist 129 juhul uue hankemenetluse. See on märkimisväärne paranemine, võrreldes 2015. aasta juuliga, kui riigihangete kontrollimise asutus tegi ettevõtjate kontrollimisel 100 % otsuseid nende kahjuks. Juhtudel, kui ettevõtjad esitasid Prishtinë/Priština esimese astme kohtule apellatsiooni, jäeti enamik riigihangete kontrollimise asutuse otsuseid jõusse.

Samuti kavatsetakse 2016. aasta mais võtta vastu riigihankestrateegia, mille eesmärk on ajakohastatud riigihankesüsteemi abil parandada riigihangete puhul ausameelsust, aruandekohustust ja vastutustundlikkust.

5. jaanuaril 2016 alustati elektrooniliste hankemenetlustega. Elektrooniliste hankemenetluste platvorm võeti kõigi kesksete pakkumismenetluste jaoks kasutusele 1. aprillil 2016. Kõik kesktaseme eelarvelised organisatsioonid on kohustatud hakkama elektroonilist süsteemi kasutama 1. septembrist; kõik Kosovo eelarvelised asutused 1. jaanuarist 2017. Esimene asutus, kes kasutas 25. märtsil 2016 elektroonilist hankeplatvormi, oli Kosovo elektriettevõtja.

Üldiselt on Kosovo täitnud seni täitmata olnud esmatähtsa nõude tagada riigihangete kontrollimise asutuse tegevuse sõltumatus ja rangete usaldusväärsuse tagamise kavade rakendamine, et kaitsta selle asutuse ning riigihangete regulatiivkomisjoni sõltumatust.

5.2. Õiguskaitsealane koostöö

Õiguskaitsealase koostöö valdkonnas täidab Kosovo kõiki ühtteist nõuet. Komisjoni kolmandas aruandes ei täheldatud selles valdkonnas ühtegi täitmata nõuet.

5.3. Õigusalane koostöö kriminaalasjades

Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas täidab Kosovo kõiki seitset nõuet. Komisjoni kolmandas aruandes ei täheldatud selles valdkonnas ühtegi täitmata nõuet.

5.4. Andmekaitse

Andmekaitse valdkonnas täidab Kosovo kõiki kolme nõuet. Komisjoni kolmandas aruandes ei täheldatud selles valdkonnas ühtegi täitmata nõuet.