LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 39 lõige 2):

Asendada pealkiri ja kogu arvamus järgmise tekstiga (põhjendus on esitatud dokumendi lõpus):

Euroopa raamistik miinimumsissetuleku tagamiseks

Järeldused ja ettepanekud

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aidanud aktiivselt kaasa vaesuse vähendamise teemalisse arutellu Euroopas. Nimelt on Euroopas miinimumsissetuleku ideed arutatud palju mitmes varasemas komitee arvamuses ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamuses „Euroopa raamdirektiiv miinimumsissetuleku tagamiseks“. Komitee on veendunud, et vaesuse vastu võitlemist on vaja jätkata. Küll aga leidub palju eriarvamusi õigete vahendite valiku suhtes. Kuigi raportööri jõupingutusi kompromissi leidmiseks hinnatakse, ei saa jagada tema visiooni luua siduv instrument miinimumsissetuleku kehtestamiseks Euroopa tasandil.

Käesoleva vastuarvamuse eesmärk on esitada konstruktiivne ja terviklik lähenemisviis vaesuse vähendamiseks liikmesriikides. See põhineb asjaolul, et ELi aluslepingutes kehtestatud subsidiaarsuse põhimõtte ja vastutuse jaotamisega määratletakse selgelt, et liikmesriigid kavandavad oma sotsiaalkindlustussüsteemid ise. Seega peaksid Euroopa tasandi meetmed põhinema avatud koordinatsiooni meetodil, mis oleks peamine meetod, et toetada liikmesriike ja parimate riiklike lähenemisviiside vastastikust õpet. Sellega seoses tehakse käesolevas vastuarvamuses ettepanek luua terviklik lähenemisviis, mille eesmärk on maksimeerida ELi tasandi meetmete ulatust.

Vaesuse vastane võitlus peab olema Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ühine kohustus. 2019. aasta ühise tööhõivearuande kohaselt suurenevad sissetulekud endiselt peaaegu kõigis liikmesriikides. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste koguarv ehk 113 miljonit inimest (22,5 % kogu elanikkonnast) jääb küll alla kriisieelse taseme, kuid on vastuvõetamatu ja pikemas perspektiivis liiga kallis. Praegune majanduse elavnemine annab võimaluse tugevdada reforme, mille eesmärk on parandada kaasatust, vastupanuvõimet ja õiglust tööturgudel ja sotsiaalkindlustussüsteemides. Siiski esineb ka majanduse elavnemist ohustavaid tegureid, mille tõttu on liikmesriikide jaoks ülimalt oluline praegust olukorda ära kasutada.

Kuigi strateegia „Euroopa 2020“, mille eesmärk on vähendada vaesuse ohus olevate inimeste arvu, on näidanud häid tulemusi, eriti tänu tugevale majanduse ja tööturu taastumisele, on positiivse suundumuse säilitamiseks vaja teha ära rohkem.

Käesolevas vastuarvamuses soovitatakse järgmist.

1. ELi ja liikmesriikide poliitikameetmega tuleks jätkata reformimist ja tagada soodsad tingimused töökohtade loomiseks. See on kõigi meetmete alus ka vaesuse vähendamisel. 2018. aasta teises kvartalis töötas ELis 239 miljonit inimest, mis on alates sajandi algusest kõrgeim tase. Praeguse suundumuse jätkudes on ELil head võimalused saavutada strateegias „Euroopa 2020“püstitatud eesmärk jõuda 2020. aastal 75 % tööhõive määrani. See positiivne suundumus peaks aitama saavutada ka „Euroopa 2020“vaesuse vähendamise eesmärki. Usaldusväärne majanduspoliitika ning pidevad struktuursed reformid eriti liikmesriikide tööturgudel ja sotsiaalkaitsesüsteemides on eeldus jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive ja inimeste heaolu tagamiseks.

2. Peale usaldusväärse majandus- ja tööturupoliitika on vaesuse vähendamiseks vaja sihipäraste poliitikameetmetega integreeritud lähenemisviisi. Miinimumsissetulek on selles lähenemisviisis olulisel kohal, kuid seda tuleks käsitleda integreeritud tööhõivepoliitika ja -teenuste, eriti sotsiaal- ja tervishoiuteenuste ning eluasemepoliitika kontekstis. Tegelikult on kõigis ELi liikmesriikides muutunud miinimumsissetuleku toetus pelgalt rahalisest toetusest aktiivseks meetmeks, mille eesmärk on aidata toetusesaajatel liikuda sotsiaalsest tõrjutusest aktiivsesse ellu. Seega tuleks seda käsitleda ajutise lahendusena, et toetada inimesi üleminekuperioodil, tingimusel et nad seda vajavad. Selline aktiveerimispoliitikal põhinev kaasav integratsioon on samm õiges suunas.

3. Subsidiaarsuse põhimõtte kontekstis on miinimumsissetulekuga tegelemiseks ja vaesuse vähendamise meetmete rakendamiseks parim tasand riiklik tasand. Seda silmas pidades on ELi liikmesriigid kehtestanud miinimumsissetuleku mehhanismid kooskõlas oma riiklike tavade ja majandustulemustega. Määratlused, tingimused ja kohandamise tase on liikmesriikides ilmselgetel põhjustel erinevad.

4. ELi tasandi meetmetega saab liikmesriikide püüdlusi toetada. Komitee soovitab subsidiaarsuse põhimõtet austavat pragmaatilist lähenemisviisi, mis maksimeerib samal ajal Euroopa tasandi meetmete mõju ja toetust liikmesriikide miinimumsissetuleku süsteemide kehtestamisele. ELil ja eelkõige Euroopa Komisjonil võiks olla aktiivsem roll liikmesriikide püüdluste toetamisel. Seepärast on Euroopa poolaasta raames vaja töötada riiklikul ja Euroopa tasandil välja koordineeritud strateegia, milles keskendutaks laiapõhjalisele tegevusele ja erimeetmetele, võttes arvesse riiklikke võrdluseelarveid. Seda, kuidas eri liikmesriigid vaesuse vähendamise eesmärkide saavutamisega toime tulevad, tuleks hinnata Euroopa poolaasta raamistikus, mis eeldab suuremat koordineerimist. Edasiminekuid tuleks toetada ja hinnata ühiselt kokkulepitud näitajatest/võrdlusalustest lähtuvalt. Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee on tugevdamas võrdlusaluste osatähtsust ning sotsiaalkaitsekomitees kasutatakse juba konkreetset miinimumsissetulekute võrdlusalust. See on edusammude saavutamiseks õige vahend.

5. Võttes arvesse deklaratsiooni, milles käsitletakse uut algust sotsiaalse dialoogi tugevdamiseks ja mille allkirjastasid Euroopa sotsiaalpartnerid 26.–27. jaanuaril 2016, tuleks sotsiaalpartnerite kui peamiste tööturul osalejate rolli ja suutlikkust jätkuvalt tugevdada poliitikakujundamises ja struktuurireformide protsessis nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. Samuti saavad kodanikuühiskonna organisatsioonid sellele protsessile kaasa aidata, tuues Euroopa kodanikele lähemale.

6. Lõpetuseks on käesolevas vastuarvamuses esitatud lähenemisviis kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, mida tuleks rakendada nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil nende asjaomaste pädevuste piires, võttes nõuetekohaselt arvesse eri sotsiaal-majanduslikke keskkondi ja riiklike süsteemide mitmekesisust, sealhulgas sotsiaalpartnerite rolli, ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega (1) .

Hääletuse tulemus:

Poolt: 92

Vastu: 142

Erapooletuid: 8

(1) Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta, põhjendus 17.