ET Euroopa Liidu Teataja CE 45/168

2009. eelarveaasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekt (kõik jaod)

P6_TA(2008)0622

Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti kohta (kõik jaod) (16257/2008 – C6-0457/2008 – 2008/2026(BUD)) ja Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kirjalike muutmisettepanekute nr 1/2009 (SEK(2008)2435 – 13702/2008 – C6-0344/2008), 2/2009 (SEK(2008)2707 – 16259/2008 – C6-0458/2008) ja 3/2009 (SEK(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008) kohta

(2010/C 45 E/52)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

— võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite kohta (1);

— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (2)

— võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

— võttes arvesse nõukogu 17. juulil 2008. aastal koostatud Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti (C6-0309/2008);

— võttes arvesse oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, III jagu – komisjon (C6-0309/2008) ning Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2009 (SEK(2008)2435 – 13702/2008 – C6-0344/2008) kohta (4);

— võttes arvesse oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (C6-0309/2008) (5) kohta;

— võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 2/2009 (SEK(2008)2707 – 16259/2008 – C6-0458/2008) ja nr 3/2009 (SEK(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008);

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta muudatusettepanekuid ja parandusettepanekuid üldeelarve projekti kohta;

— võttes arvesse nõukogu muudatusi üldeelarve projekti Euroopa Parlamendi poolt vastuvõetud muudatusettepanekutes ja parandusettepanekutes (16257/2008 – C6-0457/2008);

— võttes arvesse 21. novembril 2008. aastal toimunud eelarvet käsitleva lepituskohtumise tulemusi, muu hulgas käesolevale resolutsioonile lisatud avaldusi;

— võttes arvesse nõukogu avaldust üldeelarve projekti Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekuid ja parandusettepanekuid käsitlevate arutelude tulemuste kohta;

— võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

— võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0486/2008),

Põhiküsimused – lepituskohtumise tulemused, üldmahud ja kirjalikud muutmisettepanekud

1. tuletab meelde 2009. aasta eelarvega seotud Euroopa Parlamendi poliitilisi prioriteete, mis määratleti esmakordselt Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonides komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (6) ning 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta (7) ning seejärel täpsustati Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta resolutsioonis 2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta eelarve esialgse projektiga ja lepitusmenetluse volitus, III jagu – Komisjon (8); rõhutab, et need poliitilised prioriteedid, mis esitati lõplikul kujul Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, III jagu – Komisjon, olid suunavad põhimõtted, millest lähtuti eelarve lepitusmenetluse kõnelustel nõukoguga 2009. aasta eelarve küsimuses;

2. väljendab heameelt 2009. aasta eelarve ja eelkõige toiduainete rahastamisvahendi osas üldisele kokkuleppele jõudmise üle tavapärasel eelarve lepituskohtumisel nõukoguga 21. novembril 2008; on siiski äärmiselt mures majandusliku surutise võimaliku mõju üle Euroopa kodanikele ja väljendab seetõttu kahetsust, et komisjon ei olnud valmis avalikustama lepituskohtumisel teavet oma majanduskriisiga tegelemist käsitleva eelseisva ettepaneku võimaliku mõju kohta eelarvele;

3. võtab teadmiseks komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatise Euroopa Ülemkogule „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800 lõplik) ja

— juhib tähelepanu, et kui see kava heaks kiidetakse, avaldab see olulist mõju 2009. aasta eelarvele, ning nõuab komisjonilt selle mõju edasist selgitamist ja Euroopa Parlamendile kui ühele eelarvepädevale institutsioonile täpsemate üksikasjade esitamist ettepaneku kohaldamisala kohta koos selle täitmisega seotud konkreetsete arvnäitajatega, eelkõige finantsplaneeringu osas;

— kavatseb analüüsida ettepaneku mõju eelarvele ja kordab lepituskohtumisel väljendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu võetud kohustust reageerida praegusele majanduskriisile asjakohaste finantsvahenditega;

— kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles esitama korrapäraselt aruanded oma tegevuse kohta majanduskriisi vastu võitlemisel;

4. väljendab oma tugevat valmisolekut asuda nõukoguga läbirääkimistesse komisjoni ettepaneku põhjal mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 muutmiseks 5 miljardi euro võrra välja pakutud Euroopa majanduse taastamiskava raames, ning võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembri järeldused sellega seoses;

5. toonitab, et praegust kriisi ei tohiks kasutada ettekäändena lükata edasi väga vajalik kulutuste ümbersuunamine nn rohelisteks investeeringuteks, seda tuleks pigem rakendada lisastiimulina sellise ümbersuunamise jätkamiseks;

6. kordab sellega seoses, et 2009. aastaks kavandatud eelarve läbivaatamine on oluline ega tohiks piirduda vaid teoreetilise nägemusega 2013. aasta järgse eelarve kohta, vaid peaks sisaldama julgeid ettepanekuid planeeringu muutmise kohta mitmeaastaste programmide vahekokkuvõtete tegemisel, et reageerida praegusele kriisile, võttes arvesse kliimamuutustest tingitud probleeme;

7. kordab jätkusuutliku arengu, tööhõive suurendamise ja VKEde ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise algatuste ülimat tähtsust praeguses majanduslikus olukorras, kusjuures need peavad olema liidu 2009. aasta eelarves kajastuvad peamised prioriteedid; on sellega seoses seisukohal, et piirkondadevahelise ühtekuuluvuse toetamist tuleb lugeda peamiseks teguriks, millega ergutatakse majanduskasvu kogu liidus; peab väga oluliseks, et poliitilisest otsusekindlusest liikuda edasi kliimamuutuse probleemiga tegelemisel ja kodanikele turvalise Euroopa tagamisel saaks ka eelarve prioriteet, mis peaks ühtlasi olema ELi eelarves selgelt nähtav; rõhutab, et 2009. aastal ja eelolevatel aastatel peab liit suutma täita oma rolli ülemaailmse partnerina, eelkõige arvestades hiljutisi tõsiseid probleeme, nt toiduainete hinnatõusu;

8. toetab 2009. aasta esialgse eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1 eelkõige seetõttu, et see tundub andvat veidi realistlikuma pildi rubriigi 4 vajadustest kui esialgne eelarveprojekt; võtab teadmiseks kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2009 koos selle tavapäraste aspektidega, mis puudutavad esialgse eelarveprojekti põllumajanduskulude kalkulatsiooni ajakohastamist; võtab teadmiseks kirjaliku muutmisettepaneku nr 3/2009, mille eesmärk on katta – nõukogu eelarve raames – Euroopa Ülemkogu 15.–16. oktoobri 2008. aasta kohtumisel kinnitatud analüüsirühmaga seotud kulud (1,06 miljonit eurot);

9. määrab üldmahu osas kulukohustuste assigneeringute lõplikuks suuruseks 133,846 miljardit eurot, mis on võrdne 1,03 protsendiga ELi rahvamajanduse kogutulust; määrab maksete üldsumma suuruseks 116,096 miljardit eurot, mis on võrdne 0,89 protsendiga ELi rahvamajanduse kogutulust; märgib, et see jätab 2009. aastaks soliidse 7,762 miljardi euro suuruse varu mitmeaastases finantsraamistikus määratletud maksete ülemmääraga võrreldes; rõhutab, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on võtnud ühise kohustuse eraldada kiiresti täiendavaid maksete assigneeringuid, eriti sellisel juhul, kui struktuuripoliitikat teostatakse eelarveaasta jooksul kiiremini;

10. on valmis kiitma heaks nõukoguga 21. novembri 2008. aasta lepituskohtumisel üldpaketi raames kokku lepitud maksete mahu, kuid väljendab siiski taas oma kasvavat tõsist muret maksete madala taseme ja sellest tuleneva vastuolu pärast kulukohustuste ja maksete vahel, mis jõuab 2009. aastal enneolematu tasemeni; juhib tähelepanu, et tulevased eelarved võivad muutuda ebarealistlikuks, kui seda arengut ei peatata; tuletab meelde, et täitmata kulukohustuste üldmaht ulatus juba 2007. aastal 139 miljardi euroni;

11. juhib tähelepanu, et 2008. aasta üldeelarve esialgses paranduseelarve projektis nr 10/2008 (KOM(2008)0693), mille komisjon 31. oktoobril 2008 vastu võttis, vähendatakse maksete assigneeringuid rubriikide 1a, 1b, 2, 3b ja 4 eelarveridadel kokku 4,8913 miljardi euro võrra; märgib samas, et komisjoni taotletav koondümberpaigutamise maht 2008. eelarveaastal on maksete osas kokku 631 miljonit eurot 2007. eelarveaasta 426 miljoni euroga võrreldes ning 2008. aasta eelarves puudutab see 95 eelarverida 2007. aasta eelarve koondümberpaigutamise 65 eelarvereaga võrreldes; on veendunud, et 2008. aasta eelarve maksetega seotud muudatused mõjutavad paratamatult 2009. aasta eelarves vajalikku maksete taset;

12. peab seetõttu väga oluliseks, et suuremad maksete assigneeringud oleksid paranduseelarvete kaudu kergesti kättesaadavad, kui 2009. aasta eelarvesse kirjendatud assigneeringud peaksid osutuma ebapiisavaks, ja rõhutab lepituskohtumisel kokku lepitud kolme institutsiooni vastavas ühisavalduses sellega seoses võetud kohustusi;

13. rõhutab maksete üldist väga tagasihoidlikku taset arvestades eelarve tulemusliku täitmise ja maksmata kulukohustuste vähendamise suurt tähtsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik selleks, et täita eelkõige mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1b eelarveread, kuna sellest alamrubriigist ei rahastata mitte ainult arvukaid olulisi poliitikavaldkondi ja meetmeid kliimamuutusega tegelemiseks, vaid sellest toetatakse ka tööhõive suurendamise algatusi, mis aitavad kaasa majanduskasvule; rõhutab parandus- ja lihtsustamismeetmete vajalikkust, et kiirendada struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi rakendamist, ning kutsub komisjoni üles teostama olemasolevas õiguslikus raamistikus kiiresti liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide vastavushindamist, et hõlbustada suurte projektide alustamist; märgib väga murelikult, et komisjon on tõendite alusel pidanud asjakohaseks kärpida Bulgaariale eraldatavaid vahendeid 220 miljoni euro võrra; palub komisjonil toetada reforme nii Bulgaarias kui Rumeenias ning teavitada iga kolme kuu tagant Euroopa Parlamenti ELi vahendite kasutamisel tekkinud probleemidest ja eeskirjade eiramistest;

14. nõuab komisjonilt asjakohaste meetmete võtmist nii poliitilisel kui haldustasandil, et oleks võimalik alustada konkreetset jätkutegevust 21. novembri 2008. aasta lepituskohtumisel ühtekuuluvuspoliitika rakendamise kohta vastu võetud ühisavalduse osas; kohustub hindama enne 2009. märtsi lõppu, kas edusammud on olnud piisavad;

15. väljendab heameelt lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppe üle rahastada toiduainete rahastamisvahendit kolme aasta jooksul 1 miljardi euroga; märgib, et sellest 420 miljonit eurot on uued vahendid, mis eraldatakse paindlikkusinstrumendi kaudu, ning 340 miljonit eurot tuleb hädaabireservist, osaliselt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 25 muutmise teel; võtab teadmiseks ülejäänud 240 miljoni euro ümberpaigutamise rubriigi 4 siseselt, kuid ootab, et komisjon esitaks muudetud finantsplaneeringu, millega tagatakse aastani 2013 kavandatud summade korrapärane areng sellele ümberpaigutamisele vaatamata, ning tuletab meelde komisjoni kohustust esitada eelarvepädevatele institutsioonidele olukorra hinnangu rubriigi 4 kohta, lisades vajaduse korral 2009. aasta jooksul asjakohased ettepanekud, võttes arvesse nii poliitilisi arenguid kui eelarve täitmist;

16. on endiselt veendunud, et kliimamuutuse vastu võitlemise meetmed ei ole ikka veel rahuldaval määral kaasatud ELi eelarvesse ja toetab kõiki jõupingutusi piisavate rahaliste vahendite suurendamiseks ja nende koondamiseks Euroopa juhtrolli tugevdamiseks kliimamuutuse tagajärgedega tegelemisel; kordab Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel esitatud üleskutset komisjonile esitada 15. märtsiks 2009 ambitsioonikas kava, et parandada eelarve suutlikkust tulla toime kliimamuutusega seotud küsimustega; soovib tõsiselt mõelda selle üle, kas heitkogustega kauplemise süsteemi võiks edaspidi kaaluda võimaliku ELi tasandi vahendina;

17. rõhutab, et 2009. aasta eelarve parandab ELi kodanike ohutust ja turvalisust, tugevdades sellega seonduvaid meetmeid ja poliitikavaldkondi, mis puudutavad peamiselt konkurentsivõimet, väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), transpordi turvalisust ja energiavarustuskindlust, samuti välispiiride kindlustamist;

18. võtab teadmiseks teostatavust käsitleva komisjoni kirja Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel vastu võetud eelarveprojekti muudatusettepanekute kohta; peab vastuvõetamatuks, et komisjon esitas selle dokumendi menetluse nii hilises etapis, mistõttu see oli vähem kasulik, kui oleks võinud olla; rõhutab, et mitmed olulised poliitilised küsimused eeldavad asjakohast nähtavust liidu eelarves; otsustab luua kliimamuutuse, väikeettevõtlusalgatuse (Small Business Act), kalalaevastike kõrgetest kütusehindadest tulenevate majanduslike tagajärgedega kohandumise rahastamisvahendi, ELi Läänemere strateegia ning Gruusia taastamis- ja ülesehitustöödeks eraldatava abiga seotud uued eelarveread; otsustas võtta osasid komisjoni märkusi eelarve teisel lugemisel arvesse; jääb siiski oma esimese lugemise otsuste juurde, eelkõige sellisel juhul, kui juba varases etapis pühendati piisavalt aega ja jõudu selle hindamisele, kuidas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid oleks võimalik kõige paremini rakendada, nt katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse puhul;

19. tervitab komisjoni jõupingutusi oma finantsplaneeringut käsitlevate dokumentide esitlemise parandamiseks ja soovib veel kord rõhutada, et loodab tulevikus näha, et komisjon esitaks kõik finantsplaneeringus tehtavad muudatused selgelt planeerimisdokumentides, mis tuleb esitada vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46;

20. tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustusi seoses riikide haldusdeklaratsioonidega vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 44; tuletab ka komisjonile meelde sellega seotud kohustusi, eelkõige seda, et komisjon lubas algatust poliitiliselt toetada, mida ei ole aga siiani tehtud;

21. kordab, et eelarvepädevate institutsioonide poolt 2009. aasta eelarves mõne mitmeaastase programmi halduskulude ridadel tehtud kärped ei tohi mingil juhul tuua kaasa kõnealuste programmide kaasotsustamise korras heaks kiidetud üldiste rahastamispakettide vähendamist; arvab, et on selge, et komisjon peaks hüvitama vähendatud summad programmiperioodi hilisematel aastatel, eelistatult programmide talituskulude ridadel;

Konkreetsed küsimused

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

22. kinnitab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) osas 2008. aasta eelarvega seoses tehtud otsust arvata EIT teadusuuringute poliitikavaldkonna alla ning rahastada instituudi juhtimisstruktuuri selle haldusalast iseloomu arvestades mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 alusel; otsustab muuta liigendust sellele vastavalt;

Koolides puuvilja jagamise kava

23. taunib asjaolu, et nõukogu lükkas teist aastat järjest tagasi Euroopa Parlamendi muudatusettepaneku uue eelarverea 05 02 08 12 (Koolides puuvilja jagamise kava) loomise kohta; väljendab samas heameelt nõukogu poliitilise kokkuleppe üle sellise kava õigusliku aluse kohta; eeldab, et see kava käivitatakse niipea, kui õiguslik alus on vastu võetud, ja enne 2009.-2010. kooliaasta algust, nagu Euroopa Parlament nõudis ja nõukogu oma poliitilises kokkuleppes märkis; väljendab seetõttu kahetsust, et nõukogu ei kiitnud heaks komisjoni ettepanekut luua juba nüüd eelarves rida märkega „p.m.”;

Toiduabi programm enim puudustkannatavatele isikutele Euroopa Liidus

24. väljendab heameelt komisjoni esitatud ja nõukogus heaks kiidetud rahastamisettepaneku üle, et parandada praegust toiduainete jaotusprogrammi enim puudustkannatavatele isikutele Euroopa Liidus eelarve suurendamisega kahe kolmandiku võrra ligikaudu 500 miljoni euroni 2009. aastal ja pakutava tootevaliku laiendamisega;

Kommunikatsioonipoliitika

25. väljendab kahetsust komisjoni kommunikatsioonipoliitika meetmetes korrapäraselt ilmneva järjepidevusetuse ja sidususe puudumise üle; soovib piisavat kooskõlastatust kommunikatsioonipoliitika esitlemisel, et töötada välja üks äratuntav ELi kaubamärk, mida kasutatakse kõigis kommunikatsioonimeetmetes, olenemata sellest, milline komisjoni peadirektoraat neid rakendab; tervitab sellega seoses 22. oktoobril 2008. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt alla kirjutatud deklaratsiooni partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel;

26. rõhutab, et nimetatud ühisdeklaratsiooni taustal tõstsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kõige olulisema institutsioonidevahelise kommunikatsioonipoliitika eesmärgina esile 2009. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste teabekampaania, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks 2009. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste kampaania osas täielikku koostööd, muu hulgas eraldades sellele institutsioonidevahelisele prioriteedile asjakohased rahalised vahendid;

Rubriik 4

27. avaldab kahetsust, et rubriik 4 on taas pideva surve all, kuna kasutatavatest varudest ei piisa aasta jooksul tekkinud prioriteetide rahastamiseks tavapäraseid prioriteete ohustamata; väljendab veel kord muret, et selle rubriigi all kasutatavad vahendid ei võimalda praegusel kujul erinevatele tahteavaldustele vaatamata liidul täita oma rolli ülemaailmse partnerina; ja ootab, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku praeguse vahekokkuvõtte tegemisel leitakse täiendavad vahendid rubriigi 4 suurenevate kohustuste täitmiseks; väljendab kartust, et eelarvepädevate institutsioonide suutmatus endale võetud poliitilisi kohustusi aastast aastasse piisavalt rahastada võib pöördumatult kahjustada liidu usaldusväärsust kolmandates riikides;

28. märgib murega, et Palestiinaga seotud kulukohustuste assigneeringud on 2009. aastal 300 miljonit eurot, mida on 21 % vähem kui 2008. aastal eraldatud vahendid pärast ümberpaigutamisi; on seetõttu teadlik, et komisjon esitab 2009. aasta jooksul tõenäoliselt ümberpaigutamise taotlused, et suurendada Palestiinale mõeldud assigneeringuid, ja kordab oma nõudmist esitada eelarvemenetluse käigus usaldusväärsed ja realistlikud ettepanekud, et vältida, nii palju kui võimalik, ulatuslikke ümberpaigutamisi peatükkide vahel;

29. märgib, et Kosovo abistamiseks mõeldud assigneeringutest piisab vaid reformide ja investeeringutega sammu pidamiseks; tuletab meelde oma erinevaid võetud kohustusi, mille kohaselt EL annab abi Kosovole ning rõhutab samas toimiva avaliku halduse vajadust; nõuab nõuetekohaseid järelmeetmeid seoses ITFi (finantsrikkumiste ja pettuse uurimiseks loodud töökond, mis lõpetas oma tegevuse 2008. aasta augusti lõpus) lõpparuande järeldustega, samuti pettuse ja finantsrikkumiste vastu võitlemisega tegeleva uue organisatsiooni asutamist;

30. tervitab asjaolu, et liit on otsustanud aidata kaasa Gruusia ülesehitamisele ning on võtnud sellele vastavalt kohustuse anda teatud poliitilistel tingimustel kolme aasta jooksul rahalist abi kuni 500 miljonit eurot; tuletab meelde oma kavatsust määratleda ELi abi Gruusiale Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi raames eraldi eelarvereal ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile korrapäraselt ülevaate lubatud kogupaketi raames erinevate vahendite kaudu eraldatud raha kohta;

31. väljendab rahulolu sellega, et liit on võtnud endale kohustuse tegelda tugevalt kallinenud toiduainete hindade küsimusega arengumaades, ja sellega, et toiduainete rahastamisvahendi rahastamises jõuti lõpuks kokkuleppele ning ELi abi ja Euroopa Arengufondi vahendite täiendavus ning abi nähtavus on tagatud; väljendab siiski kahetsust, et rubriigi 4 piiratud varude tõttu oli osa toiduainete rahastamisvahendile mõeldud assigneeringutest jälle võimalik leida ainult rubriigisisese ümberpaigutamise teel;

32. võtab teadmiseks, et järjest rohkem ELi vahendeid suunatakse läbi rahvusvaheliste organisatsioonide; kordab üleskutset komisjonile teha kõik selleks, et saada võimalikult palju teavet ELi rahalisi vahendeid saavate asutuste ja programmide välis- ja siseauditite kohta;

33. otsustab jääda oma esimese lugemise seisukoha juurde seoses Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamisega; väljendab heameelt toetuse üle Küprosel teadmata kadunud isikute säilmete väljakaevamiseks, tuvastamiseks ja perekondadele tagastamiseks ning otsustab kontrollida selle täitmist;

Rubriik 5

34. otsustas jätta kokkulepitud tingimuste täitmiseni väikese osa komisjoni halduskuludest (rubriik 5) reservi, eelkõige töötajate ja hoonetega seotud kulude osas; usub, et arvestades komisjoni senist head tööd nõutud teabe andmisel, peaks nende reservide üldmaht olema talituslikust seisukohast hallatav, tagades samas poliitilise keskendumise vajalike tulemuste saavutamisele;

35. taastab täies mahus esimese lugemise seisukoha „muude institutsioonide” osas, mis puudutab muu hulgas otsust tuua mõned ehitistega seotud kulud aastasse 2009; rõhutab, et selline lähenemine võib küll suurendada teatud kulusid lähitulevikus, aga pikema aja jooksul läheb see maksumaksjale selgelt vähem maksma;

36. jälgib jätkuvalt tähelepanelikult rakendusametite loomise ja nende ülesannete jätkuva laiendamise mõju nendele peadirektoraatidele, kes vastutasid asjaomaste programmide rakendamise eest enne, kui rakendusametid need ülesanded üle võtsid; võtab teadmiseks asjaolu, et rakendusametites on 2009. aastal töötajaid juba üle 1 300, ja eeldab, et komisjon peab kinni asjaomastes peadirektoraatides 2009. aastal vabanevate ametikohtade arvu puudutavatest prognoosidest;

37. märgib murega Brüsseli Euroopa koolide praeguste ja tulevaste noorte õpilaste olukorda, mis tuleneb hilinenud ja veel eelseisvast neljanda kooli avamisest Laekenis ning praegusest registreerimismenetlusest, mis toovad laste jaoks kaasa pikad ja mittevastuvõetavad sõiduajad; loodab et komisjon, kostöös Brüsseli Euroopa koolide peasekretäriga, esitab 2009. aasta märtsi lõpuks muudetud registreerimismenetluse objektiivsete ja mõistetavate kriteeriumidega (sealhulgas peamine elukoht ning juba registreeritud õed-vennad), mis jõustub koos järgmise registreerimisperioodiga;

OLAFit käsitlev määrus

38. rõhutab vajadust tõhustada Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tööd ja võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada 2009. aastal töödokument, milles täpsustatakse ameti tööülesannete õiguslikku raamistikku; kordab üleskutset nõukogule esitada ajakava läbirääkimisteks Euroopa Parlamendiga komisjoni ettepanekute kohta, mis puudutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (9);

Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus

39. teeb katseprojektide ja ettevalmistava tegevusega seoses ettepaneku mitme algatuse ja uuendusliku projekti kohta, et tegelda liidu kodanike tegelike vajadustega; on otsustanud eraldada 2009. eelarveaastaks katseprojektideks ja ettevalmistavaks tegevuseks 124,4 miljonit eurot, mis jääb institutsioonidevahelise kokkuleppega sellisteks projektideks ja tegevusteks kokku lepitud üldise ülemmäära (140 miljonit eurot) raamesse;

40. peab 2009. aastaks vastu võetud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse lõplikku paketti hästi tasakaalustatuks ja kõikehõlmavaks ning ootab komisjonilt nende projektide teostamist hoole ja pühendumisega; eeldab, et kokkulepitud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse teostamisel ei esine ootamatuid takistusi, arvestades Euroopa Parlamendis ja komisjonis ning ka kahe institutsiooni vahel pärast esialgse eelarveprojekti esitamist 2008. aasta kevadel juba tehtud suurepärast ettevalmistustööd;

41. eeldab, et komisjon esitab aruanded ka selliste kavandatud katseprojektide ja sellise ettevalmistava tegevuse kohta, mis ei sisaldu 2009. aasta eelarves, kuna kavandatavad tegevused loetakse olevat hõlmatud olemasoleva õigusliku alusega; on valmis jälgima 2009. eelarveaastal tähelepanelikult nende projektide ja tegevuste rakendamist nende vastavate õiguslike aluste põhjal;

Detsentraliseeritud ametid

42. jääb oma esimese lugemise seisukoha juurde taastada esialgses eelarveprojektis detsentraliseeritud ametitele kavandatud summad; toonitab, et need ametid, mis sõltuvad suures ulatuses tasudest laekuvatest tuludest, peaksid siiski saama kasutada sihtotstarbelisi tulusid kui vahendit, mis tagab neile vajaliku eelarvealase paindlikkuse, ja otsustab taastada selleks esimese lugemise muudatusettepanekud;

43. otsustab säilitada FRONTEXi talituskuludeks mõeldud suurendatud summad, et agentuur saaks jätkata alalist tegevust aasta läbi; otsustab ühtlasi säilitada täiendavad rahalised vahendid võitluseks ebaseadusliku sisserände vastu ning Euroopa Pagulasfondi tugevdamiseks, et edendada liikmesriikidevahelist solidaarsust;

44. otsustab Galileo järelevalveasutuse ülesannete oodatavat muutmist silmas pidades jätta kolmandiku selle talituskulude summast muudetud õigusliku aluse vastuvõtmiseni reservi ja vähendada töökohtade arvu 50-lt 23-ni, nagu komisjoniga kokku lepiti, ning kohandada sellele vastavalt halduskuludeks ette nähtud summasid; ootab komisjonilt muudetud ettepaneku esitamist 31. jaanuariks 2009;

45. otsustab jätta reservi 10 % Euroopa Toiduohutusameti halduskuludest, kuni Euroopa Parlamenti teavitatakse 2007. aastal teostatud töötajate rahulolu uuringu tulemustest ja kõnealuse uuringu järelduste rakendamiseks võetud meetmetest ning kuni vastutav komisjon on andnud selge signaali reservi vabastamise toetuseks;

46. võtab teadmiseks Siseturu Ühtlustamise Ameti suure (ligikaudu 300 miljonit eurot) eelarve ülejäägi 2008. aastal; soovib, et komisjon mõtleks, kuidas selles olukorras toimida, ja kaaluks, kas oleks asjakohane suunata ameti tulude ülejääk, mis tuleneb otseselt siseturust, tagasi ELi eelarvesse;

47. rõhutab institutsioonidevahelise kokkuleppe punktist 47 kinnipidamise tähtsust; palub komisjonil teha eelarvepädevate institutsioonidega koostööd nõuetekohase üksikasjaliku korra määratlemiseks selle rakendamiseks;

48. peab oluliseks komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatises „Euroopa ametid – edasised sammud” (KOM(2008)0135 sisalduvat avaldust, et ta ei tee praeguse hindamisprotsessi lõpuni ettepanekut ühegi uue detsentraliseeritud ameti loomiseks; tervitab nõukogu positiivset suhtumist seoses komisjoni poolt välja pakutud detsentraliseeritud ametite tulevikku käsitleva institutsioonidevahelise töörühma loomisega ja eeldab, et selle rühma esimene koosolek toimub võimalikult kiiresti;

*

* *

49. teeb presidendile ülesandeks kuulutada eelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

50. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ning teistele asjaomastele asutustele.

(1) EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

(2) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0515.

(5) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0516.

(6) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0174.

(7) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0175.

(8) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0335.

(9) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

LISA LEPITUSKOHTUMISEL KOKKU LEPITUD ÜHISAVALDUSED 21. november 2008 Ühisavaldus toiduainete hinnatõusule arengumaades kiireks reageerimiseks mõeldud rahastamisvahendi rahastamise kohta Euroopa Parlament ja nõukogu: — on võtnud teadmiseks komisjoni ettepaneku (1) luua rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (edaspidi „toiduainete rahastamisvahend”); — on võtnud teadmiseks komisjoni taotluse toiduainete rahastamisvahendi jaoks 1 miljardi euro eraldamiseks; — on leppinud kokku rahastada toiduainete rahastamisvahendit 3aastase perioodi jooksul mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 all. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku toiduainete rahastamisvahendi rahastamises järgmisel viisil: — toiduainete rahastamisvahendi maksete assigneeringuteks on kogusummas kättesaadav 1 miljardit eurot, mis jaguneb kolme aasta vahel järgmiselt: 262 miljonit eurot 2008. aastal, 568 miljonit eurot 2009. aastal ja 170 miljonit eurot 2010. aastal. * * * — Rubriigis 4 paigutatakse ümber kulukohustuste assigneeringud summas 240 miljonit eurot stabiliseerimisvahendist (eelarveartikkel 19 06 01 01), sellest 70 miljonit eurot 2009. aastal. 2010. aasta ümberpaigutuste osas palutakse komisjonil esitada muudetud finantsplaneering, et tagada ajavahemikuks 2010–2013 planeeritud summade korrapärane suurenemine, jättes siiski iga-aastase varu taseme muutmata. Toiduainete hindade kriis on uus nähtus ja tegemist on objektiivsete asjaoludega institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 alusel, mis õigustab vahendite ümberpaigutamist programmidega hõlmamata kriisijuhtimisvahendist. — Kulukohustuste assigneeringud summas 240 miljonit eurot tehakse kättesaadavaks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega 2009. aastaks. — Kulukohustuste assigneeringud summas 340 miljonit eurot tehakse kättesaadavaks hädaabireservi kaudu järgmisel viisil: — 22 miljonit eurot 2008. aasta eelarves kättesaadavatest assigneeringutest; — 78 miljonit eurot 2009. aastaks arvestatud assigneeringutest; — 240 miljonit eurot hädaabireservi ühekordse suurendamise kaudu 2008. aastaks. * * * — Komisjon teeb 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) muutmise ettepaneku seoses punktiga 25, et näha ette kavandatud toiduainete rahastamisvahendi jaoks lisavahendite eraldamine. Hädaabireservi 2008. aastaks arvestatud kulukohustuste assigneeringute ühekordne suurendamine toimub ametlikult kolme institutsiooni ühise otsusega, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet. — Eelarvepädevad asutused teevad 2008. ja 2009. aasta eelarves vajalikud muudatused. 2008. aasta osas lisatakse lisasumma 240 miljonit eurot kulukohustusi hädaabireservi eelarvesse ja lisatakse eelarverida toiduainete rahastamisvahendi jaoks. 2009. aasta osas kantakse 490 miljonit eurot kulukohustusi ja 450 miljonit maksete kohustusi toiduainete rahastamisvahendi eelarvesse. Stabiliseerimisvahendi eelarvereal (rida 19 06 01 01) vähendatakse 2009. aasta kulukohustusi 70 miljoni euro võrra 134,769 miljoni euroni. — Komisjon esitab vastavad taotlused vahendite ülekandmiseks hädaabireservist 2008. ja 2009. aastaks. — Komisjon lisab 2010. aasta osas rubriigis 4 tehtavad ümberpaigutused 2010.–2013. aasta finantsplaneeringu, mis esitatakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 2009. aasta jaanuaris. Toiduainete rahastamisvahendi maksegraafik on eeldatavasti järgmine: — 450 miljonit eurot 2009. aastal, 350 miljonit eurot 2010. aastal ja 200 miljonit eurot 2011. ja järgnevatel aastatel, tingimusel et eelarvepädevad institutsioonid annavad iga-aastase eelarvemenetluse jooksul vastava loa. * * * Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et nad muudavad erandkorras ja üksnes 2008. aasta osas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 25, et suurendada hädaabireservi summat 479 218 000 euroni 2008. aastal. Nad kinnitavad, et see institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 25 valikuline muutmine ei loo mingil juhul pretsedenti. * * * Kolm institutsiooni lepivad kokku, et institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine hädaabireservi osas toimub nii, et kokkuleppe punkti 25 esimese lõigu lõppu lisatakse järgmine lause: „Seda summat suurendatakse 2008. aastal erandkorras 479 218 000 euroni hetkel kehtivates hindades.” * * * Käesolevas ühisavalduses sisalduv kokkulepe võetakse üle toiduainete rahastamisvahendit käsitlevasse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse, muutes selle asjakohaseid osasid, milles osutatakse eelarvele tulenevale mõjule, eesmärgiga viimistleda tekst esimesel lugemisel. Komisjon annab asjakohast tehnilist abi. (1) KOM(2008)0450, 18. juuli 2008.

Avaldused 1. Ühenduse abi koordineerimine (toiduainete rahastamisvahend ja Euroopa Arengufond) „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitavad taas, et arenguabi valdkonnas on oluline ühtsus ja järjepidevus, eelkõige seoses rahaliste vahendite kasutamisega. Võttes arvesse, et AKV riigid võivad saada kasu ELi abist nii Euroopa Liidu üldeelarvest kui Euroopa Arengufondist, deklareerivad kolm institutsiooni, et siis, kui rakendatakse rahastamisvahendit, mis on mõeldud kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (edaspidi „toiduainete rahastamisvahend”), tuleks pöörata erilist tähelepanu nendest erinevatest allikatest antava abi koordineerimisele, et viia maksimumi koostoime ja võimalikud tulemused. Sellega seoses tuleks ka asjaomaseid AKV riike innustada kohandama vajaduse korral oma programmide eesmärke ja prioriteete seoses tulevikus Euroopa Arengufondi raames tehtava koostööga, tagades ühtsuse ja järjepidevuse toiduainete rahastamisvahendis ettenähtud eesmärkidega. Komisjonil palutakse esitada loetelu Euroopa Arengufondist rahastatavate programmide kohta, mis võiksid sisaldada toiduainetega kindlustamisega seotud elemente.” 2. Ühenduse abi nähtavuse suurendamine „Euroopa Parlament ja nõukogu rõhutavad, et ühenduse abi nähtavus kolmandates riikides on Euroopa Liidu jaoks õigustatud mureküsimus ning seda tuleks võtta täielikult arvesse mitmeaastase abiandmise puhul. Selleks et säilitada üldsuse ja poliitiline toetus ELi välistegevusele, kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni üles esitama koos 2010. aasta esialgse eelarveprojektiga aruande, millele on lisatud loetelu algatustest, mis võetakse ELi välisabi nähtavuse suurendamiseks ilma abi tõhusust ja tulemuslikkust kahjustamata, eelkõige juhul, kui rakendamine toimub rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.” 3. Ühtekuuluvuspoliitika rakendamine „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon (ilma et see piiraks komisjoni tulevasi ettepanekuid seoses majandusliku surutisega): — tunnistavad, et võttes arvesse praeguse majandusliku surutise tekitatavaid väljakutseid, võib majandusele avaldada positiivset mõju struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi kiirendatud rakendamine mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) jaoks kokkulepitud ülemmäärade piires; — tunnistavad, et kehtestatud kontrolliraamistiku kohaselt ei saa vahemakseid teha enne, kui liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid on tunnistatud nõuetele vastavaks, ning suurte projektide osas enne, kui need projektid on komisjoni poolt vastu võetud; — innustavad liikmesriike esitama nii kiiresti kui võimalik oma haldus- ja kontrollisüsteemide ning vastavushindamiste kirjelduse, et komisjon saaks alustada kiiresti nende analüüsi. Tuginedes sellele raamistikule, teevad Euroopa Parlament ja nõukogu järgmist: — nad kutsuvad komisjoni võtma kehtiva õigusraamistiku raames vajalikud meetmed, et kiiresti hinnata haldus- ja kontrollisüsteemide kõige kriitilisemaid aspekte, võimaldades alustada vahemaksete tegemist; — nad kutsuvad komisjoni kiirendama suurte projektide osas esitatud taotluste läbivaatamist, et hõlbustada nende alustamist ja seonduvate vahemaksete tegemist; — nad kutsuvad komisjoni tegema liikmesriikidega tihedat koostööd, et jõuda kiiresti kokkuleppele haldus- ja kontrollisüsteemide nõuetele vastavuse kõigis aspektides; — nad tervitavad asjaolu, et komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele regulaarselt teavet haldus- ja kontrollisüsteemide ning suurte projektide kokkuvõtlike tabelite abil; — nad kutsuvad komisjoni esitama iga kuu eelarvepädevatele institutsioonidele aruande haldus- ja kontrollisüsteemide ning suurte projektide heakskiitmise ning iga liikmesriigi vahemaksete tegemise määra kohta; — nad kutsuvad komisjoni esitama rakendamise aruande koos esialgse eelarveprojektiga eelarvemenetluse ja eelarve täitmise kinnitamise eesmärgil; — nad kutsuvad kontrollikoda ja eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavat asutust võtma ELi rahaliste vahendite haldamise hindamisel seda aspekti ja samuti komisjoni kontrollitegevuse mitmeaastast laadi arvesse. Euroopa Parlament tunnistab vajadust struktuuriliste paranduste ja lihtsustamismeetmete järele, et vältida korduvat assigneeringute kasutamata jätmist ja tagada maksete assigneeringute korrapärane suurenemine võrreldes kulukohustuste assigneeringutega, nagu on tuletatud meelde kontrollikoja aruannetes.” 4. Ametid „Euroopa Parlament ja nõukogu on jõudnud kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes, mis puudutab ameteid käsitleva institutsioonidevahelise töörühma loomist, ning soovib, et selle esimene koosolek leiaks aset võimalikult kiiresti.” 5. Maksete assigneeringud „Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad komisjonil esitada paranduseelarve, kui 2009. aasta eelarvesse kantud assigneeringud ei ole piisavad alamrubriigi 1a („Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel”), alamrubriigi 1b („Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”) – mida saab põhjendada praeguse õigusraamistikuga, pidades silmas struktuuripoliitika rakendamise võimaliku kiirenemisega –, rubriigi 2 („Loodusressursside säilitamine ja haldamine”) ja rubriigi 4 („EL kui ülemaailmne partner”) kulude katmiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu kaaluvad selles kontekstis asjakohase rahastamise võimaldamist kõikidele ettepanekutele, mis komisjon võib teha uute algatuste, eelkõige majanduskriisiga seotud algatuste kohta.”

ÜHEPOOLSED AVALDUSED A. Euroopa Parlamendi avaldused 1. Rubriigi 4 hindamine „Euroopa Parlament palub komisjonil esitada seoses eelarve läbivaatamisega rubriigi 4 olukorra hinnangu, et vaadata läbi ELi roll ülemaailmse partnerina mitmeaastases kontekstis.” 2. Maksed ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamine „Euroopa Parlament väljendab tõsist muret maksete äärmiselt madala taseme pärast, mis jääb kaugelt allapoole mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtut ning mis ei ole vastavuses tegelike väljakutsetega, mis seisavad Euroopa Liidu ees majanduskriisi olukorras. Eelkõige on ta sügavalt mures ühtekuuluvuspoliitika assigneeringute kasutamise vastuvõetamatult madala taseme pärast, vaatamata sellele, et ühtekuuluvuspoliitika on üks Euroopa Liidu aluspoliitikaid. Parlament kutsub komisjoni ja nende assigneeringute kasutamise eest vastutavaid liikmesriike üles võtma kõik võimalikud meetmed, et tagada assigneeringute asjakohane kasutamine.” B. Komisjoni avaldus Rubriigi 4 hindamine „Pidades silmas, et 2009. aastaks ei ole rubriigis 4 kulude ülemmäära jaoks jäetud varu, tunnistab komisjon, et võime reageerida ettenägematutele kriisidele on üsnagi piiratud, ning peab seetõttu enda ülesandeks esitada eelarvepädevatele institutsioonidele olukorra hinnangu rubriigi 4 kohta, lisades vajaduse korral 2009. aasta jooksul asjakohased ettepanekud, võttes arvesse nii poliitilisi arenguid kui eelarve täitmist.”

Nõukogu avaldus kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2009 kohta „Nõukogu teatab, et tema nõusolek kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2009 esitatud komisjoni ettepanekuga enim puudustkannatavate isikute abistamise programmide kohta ei piira praegu arutusel oleva õigusliku aluse läbivaatamise tulemust. Koolidele puuvilja jagamise kavaga seotud eelarverea väljajätmine on kooskõlas nõukogu tavapärase seisukohaga, mille kohaselt uut eelarverida ei looda enne, kui on võetud vastu selle juurde kuuluv õiguslik alus. See ei piira praegu arutusel oleva õigusliku aluse läbivaatamise tulemust.”