EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.5.2018 COM(2018) 368 final 2018/0193(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, nõukogu määruseid (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 1967/2006 ja (EÜ) nr 1005/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139 kalanduskontrolli osas {SEC(2018) 267 final}

{SWD(2018) 279 final}

{SWD(2018) 280 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärgid on tagada, et kalandus- ja vesiviljelustegevus oleksid pika aja jooksul keskkonnasäästlikud ning neid juhitaks viisil, mis on järjepidev, et saavutada majanduslikud, sotsiaalsed ja tööhõivega seotud eelised. Selle edukus sõltub suurel määral tõhusa kontrolli- ja jõustamissüsteemi rakendamisest. Liidu kalanduse kontrollisüsteemi loomise meetmed, et tagada vastavus ÜKP eeskirjadele, on sätestatud neljas eri õigusaktis: 1) kalanduskontrolli määrus; 2) määrus, millega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA); 3) määrus, millega luuakse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks (ETR-kalapüügi määrus), ning 4) määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist. Ettepaneku eesmärk on ÜKP läbi vaadata, välja arvatud välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamise määrus, mis on hiljuti läbi vaadatud. Kui välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamise määrus, mis on hiljuti läbi vaadatud, välja arvata, on liidu praegune kalanduskontrolli süsteem välja töötatud enne reformitud ühist kalanduspoliitikat (ÜKP) ning ei ole sellisel kujul sellega täielikult sidus. Lisaks kajastab süsteem rohkem kui kümne aasta taguseid kontrollistrateegiaid, metoodikaid ja probleeme ning sellel puuduvad vahendid, et rahuldada tõhusalt praeguseid ja tulevasi vajadusi seoses kalandusandmete ja kalalaevastike kontrolliga, vastata kalandustavade ja -tehnoloogiate jätkuvale arengule ning kasutada tänapäevase ja kulutõhusama kontrollitehnoloogia ja andmevahetussüsteemide eeliseid. Praegune süsteem ei kajasta ka uusi ja tänapäevaseid liidu poliitikapõhimõtteid, mis on hiljuti vastu võetud, näiteks plastistrateegia, digitaalse ühtse turu strateegia ja rahvusvaheline ookeanide majandamine. Hiljutine komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hinnang, Euroopa Kontrollikoja eriaruanne ja Euroopa Parlamendi resolutsioon on kõik näidanud, et ÜKP-l on puuduseid ja see ei ole kokkuvõttes eesmärgipärane. Alates kõikide nende dokumentide avaldamisest on toimunud mitmed arutelud ja seisukohtade vahetused nõukogus, parlamendis, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti haldusnõukogus ning liikmesriikide ja sidusrühmadega. Need arutelud kinnitasid, et Euroopa institutsioonide ja otseste sidusrühmade vahel valitseb üksmeel, et kalanduskontrolli süsteem ei ole tõhus ja tulemuslik ega vasta praegusel kujul täielikult eesmärgile tagada jätkuvalt ÜKP eesmärkide saavutamine. Peale selle esitas õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi platvorm 2017. aasta juunis kehtiva õigusraamistiku puudused oma arvamuses, mis käsitleb Soome valitsuse sidusrühmade uuringu avaldamist ELi kalanduse kontrolli kohta. Ettepaneku erieesmärgid on: 1) täita lüngad ühise kalanduspoliitika ja teiste ELi poliitikavaldkondade vahel; 2) lihtsustada õigusraamistikku ja vähendada tarbetut halduskoormust; 3) parandada kalandusandmete ja -teabe (eelkõige püügiandmete) kättesaadavust, usaldusväärsust ja täielikkust ning võimaldada teabe vahetamist ja jagamist, ning 4) kõrvaldada takistused, mis pärsivad eeskirjadele vastavuse kultuuri arengut ning ettevõtjate võrdset kohtlemist liikmesriikide sees ja üleselt. Ettepanek on üks seadusandlikest algatustest õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi alusel, mis peaks 2018. aastal vastu võetama. Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Ettepanek on kooskõlas üldise õigusraamistikuga, mis on kehtestatud reformitud ÜKPga, ja selle eesmärk on täita selle praegused lüngad, mis on eelkõige seotud lossimiskohustuse tõhusa kontrolliga ja püügivõimsuse kontrolliga. Peale selle on ettepanek kooskõlas ka ühise turukorraldusega, kuivõrd sellega kehtestatakse mitmed sätted, mis käsitlevad tarneahelas toimuvat kontrolli, sealhulgas jälgitavust käsitlevad sätted, mis on olulised tarbijate teavitamise nõuete täitmiseks. Lisaks on ettepaneku eesmärk rakendada kohustusi, mille komisjon on hiljuti võtnud eelkõige seoses võitlusega ebaseadusliku kalapüügi vastu ookeanide majandamist käsitlevas ühisteatises. Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ettepanekuga säilitatakse kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega ning suurendatakse ka nendega esinevat sünergiat, toetades järgmiste põhimõtete rakendamist: 1) Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses, kuivõrd see puudutab kalapüügivahendeid; 2) digitaalse ühtse turu strateegia digitaalsete lahenduste ja koostalitlevate süsteemide edendamise kaudu, ning 3) tugevam ja uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega tugevdatud kontrollmeetmete kaudu. Peale selle on ettepaneku eesmärk suurendada sünergiat toidu- ja söödaalaste õigusnormidega mõistete parema kooskõlastamise kaudu ning keskkonnaalaste õigusaktidega (elupaikade direktiiv), kuivõrd sellega volitatakse liikmesriike tõhusalt kontrollima kalapüüki püügikeelualadel. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS Õiguslik alus Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikel 2, mis käsitleb ÜKP eesmärkide saavutamiseks vajalike sätete kehtestamist, mis on kooskõlas aluslepingu artikli 3 punktiga d ELi ainupädevusse kuuluv valdkond. Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata. Proportsionaalsus

Ettepanekuga nähakse ette eesmärgipärased muudatused, mis piirduvad üksnes sellega, mis on kehtestatud eesmärkide saavutamiseks vajalik. Ettepanekule lisatud mõjuhinnangu punktis 7.4.2 arutatakse ettepaneku poliitiliste variantide proportsionaalsust. Vahendi valik Kavandatud õigusakt: kehtivate määruste muutmine. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Kontrollimääruse rakendamise ja määruse poolt ÜKP-le avalduvate mõjude põhjalik hindamine, mis hõlmab ajavahemikku 2010–2016, toimus õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osana ning selle tulemused avaldati komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning lisatud töödokumendis „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hinnang kalandusmääruse mõju kohta“. Hinnangus kinnitati, et kontrollimäärus on väga oluline ÜKP-le vastavuse tagamiseks. 2009. aastal vastu võetud tekstis käsitleti eelmise süsteemi peamisi puuduseid, aidates suurendada üldist ÜKP-le vastavuse taset, täiustada teabevahetust ning andmete vahetust ja jagamist eri sidusrühmade vahel, täiustada üldiselt kalandusandmete kvaliteeti ja kvantiteeti ning edendada võrdseid tingimusi ettevõtjate jaoks. Samas näitas hinnang ka seda, et teha on veel rohkem ja kehtiv õigusraamistik ei ole täielikult eesmärgipärane, tingides seega selle läbivaatamise vajaduse: ·jõustamist käsitlevad õigusnormid ei ole piisavalt hoiatavad; ·ebapiisavad sätted kalandusandmete kohta; ·õigusraamistiku keerukus ja õigusnormide mitmetähenduslikkus; ·meetmete puudumine reformitud ÜKP uute sätete kontrollimiseks ja sünergia puudumine teiste poliitikavaldkondadega. Konsulteerimine sidusrühmadega Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hindamise raames viidi 2016. aastal läbi ulatuslik avalik konsultatsioon. Tulemused avaldatakse Europa veebilehel. Hiljem viidi läbi täiendavad suunatud konsultatsioonid eesmärgiga i) leppida kokku Euroopa Komisjoni poolt õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hindamisel tuvastatud probleemide teemal; ii) leppida kokku meetmete vajaduses, ning iii) koguda sisendandmeid ja saada tagasisidet nii paljudelt sidusrühmadelt kui võimalik esialgse mõjuhinnangu ettevaatavate elementide ning komisjoni välja pakutud konkreetsete meetmete kohta, et käsitleda tuvastatud küsimusi. Konsultatsioonid hõlmasid liikmesriikide pädevaid asutusi, nõuandekomisjone, ELi ja riikide organisatsioone ja ühendusi, keskkonnavaldkonna vabaühendusi, Euroopa Kalanduskontrolli Ametit (EFCA) ja tema haldusnõukogu ning Euroopa Meresõiduohutuse Ametit (EMSA), Frontexit (merepiiri kontroll). Arutelusid peeti mitmel eri foorumil, et tagada kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas nõukogu sise- ja väliskalanduspoliitika töörühma ning Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni (PECH) ulatuslik ja ammendav kaasamine. Sidusrühmade seas valitses üksmeel, et ELi kalanduskontrolli süsteem tuleb läbi vaadata. Saadud vastused ja tagasiside rõhutasid kalanduskontrolli määruse rakendamise ja selle mõnede sätete puuduseid. Sidusrühmad toetasid üldiselt komisjoni järgmiste oluliste küsimuste lahendamisel: ÜKPga vastavusse viimine, liikmesriikide poolt õigusnormide kohaldamise erinevused, õigusraamistiku keerukus ning mõnede sätete ebaselgus, mis käsitlevad karistuste kehtestamise süsteemi, andmete kättesaadavust, kvaliteeti ja jagamist, väikelaevade ja lossimiskohustuse kontrolli, samuti vajadust suurendada sünergiat teiste õigusaktidega, eelkõige ETR-kalapüügi määrusega, keskkonnaõigusega ja toidualase õigusega. Vastustes rõhutati ka selliseid teemasid nagu lihtsustamine, piirkondadeks jaotamine, võrdsed tingimused ja vajadus kulutõhusate lahenduste järele. Sidusrühmad innustasid suurel määral kehtivaid kontrollieeskirju lihtsustama ja õiguslikult selgitama, ehkki mõnikord peetakse vajalikuks peamiste õigusnormide teatavaid erandeid. Mõned sidusrühmad pidasid piirkondadeks jagamist oluliseks põhimõtteks, samal ajal kui mitmed teised käsitlesid seda põhimõttena, mis ei ole liidu kontrollipoliitika sisu ja eesmärkidega kooskõlas. Kõik sidusrühmad pidasid väga oluliseks vajadust luua võrdsed tingimused kalandusettevõtjate jaoks ja kõigis ELi liikmesriikides. Lisaks märkisid sidusrühmad, et võimaluse korral peaks läbivaatamine juhinduma eelkõige halduskoormuse vähendamisest ja kulutõhususest. Mis puudutab kavandatud poliitikavariante, siis suurem enamik sidusrühmi toetas kindlalt või eelistas kalanduskontrolli süsteemi, sealhulgas kalanduskontrolli määruse, ETR-kalapüügi määruse ja EFCA asutamismääruse eesmärgipärast muutmist. Mõjuhinnangu lisas 2 esitatakse kõikide nende konsultatsioonide järelduste kokkuvõte ning lisas 10 sidusrühmadelt saadud kirjalike vastuste loetelu. Sidusrühmade saadetud esialgsed kirjalikud vastused ning ülalnimetatud töörühmade ja seminaride protokollid avaldatakse Euroopa Komisjoni veebisaidil. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Õigusakti ettepanek ja mõjuhinnang põhinevad suurel hulgal materjalidel ja uuringutel, millele on viidatud mõjuhinnangu lisas 1.

Mõjuhinnangu puhul kasutati ka väliseksperte, et hinnata kavandatud poliitikavariantide mõjusid ja neid variante võrrelda. Välishindamine viidi läbi 2017. aasta sügisel, et hinnata poliitikavariantide keskkonna-, majanduslikku ja sotsiaalset mõju, halduskoormuse muutuseid ja lihtsustamise kasutegureid, ning võrrelda eri variantide tõhusust, tulemuslikkust, sidusust asjaomaste institutsioonide soovitustega. Mõjuhinnang Mõjuhinnangu käigus analüüsiti kolme poliitikavarianti: 1) lähtestsenaarium, st poliitikat ei muudeta, aga kehtivad õigusnormid jõustatakse täielikult; 2) variant 1: kalanduskontrolli määruse eesmärgipärased muudatused; 3) variant 2: kalanduskontrolli süsteemi eesmärgipärased muudatused (eelkõige määrustes, mis käsitlevad kalanduskontrolli, ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki ning Euroopa Kalanduskontrolli Ametit). Variandi 2 puhul esinesid märkimisväärselt paremad kogutulemused võrreldes teiste variantidega ning see valiti eelistatud poliitikavariandiks. Eelistatud poliitikavariandi positiivsed keskkonnamõjud hõlmaksid: ülepüügi vähendamist, merre tagasiheite kõrvaldamist, tervislikumaid kalavarusid ja merekaitsealade nõuetekohast kontrolli. Peamised sotsiaalmajanduslikud eelised hõlmavad: suuremat töötasu ja kalandusvaldkonna konkurentsivõimet, eelkõige väikese laevastiku puhul; töökohtade loomise edendamist (eelkõige IKT valdkonnas); paremat vastavust ÜKP-le ja kalurite võrdset kohtlemist. Kulud oleksid saavutatud eelistega proportsionaalsed (eelkõige arvestades kulude kokkuhoidu) ja kulutõhusad, ning märkimisväärsed eelised kaaluksid üles suhteliselt tagasihoidlikud kulude muutused. Liikmesriikide ametiasutused saaksid kasu ka kulude kokkuhoiust (157 miljonit eurot viie aasta jooksul võrreldes lähtestsenaariumiga) tänu lihtsustamisele ja koostalitlusvõimele. Eelistatud poliitikavariandi tulemusena ei eeldata negatiivseid sotsiaalseid või keskkonnamõjusid. Mõjuhinnang esitati õiguskontrollikomiteele kvaliteedi läbivaatamiseks 8. jaanuaril 2018. Komitee analüüsis aruande kavandit ja avaldas 9. veebruaril 2018 positiivse arvamuse, millele lisati tema parandussoovitused. Komitee soovituste ja võrreldes varasema kavandiga tehtud muudatuste ülevaade on esitatud mõjuhinnangu lisas 1. Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Eelistatud poliitikavariandi alusel ette nähtud meetmed ja muudatusettepanekud toetaksid kindlalt tarbetu halduskoormuse vähendamist avaliku sektori asutuste puhul ning, võttes arvesse, et enamik uusi kulusid on seotud IKT arenguga ja ühekordsete investeeringutega, pika aja jooksul ka kogu ELi jaoks. Eelistatud variant peaks lihtsustama praegust süsteemi ja vähendama suurel määral selle halduskoormust, nii et kulude kokkuhoid on võrreldes lähtestsenaariumiga hinnangute kohaselt 157 miljonit eurot viie aasta jooksul. Tuleks märkida, et ehkki osa kokkuhoiust on võimalik rahalistelt väljendada, on ülejäänud kokkuhoid tehtud kindlaks, aga seda ei ole võimalik kvantifitseerida. Hoitakse ära ka lisakoormus väikeettevõtjatele (väikesemahulise püügiga tegelevad kalurid), kui võetakse kasutusele lihtsad ja kulutõhusad kalandusandmete edastamise süsteemid, kasutades ära soodsaid ja laialt kasutatavaid mobiiltelefonitehnoloogiaid. Peale selle edendab uue IKT kasutuselevõtmine innovatsiooni ning tagab uued võimalused töökohtade loomiseks VKEdele ja idufirmadele. Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset. Ettepanekus selgitatakse andmetele juurdepääsu ning isikuandmete töötlemise eesmärke. Isikuandmete töötlemine toimub viisil, et täidetakse isikuandmete kaitsega seotud kohustusi, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/679 ja määruses, mis asendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001. 4.MÕJU EELARVELE Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2014–2020 ettenähtud rakenduskavades sätestatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta. 5.MUU TEAVE Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Kehtivas kalanduskontrolli määruses on juba sätestatud, et komisjon hindab oma rakendamist iga viie aasta järel, tuginedes liikmesriikide esitatud aruannetele. See reegel jääb kehtima. Üksikasjalik selgitus, kuidas tegelikku mõju jälgitakse ja hinnatakse, esitatakse mõjuhinnangu punktis 9. Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata.

Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepaneku ülesehitus on järgmine. Artikkel 1: määruse (EÜ) nr 1224/2009 muudatusettepanekud Artikkel 2: määruse (EÜ) nr 768/2005 muudatusettepanekud Artikkel 3: määruse (EÜ) nr 1967/2006 muudatusettepanekud Artikkel 4: määruse (EÜ) nr 1005/2008 muudatusettepanekud Artikkel 5: määruse (EL) 2016/1139 muudatusettepanekud Muudatusettepanekute kokkuvõte on ettepaneku põhiteemade, allteemade, asjaomaste artiklite ja erisätete kohaselt järgmine. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) muudatusettepanekud TEEMA 1: JÕUSTAMINE Allteema Artiklid Ettepaneku erisätted Inspektsioon ja järelevalve Muudetud: 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80 Inspekteerimisprotsessi selgitus, inspektorite ülesanded ning kaptenite ja ettevõtjate kohustused inspekteerimiste ajal. Inspekteerimisaruannete digiteerimine elektroonilise kontrolliaruande süsteemi kohustusliku kasutamise kaudu, mis võimaldab paremini kasutada ja vahetada andmeid asjaomaste ametiasutuste ja liikmesriikide vahel. Kontrolliülesandega vaatlejate rolli ja ülesannete selgitus. Karistused Uued: 89a, 91a, 91b, 92a, 92b, III ja IV lisa Muudetud: 82, 85, 90, 91, 92 Uued mõisted nii-öelda jõustamispeatüki selgitamiseks ja täiustamiseks. Uus loetelu ÜKP õigusnormide rikkumistest, mis tuleks kvalifitseerida tõsisteks (kriteeriumeid kohaldamata). Kriteeriumide uus üksikasjalik ja ammendav loetelu, et kvalifitseerida teatavaid muid tõsised ÜKP õigusnormide rikkumisi. See soodustab võrdseid tingimusi, tagades samal ajal proportsionaalsuse. Kohustuslike halduskaristuste ja trahvide miinimumtasemete kehtestamine ÜKP õigusnormide tõsiste rikkumiste eest, et muuta karistussüsteem kõikides liikmesriikides hoiatavamaks ja tõhusamaks ning tagada võrdsed võimalused. Selgitada vahetuid jõustamismeetmeid (või ennetavaid meetmeid), mida liikmesriigid peavad tõsiste rikkumiste korral võtma. Selgitada, et punkte tuleks anda nii kalalaevatunnistuse omanikule kui ka kaptenile, juhul kui need üksused on erinevad. Selgitada, et tõsise rikkumise korral võib menetluse viia läbi ja anda punkte rannikuliikmesriik, aga neid peab korrapäraselt jõustama lipuliikmesriik. Selgitada, et tõsiste rikkumiste korral antakse korrapäraselt punkte lisaks põhikaristusele (põhikaristustele) (mõnede eranditega, kui rikkumist ei pannud toime kalalaevatunnistuse omanik või kapten, st harrastuskalapüügi korral). Võimaldada liikmesriikidel rikkumiste ja karistuste andmeid paremini kasutada ja vahetada. TEEMA 2: ANDMETE KÄTTESAADAVUS, KVALITEET JA JAGAMINE Allteema Artiklid Ettepaneku erisätted Laeva jälgimine Muudetud: 4, 9, 10, 12 Uued: 9a Lisatakse paindlikkus seoses laeva jälgimissüsteemi omadustega (ei pea olema satelliidipõhine). Antakse selgitusi seoses laeva seirekeskustega. Kõikidel laevadel, sh alla 12 meetri pikkustel laevadel peab olema jälgimissüsteem. Asjaomased andmed tehakse kättesaadavaks järelevalvetoimingutes osalevatele ametitele. Püügipäevik Muudetud: 14 Kõikide laevakategooriate puhul kaotatakse erand kohustusest registreerida püügipäevikus alla 50 kg saak. Lubatud kõikumist käsitlevaid õigusnorme selgitatakse ja need kujundatakse konkreetsete olukordade/kalatööstuste järgi. Püügipäeviku sisu viiakse vastavusse uue jälgitavust käsitleva sättega (püügireisi ainulaadne tunnus) ja seda muudetakse, et suurendada salvestatud andmete kvaliteeti. Alla 12meetrised laevad Muudetud: 9, 14, 15 Uued: 15a Kehtivad erandid jäetakse välja ja määratletakse ainult kaks kalalaevade kategooriat: > 12 m ja < 12 m. Kõik kalalaevad, mis on lühemad kui 12 meetrit, peavad teatama oma saagist elektrooniliselt. Ümberlaadimisdeklaratsioon ja lossimisdeklaratsioonid Muudetud: 20, 21, 22, 23, 24 Välja jäetud: 16, 25, 28 Kõik andmed salvestatakse digitaalselt ja esitatakse elektrooniliselt. Dokumentide sisu viiakse vastavusse uue jälgitavust käsitleva sättega (püügireisi ainulaadne tunnus) ja seda muudetakse, et suurendada salvestatud andmete kvaliteeti. Kehtivad lossimisdeklaratsiooni erandid jäetakse välja. Ümberlaadimiseks lipuliikmesriigi poolt mujal kui ELi vetes või kolmandate riikide sadamas peab olema luba. Eelteatis Muudetud: 17, 19 Välja jäetud: 18 Uued: 19a Eelteatisi hakatakse nõudma kõikide laevade puhul, mis on pikemad kui 12 meetrit, ning need ei piirdu enam mitmeaastaste kavade kohaste kalavarudega. Kolmanda riigi sadamas lossivate liidu kalalaevade puhul nõutakse eelteatist. Harrastuskalapüügi kontroll Muudetud: 4, 55 Liikmesriigid peavad kehtestama süsteemi, et kontrollida harrastuskalapüügiga tegelevaid isikuid (registreerimine või kalalaevatunnistuste andmine) ja koguda teavet saagi kohta. Liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse harrastuskalapüügi puhul kehtivaid liidu kaitsemeetmeid, tuleb püügiaruanded saata pädevatele ametiasutustele ning kehtestada laevade registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise süsteem. Saagi müügi keeld jäetakse kehtima ja kehtivad erandid Vahemere piirkonnas jäetakse välja (vt määruse (EÜ) nr 1967/2006 muudatusettepanekud). Sätestatakse tingimused konkreetsete sätete kehtestamiseks kalapüügivahendite kontrolli ja märgistamise kohta, mida kohaldatakse harrastuskalapüügi puhul, laevade jälgimise kohta, registreerimise ja kalalaevatunnistuse andmise süsteemide kohta ja saagi registreerimise kohta. Hõlmatud on ettevõtete korraldatud harrastuskalapüügi alane tegevus. Jälgitavus Muudetud: 4, 56, 57, 58 Uued: 56a Selgitatakse jälgitavuse sätteid ja kehtestatakse uus partiisid käsitlev artikkel. Selgitatakse jälgitavuse teavet, et oleks võimalik seostada konkreetne kalandustoodete partii konkreetse lossimisega ELi kalalaeva poolt. Teavet salvestatakse elektrooniliselt, nii et tarneahela kontroll siseturul on tõhusam ja tulemuslikum. Imporditud toodete erand jäetakse välja. Jälgitavuse sätet hakatakse kohaldama üksnes teatavate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. Tarbijatele müüdavate toodete erand viiakse vastavusse määruse muude sätetega (maksimaalselt 5 kg kalandustooteid päevas 50 euro asemel). Kaalumis-, transpordi- ja müügiprotseduurid ja -andmed Muudetud: 59, 60, 62, 64, 65, 66, 68 Uued: 59a, 60a Välja jäetud: 61, 63, 67 Kehtivaid erandeid, mis pärsivad lossitud kala täpset kaalumist ja registreerimist, ühtlustatakse. Kehtestatakse lihtne ja tõhus süsteem lossimisel täpse mõõtmise tagamiseks, nii et registreeritud ettevõtja viib läbi kaalumise. Sorteerimata saagi lossimise jaoks kehtestatakse erimenetlus. Kehtivaid erandeid eratarbimiseks mõeldud koguste registreerimata ostjatele müümisel/väljastamisel muudetakse ja need viiakse tarneahela kontrolli sätetega vastavusse. Selgitatakse ettevõtjate vastutusalasid ja aruandekohustust tarneahelas. Kehtestatakse nõuded digitaalseks registreerimiseks ja elektrooniliste müügiteatiste, ülevõtmisteadete ja transpordidokumentide esitamiseks. Ettevõtjate aruandlust pädevatele ametiasutustele (lipuriik, lossimisriik, müügiriik) lihtsustatakse. Andmete kättesaadavus ja vahetus Muudetud: 33, 34, 109, 110, 111, 112, 114 ja 115 Uus: 111a; 112a Välja jäetud: 116 Viiakse lõpule andmesüsteemi digiteerimine ning täiustatakse üldiselt andmete kättesaadavust, usaldusväärsust ja vahetust. Liikmesriikide poolt andmete salvestamist ja komisjonile esitamist käsitlevaid sätteid ühtlustatakse ja need viiakse teiste muudatustega vastavusse. Muudatusettepanekutega selgitatakse liikmesriikide kogutavaid andmeid, nende kontrolli astmeid ja komisjoni juurdepääsu kogutud andmetele ja andmekogumise eesmärgile. Muudatusettepanekutega selgitatakse ka isikuandmete kaitse meetmeid ja töötlemise turvalisust. Artikkel veebisaidi turvalise osa kohta jäetakse välja. TEEMA 3: ÜKPga SEOTUD LÜNKADE TÄITMINE Allteema Artiklid Ettepaneku erisätted Mõiste „ühise kalanduspoliitika eeskirjad“ Muudetud: 4 Mõistet „ühise kalanduspoliitika eeskirjad“ selgitatakse ja see viiakse ÜKPga vastavusse. Kalalaevatunnistus ja kalapüügiluba Muudetud: 6, 7 Sätted viiakse ÜKPga vastavusse. Lossimiskohustus Uued: 25a Muudatusettepanekutega volitatakse kasutama lossimiskohustuse kontrollimiseks kaugteel elektroonilise jälgimise vahendeid, eriti videovalvet. Uued sätted mõjutavad konkreetsete laevade ja laevastike segmente kooskõlas riskihinnanguga ning liikmesriigid rakendavad neid piirkondlikul tasandil. Püügivõimsus Uued: 39a Muudetud: 38, 41 Kehtestatakse uus artikkel, millega nõutakse, et teatavatel laevadel, millele on paigaldatud aktiivpüünised, on seade, mis jälgib ja registreerib mootorivõimsust. Kehtivaid sätteid mootorivõimsuse kontrollimise kohta lihtsustatakse. Kehtestatakse sätted kalalaevade tonnaaži füüsilise kontrollimise kohta. Riiklikud kontrolliprogrammid ja aastaaruanded Välja jäetud: 46, lisa 1 Muudetud: 55 Uued: 93a Laiendatakse riiklikke kontrolliprogramme, et hõlmata ÜKP õigusnormide kontroll ja mitte üksnes mitmeaastaste programmide kontroll. Lisa 1 mitmeaastaste kavade inspekteerimise kriteeriumide kohta jäetakse seega välja. Riiklikud kontrolliprogrammid hõlmavad ka harrastuskalapüügi kontrolli. Riiklike inspekteerimiste ja kontrollide kohta tuleb esitada aastaaruanded. TEEMA 4: SÜNERGIA TEISTE POLIITIKAVALDKONDADEGA Püügivahendid Muudetud: 14, 43 ja 55 Kaotatud püügivahenditest teatamist lihtsustatakse ja täiustatakse (elektrooniliste) püügipäevikute kasutamise kaudu kõikide kategooriate laevade puhul. Kehtiv erand, mida kohaldatakse lühemate kui 12 meetri pikkuste laevade suhtes ja mis käsitleb nõuet, et pardal oleks seadmed kaotatud püügivahendite tagasitoomiseks, jäetakse välja. Kehtestatakse tingimused liidu sätete koostamiseks harrastuskalapüügi püügivahendite märgistamisel ja kontrollil. Püügikeelualad Muudetud: 4, 50 Mõistet „püügikeelualad“ ja artikli 50 sätteid muudetakse, et võtta arvesse püügikeelualasid, mis on suveräänsed või kuuluvad liikmesriikide jurisdiktsiooni alla, või mis ei asu ELi vetes. TEEMA 5: LISSABONI LEPINGUGA VASTAVUSSE VIIMINE Lissaboni lepinguga vastavusse viimine Mitu artiklit on muudetud või lisatud Komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt antud volitused viiakse vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Tuleb kohandada ka sätteid, millega antakse nõukogule ainuotsustusõigus, et viia need ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatava uue korraga kooskõlla. Nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 (millega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet) muudatusettepanekud Teema Artiklid Ettepaneku erisätted ÜKPga vastavusse viimine Muudetud: 2 ja 3 Muudetud: 17 Ameti eesmärk ja ülesanded on uue ÜKPga täielikult kooskõlla viidud. Ameti inspekteerimisõiguste geograafiline ulatus ei piirdu enam rahvusvaheliste vetega. Andmevahetus Muudetud: 16 Muudatusettepanekud selgitavad teabe vahetust ja töötlemist käsitlevaid õigusnorme ning isikuandmete kaitse meetmeid. ELi detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatava ühise lähenemisviisiga vastavusse viimine Muudetud: 26, 29, 39 Esitatakse mitu muudatusettepanekut, et viia EFCA moodustamise määrus ühise lähenemisviisiga paremini vastavusse. Eelarve Muudetud: 35 Laiendatakse tulu saamise võimalusi, et võimaldada delegeerimislepinguid ja ad hoc toetusi kooskõlas sarnaste sätetega, mis kehtivad muude ametite (nt Frontex) suhtes. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) muudatusettepanekud Teema Artiklid Ettepaneku erisätted ETR-kalapüügi püügisertifikaadi (CATCH) digiteerimine Uued: 12a–12e Püügi sertifitseerimissüsteem, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 III peatükis, on paberipõhine ja seega ebatõhus. Liidu püügi sertifitseerimissüsteemi muudatusettepanekud näevad ette andmebaasi loomise püügisertifikaatide (CATCH) haldamiseks, tuginedes ametliku kontrolli teabehaldussüsteemile, võimaldades riskipõhist kontrolli, vähendades võimalusi pettusega seotud impordiks ja kergendades liikmesriikide halduskoormust. CATCHi toimingutega seotud funktsioone arendatakse eri etappides. Komisjonile antakse rakendus- ja delegeeritud volitused seoses CATCHi toimimise ja edasiarendamisega. Inspekteerimised Muudetud: 10 Määruse (EÜ) nr 1224/2009 uute sätetega vastavusse viimine Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelev kalalaev Muudetud: 2, 3, 11 Määruse (EÜ) nr 1224/2009 uute sätetega vastavusse viimine ja asjaomased ristviited. Menetlused ja jõustamismeetmed (sealhulgas tõsised rikkumised) Uued: 42a Muudetud: 27, 42, 43 Välja jäetud: 44–47 Kehtestatakse ristviited, et tagada kooskõla uute sätetega, mis käsitlevad menetlusi ja jõustamist ning karistusi määruses (EÜ) nr 1224/2009. Kehtetuks muutunud artiklid jäetakse välja. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid) muudatusettepanekud Määruse (EL) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ning nende varude püügi mitmeaastane kava) muudatusettepanekud Teema Artiklid Ettepaneku erisätted Määrus (EÜ) nr 1967/2006 Muudetud: 17 Välja jäetud: 21, 23 Selleks et tagada vastavus määrusele (EÜ) nr 1224/2009, jäetakse välja teatavad sätted, mis käsitlevad harrastuskalapüüki ja ümberlaadimist. Määrus (EL) 2016/1139 Välja jäetud: 12, 13 Selleks et tagada vastavus määrusele (EÜ) nr 1224/2009, jäetakse välja püügipäevikuid ja lubatud kõikumist käsitlevad sätted. 2018/0193 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, nõukogu määruseid (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 1967/2006 ja (EÜ) nr 1005/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139 kalanduskontrolli osas EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, pärast konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Ühist kalanduspoliitikat on reformitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013. Ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja kalandussektori kontrolli ja jõustamise suhtes kehtivad nõuded on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 2 ja 36. Selle edukas rakendamine sõltub tõhusast ja ajakohasest kontrolli- ja jõustamissüsteemist. (2)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 kehtestati liidu kalanduskontrolli süsteem, millega sätestatakse muu hulgas seirekeskused, kalalaevade jälgimine, püügiaruandluse kohustused, eelteatised, load, ümberlaadimine kolmandates riikides, püügikeeldude avaldamine, püügivõimsuse kontroll, riiklikud kontrolliprogrammid, harrastuskalapüügi kontroll, kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahela kontroll, kalandustoodete kaalumine, transpordidokumendid, lossimisdeklaratsioonid, müügiteatised ja üleandmisdeklaratsioonid, inspekteerimine ja audit, rikkumiste eest karistuste määramine ja andmetele juurdepääs. (3)Määrus (EÜ) nr 1224/2009 oli samas välja töötatud enne uue ühise kalanduspoliitika vastuvõtmist. Seepärast tuleks seda muuta, et käsitleda paremini ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamise nõudeid kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ning kasutada tänapäevase ja kulutõhusama kontrollitehnoloogia eeliseid. (4)Määruses (EÜ) nr 1224/2009 tuleks viidata määruse (EL) nr 1380/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 mõistetele. Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks mõned määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud mõisted välja jätta või neid muuta ning lisada uusi mõisteid. (5)Mõistet „ühise kalanduspoliitika eeskirjad“ tuleks muuta, et selgitada, et selle kohaldamisala hõlmab kogu liidu õigust, mida kalandussektoris kohaldatakse, sealhulgas õigusnorme, mis käsitlevad mere bioloogiliste ressursside tehnilisi ja kaitsemeetmeid, selliseid ressursse kasutavate liidu laevastike juhtimist ja kontrolli, kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist, liidu süsteemi ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamiseks, takistamiseks ja kõrvaldamiseks ning liidu sõlmitud rahvusvahelised lepingud. (6)Mõiste „laevaseiresüsteemi andmed“ tuleks asendada selgema väljendiga „laeva asukoha andmed“. Mõiste „laeva asukoha andmed“ ei peaks enam viitama satelliitseireseadmete kaudu teabe edastamisele, sest nüüd on olemas teistsugused tehnoloogiad laevade jälgimiseks ja laeva asukoha andmete edastamiseks. (7)Mõiste „partii“ tuleks viia vastavusse toidualases õiguses sätestatud partii mõistega. (8)Mõistet „mitmeaastased kavad“ tuleks ajakohastada, et võtta arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 sätteid mitmeaastaste kavade kohta. (9)Mõistetes „kalalaevatunnistus“, „püügikeelualad“ ja „harrastuskalapüük“ tuleks termin „vee-elusressursid“ asendada terminiga „mere bioloogilised ressursid“, et viia see mõiste vastavusse määrusega (EL) nr 1380/2013. (10)Mõiste „kalalaev“ on sätestatud määruses (EL) nr 1380/2013 ning see hõlmab laevu, mis on varustatud mere bioloogiliste ressursside kommertskasutuseks, näiteks kalapüügilaevad, abilaevad, kalatöötluslaevad, ümberlaadimisel kasutatavad laevad ning transpordilaevad, mis on varustatud kalandustoodete transpordiks, välja arvatud konteineriveolaevad. Mõiste „kalalaev“ määruses (EÜ) nr 1224/2009 tuleks seetõttu kustutada. (11)Selleks et edendada ühise kalanduspoliitika õigusnormide jõustamist, tuleks lisada uued mõisted „kalapüügilaev“ ja „vabakslaskmine“. (12)Väikesed kalatööstused omavad bioloogilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast liidus olulist rolli. Arvestades väikesemahuliste kalatööstuste võimalikke mõjusid kalavarudele, on oluline kontrollida, et väiksemate laevade püügitegevus ja püügikoormus oleksid ühise kalanduspoliitika õigusnormidega kooskõlas. Sel eesmärgil on vaja saada nende laevade asukoha andmeid. Seepärast peaksid liikmesriigid olema valmis jälgima kõiki kalalaevu, sealhulgas kalalaevu, mis on vähem kui 12 meetrit pikad. 12 meetrit pikkade laevade puhul on nüüd võimalik kasutada mobiilseadmeid, mis ei ole nii kallid ja mida on lihtne kasutada.

(13)Selleks et selgitada kalapüügi seire keskuste rolli, tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 sätted, mis käsitlevad neid keskuseid, paigutada eraldi artiklisse. (14)Määrust (EÜ) nr 1224/2009 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/812, et viia selle teatavad sätted vastavusse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustusega. Selleks et võimaldada lossimiskohustuse nõuetekohast kontrolli, on vaja riskihinnangule tuginedes varustada teatav osa kalalaevadest pidevalt salvestavate elektrooniliste jälgimisseadmetega, sealhulgas videovalvesüsteemiga. Videovalve andmeid võivad täiendada muudest elektroonilistest seireseadmetest saadud andmed. Nendest seadmetest, sealhulgas videovalvest saadud andmete alusel saavad liikmesriikide ametiisikud kontrollida merel kehtivale lossimiskohustusele vastavust. Videovalve salvestised peaksid käsitlema üksnes püügivahendeid ja neid laeva osasid, kus kalandustooteid võetakse pardale, käideldakse ja hoiustatakse. Videovalve salvestised tuleks kohalikult salvestada ning teha taotluse alusel kättesaadavaks üksnes liikmesriikide ametiisikutele või liidu inspektoritele eelkõige inspekteerimiste, uurimiste või auditi kontekstis. (15)Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, on äärmiselt oluline püügiandmete usaldusväärsus ja põhjalik kogumine. (16)Saagi registreerimise andmete esitamine paberil on kaasa toonud ebatäieliku ja ebausaldusväärse aruandluse ning lõppkokkuvõttes ebapiisava püügiandmete esitamise ettevõtjate poolt liikmesriikidele ja liikmesriikide poolt komisjonile ning pärssinud teabevahetust liikmesriikide vahel. Seepärast peetakse vajalikuks, et kaptenid salvestavad püüki puudutavad andmed digitaalselt ja esitavad need elektrooniliselt, eelkõige püügipäevikutes, ümberlaadimisdeklaratsioonides ja lossimisdeklaratsioonides. (17)Kui vähem kui 10 meetrit pikkade laevade kaptenitel ei olnud püügiandmetest teatamise kohustusi, tõi see kaasa selliste laevade ebatäielikud ja ebausaldusväärsed andmed, sest nende laevade andmete kogumine põhines proovivõtukavadel. Seepärast on oluline nõuda püügiandmete esitamist kõikide kalalaevade puhul nende suurusest olenemata. Sel viisil lihtsustatakse ka õigusnorme ning täiustatakse vastavust ja kontrolli. (18)12 meetrit pikkade või pikemate laevade puhul on oluline, et püügipäevikus esitatud andmed muudetakse täpsemaks ning need hõlmaksid püügiandmeid haalamise või toimingu järgi, sest see suurendab kontrolli tõhusust. Vähem kui 12 meetrit pikkade laevade puhul tuleks püügipäeviku täitmise ja esitamisega seotud kohustusi lihtsustada ning kaptenitelt tuleks nõuda püügipäevikus sisalduvate andmete esitamist üksnes üks kord enne sadamasse saabumist. (19)Sätteid, mis käsitlevad pardal hoitavate hinnanguliste kalakoguste lubatud kõikumist püügipäevikus, tuleks muuta, võttes arvesse uusi õigusnorme, mis käsitlevad püügipäevikus väiksema kui 50 kg saagi registreerimist. Lisaks tuleks muuta lubatud kõikumist käsitlevaid sätteid, et käsitleda sellise saagi eriomadusi, mis lossitakse sorteerimata. (20)Kui kalalaev lahkub, tuleks selles viivitamata alustada elektroonilise püügipäeviku täitmist ning sellele reisile määratakse püügireisi ainulaadne tunnusnumber. Püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioonid ja lossimisdeklaratsioonid peaksid hõlmama viidet püügireisi ainulaadsele tunnusnumbrile, et võimaldada täiustatud kontrolli ja parandada andmete kontrollimist liikmesriikide poolt ning kalandustoodete jälgitavust tarneahelas. Selleks et täiustada ja lihtsustada püügivahendeid käsitleva teabe edastamist liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, peaks püügipäeviku vorm hõlmama teavet kaotatud püügivahendite kohta. (21)Lossimise eelteatis võimaldab ametiisikutel paremini kontrollida saagi registreerimist ja püügitegevust käsitlevatele õigusnormidele vastavust. Saagi registreerimist käsitlevatele õigusnormidele vastavuse parandamiseks tuleks eelteatisi käsitlevaid sätteid kohaldada kõikide üle 12 meetri pikkuste laevade suhtes ja mitte üksnes kalalaevade suhtes, mis järgivad kalavarude eesmärke mitmeaastaste kavade alusel. Liikmesriikidel peaks olema õigus kehtestada lühem etteteatamisperiood oma lipu all sõitvate laevade jaoks, mis tegutsevad üksnes nende territoriaalvetes, kuivõrd see ei kahjusta nende suutlikkust laevu saabumisel inspekteerida. (22)Liidu kalalaevad, mis lossivad kalandustooteid kolmandates riikides või laadivad kalandustooteid ümber kolmandate riikide vetes või avamerel, peaksid esitama eelteatise või hankima lipuliikmesriigilt loa. Selliseid eelteatisi ja lubasid nõutakse, võttes arvesse lipuliikmesriikide vastutusvaldkondi seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete rahvusvahelistele turgudele sisenemise ärahoidmisega. (23)Sätteid, mis käsitlevad liikmesriikide poolt püügiandmete ja püügikoormuste registreerimist, tuleks muuta, et hõlmata kaalumisaruannetes, ülevõtmisteatistes ja transpordidokumentides esitatud andmeid. (24)Õigusnorme, mis käsitlevad saagi ja püügikoormuse koondandmete esitamist komisjonile, tuleks lihtsustada, sätestades kõikide andmete esitamiseks ühe kuupäeva. (25)Sätteid, mis käsitlevad komisjoni poolt püügikeeldude avaldamist pärast püügikvootide ammendamist või maksimaalsete lubatud püügikoormuste ületamist, tuleks lihtsustada, et võimaldada nende keeldude õigeaegset avaldamist. Need sätted tuleks sellegipoolest viia vastavusse määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud lossimiskohustusega. (26)Püügivõimsust käsitlevaid sätteid tuleks ajakohastada, et viidata määrusele (EL) nr 1380/2013. (27)Sätteid, mis käsitlevad kalalaevade mahutavuse kontrollimist püügivõimsuse kontrolli eesmärgil, tuleks lihtsustada ning sätteid, mis käsitlevad mootorivõimsuse kontrollimist, tuleks selgitada. Kui aktiivpüünistega varustatud kalalaevad töötavad mootoritega, mis ületavad nende registreerimisel märgitud mootorivõimsuse, on võimalik tagada vastavus määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud võimsuse ülempiiridega. Seepärast on oluline tõhusalt kontrollida aktiivpüünistega varustatud kalalaevade mootorivõimsust, kasutades seadmeid, mis jälgivad pidevalt mootorivõimsust. (28)Selleks et tagada vastavus ühise kalanduspoliitika eeskirjadele, peaks igalt liikmesriigilt nõudma, et ta kehtestab aastased või mitmeaastased riiklikud kontrolliprogrammid, mis hõlmavad kõiki ühise kalanduspoliitika õigusnorme, ning ajakohastab neid korrapäraselt. Liikmesriigid peaksid tagama, et ametlikku kontrolli tehakse riskipõhiselt. Riiklike inspekteerimiste ja kontrollide kohta tuleks samuti nõuda aastaaruandeid. (29)Püügikeelualad kehtestatakse liidu õigusaktide, riikide õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute alusel. Seepärast tules liikmesriikide poolt püügikeelualade kontrollimist käsitlevaid sätteid kohaldada püügikeelualade suhtes nende asukohast olenemata. Samuti tuleks vajaduse korral kontrollida harrastuskalapüügi laevu püügikeelualades. (30)Harrastuskalapüügil on oluline roll liidus nii bioloogilisest, majanduslikust kui ka sotsiaalsest seisukohast. Arvestades harrastuskalapüügi märkimisväärset mõju teatavatele kalavarudele, on vaja sätestada erivahendid, mis võimaldavad harrastuskalapüügi tõhusat kontrolli liikmesriikide poolt. Registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise süsteem peaks võimaldama harrastuskalapüügiga tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute täpset loendamist ning saagi ja püügitavade kohta usaldusväärsete andmete kogumist. Piisavate ja usaldusväärsete andmete kogumine harrastuskalapüügi kohta on vajalik, et hinnata nende kalapüügitavade mõju kalavarudele ning anda liikmesriikidele ja komisjonile teavet, mis on vajalik mere bioloogiliste ressursside tõhusaks juhtimiseks ja kontrolliks. (31)Ühise kalanduspoliitika alusel on juba kehtestatud mitu konkreetset kaitsemeedet, mida harrastuskalapüügi suhtes kohaldatakse. Registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise ning saagi registreerimise süsteemid peaksid võimaldama nende konkreetsete kaitsemeetmete tõhusat kontrolli. (32)Tarneahela kontrolli sätteid tuleks selgitada, et võimaldada liikmesriikidel viia läbi kontrolli ja inspekteerimist kõikides kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise etappides alates esimesest müügist kuni jaemüügini, sealhulgas transpordi puhul.

(33)Kalandus- ja vesiviljelustoodete turuleviimise suhtes kohaldatavaid õigusnorme tuleks selgitada. Tuleks selgitada, et partiid peaksid koosnema ühe liigi kalandus- ja vesiviljelustoodetest, välja arvatud juhul, kui need koosnevad väga väikestest kogustest. (34)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 18 sätestatud jälgitavuse nõuetega sätestatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 931/2011 teatavad jälgitavuse õigusnormid loomset päritolu toidu konkreetse sektori suhtes, nimelt tuleb konkreetne teabehulk, mida ettevõtjad peavad registreerima, teha pädevatele ametiasutustele nõudmise korral kättesaadavaks ning edastada ettevõtjale, kellele kalandustoodet tarnitakse. Kalandussektoris on jälgitavus oluline mitte üksnes toiduohutuse eesmärkidel, vaid ka kontrolli võimaldamiseks ning tarbijate huvide kaitsmise tagamiseks. (35)Seepärast on asjakohane võtta aluseks kehtivad jälgitavust reguleerivad õigusnormid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 18 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 931/2011. Ettevõtjad peaksid registreerima konkreetse teabekogumi kalandus- ja vesiviljelustoodete kohta, mis tehakse nõudmise korral pädevatele ametiasutustele kättesaadavaks ning edastatakse ettevõtjale, kellele kalandustoodet tarnitakse. Kalandustoodete korral, mida ei impordita, peaks see jälgitavuse teave sisaldama püügireisi ainulaadset tunnusnumbrit, sest see võimaldab luua seose kalandustoodete konkreetse partii ning liidu kalalaeva või kalalaevade konkreetse lossimise vahel samas asjaomases geograafilises piirkonnas. (36)Kooskõlas määrusega (EL) nr 931/2011 tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete kontrolli jaoks oluline jälgitavuse teave teha kättesaadavaks alates esimesest müügist kuni jaemüügitasandini. See võimaldab eelkõige seda, et tarbijale liikide ning kalandus- või vesiviljelustoodete päritolu kohta esitatud teave on täpne. (37)Samu õigusnorme tuleks kohaldada kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. Imporditud toodete korral peaks kohustuslik jälgitavuse teave hõlmama viidet määrusega (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud püügisertifikaadile. (38)Selleks et tagada kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse teabe tõhus ja õigeaegne edastamine, tuleks see teave salvestada digitaalselt ning edastada elektrooniliselt tarneahelas ja pädevatele ametiasutustele nende taotlusel. (39)Otse kalalaevadelt tarbijatele müüdavate kalandustoodete korral ei kohaldata alla teatava künnise jäävate koguste suhtes jälgitavust, registreeritud ostjaid ja müügiteatisi käsitlevaid õigusnorme. Neid künniseid tuleks ühtlustada ja alandada, et minimeerida selliste kalandustoodete turuleviimist, mida ei saa jälgida ja seega kontrollida. (40)Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, on äärmiselt oluline püügiandmete usaldusväärsus ja põhjalik kogumine. Eelkõige tuleks püügiandmete salvestamine lossimise ajal viia läbi kõige usaldusväärsemal viisil, mis võimalik. Sel eesmärgil on vaja tugevdada menetlust, mis puudutab kalandustoodete kaalumist lossimisel. (41)Kaalumine peaks põhinema süsteemidel, mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused ja liikmesriikide poolt sel eesmärgil registreeritud ettevõtjad. Kõiki tooteid tuleks kaaluda lossimisel liikide järgi, sest see tagab saagi täpsema aruandluse. Peale selle tuleks kaalumisandmeid salvestada elektrooniliselt ja hoida alles kolm aastat. (42)Sorteerimata liikide lossimist tuleks lubada üksnes rangete tingimuste täitmise korral, sealhulgas kaalumine süsteemide alusel, mida käitavad või kontrollivad liikmesriikide ametiasutused. (43)Selleks et täiustada kontrolli ning võimaldada registreeritud püügiandmete kiiret kontrollimist ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel, on vaja, et kõik ettevõtjad registreeriksid andmeid digitaalselt ning esitaksid need 24 tunni jooksul elektrooniliselt liikmesriikidele. See puudutab eelkõige lossimisdeklaratsioone, müügiteatisi ja ülevõtmisteatisi. (44)Tulenevalt piisavate tehnoloogiliste vahendite kättesaadavusest tuleks andmete digitaalse salvestamise ja 24 tunni jooksul liikmesriikidele elektroonilise edastamise nõuet kohaldada kõikide kalandustoodete ostjate suhtes. (45)Transpordidokumentide edastamist asjaomastele liikmesriikidele tuleks lihtsustada ning see peaks toimuma enne lahkumist, et võimaldada kontrolli pädevate asutuste poolt. (46)Lossimisdeklaratsioonid, müügiteatised, üleandmisdeklaratsioonid ja transpordidokumendid peaksid hõlmama viidet püügireisi ainulaadsele tunnusnumbrile, et võimaldada täiustatud kontrolli ja parandada andmete kontrollimist liikmesriikide poolt ning kalandustoodete jälgitavust tarneahelas. (47)Määruse (EÜ) nr 1224/2009 sätted, mis käsitlevad tootjaorganisatsioonide ning hinnakorralduse ja sekkumiskorra seiret, ei ole enam asjakohased ning tuleks kustutada, sest selline seire on nüüd sätestatud määruses (EL) nr 1379/2013. (48)Selleks et parandada riikide ametiasutuste läbi viidud riskihindamist kontrollitoimingute kavandamisel ning inspekteerimiste tõhusust, tuleks täiustada nõudeid, mis käsitlevad rikkumiste riiklikku registrit. (49)Selleks et tagada liikmesriikides võrdsed tingimused seoses kõikide ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkujate õigusliku kohtlemisega, tuleks selgitada ja tugevdada sellise käitumise kindlaks määramist käsitlevaid sätteid, mis toovad kaasa nende õigusnormide tõsise rikkumise. (50)Tõhusa hoiatamise tagamiseks kõige kahjulikuma käitumise vastu kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega on vaja kehtestada ammendav rikkumiste loetelu, mida käsitletakse mis tahes asjaoludel tõsisena. Lisaks tuleb proportsionaalsuse tagamiseks kehtestada ammendav loetelu kriteeriumidest, mida riigi pädevad ametiasutused kasutavad teatavate muude rikkumiste tõsiduse kindlaks määramisel. (51)Tõsistele rikkumistele kiirema, tõhusama ja veenvama reaktsiooni tagamiseks peaks liikmesriigid kehtestama selliste tõsiste rikkumiste puhuks haldusmenetluse, ilma et see piiraks kehtivat kriminaalmenetlust. Trahvide standardsete miinimumtasemete kehtestamine ja punktisüsteemi täiustamine, mis võib kaasa tuua kalalaevatunnistuste või laevajuhtimisõiguse peatamise või tagasivõtmise, suurendab samuti kõikide liikmesriikide karistussüsteemide hoiatavat mõju ja hoiab ära korduvad rikkumised. (52)Riikide üksustel, kes vastutavad kalanduskontrolli eest, samuti kohtuorganitel peaks olema juurdepääs rikkumiste riiklikule registrile. Liikmesriikide vahelistes riiklikes registrites sisalduva teabe täiesti läbipaistev vahetus suurendab samuti tõhusust ja tagab kontrollitegevuse jaoks võrdsed tingimused.

(53)Kontrollimine on oluline samm, et tagada liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt kogutud andmete usaldusväärsus ja täielikkus. Tuleks selgitada kontrollitavat andmekogumit ja liikmesriikide kohustusi mittevastavuste korral. (54)Selleks et täita oma kohustusi ühise kalanduspoliitika õigusnormide alusel, peab komisjonil olema juurdepääs liikmesriikide kogutud eri andmetele. Tuleks selgitada, millised andmed peaksid olema komisjonile kättesaadavad ning milliseid ülesandeid peab komisjon neid andmeid kasutades täitma. (55)Liikmesriikide kogutud andmed on väga väärtuslikud ka teaduslikel eesmärkidel. Tuleks selgitada, et liikmesriikide ja liidu teadusasutustele võib anda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 juurdepääsu kogutud andmetele, eelkõige laeva asukoha andmetele ja püügitegevuse andmetele. Lisaks on liikmesriikide kogutud püügiandmed olulised ka Euroopa Liidu statistikaameti (Eurostat) jaoks, kes saab neid kasutada kalandusstatistika koostamiseks. (56)Kuna liikmesriikidevaheline andmevahetus on ühise kalanduspoliitika õigusnormide alusel kohustuste kontrollimiseks ja jõustamiseks äärmiselt oluline, tuleks selgitada seda teabevahetust käsitlevaid sätteid. Eelkõige peaksid liikmesriigid andma teineteisele juurdepääsu oma rikkumiste registritele, sest see võimaldab neil täiustada õigusnormide jõustamist liidu kalalaevade suhtes, mis sõidavad teise liikmesriigi lipu all nende vetes, ja seoses kalalaevadega, mis sõidavad nende enda lipu all ning on toime pannud rikkumise teiste liikmesriikide vetes. (57)Liikmesriikide kogutud andmed, millele komisjonil peaks olema juurdepääs, näiteks püügitegevuse andmed, kontrolliandmed, muud elektroonilised kalapüügi andmebaasid ja rikkumiste riiklik register, võivad sisaldada isikuandmeid. Kuna püügireisi tunnusnumber ja kalalaeva nimi võivad võimaldada füüsiliste isikute, näiteks kalalaeva omaniku või kapteni tuvastamist, võidakse selliseid andmeid sisaldavat teavet käsitleda teatavatel asjaoludel ka isikuandmetena. (58)Isikuandmete töötlemine on vajalik kalanduskontrolliks ja jõustamiseks. Eelkõige peaks püügivõimaluste seire, sealhulgas kvootide kasutamise eesmärgil olema komisjonil võimalus töödelda püügipäevikutest, lossimisdeklaratsioonidest, müügiteatistest ja muudest püügiandmetest saadud andmeid, et kontrollida liikmesriikide esitatud koondandmeid. Kontrollide ja auditite läbiviimiseks ning liikmesriikide kontrollitegevuse seireks peaks komisjonil olema juurdepääs teabele ja ta peaks töötlema teavet, nagu inspekteerimise ja kontrolliülesandega vaatlejate aruanded ja rikkumiste andmebaas. Rahvusvaheliste lepingute ja kaitsemeetmete ettevalmistamise ning nendele vastavuse puhul peaks komisjon töötlema vajaduse korral andmeid, mis käsitlevad liidu kalalaevade püügitegevust mujal kui liidu vetes, sealhulgas laevade tunnusnumbrid ning laeva omaniku ja kapteni nimi. (59)Kalanduskontrolli ja jõustamise jaoks töödeldavaid isikuandmeid tuleks üldiselt hoida alles viis aastat püügivõimaluste seire eesmärgil ning komisjon kontrollib liikmesriikide esitatud koondandmeid viie aasta jooksul pärast nende edastamist. Rikkumiste, inspekteerimiste, kontrollimiste, kaebuste või auditite järelmeetmetena või käimasoleva kohtu- või haldusmenetluse korral tuleb andmeid alles hoida kauem ehk kümme aastat tingituna selliste protsesside pikkusest ning vajadusest kasutada neid andmeid kogu perioodi jooksul, mil need protsessid toimivad. (60)Igal ajal ja kõigil tasanditel tuleb tagada, et järgitakse isikuandmete kaitse kohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679, määruses (EL) 2018/XX ja, kui see on kohaldatav, direktiivi (EL) 2016/680 ülevõtmiseks vastu võetud liikmesriikide sätetes. (61)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 on komisjoni volitatud rakendama kõnealuse määruse teatavaid sätteid. (62)Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel tuleb määrusega (EÜ) nr 1224/2009 antud volitused Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 vastavusse viia. (63)Õigusaktide vastuvõtmise volitused kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 tuleks delegeerida komisjonile, et täiendada määrust (EÜ) nr 1224/2009 konkreetsete kontrolli reguleerivate õigusnormidega, mis käsitlevad: –teatavate kalalaevade vabastamist kalapüügiloa kohustusest; –sätteid, mida kohaldatakse elektrooniliste salvestus- ja aruandlussüsteemide katkestuste korral, sealhulgas jälgimissüsteemide, püügipäeviku, eelteatiste, ümberlaadimiste, lossimisdeklaratsioonide suhtes; –teatava kategooria kalalaevade vabastamist kohustusest täita ja esitada eelteatis ja ümberlaadimisdeklaratsioon; –üksikasjalikke õigusnorme jälgitavuse süsteemide toimimise kohta; –kaalujate registreerimise kriteeriumeid ja korda ning kaalumisregistrite sisu; –kaalumiskorda reguleerivaid õigusnorme ja väikeste pelaagiliste liikide suhtes kohaldatavaid erinorme; –kontrolliülesandega vaatlejate suhtes kohaldatavaid õigusnorme; –liikmesriikide pädevate asutuste ja ettevõtjate inspekteerimist käsitlevaid õigusnorme; –kalalaevatunnistuse peatamist või tagasivõtmist tingivate tegurite määratlemist, peatamise või tagasivõtmise järelmeetmeid, punktide kustutamist;

–miinimumnõudeid riiklike kontrollimeetmete programmide, iga-aastaste aruannete ja kriteeriumide kehtestamise suhtes; –liikmesriikide suhtes tähtaja kehtestamist, et kalavarude ohutu kasutamise tõendamiseks. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (1). Eelkõige, selleks et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (64)Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused määruse (EÜ) nr 1224/2009 rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks seoses järgmisega: –kalalaevatunnistused ja kalapüügiload; –kalalaevade, püügivahendite ja aluste märgistamine ja tuvastamine; –jälgimisseadmete tehnilised nõuded ja omadused; –lubatud kõikumine; –säilitatud või töödeldud kala ümberarvestamisel eluskaaluks kohaldatavad ümberarvestustegurid; –laeva asukoha andmete sisu ja vorm, püügipäevikute, eelteatiste, ümberlaadimisdeklaratsioonide ja lossimisdeklaratsioonide sisu ja vorm ning nende täitmist ja digitaalset salvestamist ja edastamist käsitlevad õigusnormid; –elektrooniliste seireseadmete süsteemide (sealhulgas videovalvesüsteemide) tehnilised nõuded ja omadused; –saagi registreerimise ja püügikoormuste andmete komisjonile esitamise vorm; –parandusmeetmed, kui liikmesriigile on tekitatud kahju; –mootorivõimsuse, kalalaeva mahutavuse, tüübikinnituse, püügivahendite liigi, arvu ja omaduste kontrollimine; –mootorivõimsuse pideva seire seadmete tehnilised nõuded ja omadused; –mootorivõimsuse tunnistuse väljastamine; –registreerimise või kalalaevatunnistuse väljaandmise süsteem, laevade jälgimine ning teatavate harrastuskalapüügivahendite kontroll; –sorteerimata saagi lossimise proovivõtukavad; –registreeritud ostjad; –järelevalvearuanded ja inspektsiooniaruanded;

–inspekteerimis- ja seirearuande jaoks andmebaasi käitamine; –koguste kehtestamine võrreldes kvootidega parandusmeetmete korral; –kalalaevatunnistuste omanike ja kaptenite jaoks punktisüsteemi käitamine; –kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammid; –kvootide vähendamine; –andmetele juurdepääs ja andmevahetus; –liikmesriigi aruandlus; –vastastikune abi. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (65)Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt tuleb kohandada mõnda sätet, millega antakse nõukogule ainuotsustusõigus, et viia need kooskõlla ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatava uue korraga. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 järgmised osad uuesti sõnastada: –igas mitmeaastases kavas püügi piirmäära kehtestamine, mille ületamise korral tuleb kasutada määratud sadamat või rannikuäärset kohta, ning andmete edastamise sageduse kehtestamine; –kontrolli- ja vaatluskava kehtestamine. (66) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1224/2009 vastavalt muuta. (67)Määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaldamisalaga vastavuse tagamiseks tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 eesmärke laiendada. Euroopa Kalanduskontrolli Ameti ülesanded peaksid hõlmama ühise kalanduspoliitika kui terviku kohaldamise ühtlustamist. Need peaksid hõlmama uurimis- ja arendustegevust kontrolli- ja inspekteerimistehnikate valdkonnas ning komisjoni abistamist teatavates valdkondades. (68)Tuleks tagada, et amet täidab andmetöötluse ja -vahetuse raames kohustusi, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, mis on sätestatud määruses (EL) 2018/XX. Liidu institutsioonide esindajatel peaks olema võimalus osaleda ameti haldusnõukogu koosolekul. (69)Tuleks selgitada, et nii ameti iga-aastaste kui ka mitmeaastaste töökavade kavand, mille koostab tema tegevdirektor, tuleb esitada ameti haldusnõukogule. (70)Tuleks selgitada, et amet võib saada vahendeid ka delegeerimislepingute või ühekordsete toetuste vormis, ilma et see piiraks muid tululiike. (71)Lisaks tuleks selgitada komisjoni poolt ameti hindamist käsitlevaid sätteid. (72)Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 768/2005 vastavalt muuta.

(73)Kontrollisätete vahelise ühtsuse tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139. Eelkõige tuleks selle asemel kohaldada nõukogu määruses (EÜ) nr 1967/2006 kehtestatud sätteid, mis käsitlevad harrastuskalapüügi kontrolli, ümberlaadimiste registreerimist ja neist teatamist ning saagi registreerimist, ning määruses (EL) 2016/1139 kehtestatud sätteid, mis käsitlevad püügipäevikuid ja nendes registreeritud hinnangute lubatud kõikumist, tuleks välja jätta ja nende asemel kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 asjaomaseid sätteid. (74)Määruse (EÜ) nr 1005/2008 III peatükis sätestatud püügi sertifitseerimissüsteem on paberipõhine ja seega ebatõhus ning ei ole kalandustoodete digiteeritud jälgimissüsteemiga kooskõlas. Kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega ning süsteemi tõhusa rakendamise tagamiseks tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2008 muuta, et luua andmebaas püügisertifikaatide (CATCH) haldamiseks, tuginedes ametliku kontrolli teabehaldussüsteemile, võimaldades riskipõhist kontrolli, vähendades võimalusi pettusega seotud impordiks ja kergendades liikmesriikide halduskoormust. CATCHi toimingutega seotud funktsioone arendatakse eri etappides. (75)Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1005/2008 rakendamiseks ühtsed tingimused ning võimaldada eelkõige ametlike kontrollimiste ja muu asjaomase ametliku tegevuse jaoks, mis on seotud kalandustoodete impordi ja ekspordiga, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1005/2008 alusel, vajaliku teabe ja dokumentide lõimitud haldust, käitlemist, salvestamist ja vahetust, tuleks anda komisjonile rakendus- ja delegeeritud volitused seoses CATCHi toimimise ja arendamisega, tuginedes ametliku kontrolli teabehaldussüsteemile. (76)Selleks et tagada ühtsus liidu õigusaktide vahel, mis reguleerivad kalanduskontrolli, tuleks teatavad tõsiseid rikkumisi käsitlevad sätted, mis on esitatud määruses (EL) nr 1005/2008, välja jätta ning viia vajaduse korral üle määrusesse (EÜ) nr 1224/2009, mis on peamine õigusakt kalanduskontrolli valdkonnas. Määruses (EÜ) nr 1005/2008 tuleks järelikult viidata sätetele, mis käsitlevad tõsiseid rikkumisi, mis on esitatud määruses (EL) nr 1224/2009. (77)Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1005/2008 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1224/2009 muutmine Määrust (EÜ) nr 1224/2009 muudetakse järgmiselt. (1)Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: (a)sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas määruses mõisteid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 ja määruse (EL) nr 1379/2013 artiklis 5.“ (b)Punkt 2 asendatakse järgmisega: „2. „ühise kalanduspoliitika eeskirjad“ – õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, sealhulgas liidu sõlmitud rahvusvahelised kokkulepped mere bioloogiliste ressursside kaitse, majandamise ja kasutamise, vesiviljeluse ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemise, transpordi ja turustamise kohta;“ (c)punkt 9 asendatakse järgmisega: „9. „kalalaevatunnistus“ – ametlik dokument, mis annab selle omanikule õiguse kasutada riiklike eeskirjade kohaselt teatavat püügivõimsust mere bioloogiliste ressursside töönduslikul eesmärgil kasutamiseks. See sisaldab miinimumnõudeid seoses kalalaeva identifitseerimise, tehniliste näitajatega ja seadistamisega;“ (d)punkt 12 asendatakse järgmisega: „12. „laeva asukoha andmed“ – andmed kalalaeva identifitseerimise, geograafilise asukoha, kuupäeva, kellaaja, kursi ja kiiruse kohta, mis edastatakse kalalaeva pardale paigaldatud seireseadmete kaudu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele;“ (e)punkt 14 asendatakse järgmisega: „14.„püügikeeluala“ – mis tahes mereala, kus püügitegevus on kas ajutiselt või alaliselt piiratud või keelatud;“

(f)punkt 20 asendatakse järgmisega: „20.„partii“ – kalandus- ja vesiviljelustoodete ühikute kogum;“ (g)punkt 24 asendatakse järgmisega: „24.„mitmeaastased kavad“ – määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 9 ja 10 osutatud kavad, määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt vastu võetud majandamiskavad ning muud liidu meetmed, mis on vastu võetud Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõike 3 põhjal ning milles on sätestatud teatavate kalavarude konkreetsed majandamis- või taastamismeetmed rohkem kui üheks aastaks;“ (h)punkt 23 jäetakse välja; (i)punkt 28 asendatakse järgmisega: „28. „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;“ (j)punkt 31 jäetakse välja; (k)lisatakse punktid 33 ja 34: „33. „vabakslaskmine“ – kalade tahtlik püügivahendist välja laskmine enne vahendi täies ulatuses kalalaeva pardale tõmbamist; 34. „püügilaev“ – laev, mida kasutatakse mere bioloogiliste ressursside püügiks.“ (2)Artikli 5 lõige 6 jäetakse välja. (3)Artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 Kalalaevatunnistus 1. Liidu kalalaeva võib kasutada mere bioloogiliste ressursside töönduslikul eesmärgil kasutamiseks vaid juhul, kui tal on kehtiv kalalaevatunnistus. 2. Lipuliikmesriik tagab, et kalalaevatunnistuses sisalduv teave on täpne ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 24 osutatud liidu kalalaevastiku registris sisalduva teabega. 3. Lipuliikmesriik peatab ajutiselt sellise laeva kalalaevatunnistuse, mille suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille kohta on teinud otsuse kõnealune liikmesriik või mille kalapüügiluba on peatatud vastavalt artiklile 91b. 4. Lipuliikmesriik võtab jäädavalt ära sellise laeva kalalaevatunnistuse, mille suhtes rakendatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 22 viidatud püügivõimsuse korrigeerimise meedet või mille kalapüügiluba on ära võetud vastavalt artiklile 91b. 5.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega eeskirjad lipuliikmesriigi väljastatud kalalaevatunnistuste kehtivuse ning neis sisalduva minimaalse teabe kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

(4)Artiklit 7 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Kui liikmesriigil on tema lipu all sõitvate kalalaevade riiklik kalapüügilubade süsteem, saadab ta komisjonile selle taotlusel kokkuvõtte loal sisalduvast teabest ning seotud püügikoormuse koondandmed.“ (b)Lõige 5 asendatakse järgmisega: „5.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega eeskirjad lipuliikmesriigi väljastatud kalapüügilubade kehtivuse ning neis sisalduva minimaalse teabe kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. (c)Lisatakse järgmine lõige 6: „6. Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega alla 10 meetrise kogupikkusega liidu kalalaevadele nähakse ette erandid kohustusest omada kalapüügiluba.“ (5)Artiklit 8 muudetakse järgmiselt: (a)Artikli 8 pealkiri asendatakse järgmisega: „Artikkel 8 Liidu kalalaevade ja nende püügivahendite märgistamine ja identifitseerimine“ (b)lõige 2 asendatakse järgmisega: „2.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega eeskirjad, milles käsitletakse järgmist: (a)laevade märgistamine ja identifitseerimine; (b)laeva identifitseerimise dokumendid, mis peavad olema pardal; (c)abilaevade ja peibutuspüügivahendite märgistamine ja identifitseerimine; (d)püügivahendite märgistamine ja identifitseerimine; (e)püügivahendite märgised; (f)poide ja köite märgistamine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

(6)Artikkel 9 asendatakse järgmisega: „Artikkel 9 Laevaseiresüsteemid 1.Liikmesriigid kasutavad laevaseiresüsteeme, et laevade asukoha andmeid kogudes ja analüüsides jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade asukohta ja liikumist, olenemata nende asukohast, ning kalalaevade asukohta ja liikumist liikmesriikide vetes. Lipuliikmesriik tagab pideva ja süstemaatilise seire ning kontrollib laeva asukoha andmete täpsust. 2.Liidu kalalaevadele peab olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ja laeva identifitseerida, edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. Laevaseiresüsteem võimaldab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel, millele on osutatud artiklis 9a, igal ajal kalalaeva kohta andmeid küsida. Laeva asukoha andmete edastamine ja andmete küsimine võib toimuda satelliidiühenduse või maismaa mobiilsidevõrgu kaudu, kui levi ulatus seda võimaldab. 3.Erandina lõikest 2 võivad alla 12meetrise kogupikkusega liidu kalalaevade kaptenid kasutada pardal mobiilset seadet, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, registreerides ja edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. Ajavahemikul, mil seade ei ole mobiilsidevõrgu levialas, laeva asukoha andmed salvestatakse, ning need edastatakse niipea, kui laev jõuab mobiilsidevõrgu levialasse ja hiljemalt enne sadamasse sisenemist. 4.Kui liidu kalalaev on teise liikmesriigi vetes, teeb lipuliikmesriik kättesaadavaks kõnealuse laeva asukoha andmed, edastades need automaatselt rannikuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele. Laeva asukoha andmed tehakse kättesaadavaks ka liikmesriigile, kelle sadamates kalalaev tõenäoliselt lossib oma saagi või kelle vetes kalalaev tõenäoliselt jätkab oma püügitegevust. 5.Kui liidu kalalaev tegutseb kolmanda riigi vetes või vetes, kus kalavarusid majandab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 1, ning kui selle kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppes või organisatsiooni kohaldatavates eeskirjades on selliselt sätestatud, tehakse laeva asukoha andmed kättesaadavaks ka asjaomasele riigile või organisatsioonile. 6.Sarnaselt käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvate liidu kalalaevadega peab liidu vetes tegutsevatele kolmandate riikide kalalaevadele olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ja laeva identifitseerida, edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. 7.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks, milles käsitletakse püügitegevuse ja püügikoormuse seiret kalapüügi seirekeskuste poolt, ning eelkõige kaptenite kohustusi seoses laevaseireseadmetega. 8. Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse järgmist: (a)laeva asukoha andmete vorm ja sisu; (b)laevaseireseadmete suhtes kohaldatavad nõuded ja seadmete tehniline kirjeldus; (c)kalalaevade asukohta ja liikumist (sealhulgas püügikeelualadel) käsitlevate andmete edastamise sagedus; (d)andmete edastamine rannikuliikmesriikidele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ (7)Lisatakse artikkel 9a: „Artikkel 9a Kalapüügi seirekeskused

1.Liikmesriigid rajavad kalapüügi seirekeskused, mis jälgivad püügitegevust ja püügikoormuseid, ning haldavad neid. Konkreetse liikmesriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma lipu all sõitvaid kalalaevu, ükskõik millistes vetes need tegutsevad või millises sadamas need asuvad, ning samuti teiste liikmesriikide lipu all sõitvaid liidu kalalaevu ja kolmandate riikide kalalaevu, mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi käsitlevaid sätteid ja mis tegutsevad selle konkreetse liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes. 2.Iga lipuliikmesriik määrab pädevad asutused, kes vastutavad kalapüügi seirekeskuse eest, ning võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema kalapüügi seirekeskusel oleks nõuetekohased personaliressursid ning nad oleksid varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist ning elektroonilist edastamist. Liikmesriigid näevad ette varundamis- ja taastamisprotseduurid süsteemis tekkinud häire korral. Liikmesriigid võivad kasutada ühist kalapüügi seirekeskust. 3.Lipuliikmesriigid tagavad, et kalapüügi seirekeskustel on juurdepääs kõikidele asjakohastele andmetele, eelkõige artiklites 109 ja 110 loetletud andmetele, ning keskused toimivad seitse päeva nädalas ja 24 tundi ööpäevas. 4.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks, milles käsitletakse püügitegevuse ja püügikoormuse seiret kalapüügi seirekeskuste poolt, eelkõige seoses järgmisega: (a)teatavatesse piirkondadesse sisenemise ja neist väljumise seire; (b)püügitegevuse seire ja registreerimine; (c)laevaseireseadme tehnilise rikke, mittetoimimise või sidehäire korral kohaldatavad sätted; (d)kalalaevade asukohta ja liikumist kajastavate andmete saamata jäämise korral võetavad meetmed.“ (8)Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Automaatse identifitseerimise süsteem Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt peab üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ja hoidma seda kasutuses ning süsteem peab vastama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.“ (9)Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12 Andmete edastamine järelevalvetoiminguteks Käesoleva määruse raames kogutud laevaseiresüsteemi(de), automaatse identifitseerimise süsteemi ja laevade tuvastamise süsteemi andmed tehakse kättesaadavaks komisjonile, liidu ametitele ja liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, kes osalevad järelevalvetoimingutes mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, piirikontrolli, merekeskkonna kaitse ning õiguskorra tagamise eesmärgil.“ (10)Artikkel 13 jäetakse välja. (11)Artikkel 14 asendatakse järgmisega: „Artikkel 14 Püügipäeviku täitmine

1.Kõikide liidu püügilaevade kaptenid täidavad elektroonilist püügipäevikut püügitegevuse registreerimiseks. 2.Lõikes 1 osutatud püügipäevik sisaldab eelkõige järgmist teavet: (a)püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber; (b)kalalaeva pardatähis ja nimi; (c)iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; (d)püügi kuupäev ja vajaduse korral ka kellaaeg; (e)sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus; (f)püügivahendi tüüp, selle tehniline kirjeldus ja mõõtmed; (g)iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; kui liidu kalalaeva kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitatakse kõnealune teave iga loomuse või püügioperatsiooni kohta; (h)tagasiheite hinnanguline eluskaalu ekvivalent kõikide liikide puhul, mille suhtes ei kohaldata lossimiskohustust; (i)tagasiheite hinnanguline kogus kõikide liikide puhul, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetele 4 ja 5 ei kohaldata lossimiskohustust; (j)kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid; (k)artikli 3 lõikes 1 osutatud kalanduskokkulepete kohaselt nõutud teave. 3.Püügivahendi merel kaotamise korral peab logiraamat sisaldama lisaks järgmist: (a)kaotatud püügivahendi liik; (b)püügivahendi kaotamise kuupäev ja kellaaeg; (c)püügivahendi kaotamise koht; (d)püügivahendi tagasi toomiseks võetud meetmed. 4.Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel püügipäevikusse kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega on lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 %. Selliste pardal hoitavate liikide puhul, mille eluskaalu ekvivalent ei ületa 50 kilo, on lubatud kõikumine 20 % liigi kohta. Erandina esimesest lõigust ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a esimeses ja kolmandas taandes osutatud saagi korral, mis lossitakse sortimata, käesolevas lõikes sätestatud piiranguid selliste liikide püügi suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

(a)need moodustavad vähem kui 1 % kõikidest lossitud liikidest ning (b)nende kogukaal on alla 100 kilo. 5.Püügi puhul, mille suhtes rakendatakse liidu püügikoormuse reguleerimise kava, peavad liidu püügilaevade kaptenid registreerima püügipäevikusse piirkonnas veedetud aja ja esitama järgmised andmed: (a)seoses veetavate püünistega: i) antud piirkonnas asuvasse sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; ii) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast; iii) pardal hoitud saak eluskaalu kilogrammides liikide kaupa kõnealusest piirkonnast väljumise või selles piirkonnas asuvasse sadamasse sissesõidu ajal; (b)seoses seisevpüünistega: i) antud piirkonnas asuvasse sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; ii) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast; iii) kõnealustes piirkondades seisevpüüniste paigaldamise või ümberpaigutamise kuupäev ja kellaaeg; iv) seisevpüünistega kalapüügi lõpetamise kuupäev ja kellaaeg; v) pardal hoitud saak eluskaalu kilogrammides liikide kaupa kõnealusest piirkonnast väljumise või selles piirkonnas asuvasse sadamasse sissesõidu ajal. 6.Püügipäevikusse märkimisel kohaldavad liidu püügilaevade kaptenid säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti. 7.Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid registreerivad käesolevas artiklis osutatud teabe nii nagu liidu kalalaevade kaptenid. 8.Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 9.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega (a)lõikes 3 määratletud lubatud kõikumise üksikasjalikud rakenduseeskirjad; (b)ümberarvestuskoefitsientide kasutamise üksikasjalikud eeskirjad; (c)ümberarvestuskoefitsiendid.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ (12)Artikkel 15 asendatakse järgmisega: „Artikkel 15 Püügipäeviku elektrooniline esitamine 1.Liidu selliste püügilaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitavad artiklis 14 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele: (a)vähemalt üks kord päevas ja vajaduse korral pärast iga loomuse võtmist ning (b)enne sadamasse sisenemist pärast viimast püügitoimingut. 2.Liidu selliste püügilaevade kaptenid, mille kogupikkus on alla 12 meetri, esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele enne sadamasse sisenemist pärast viimast püügitoimingut. 3.Liidu püügilaevade kaptenid saadavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele iga inspekteerimise ajal ja taotluse korral. 4.Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid. 5. Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt rannikuliikmesriigi pädevale asutusele.“ (13)Lisatakse artikkel 15a: „Artikkel 15 a Delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid, milles käsitletakse püügipäevikuga seotud nõudeid 1.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse järgmist: (a)püügipäeviku andmete elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke, mittetoimimise või sidehäire korral kohaldatavad sätted; (b)püügipäeviku andmete saamata jäämise korral võetavad meetmed; (c)juurdepääs püügipäeviku andmetele ja võetavad meetmed juurdepääsuhäirete korral. 2.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse järgmist: (a)püügipäeviku vorm, sisu ja esitamine;

(b)püügipäeviku täitmine ja andmete digitaalne salvestamine; (c)püügipäeviku andmete elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi toimimine; (d)nõuded, mis on seotud püügipäeviku andmete edastamisega liidu kalalaevalt lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele ja neilt saadud tagasiside sõnumitega; (e)nõuded püügipäeviku andmete vahetamiseks liikmesriikide vahel ja teabevahetuse vorming; (f)artikli 5 lõikes 5 osutatud vastutava ametiasutuse ülesanded seoses püügipäevikuga; (g)püügipäeviku andmete edastamise sagedus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ (14)Artikkel 16 jäetakse välja. (15)Artiklit 17 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 1 asendatakse järgmisega: „1.Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitama oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega elektrooniliselt järgmise teabe: (a)püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber, mis on kantud püügipäevikusse; (b)kalalaeva pardatähis ja nimi; (c)sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine, ümberlaadimine või juurdepääs sadamateenustele; (d)püügireisi kuupäevad ning asjakohased geograafilised piirkonnad, kust saak püüti; (e)sadamast lahkumise kuupäev ja kellaaeg ning sadamasse saabumise eeldatav kuupäev ja kellaaeg; (f)iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood; (g)püügipäevikusse kantud kogused liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; (h)lossitavad või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad.“ (b)lisatakse järgmine lõige 1a:

„1 a.Rannikuliikmesriik võib määrata oma lipu all sõitvatele laevadele, mis tegutsevad ainult tema territoriaalvetes, eelteatise esitamiseks lühema ajavahemiku tingimusel, et see ei kahjusta liikmesriikide võimalusi korraldada inspekteerimisi.“ (c)lõige 6 asendatakse järgmisega: „6.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse järgmist: (a)teatava kategooria kalalaevade vabastamine lõikes 1 sätestatud kohustusest, võttes arvesse lossitavate kalandustoodete liiki ja koguseid; (b)lõikes 1 sätestatud eelteatise esitamise kohustuse laiendamine alla 12meetrise kogupikkusega kalalaevadele konkreetsete püügipiirkondade puhul; (c)eelteatise elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke, mittetoimimise või sidehäire korral kohaldatavad sätted; (d)eelteatises sisalduvate andmete saamata jäämise korral võetavad meetmed; (e)juurdepääs eelteatises sisalduvatele andmetele ja võetavad meetmed juurdepääsuhäirete korral.“ (16)Artikkel 18 jäetakse välja. (17)Artiklis 19 asendatakse sõnad „artiklites 17 ja 18“ sõnadega „artiklis 17“. (18)Lisatakse artikkel 19a: „Artikkel 19a Kolmanda riigi sadamas lossimise eelteatis 1.Liidu kalalaevadel on lubatud lossida liidu vetest väljaspool asuvates sadamates ainult siis, kui nad on oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele esitanud elektrooniliselt vähemalt kolm päeva enne eeldatavat sadamasse saabumist lõikes 3 loetletud teabe ja lipuliikmesriik ei ole kõnealuse perioodi jooksul lossimise loa taotlust tagasi lükanud. 2. Lipuliikmesriik võib määrata kolmanda riigi territoriaalvetes tema lipu all sõitvatele laevadele lõikes 1 osutatud eelteatise esitamiseks lühema ajavahemiku, kuid mitte lühema kui neli tundi, võttes arvesse kalandustoodete liiki ning kaugust püügipiirkondade ja sadamate vahel. 3.Liidu kalalaevade kaptenid edastavad lipuliikmesriigile järgmise teabe: (a)püügipäevikusse vastavalt artikli 14 lõike 2 punktile a kantud püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber; (b)kalalaeva pardatähis ja nimi; (c)sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine või juurdepääs sadamateenustele; (d)asjakohased geograafilised piirkonnad, kust saak püüti;

(e)sadamast lahkumise kuupäev ja kellaaeg ning sadamasse saabumise eeldatav kuupäev ja kellaaeg; (f)iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood; (g)püügipäevikusse kantud kogused liikide kaupa; (h)iga lossitava kalaliigi kogus. 4.Kui esitatud ja muu kättesaadava teabe analüüsile toetudes on põhjendatud alus arvata, et kalalaev ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju, võivad lipuliikmesriigi pädevad asutused esitada koostöötaotluse kolmandale riigile, kus laeva on kavas lossida, et korraldada võimalik inspekteerimine. Sel eesmärgil võib lipuliikmesriik nõuta, et asjaomane kalalaev lossiks saagi mõnes muus sadamas või viivitaks sadamasse saabumise või lossimisega.“ (19)Artiklisse 20 lisatakse lõiked 2a ja 2b: „2a. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 4 ja käesoleva määruse artikli 43 lõike 3 kohaldamist, tohivad liidu mahalaadivad ja pealelaadivad laevad korraldada ümberlaadimist merel liidu vetest väljaspool või kolmandate riikide sadamates ainult siis, kui nad on saanud selleks loa oma lipuliikmesriigilt (lipuliikmesriikidelt). 2b. Selleks et taotleda lõikele 2a vastavat ümberlaadimise luba esitavad liidu laevade kaptenid oma lipuliikmesriigile vähemalt kolm päeva enne kavandatud ümberlaadimist elektrooniliselt järgmise teabe: (a)püügipäevikusse vastavalt artikli 14 lõike 2 punktile a kantud püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber; (b)nii mahalaadiva kui ka vastuvõtva kalalaeva pardatähis ja nimi; (c)iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; (d)iga liigi hinnanguline kogus toote massina kilogrammides ja eluskaal toote esitamisviiside kaupa; (e)vastuvõtva laeva sihtsadam; (f)kavandatud ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; (g)kavandatud ümberlaadimise geograafiline asukoht või konkreetse sadama nimi.“ (20)Artikkel 21 asendatakse järgmisega: „Artikkel 21 Ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmine 1.Kui liidu kalalaev osales ümberlaadimises ja laeva kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, täidab selle kapten elektroonilise ümberlaadimisdeklaratsiooni. 2.Lõikes 1 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

(a)püügipäevikusse vastavalt artikli 14 lõike 2 punktile a kantud püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber; (b)nii mahalaadiva kui ka vastuvõtva kalalaeva pardatähis ja nimi; (c)iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; (d)iga liigi hinnanguline kogus toote massina ja eluskaaluna kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; (e)vastuvõtva kalalaeva sihtsadam ning eeldatav saabumise kuupäev ja kellaaeg; (f)ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; (g)ümberlaadimise geograafiline piirkond või määratud sadam; (h)kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid. 3.Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega, on lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 %. 4.Nii mahalaadiva kui ka vastuvõtva kalalaeva kaptenid on mõlemad vastutavad nende ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud andmete täpsuse eest. 5.Ümberlaadimisdeklaratsiooni märkimisel kohaldavad kalalaevade kaptenid säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks artikli 14 lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti. 6.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vabastada teatava kategooria kalalaevad lõikes 1 sätestatud kohustust, võttes arvesse kalandustoodete koguseid ja/või liiki.“ (21)Artiklid 22, 23 ja 24 asendatakse järgmistega: „Artikkel 22 Ümberlaadimisdeklaratsiooni andmete elektrooniline edastamine 1.Liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, saadavad artiklis 21 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist. 2.Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõikes 1 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid. 3.Kui liidu kalalaev laadib ümber oma saagi liikmesriigis, mis ei ole tema lipuliikmesriik, edastavad lipuriigi pädevad asutused viivitamata pärast ümberlaadimisdeklaratsiooni andmete saamist need elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus saak ümber laaditi ja kuhu saak saadetakse. 4.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse järgmist: (a)ümberlaadimisandmete elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke, mittetoimimise või sidehäire korral kohaldatavad sätted;

(b)ümberlaadimisandmete saamata jäämise korral võetavad meetmed; (c)juurdepääs ümberlaadimisandmetele ja võetavad meetmed juurdepääsuhäirete korral. 5.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse järgmist: (a)ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm ja sisu; (b)ümberlaadimisandmete täitmine ja elektrooniline registreerimine; (c)ümberlaadimisandmete elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi toimimine; (d)nõuded, mis on seotud ümberlaadimisandmete edastamisega liidu kalalaevalt lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele ja neilt saadud tagasiside sõnumitega; (e)nõuded ümberlaadimisandmete vahetamiseks liikmesriikide vahel ja teabevahetuse vorming; (f)artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses ümberlaadimisega; (g)ümberlaadimisandmete edastamise sagedus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 23 Lossimisdeklaratsiooni täitmine 1.Liidu kalalaeva kapten või tema esindaja täidab elektroonilise lossimisdeklaratsiooni. 2.Lõikes 1 osutatud lossimisdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmist teavet: (a)püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber; (b)kalalaeva pardatähis ja nimi; (c)iga lossitud liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; (d)iga liigi lossitud kogus toote massina artikli 60 kohasel kaalumisel ja eluskaaluna kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; (e)lossimissadam;

(f)lossimise kuupäev ja kellaaeg; (g)kaaluja registreerimisnumber; (h)kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid. 3.Lossimisdeklaratsiooni kantud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 5.Lossimisdeklaratsiooni märkimisel kohaldavad kalalaevade kaptenid säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks artikli 14 lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti. Artikkel 24 Lossimisdeklaratsiooni andmete elektrooniline edastamine 1.Liidu kalalaeva kapten või tema esindaja esitab artiklis 23 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist. 2.Erandina esitab asjaomase kalalaeva kapten selliste inimtoiduks ette nähtud kalandustoodete puhul, mis lossitakse sortimata ja kaalutakse vastavalt artikli 60 lõike 5 punktile c, artiklis 23 osutatud ajakohastatud teabe kohe pärast teist kaalumist, et osutatud teave hõlmaks ka teise kaalumise tulemusi. 3.Kui liidu kalalaev lossib oma saagi liikmesriigis, mis ei ole tema lipuliikmesriik, edastavad lipuriigi pädevad asutused viivitamata pärast lossimisdeklaratsiooni andmete saamist need elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus saak lossiti. 4.Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid. 5.Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse järgmist: (a)lossimisdeklaratsiooni esitamisega seotud erandid; (b)lossimisdeklaratsiooni andmete elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke, mittetoimimise või sidehäire korral kohaldatavad sätted; (c)lossimisdeklaratsiooni andmete saamata jäämise korral võetavad meetmed; (d)juurdepääs lossimisdeklaratsiooni andmetele ja võetavad meetmed juurdepääsuhäirete korral. 6.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse järgmist: (a)lossimisdeklaratsiooni vorm ja sisu; (b)lossimisdeklaratsiooni täitmine ja andmete digitaalne salvestamine; (c)lossimisdeklaratsiooni andmete elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi toimimine;

(d)nõuded, mis on seotud lossimisdeklaratsiooni andmete edastamisega liidu kalalaevalt lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele ja neilt saadud tagasiside sõnumitega; (e)nõuded lossimisdeklaratsiooni andmete vahetamiseks liikmesriikide vahel ja teabevahetuse vorming; (f)artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega; (g)lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ (22)Artikkel 25 jäetakse välja. (23)IV jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse artikkel 25a: „Artikkel 25 a Lossimiskohustuse täitmise kontrollimine 1.Liikmesriigid tagavad lossimiskohustuse täitmise tõhusa kontrollimise. Sellel eesmärgil peab lõike 2 kohaselt kindlaks määratud teatav väike osa nende lipu all sõitvatest kalalaevadest, kes püüavad liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus, olema varustatud pidevalt salvestava videovalvesüsteemiga, mis võimaldab ka andmeid säilitada. 2.Lõikes 1 osutatud kalalaevade osatähtsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse artiklis 95 osutatud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammide erinevaid riskikategooriaid. Kõnealuste programmidega määratakse kindlaks riskikategooriad ja neisse kuuluvate kalalaevade tüübid. 3. Lisaks lõikes 1 osutatud videovalvesüsteemile võivad liikmesriigid nõuda muude elektrooniliste seiresüsteemide kasutamist lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks. 4.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks kasutatavale elektroonilisele seiresüsteemile, sealhulgas pidevalt salvestava videovalvesüsteemile, esitatavaid nõudeid ning süsteemi tehnilist kirjeldust, paigaldust ja toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ (24)Artikkel 28 jäetakse välja. (25)Artikli 29 lõike 3 viimane lause jäetakse välja. (26)Artikkel 32 jäetakse välja. (27)Artikkel 33 asendatakse järgmisega: „Artikkel 33 Püügi ja püügikoormuse registreerimine

1.Iga lipuliikmesriik registreerib kõik saagi ja püügikoormusega seotud andmed, millele on osutatud käesolevas määruses, eelkõige artiklites 14, 21, 23, 55, 59a, 62, 66 ja 68, ning säilitab nende andmete originaale vähemalt kolm aastat kooskõlas siseriiklike eeskirjadega. 2.Enne iga kuu 15. kuupäeva esitab iga lipuliikmesriik komisjonile või selle määratud asutusele elektrooniliselt järgmised koondandmed: (a)eelmise kuu jooksul püütud ja pardal hoitud kogused kalavaru või kalavarude rühmade kaupa ning tagasiheite kogused liikide kaupa eluskaalu ekvivalendina, sealhulgas eraldi kirjena kogused, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; (b)eelmise kuu jooksul kasutatud püügikoormus iga püügipiirkonna kohta, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda või, kui see on asjakohane, iga kalapüügi kohta, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda. 3.Kui liikmesriikide lõike 2 kohaselt esitanud andmed kalavaru või kalavarude rühma kohta on hinnangulised, siis esitavad liikmesriigid võimalikult kiiresti ning hiljemalt 12 kuud pärast lossimise kuupäeva komisjonile teabe lossimisdeklaratsioonist lähtuvate korrigeeritud koguste kohta. 4.Kui liikmesriik tuvastab vasträäkivusi teabes, mis on komisjonile esitatud vastavalt lõigetele 2 ja 3, ning artikli 109 kohaselt tehtud kontrollimise tulemustes, esitab liikmesriik komisjonile teabe kõnealusest kontrollist lähtuvalt korrigeeritud koguste kohta niipea kui see on kättesaadav ja mitte hiljem kui 12 kuud pärast lossimise kuupäeva. 5.Kogu liidu kalalaevade püütud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma saak loetakse nende lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvootide osaks, olenemata lossimise kohast. 6.Liikmesriik registreerib teadusuuringute raames püütud saagi, mis on turustatud ja müüdud, sealhulgas asjakohasel juhul selle, mis on alla kohaldatava kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu, ning esitab saaki käsitlevad andmed komisjonile. Kui kõnealune püük on suurem kui 2 % lipuliikmesriigi kvoodist, arvestatakse see asjaomasest kvoodist maha. Käesolevat lõiget ei kohaldata saagi suhtes, mis on püütud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punkti b kohaselt merel tehtavate teadusuuringute käigus (*). 7.Kui liidu kalalaevad hoiavad pardal või, kui see on asjakohane, kasutavad püügivahendit või -vahendeid, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, või kui nad tegelevad kalapüügiga, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse seda püügikoormuse reguleerimise korda, tuleb nende kalalaevade kogu kasutatud püügikoormus, välja arvatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisest vabastatud kalalaevade poolt kasutatud püügikoormus, arvata maha sellise geograafilise piirkonnaga ja sellise püügivahendi või selliste püügivahenditega seotud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mis kõnealusele lipuliikmesriigile on eraldatud. 8.Kui kalalaev viibib geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, ning laeva pardal hoitakse püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügivahendit või püügivahendeid või kui laev tegeleb püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud kalapüügiga, arvatakse teadusuuringute raames kasutatud püügikoormus maha tema lipuliikmesriigile eraldatud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mis on seotud sellise püügivahendi või selliste püügivahendite või sellise kalapüügiga ja sellise geograafilise piirkonnaga, kui uuringute käigus püütud saak turustatakse ja müüakse ning ületab seejuures 2 % eraldatud püügikoormusest. Käesolevat lõiget ei kohaldata saagi suhtes, mis on püütud määruse (EL) nr 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punkti b kohaselt merel tehtavate teadusuuringute käigus. 9.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega käesolevas artiklis osutatud andmete edastamise vormingu. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. (*)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (ELT L 157, 20.6.2017, lk 1).“ (28)Artikkel 34 asendatakse järgmisega: „Artikkel 34 Andmed kalapüügivõimaluste ammendumise kohta Kui 80 % kalavaru või kalavarude rühma kvoodist loetakse ammendatuks, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks teavet üksikasjalikumalt ja sagedamini, kui on sätestatud artiklis 33.“ (29)Artikli 35 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2.Lõikes 1 osutatud kuupäevast alates keelab asjaomane liikmesriik kõikidel või osadel tema lipu all sõitvatel kalalaevadel kvoodi ammendanud kalavaru või kalavarude rühma püügi asjakohase kalapüügi käigus või kui laeva pardal on asjakohased püügivahendid kõnealuses geograafilises piirkonnas, kus on saavutatud maksimaalne lubatud püügikoormus, ning otsustab, millise kuupäevani on püükide ümberlaadimised, üleviimised ja lossimised ning lõplik deklareerimine lubatud. 3.Asjaomane liikmesriik avalikustab lõikes 2 osutatud otsuse ning sellest teatatakse viivitamatult komisjonile. See avaldatakse ka komisjoni avalikul veebisaidil. Alates kuupäevast, mil asjaomane liikmesriik avalikustas kõnealuse otsuse, tagavad liikmesriigid, et nende vetes ja nende territooriumil ei tegele selle liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad või laevade rühmad asjaomase kalavaru või kalavarurühma püügiga.“ (30)Artikli 36 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.Kui komisjon leiab, et liidule, liikmesriigile või liikmesriikide rühmale kättesaadavad kalapüügivõimalused loetakse ammendatuks, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike ning keelustab rakendusaktidega püügitegevuse vastavas piirkonnas, püügivahenditega, kalavaru või kalavarude rühma suhtes või laevastikule.“ (31)Artiklit 37 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 2 asendatakse järgmisega: „2.Kui enne kalapüügivõimaluste ammendamist püügikeelu saanud liikmesriigile tekitatud kahju ei ole korvatud, sätestab komisjon piirangust tulenevat kahju asjakohasel viisil korvavad meetmed rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kõnealused meetmed võivad sisaldada mahaarvamisi rohkem püüdnud liikmesriigi kalapüügivõimalustest ning sellisel viisil maha arvatud püügikoguste asjakohast jaotamist liikmesriikide vahel, kes said püügikeelu enne oma kalapüügivõimaluste ammendamist.“ (b)lõige 4 asendatakse järgmisega: „4.Komisjon kehtestab rakendusaktidega eeskirjad seoses järgmisega: (a) teatis tekitatud kahju kohta; (b)kahju kandnud liikmesriikide tuvastamine ja kahju suurus; (c)ülepüüdnud liikmesriikide tuvastamine ja ülepüütud kalakogused; (d) ülepüüdnud liikmesriikide püügivõimaluste vähendamine proportsionaalselt ületatud püügivõimalustega; (e)kahju kandnud liikmesriikidele püügivõimaluste lisamine proportsionaalselt kantud kahjuga; (f)kuupäevad, millest alates lisamine või mahaarvamine hakkab kehtima ja (g)vajaduse korral mis tahes muud vajalikud meetmed kantud kahju heastamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ (32)IV jaotise II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: „II PEATÜKK Püügivõimsuse kontrollimine“ (33)Artikkel 38 asendatakse järgmisega: „Artikkel 38 Püügivõimsus

„1.Liikmesriigid vastutavad vajaliku kontrolli tegemise eest, tagamaks et liikmesriigi väljastatud kalalaevatunnistustele vastav koguvõimsus kogumahutavuses ja kilovattides ei oleks mingil ajal suurem kui selle liikmesriigi maksimaalsed võimsustasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 22. 2.Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks seoses järgmisega: (a)kalalaevade mootorivõimsuse kontrollimine; (b)kalalaevade mahutavuse kontrollimine; (c)püügivahendite liigi, arvu ja omaduste kontrollimine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli