Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 104/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Languedoc / Coteaux du Languedoc“

PDO-FR-A0922-AM07

Teate kuupäev: 6. detsember 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V punkti lisatakse teatud sordid päritolunimetusega veinide tootmise puhul kasutatavate teiseste sortidena.

Need teiseste sortidena kasutusele võetud sordid on kooskõlas päritolunimetusega veinide kirjeldusega ning aitavad kaasa põua ja seenhaigustega kohanemisele. Sellised sordid aitavad vähendada taimekaitsevahendite kasutamist.

— Punaste veinide valmistamine ’Œillade N’ (tume) ja ’Montepulciano N’ (tume)

— Roosade veinide valmistamine ’Œillade N’ (tume)

Koonddokumenti täiendatakse punktis „Teisesed veiniviinamarjasordid“.

2. Täiendava geograafilise nimetuse „Saint-Saturnin en rosé“ kohaldamine

LANGUEDOC’i spetsifikaadi I peatükki on täiendatud, et lisada roosa vein uuesti täiendavasse geograafilisse nimetusse „Saint-Saturnin“, mille all valmistatakse punaseid veine. Tootespetsifikaati on lisatud konkreetsed tootmistingimused, et reguleerida nende roosade veinide valmistamist, mille puhul on kriteeriumid kitsendavamad kui nimetuse „Languedoc“ kriteeriumid. Need tootmiskriteeriumid olid varem sätestatud üleminekumeetmete raames. Need hõlmavad viinamarjasorte, viinamarjasortide segamist reguleerivaid eeskirju, noorte viinapuudega tootmise alustamise kuupäeva ja saagikust, aktiivsöe keelustamist. Seost geograafilise piirkonnaga on samuti täiendatud, et täpsustada roosade veinide valmistamist täiendava geograafilise nimetuse „Saint-Saturnin“ all.

Spetsifikaati on muudetud I peatüki järgmiste punktide osas.

V punkt „Viinamarjasordid“

VIII punkt „Saagikus. Tootmisega alustamine“

IX punkt „Viinamarjade töötlemine ning veini valmistamine, laagerdamine, villimine ja ladustamine“

X punkt „Seos geograafilise piirkonnaga“

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumenti.

3. Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI punkt. „Üleminekumeetmed“ – vananenud meetmed ja nimetust „Saint-Saturnin“ kandvate roosade veinide tootmist käsitlevad meetmed jäetakse aegumise tõttu punktist „Üleminekumeetmed“ välja. Need meetmed käsitlevad saagikuse kriteeriume, viinamarjasortide segamise eeskirju, laagerdamise ja tarbimisse laskmise piirkuupäevi ning märgistamist.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendi sisu.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Languedoc

Coteaux du Languedoc

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Analüütilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

— Nimetusega „Languedoc“ hõlmatud veinid on kuivad mullita veinid, mis jagunevad punasteks, roosadeks ja valgeteks veinideks.

— Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti.

— Punaste veinide (välja arvatud veinid, mille puhul kasutatakse märget „primeur“ (värske) või „nouveau“ (toorvein) ja mis on turustamisvalmis kas lahtiselt või villituna) õunhappesisaldus on kuni 0,4 g liitri kohta.

— Kas lahtiselt või villituna turustamisvalmis veinide fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus vastab järgmistele väärtustele.

— Fermenteeritava suhkru piirnormid:

— valged veinid, roosad veinid, punased veinid naturaalse alkoholisisaldusega üle 14 mahuprotsendi: 4 g/l

— punased veinid naturaalse alkoholisisaldusega kuni 14 mahuprotsenti: 3 g/l

— märget „primeur“ või „nouveau“ kandvad veinid: 2 g/l

— villimata veinides, mis kannavad märget „primeur“ või „nouveau“, on lenduvate hapete sisaldus kuni 10,2 mEq/l;

— muude veinide kui märget „primeur“ kandvate veinide üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus ning vääveldioksiidi üldsisaldus on sätestatud liidu õigusaktides. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 13 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

— Punastel veinidel, mille valmistamisel on alati kasutatud mitut viinamarjasorti, on keskmise intensiivsusega kuni sügav värvitoon, punaste ja mustade marjade kuni vürtsiste ja röstitud nootideni ulatuv aroomipalett ning tugev küpsete tanniinidega struktuur. Nende säilitamispotentsiaal on keskmiselt 2–5 aastat, välja arvatud märget „primeur“ või „nouveau“ kandvad veinid, mis tuleb ära tarbida nende valmistamisele järgnevatel kuudel.

— Loomuliku särava tooniga roosad veinid on valmistatud vähemalt kahest viinamarjasordist, mille hulgas on peamiselt ’Syrah N’, ’Cinsaut N’ ja ’Grenache N’, ning otsese pressimise ja lühikese leotamise teel või saignée-meetodil (marjadest oma raskusjõul välja imbuv roosakas mahl eraldatakse) pärast lühikest kääritamisprotsessi. Neil veinidel on mitmekesine lõhnabukett ning meeldiv ja ümar maitse.

— Valged veinid on samuti kuivad. Need valmistatakse viinamarjasortide segust. Enamasti on need värvuselt selged, maitselt Languedoci veinidele iseloomulikult täidlased ning aroomiga, milles on tunda eksootilisi puuvilju, tsitrusvilju, valgeid lilli või kuivatatud puuvilju. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Konkreetne veinivalmistustava

— Roosade veinide tootmisel on veinivalmistamises tarbitava söe kasutamine kas puhtal kujul või segatuna eri valmististega veinitootja juures lubatud, kuid üksnes pressimisel saadava virde ja veel kääriva veini puhul sellises proportsioonis, mis ei ületa 20 % asjaomase veinitootja valmistatud roosade veinide mahust ühe saagi kohta, ja annuses, mis ei ületa 30 g/hl töödeldava koguse kohta.

— Lisaks eespool nimetatud sättele tuleb veinivalmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ning sätestatud maaeluseadustikus.

2. Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridadevaheline laius ei tohi olla üle 2,50 meetri.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus.

Viinapuid lõigatakse enne etappi E nii, et jäetakse alles kaks esimest punga ja kolm avanenud lehte. Viinapuud lõigatakse lühikeseks, võrseid kärbitakse nii, et igal viinapuul oleks maksimaalselt 12 punga; igal lühivõrsel kuni kaks punga.

— Sorti ’Syrah N’ kandvaid viinapuid võib lõigata üheõlalise Guyot’ meetodil, nii et igal viinapuul oleks maksimaalselt 10 punga, millest kuni kuus punga tuleb jätta pikale võrsele ning 1–2 kõrvalvõrsele peab kummalegi jätma maksimaalselt kaks punga.

— Viinamarjasordi ’Grenache N’ korral, mida ähvardab viljaalgete pudenemine, võib viinapuude lõikamisel jätta pikad võrsed, millest igaühel on maksimaalselt viis punga.

Niisutamine on lubatud vastavalt maaelu ja merekalanduse seadustiku artiklile D. 645–5.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Punaste ja roosade veinide puhul

60 hektoliitrit hektari kohta

2. Valgete veinide puhul

70 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

a) Viinamarjade korjamine ning punaste ja roosade veinide tarbeks töötlemine ja veinide valmistamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil. — Aude’i departemang: Aigues-Vives, Ajac, Albas, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arquettes-en-Val, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Barbaira, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouriège, Boutenac, Cabrespine, Campagne-sur-Aude, Camplong-d’Aude, Canet, Capendu, Cascastel-des-Corbières, Cassaignes, Castelnau-d’Aude, Castelreng, Caunes-Minervois, Caunettes-en-Val, Caves, Cépie, Comigne, Conilhac-Corbières, Conilhac-de-la-Montagne, Conques-sur-Orbiel, Couiza, Cournanel, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d’Amont, La Digne-d’Aval, Douzens, Duilhac-sous-Pyerepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Espéraza, Fa, Fabrezan, Felines-Termenès, Ferrals-les-Corbières, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury-d’Aude, Floure, Fontcouverte, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gardie, Ginestas, Gruissan, Homps, Les Ilhes, Jonquières, Labastide-en-Val, Ladern-sur-Lauquet, Lagrasse, Laroque-de-Fa, Lastours, Laure-Minervois, Leucate, Lézignan-Corbières, Limoux, Limousis, Loupia, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Mayronnes, Maisons, Magrie, Malras, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montirat, Montlaur, Montolieu, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussoulens, Moux, Narbonne, Névian, Ornaisons, Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Paziols, Pépieux, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pezens, Pennautier, Pieusse, Pomas, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-en-Val, Puichéric, Quintillan, La Redorte, Ribaute, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade, Rouffiac-d’Aude, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Rustiques, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Couat-du-Razès, Sainte-Eulalie, Saint-Frichoux, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Sainte-Valière, Salles-d’Aude, Sallèles-Cabardès, Salsigne, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse-Minervois, Trèbes, Treilles, Tuchan, Ventenac-Cabardès, Ventenac-Minervois, Vignevieille, Villanière, Villalier, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villebazy, Villedubert, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d’Aude, Villemoustaussou, Villeneuve-des-Corbières, Villeneuve-Minervois, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villetritouls, Vinassan; — Le Gard’i departemang: Aspères, Aujargues, Brouzet-lès-Quissac, La Cadière-et-Cambo, Calvisson, Cannes-et-Clairan, Carnas, Combas, Conqueyrac, Corconne, Crespian, Fontanès, Gailhan, Junas, Langlade, Lecques, Liouc, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Saint-Clément, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Mamert-du-Gard, Salinelles, Sardan, Sommières, Souvignargues, Vic-le-Fesq, Villevieille; — Hérault’ departemang: Adissan, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Alignan-duVent, Aniane, Arboras, Argelliers, Aspiran, Assas, Assignan, Aumelas, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Beaulieu, Berlou, Béziers, Boisseron, Le Bosc, Boujan-sur-Libron, Brignac, Brissac, Cabrerolles, Cabrières, Campagne, Canet, Cassagnoles, Castelnau-le-Lez, Castries, La Caunette, Causse-de-la-Selle, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazevieille, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Ceyras, Claret, Clermont-l’Hérault, Combaillaux, Corneilhan, Cournonsec, Cournonterral, Creissan, Cruzy, Faugères, Félines-Minervois, Ferrières-Poussarou, Fontanès, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fozières, Gabian, Garrigues, Gignac, Guzargues, Jonquières, Juvignac, Lacoste, Lagamas, Laurens, Lauret, Lauroux, Lavalette, Lavérune, Liausson, Lieuran-Cabrières, La Livinière, Lodève, Lunel, Lunel-Viel, Magalas, Margon, Les Matelles, Mauguio, Mérifons, Minerve, Montagnac, Montarnaud, Montesquieu, Montbazin, Montblanc, Montouliers, Montoulieu, Montpellier, Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Mourèze, Murles, Murviel-lès-Béziers, Murviel-lès-Montpellier, Nébian, Neffiès, Nézignan-l’Evêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Octon, Olmet-et-Villecun, Olonzac, Oupia, Paulhan, Pégairolles-de-Buèges, Pégairolles-de-l’Escalette, Péret, Pézenas, Pierrerue, Pignan, Plaissan, Poujols, Poussan, Pouzolles, Prades-le-Lez, Prades-sur-Vernazobre, Le Puech, Puéchabon, Puisserguier, Quarante, Restinclières, Roquebrun, Roquessels, Roujan, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Chinian, Saint-Christol, Saint-Drézéry, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d’Orques, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pargoire, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Privat, Saint-Saturnin, Saint-Sériès, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saturargues, Sauteyrargues, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Soubès, Soumont, Sussargues, Le Triadou, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhan, Vailhauquès, Valflaunès, Valmascle, Vendémian, Vendres, Vérargues, Vieussan, Villeneuve-lès-Maguelonne, Villeneuvette, Villeveyrac, Villespassans; — Pyrénées-Orientales’i departemang: Amélie-les-Bains-Palalda, Ansignan, Arboussols, Argelès-sur-Mer, Bages, Baho, Baixas, Banyuls-sur-Mer, Banyuls-dels-Aspres, Bélesta, Bouleternère, Le Boulou, Brouilla, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Cases-de-Pene, Cassagnes, Castelnou, Caudiès-de-Fenouillèdes, Cerbère, Céret, Claira, Les Cluses, Collioure, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-del-Vercol, Corneilla-la-Rivière, Elne, Espira-de-Conflent, Espira-de-l’Agly, Estagel, Estoher, Felluns, Finestret, Fosse, Fourques, Ille-sur-Têt, Joch, Lansac, Laroque-des-Albères, Latour-Bas-Elne, Latour-de-France, Lesquerde, Llauro, Llupia, Marquixanes, Maureillas-las-Illas, Maury, Millas, Montalba-le-Château, Montauriol, Montescot, Montesquieu-des-Albères, Montner, Néfiach, Oms, Opoul-Périllos, Ortaffa, Palau-del-Vidre, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Port-Vendres, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Rasiguères, Reynès, Rigarda, Riunoguès, Rivesaltes, Rodès, Saint-André, Saint-Arnac, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d’Amont, Saint-Féliu-d’Avall, Saint-Génis-des-Fontaines, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Saint-Martin, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saleilles, Salses-le-Château, Le Soler, Sorède, Sournia, Taillet, Tarerach, Tautavel, Terrats, Thuir, Tordères, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Villelongue-dels-Monts, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vivès, Le Vivier.

b) Viinamarjade korjamine ning valgete veinide tarbeks töötlemine ja veinide valmistamine toimub nende kommuunide territooriumil, mis on märgitud punaste ja roosade veinide tootmiseks vajalike viinamarjade korjamise, töötlemise ja veinide valmistamise aladeks, millele lisandub Hérault’ departemangu kuuluvate järgmiste kommuunide territoorium: Castelnau-de-Guers, Florensac, Mèze, Pinet, Pomerols.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Bourboulenc B’ (hele) – ’Doucillon blanc’

’Clairette B’ (hele)

’Grenache N’ (tume)

’Grenache blanc B’ (hele)

’Lledoner pelut N’ (tume)

’Marsanne B’ (hele)

’Mourvèdre N’ (tume) – ’Monastrell’

’Piquepoul blanc B’ (hele)

’Roussanne B’ (hele)

’Syrah N’ (tume) – ’Shiraz’

’Tourbat B’ (hele)

’Vermentino B’ (hele) – ’Rolle’

8. Seos(t)e kirjeldus

Languedoci piirkonna viinamarjakasvatuse ajaloole on alates selle algusaegadest omane viinapuude kasvatamine mäenõlvade kuivadel ja kivistel muldadel.

Ajaloo keerdkäigud ning kloostrite ja kirikute mõju, mäenõlvadel asuvate viinamarjaistanduste majanduslikud probleemid ja demograafiline areng on alates Rooma impeeriumi aegadest kaasa toonud toodete mitmekesistamise ja arendamise ning aja möödumisel magusate, kangendatud, kuivade, punaste ja valgete veinide ning lauaviinamarjade tootmise, mille puhul on alati vaja jälgida viinamarjade optimaalset küpsusastet.

Samuti on neil mäenõlvadel põlvkondade vältel välja kujunenud hulk erilisi tootmiskohti, mida tuntakse tänu sealse toodangu kvaliteedile ja ainulaadsusele.

Collioure’ist kuni Portes de Nîmes’ini on päikesepaistelised mäenõlvad olnud juba üle 2 000 aasta kaetud viinapuudega ning on rohkelt tõendeid piirkonna veinide kvaliteedi ja eripärasuse kohta.

Neilt nõlvadelt pärinevad veinid on ajaloo jooksul omandanud maine, mille loojaks on tihti olnud kloostrid (Caul-Minervois, Valmagne, Lagasse, Fontcold jne). „Nii on Saint-Saturnini ja Cabrières’i viinamarjakasvatuse traditsioonid saanud alguse tänu ühele Aniane’ist pärit püha Benedictuse kaaslasele. Montpeyroux oli juba alates XIV sajandist Montpellier’ piiskoppide omand ja residents, kus valmistati tuntud veine. Sama käib SaintAignani (Saint-Chinian) kohta,“ nagu kirjutab Jean Clavel teoses „Histoire et Avenir des vins en Languedoc“[Languedoci veinide ajalugu ja tulevik] (Privat’ kirjastus, 1985).

1788. aastal kuningale esitatud aruandes ütleb Ballainvillers’i haldur järgmist: „See puudutab kõiki päritolunimetusega veine, mida Narbonne’i veinide üldnimetuse all väljaspool provintsi ja kuningriiki väga kõrgelt hinnati. Need veinid olid peamiselt Lapalme’i, Leucate’i ja Fitou’ veinid ...“.

A. Jullien osutab 1816. aastal raamatus „Topographie de tous les vignobles connus“[Kõikide teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia] veinide eripärale, mis on seotud nende päritoluga, ning viitab Têti põhjaosast kuni Espira-de-l’Agly ja Rivesaltesini asuvatele viinamarjaistandustele ning Saint-Christoli, Saint-Georges de Orques’i ja Saint-Dézéry veinipiirkondadele: „veinid on meeldivad ja karged, täidlased, piiritusjookidele sarnase maitsega ning pärast laagerdumist 5–6 aasta jooksul saavad neist erilised veinid ...“.

Et saavutada veinide päritoluga seotud eripära, valitakse viinamarjade koristamiseks ette nähtud piiritletud maa-alal välja maatükid, kus on sobiv mullastik, puuduvad taimede juurdumist takistavad tegurid, kus on tagatud mulla mõõdukas ja korrapärane veevarustus, et taimed suudaksid kuumadel ja kuivadel suvedel vastu pidada. Soodsate tingimustega leitakse olevat maatükid, mis ulatuvad terrassidena mererannikult 400 m kõrgusele merepinnast.

Eelistatakse mere lähedal mäenõlvadel asuvaid maatükke või eelmäestiku piirkonnas paiknevaid järsemaid mäenõlvakuid, mis vahel moodustavad astangulisi terrasse.

Selle täpselt määratletud ala pindala jääb alla kolmandiku piirkonna viinamarjaistanduste kogupindalast ning selle alaga seotud toodang moodustab alla 15 % piirkonna toodangu mahust.

Ilmastikutingimused ja mullastik on mõjutanud viinamarjasortide valikut ja nende istutamise asukohta. Sordid on üsna pika kasvutsükliga, piisavalt vastupidavad põuale ja kuumusele ning kohanenud tavapärasest kõrgemate temperatuuridega. Tootmismeisterlikkus tagab kindla mõõduka saagikuse ja õige küpsusastme enne sügisvihmu ning tuul aitab säilitada viinamarjade sanitaarset kvaliteeti.

Tänu erilisele soojale ja kuivale vahemerelisele kliimale on punastele veinidele iseloomulikud küpsed tanniinid ning roosadele ja valgetele veinidele täidlane maitse.

Suure osa mäenõlvadele istutatud viinapuude uuendamine pärast teist maailmasõda on suurendanud traditsiooniliste viinamarjasortide ülekaalu. Selle uuendamisega võeti omaks ajaloolise viinamarjakasvatuse taastamisel põhinev ühine lähenemisviis, mis hõlmas veinitootjate ühistuid ja ametiühingutesse koondunud sõltumatuid valdkondi.

Mehhaniseerimine ning pikaväädiliste viinamarjasortide, nagu ’Syrah N’, viljeluse arendamine (kasvatatuna kohustuslikus korras spaleeris), on toonud kaasa muutused viljelustavades. Viinapuuistandused, kuhu varem istutati viinapuud ruudukujuliselt ja mitte spaleeridena, asendati kõige sagedamini aladega, kus ridadevaheline laius oli kuni 2,50 meetrit, kusjuures minimaalne istutustihedus oli 4 000 viinapuud hektari kohta. Säilis siiski viinapuude lõikamise meetod, mille puhul pügati taimed enamasti lühikeseks ning mille kohaselt pidi igal juhul alles jätma piiratud arvu pungi ühe viinapuu kohta.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

— Kontrollitud päritolunimetusele „Languedoc“ võib olla lisatud märge „primeur“ (värske) või „nouveau“ (toorvein), mis peavad kohustuslikus korras olema esitatud koos viitega aastakäigule.

— Kontrollitud päritolunimetust „Languedoc“ (millele võivad lisanduda täiendavad geograafilised nimetused „Cabrières“, „Grés de Montpellier“, „La Méjanelle“, „Montpeyroux“, „Pézenas“, „Quatourze“, „Saint-Christol“, „Saint-Derzéry“, „Saint-Georges-d’Orques“, „Saint-Saturnin“, „Sommières“) kandvaid veine, mida esitletakse kõnealuse kontrollitud päritolunimetuse all, ei ole lubatud pärast saagikoristust deklareerida, üldsusele pakkuda, transportida, turule lasta ega müüa, ilma et saatedokumentidesse, varude deklaratsiooni, kuulutusse, teabelehte, märgistusele, arvetele või mis tahes mahutitele ei oleks kantud eespool nimetatud kontrollitud päritolunimetus, millele tuleb vajaduse korral lisada täiendavad geograafilised nimetused.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

— Aude’i departemang: Alaigne, Arques, Arzens, Auriac, Belcastel-et-Buc, Berriac, La Bezole, Bourigeole, Bram, Brenac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Camps-sur-l’Agly, Carcassonne, Castans, Caudebronde, Caunette-sur-Lauquet, Caux-et-Sauzens, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Cubières-sur-Cinoble, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Donazac, Fajac-en-Val, Fontiers-Cabardès, Granes, Greffeil, Labastide-Esparbairenque, Lairière, Lauraguel, Lespinassière, Leuc, Malves-en-Minervois, Marcorignan, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Miraval-Cabardès, Missègre, Montclar, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Montréal, Moussan, Mouthoumet, Ouveillan, Palaja, Pomy, Pradelles-Cabardès, Preixan, Puilaurens, Puivert, Quillan, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefort-des-Corbières, Routier, Rouvenac, Saint-Benoît, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-le-Vieil, Saissac, Sallèles-d’Aude, Salza, Soulatge, Terroles, Valmigère, Véraza, Verzeille, Villarzel-Cabardès-du-Razès, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villesèquelande.

— Le Gardi departemang: Aigremont, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aubais, Bernis, Boissières, Bouillargues, Bragassargues, Caissargues, La Calmette, Caveirac, Clarensac, Congénies, Cros, Dions, Domessargues, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Fons, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Générac, Marguerittes, Milhaud, Monoblet, Montagnac, Mus, Parignargues, Pompignan, Poulx, Puechredon, Quissac, Rodilhan, Rogues, La Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Come-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint-Gilles, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Théodorit, Sauve, Sumène, Uchaud, Vergèze.

— Hérault’ departemang: Abeilhan, Agde, Agonès, Les Aires, Aumes, Baillargues, Balaruc-le-Vieux, Bédarieux, Bélarga, Bessan, Boisset, La Boissière, Bouzigues, Brenas, Buzignargues, Campagnan, Candillargues, Capestang, Cazilhac, Cazouls-d’Hérault, Celles, Cers, Clapiers, Colombiers, Coulobres, Le Crès, Le Cros, Dio-et-Valquières, Espondeilhan, Fabrègues, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-les-Verreries, Frontignan, Galargues, Ganges, Gigean, Gorniès, Grabels, La Grande-Motte, Hérépian, Jacou, Lansargues, Laroque, Lattes, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Loupian, Lunas, Maraussan, Marseillan, Marsillargues, Mas-de-Londres, Maureilhan, Mireval, Mons, Montady, Montaud, Montels, Montferrier-sur-Lez, Mudaison, Notre-Dame-de-Londres, Olargues, Pailhès, Palavas-les-Flots, Pardailhan, Pérols, Pézènes-les-Mines, Les Plans, Poilhes, Popian, Portiragnes, Le Pouget, Pouzols, Puilacher, Puimisson, Puissalicon, Rieussec, Riols, Les Rives, Romiguières, Roqueredonde, Rouet, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Brès, Saint-Etienne-d’Albagnan, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Félix-de-l’Héras, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Salasc, Saussan, Saussines, Sète, Teyran, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, Tressan, Usclas-d’Hérault, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Valergues, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendargues, Vias, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Béziers, Villetelle, Viols-en-Laval, Viols-le-Fort.

— Pyrénées-Orientales’i departemang: L’Albère, Alenya, Arles-sur-Tech, Baillestavy, Le Barcarès, Bompas, Boule-d’Amont, Calmeilles, Campoussy, Casefabre, Clara, Eus, Fenouillet, Glorianes, Los Masos, Molitg-les-Bains, Montbolo, Mosset, Le Perthus, Prunet-et-Belpuig, Rabouillet, Saint-Laurent-de-Cerdans, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Marie, Saint-Marsal, Taurinya, Théza, Torreilles, Valmanya, Villelongue-de-la-Salanque, Vira.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e46f9d3-55a7-4fed-a312-52a267e4f576

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.