EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.11.2021 COM(2021) 679 final KOMISJONI ARUANNE, mis on koostatud vastavalt määrusele (EL) 2018/956 ja milles analüüsitakse 2019. aasta aruandlusperioodi andmeid, mille liikmesriigid ja tootjad on esitanud uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu kohta



Sisukord KOMISJONI ARUANNE, mis on koostatud vastavalt määrusele (EL) 2018/956 ja milles analüüsitakse 2019. aasta aruandlusperioodi andmeid, mille liikmesriigid ja tootjad on esitanud uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu kohta 1. Õiguslik alus 2 2. Aruande sisu 2 3. Lähteandmed 3 4. Esimese aruandlusperioodi analüüs 3 4.1 CO2 heitkogused ja kütusekulu 3 4.1.1 Liidu sõidukipargi näitajad 4 4.1.2 Liikmesriikide sõidukipargi näitajad 5 4.1.3 Tootjate sõidukipargi näitajad 6 4.1.4 CO2 heitkogused kasutusotstarbe ja koormuse eri kombinatsioonide korral 7 4.1.5 CO2 heitkogused ja kütusekulu kütuseliikide kaupa 8 4.2 Kõrgetasemeline CO2-heite vähendamise tehnoloogia ja alternatiivsed jõuseadmed 9 4.2.1 Kõrgetasemeline CO2-heite vähendamise tehnoloogia 9 4.2.2 Alternatiivsed kütused 10 4.2.3 Alternatiivsed jõuseadmed 11 5. Standardväärtuste kasutamise ulatus esitatud andmetes 12

6. Kokkuvõte 14 6.1 CO2-heide 14 6.2 Kütused ja jõuseadmed 14 Lisa 16 A.1 Kasutusotstarvete osatähtsused (keskmise suurusega veoautod) 16 A.2 Keskmine koormus 16 A.3 Keskmine CO2-heide liikmesriigis 16 A.4 Keskmine CO2-heide iga tootja puhul 17 1. Õiguslik alus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määruse (EL) 2018/956 (uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta) artikli 10 kohaselt avaldab komisjon igal aastal aruande liikmesriikide ja tootjate edastatud, eelnevat aruandlusperioodi käsitlevate andmete analüüsi kohta. See on esimene käesoleva määruse kohane aruanne, milles esitatakse andmete analüüs 2019. aasta aruandlusperioodi kohta, mis kestis erandlikult 1. jaanuarist 2019 kuni 30. juunini 2020 ning mille aruandlustähtpäev oli 30. september 2020. Uute raskeveokite CO2 heitkogused ja kütusekulu määratakse raskeveokite modelleerimiseks ette nähtud, Euroopa Komisjoni välja töötatud sõiduki energiatarbimise arvutamise vahendiga (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool – VECTO). VECTO abil uute raskeveokite modelleerimise põhimõtted on sätestatud määruses (EL) 2017/2400 raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramise kohta. 2. Aruande sisu Käesolev analüüs hõlmab määruse (EL) 2018/956 artikli 10 nõuete kohaselt järgmist: 1)näitajad liidu raskeveokipargi kohta; 2)näitajad iga liikmesriigi raskeveokipargi kohta; 3)näitajad iga tootja raskeveokipargi kohta. Kõigi kolme eespool nimetatud punkti kohaseid näitajaid on hinnatud lähtuvalt CO2 heitkogustest valitud representatiivsetes raskeveokirühmades kasutusotstarbe ja koormuse eri kombinatsioonide ning eri kütuste puhul. Lisaks sellele on vaadeldud liidu raskeveokite keskmise kütusekulu valitud väärtusi. Analüüs hõlmab olemasolevaid andmeid uue kõrgetasemelise CO2-heite vähendamise tehnoloogia ning alternatiivsete jõuseadmete kasutuselevõtu kohta. Täiendavaid tõhususväärtusi võib leida raskeveokite andmete keskregistrist.

Aruandele ei olnud võimalik lisada vastavuskontrolli teekatsetuste tulemusi, sest need ei olnud 2019. aasta aruandlusperioodi kohta komisjonile kättesaadavad. 3. Lähteandmed Käesolev aruanne põhineb andmetel, mis hõlmavad kõiki tootjate esitatud teabes kajastatud sõidukeid ja 2019. aasta aruandlusperioodil liikmesriikides registreeritud sõidukeid ning mis olid komisjonile kättesaadavad 30. juuniks 2021. Määruses (EL) 2017/2400 on sätestatud sõidukite rühmitamine, mis põhineb tehnilistel põhiparameetritel. CO2 heitkoguste määramise kohustuse tekkimise kuupäev on eri sõidukirühmadel erinev (vt tabel 1). Sõidukirühmad CO2 heitkoguste määramise kohustuse tekkimise kuupäev Käesoleva aruandega hõlmatud Rasked veoautod 4, 5, 9 ja 10 1. jaanuar 2019 Jah Keskmise suurusega veoautod 1, 2 ja 3 1. jaanuar 2020 Jah 11, 12 ja 16 1. juuli 2020 Ei Tabel 1. CO2 heitkoguste määramise kohustuse tekkimise kuupäev eri sõidukikategooriate puhul Rühmade 4, 5, 9 ja 10 sõidukite (edaspidi koos „rasked veoautod“) puhul on CO2 heitkoguste määramine kohustuslik selliste sõidukite kohta, mis on registreeritud alates 1. jaanuarist 2019. Raskete veoautode CO2 heitkoguseid reguleeritakse CO2-heite norme käsitleva määrusega (EL) 2019/1242. Samuti tuleks märkida, et rasked veoautod tekitavad umbes 70 % kõigist raskeveokite CO2 heitkogustest. Lisaks sellele on CO2 heitkoguste määramine kohustuslik rühmade 1, 2 ja 3 sõidukite (edaspidi koos „keskmise suurusega veoautod“) puhul ainult siis, kui need on registreeritud alates 1. jaanuarist 2020. Seetõttu ei ole keskmise suurusega veoautode koguarv kõnealusel aruandlusperioodil otseselt võrreldav raskete veoautode koguarvuga. Rühmade 11, 12 ja 16 sõidukite puhul on CO2 heitkoguste määramine kohustuslik ainult siis, kui need on registreeritud alates 1. juulist 2020. Seepärast ei vaadelda neid sõidukirühmasid esimese aruandlusperioodi puhul ja need on käesolevast aruandest välja jäetud. 4. Esimese aruandlusperioodi analüüs 4.1. CO2 heitkogused ja kütusekulu Käesolevas jaos esitatakse CO2-heite analüüs liikmesriikide, tootjate, sõidukirühmade ja eri kasutusotstarvete kohta. Lisaks on esitatud valitud kütusekulu väärtused ning andmed uute registreeritud sõidukite puhul kasutatavate eri kütuseliikide kohta. Alternatiivsete jõuseadmetega sõidukeid käsitletakse eraldi punktis 4.2.3 ning seega jäetakse need kõikidest punktis 4.1 analüüsitud andmetest välja. 4.1.1 Liidu sõidukipargi näitajad Teatatud CO2 heitkogused sõltuvad suurel määral sõidukirühmast ja allrühmast. Tabelis 2 on esitatud andmed sõidukirühmade koosseisu ja CO2 heitkoguste kohta. Eelkõige kajastub seal sõidukite arv ja eri allrühmade keskmine CO2-eriheide. Kõik esimesel aruandlusperioodil registreeritud eriotstarbelised veokid kuuluvad sõidukirühmadesse 4 ja 9. Väga suur osa keskmise suurusega veokitest kuulub rühma 2 või 3. Raskete veoautode puhul moodustavad allrühma 5-LH kuuluvad sõidukid 63 % kõikidest uutest rasketest veoautodest. Need on ELis pikamaavedudeks kõige sagedamini kasutatavad sõidukid. Sõidukirühm Sõidukite allrühm Sõidukite arv Keskmine CO2-eriheide (g/km) Keskmine koormus (t) 1 - 953 566,84 1,46 2 - 4647 619,85 2,34 3 - 4676 704,80 3,37 4 4-UD 681 814,32 2,65 4-RD 13 099 627,00 3,18 4-LH 9506 794,25 7,42 Eriotstarbelised 894 1396,77 - 5 5-RD 1345 862,69 10,26 5-LH 159 004 786,26 13,84 9 9-RD 10 302 697,11 6,28 9-LH 27 787 876,21 13,40 Eriotstarbelised 1957 1589,25 - 10 10-RD 171 858,04 10,26 10-LH 27 047 808,53 13,84 ELis kokku - 262 069 790,31 - Tabel 2. Sõidukite arv, keskmine CO2-eriheide (g/km) ja keskmine koormus (t) igas sõidukite allrühmas (märkus: RD tähistab sõidukeid, mida kasutatakse peamiselt piirkondlikuks veoks, LH pikamaaveoks kasutatavaid sõidukeid ja UD asulasiseseks veoks kasutatavaid sõidukeid) Tabeli kohane konkreetse allrühma raskeveokite keskmine CO2-eriheide on arvutatud eri kasutusotstarbeid hõlmava kaalutud keskmisena, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1242 I lisas. Käesolevas aruandes sõidukirühmade 1, 2 ja 3 puhul kõigis arvutustes kasutatud kasutusotstarvete osatähtsusi ei ole veel õigusaktides määratletud. Käesolevas aruandes kasutatud mõisted on esitatud lisa tabelis A-1. Tabelis 2 on esitatud ka keskmine koormus (t) igas sõidukirühmas. Keskmine CO2-eriheide grammides tonnkilomeetri kohta saadakse CO2-eriheite (g/km) jagamisel keskmise koormusega (tonnides). Lisa jaos A.2 on esitatud kirjeldus selle kohta, kuidas arvutati keskmine koormus kõigi sõidukirühmade puhul. 4.1.2 Liikmesriikide sõidukipargi näitajad

Tabelis 3 on esitatud teave keskmise CO2-eriheite kohta (g/km) iga liikmesriigi puhul. Arvesse ei võeta eriotstarbelisi veokeid. Lühiduse huvides on siin esitatud ainult sõidukirühma 2 ja allrühma 5-LH ning kõigi raskete veoautode (st rühmad 4, 5, 9 ja 10) heiteväärtused. Keskmise suurusega veoautosid (rühmad 1, 2 ja 3) ja raskeid veoautosid (rühmad 4, 5, 9 ja 10) valiti esindama rühmad 2 ja 5-LH. Keskmise suurusega veoautod Rasked veoautod Liikmesriik Rühmad 1, 2, 3 Sõidukite arv Rühm 2 Keskmine CO2-eriheide (g/km) Rühmad 4, 5, 9, 10 Sõidukite arv Rühm 5-LH Keskmine CO2-eriheide (g/km) Rühmad 4, 5, 9, 10 Keskmine CO2-eriheide (g/km) Austria 219 619,41 4836 804,26 799,01 Belgia 458 636,11 7159 795,12 780,23 Bulgaaria 18 600,96 2611 772,63 773,13 Horvaatia 36 653,07 877 777,48 778,79 Küpros 2 569,51 10 752,88 802,88 Tšehhi 384 641,92 6567 777,68 783,79 Taani 104 611,25 3059 775,19 798,63 Eesti 5 683,71 764 765,57 780,54 Soome 79 593,44 1480 776,98 805,17 Prantsusmaa 2093 594,77 42 500 795,17 789,68 Saksamaa 3469 616,74 43 703 791,84 794,94 Kreeka 24 746,75 122 807,34 740,52 Ungari 24 627,44 4418 779,23 782,54 Iirimaa 101 598,33 1083 774,59 775,04 Itaalia 477 666,24 16 641 787,17 789,91 Läti 4 595,23 933 780,60 781,84 Leedu 4 563,61 7666 784,17 784,48 Luksemburg 42 594,97 1069 801,07 797,38 Malta 12 681,17 10 790,63 801,98 Madalmaad 400 621,66 12 539 776,98 779,00 Poola 458 643,44 25 462 777,11 779,19 Portugal 87 636,34 4026 770,12 768,37 Rumeenia 35 628,95 5313 783,45 783,60 Slovakkia 80 647,41 1432 772,17 768,83 Sloveenia 8 609,04 1278 775,38 771,94 Hispaania 666 594,45 18 878 782,72 778,83 Rootsi 151 607,41 4451 787,31 827,08 Ühendkuningriik 833 736,10 29 508 793,91 789,57 Määratlemata 3 - 547 781,71 787,17 ELis kokku 10 276 619,85 248 942 786,26 787,50 Tabel 3. Sõidukirühmade 2 ja 5-LH ning kõikide raskete veoautode keskmine CO2-eriheide (g/km) igas liikmesriigis Lisa jaos A.3 on esitatud kirjeldus, kuidas on arvutatud tabeli 3 kohane keskmine CO2-eriheide ja summeeritud keskmine CO2-eriheide. 4.1.3 Tootjate sõidukipargi näitajad Tabelis 4 on esitatud keskmine CO2-eriheide (g/km) kõigi tootjate puhul. Arvesse ei võeta eriotstarbelisi veokeid. Keskmise suurusega veoautod Rasked veoautod Tootja Rühmad 1, 2, 3 Sõidukite arv Rühm 2 Keskmine CO2-eriheide (g/km) Rühmad 4, 5, 9, 10 Sõidukite arv Rühm 5-LH Keskmine CO2-eriheide (g/km) Rühmad 4, 5, 9, 10 Keskmine CO2-eriheide (g/km) DAF NV 1968 709,58 48 247 784,34 783,95 DAIMLER TRUCK AG 2253 626,13 40 462 793,61 801,21 FORD OTOMOTIV SANAYI AS - - 789 830,36 824,81 IVECO SPA 407 693,41 1281 - 695,13 IVECO MAGIRUS-AG - - 11 432 802,80 803,60 MAN TRUCK AND BUS SE 2884 601,14 34 728 803,19 788,93 RENAULT TRUCK SA 1960 564,44 22 196 807,96 801,09 SCANIA CV AB - - 49 207 743,16 755,71 VOLVO TRUCK CORPORATION 804 597,01 40 600 798,19 805,58 Tabel 4. Sõidukirühmade 2 ja 5-LH ning kõikide raskete veoautode keskmine CO2-eriheide (g/km) iga tootja puhul Tuleb märkida, et summaarne keskmine CO2-eriheide sõltub suuresti sõidukite jaotusest eri allrühmade vahel. Allrühmad kajastavad sõidukite erinevaid tehnilisi parameetreid ja sõiduviise ning seepärast on neid iseloomustavad keskmise CO2-eriheite väärtused märkimisväärselt erinevad (vt tabel 2). Seepärast tuleb summaarse keskmise CO2-eriheite puhul võtta tootjate vaheliste erinevuste terviklikuks analüüsimiseks arvesse nende sõidukipargi koosseisu (vt tabel 5, kus on esitatud iga tootja sõidukite arv igas allrühmas). Näiteks on Iveco SPA-l allrühmas 4-RD palju sõidukeid, millel on suhteliselt väike läbisõidu ja koormuse kaalutegur (mis kajastab selle allrühma sõidukite kasulikkust kogu kasutusea jooksul). Selle tulemusena on selle tootja summeeritud keskmine CO2-eriheide oluliselt madalam kui teiste tootjatel. Sõidukite allrühmad Tootja 4-UD 4-RD 4-LH 5-RD 5-LH 9-RD 9-LH 10-RD 10-LH DAF NV 620 2332 1676 94 33 640 377 3320 5 6183 DAIMLER TRUCK AG 0 1765 2304 302 26 226 1812 5693 5 2355 FORD OTOMOTIV SANAYI AS 0 117 147 0 495 18 12 0 0 IVECO SPA 5 1187 89 0 0 0 0 0 0 IVECO MAGIRUS-AG 0 317 156 135 7978 1511 1107 0 228 MAN TRUCK AND BUS SE 0 2415 1337 279 20 896 2457 4296 98 2950 RENAULT TRUCK SA 3 2032 1159 163 14 339 1320 1766 0 1414 SCANIA CV AB 53 1514 1642 285 29 218 1528 6571 51 8345 VOLVO TRUCK CORPO-RATION 0 1420 996 87 26 212 1279 5022 12 5572 Lisa jaos A.4 on esitatud kirjeldus, kuidas on arvutatud tabeli 4 kohane keskmine CO2-eriheide ja summeeritud keskmine CO2-eriheide. 4.1.4 CO2 heitkogused kasutusotstarbe ja koormuse eri kombinatsioonide korral VECTO abil modelleeritakse kõikide sõidukite heidet eri kasutusotstarvete puhul ja kahe eri koormusega (väike või tüüpiline). Igas sõidukirühmas modelleeritakse heidet seoses kindlaksmääratud arvu asjaomaste kasutusotstarvetega. Tabelis 6 on esitatud sõidukirühmade 2 ja 5 sõidukite ning kõigi rühma 9 eriotstarbeliste veokite keskmine eriheide, väljendatuna grammides kilomeetri kohta ja grammides tonnkilomeetri kohta. Keskmise suurusega veoautod Sõidukirühm 2 Rasked veoautod Sõidukirühm 5 Eriotstarbelised veokid Sõidukirühm 9v Kasutusotstarve / koormus Keskmine CO2-heide (g/km) Keskmine CO2-heide (g/tkm) Keskmine CO2-heide (g/km) Keskmine CO2-heide (g/tkm) Keskmine CO2-heide (g/km) Keskmine CO2-heide (g/tkm) RDL 506,95 845,48 674,46 259,41 - - RDR 546,14 182,15 839,13 65,05 - - LHL 671,07 516,21 647,22 248,93 - - LHR 775,28 79,02 846,45 43,86 - - UDL 633,01 1055,76 1056,16 406,21 - - UDR 733,52 244,65 1449,55 112,37 - - REL - - 852,18 243,48 - - RER - - 1080,30 61,73 - - LEL - - 813,22 232,35 - - MUL - - - - 2239,60 1866,34 MUR - - - - 2414,47 402,41 COL - - - - 784,72 560,52 COR - - - - 918,22 129,33 4.1.5. CO2 heitkogused ja kütusekulu kütuseliikide kaupa Tabelis 7 on esitatud keskmine CO2-eriheide kütuseliikide kaupa. Sarnaselt tabeliga 3 ja tabeliga 4 on siin esitatud väärtused sõidukirühmade 2 ja 5-LH kohta, välja arvatud eriotstarbelised veokid. 2019. aasta aruandlusperioodi jooksul ei registreeritud ühtegi sõidukit, kus oleks kasutatud bensiini (PI), etanooli (PI) või veeldatud naftagaasi (PI). Üksikasjalikum analüüs uutes registreeritud sõidukites kasutatud kütuste kohta on esitatud punktis 4.2.2.

Keskmise suurusega veoautod Sõidukirühm 2 Rasked veoautod Sõidukite allrühm 5-LH Kütuse liik (mootor) Sõidukite arv Keskmine CO2-eriheide (g/km) Keskmine kütusekulu Sõidukite arv Keskmine CO2-eriheide (g/km) Keskmine kütusekulu Diislikütus (CI) 4632 620 23,69 l / 100 km 155 180 787,10 30,08 l / 100 km Etanool (CI) - - - 15 696,22 46,90 l / 100 km LNG (PI) - - - 2015 754,62 272,42 g/km CNG (PI) 15 611 227,15 g/km 1350 752,63 279,79 g/km NG (PI) - - - 444 743,66 292,78 g/km Allrühma 5-LH kuuluva maagaasil töötava 444 sõiduki puhul, mille näitajaid modelleeriti VECTO varasemate versioonide abil, ei ole täpsustatud, mis liiki maagaasi neis kasutatakse, kas veeldatud maagaasi (LNG) või surumaagaasi (CNG). Nende sõidukite jaoks on siin kasutatud tähist NG. 4.2. Kõrgetasemeline CO2-heite vähendamise tehnoloogia ja alternatiivsed jõuseadmed Käesolevas jaos keskendutakse kõrgetasemeliste ja alternatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisele registreeritud sõidukites esimese aruandlusperioodi jooksul. Eelkõige on selles loetletud sõidukite koguarv ja asjaomase tehnoloogialahendusega varustatud sõidukite osakaal. Selles võrreldakse eri tootjate ja liikmesriikide sõidukiparke. 4.2.1. Kõrgetasemeline CO2-heite vähendamise tehnoloogia 2019. aasta aruandlusperioodil oli tootjatel võimalik, kuid mitte kohustuslik esitada lisateave „kõrgetasemelise CO2-heite vähendamise tehnoloogia“ kohta. See teave ei mõjutanud VECTO abil modelleerimise tulemusi. Ainult üks tootja märkis järjekindlalt, kas registreeritud sõidukis kasutatakse kõrgetasemelist CO2-heite vähendamise tehnoloogiat. Seetõttu on selles analüüsis käsitletud ainult selle tootja sõidukiparki. Kõikidest uutest sõidukitest tootja sõidukipargis oli 67 % varustatud aktiivse esivõrega, mis liigitati täiustatud aerodünaamiliste vahendite hulka. Lisaks sellele oli umbes 80 % uutest sõidukitest varustatud kiirendamise ja vabaveeremise kombineerimise tehnoloogiaga, mis võimaldab sõita energiasäästlikumalt. Järelduste tegemine kõrgetasemelise CO2-heite vähendamise tehnoloogia kasutamise kohta kogu liidu sõidukipargis ei ole võimalik. Lisaks sellele vabatahtlikule teabele „kõrgetasemelise CO2-heite vähendamise tehnoloogia“ kohta pidid tootjad märkima, kas registreeritud sõiduk on varustatud täiustatud juhiabisüsteemidega (ADAS). Neid parameetreid võeti arvesse VECTO abil modelleerimisel ning seega võib eeldada, et esitatud andmed on kõigi tootjate puhul täpsed. Tabelis 8 on esitatud ADAS-tehnoloogiaga varustatud sõidukite koguarv. Sõidukirühm Kokku ADAS-tehnoloogia 1 2 3 4 5 9 10 Säästuveeremine ilma mootori seiskumise-käivitumiseta 17 184 154 2121 58 180 7251 6461 74 368 Ennetav püsikiirusseadistus 0 0 0 488 41 039 2668 3472 47 667 Sõidukite koguarv rühmas 953 4647 4676 24 180 160 349 40 046 27 218 262 069 ADASiga varustatud sõidukite osakaal (%) 1,8 3,9 3,3 10,8 61,9 24,8 36,5 6,6 Ükski 2019. aasta aruandlusperioodil registreeritud sõiduk ei olnud varustatud ADAS-lahendustega „mootori seiskumine-käivitumine sõiduki peatumisel“ ega „säästuveeremine mootori seiskumise-käivitumisega“. 4.2.2. Alternatiivsed kütused Aruandlusperioodi jooksul olid kohustuslikud näitajad registreeritud sõiduki kütuse liik ja mootori tüüp, sest need mõjutavad heite määramist VECTO abil. Kuigi peaaegu 98 % registreeritud sõidukitest kasutab diislikütust, töötab väike osa uutest registreeritud sõidukitest etanooli, veeldatud maagaasi või surumaagaasiga. Tabelis 9 on antud ülevaade eri kütustest ja mootoritest sõidukirühmades. Sõidukirühm Kokku Kütuse liik (mootor) 1 2 3 4 5 9 10 Tavakütused Diislikütus (CI) 953 4632 4662 23 694 156 445 39 039 27 176 256 601 Alternatiivsed kütused Etanool (CI) 0 0 0 0 16 15 0 31 LNG (PI) 0 0 0 28 2024 110 14 2176 CNG (PI) 0 15 14 389 1420 768 25 2631 NG (PI) 0 0 0 69 444 114 3 630 Sõidukite koguarv rühmas 953 4647 4676 24 180 160 349 40 046 27 218 262 069 Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite osakaal (%) 0,0 0,3 0,3 2,0 2,4 2,5 0,2 2,1 VECTO varasemate versioonide abil modelleerimisel kasutatud 630 maagaasiga töötava sõiduki puhul ei ole täpsustatud maagaasi liiki (LNG või CNG). Tabelis 9 on nende sõidukite jaoks kasutatud tähist NG. Tabelis 10 on esitatud alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite arv igas liikmesriigis. Andmed on kokku võetud kahes kõige olulisemas kategoorias: keskmise suurusega veoautod (st rühmad 1, 2 ja 3) ja rasked veoautod (st rühmad 4, 5, 9 ja 10).

Keskmise suurusega veoautod Sõidukirühmad 1, 2 ja 3 Rasked veoautod Sõidukirühmad 4, 5, 9 ja 10 Sõidukite koguarv Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite osakaal (%) Liikmesriik Diislikütus (CI) CNG (PI) Diislikütus (CI) Etanool (CI) LNG (PI) CNG (PI) NG (PI) Austria 219 0 4822 0 7 22 8 5078 0,73 Belgia 458 0 7091 0 93 75 22 7739 2,46 Bulgaaria 18 0 2417 0 1 171 29 2636 7,63 Horvaatia 36 0 873 0 1 1 4 915 0,66 Küpros 2 0 10 0 0 0 0 12 0,0 Tšehhi 384 0 6522 0 6 44 15 6971 0,93 Taani 104 0 3163 0 0 13 10 3290 0,70 Eesti 5 0 725 0 1 28 11 770 5,19 Soome 79 0 1448 1 5 45 5 1583 3,54 Prantsusmaa 2087 6 41 452 14 323 805 144 44 831 2,88 Saksamaa 3469 0 43 421 0 431 295 34 47 650 1,59 Kreeka 24 0 122 0 0 0 0 146 0,0 Ungari 24 0 4416 0 1 1 0 4442 0,05 Iirimaa 101 0 1081 0 0 10 0 1192 0,84 Itaalia 457 20 15 736 0 459 355 230 17 257 6,17 Läti 4 0 921 0 10 2 0 937 1,28 Leedu 4 0 7630 0 30 6 0 7670 0,47 Luksemburg 42 0 1077 0 1 2 0 1122 0,27 Malta 12 0 14 0 0 0 0 26 0,0 Madalmaad 400 0 12 610 0 80 50 30 13 170 1,21 Poola 458 0 25 163 0 212 103 36 25 972 1,35 Portugal 87 0 3997 0 19 24 6 4133 1,19 Rumeenia 35 0 5145 0 84 86 3 5353 3,23 Slovakkia 80 0 1415 0 17 3 0 1515 1,32 Sloveenia 8 0 1273 0 2 3 0 1286 0,39 Hispaania 663 3 18 355 0 366 177 37 19 601 2,97 Rootsi 151 0 4396 16 24 99 3 4689 3,02 Ühendkuningriik 833 0 30 516 0 1 182 1 31 533 0,58 Määratlemata 3 0 543 0 2 0 2 550 0,73 ELis kokku 10 247 29 246 354 31 2176 2602 630 262 069 2,09 Liikmesriikidevahelised erinevused võivad tuleneda alternatiivkütuste, nt CNG/LNG tankimiseks ette nähtud taristu erinevast valmidusastmest. Sellest olenemata on neid kütuseid kasutavate registreeritud sõidukite arv kõikjal ELis väike. 4.2.3. Alternatiivsed jõuseadmed Alternatiivsete jõuseadmetega sõidukite, st heiteta sõidukite, hübriidelektrisõidukite ja segakütuseliste sõidukite puhul ei kohaldata vastavalt määruse (EL) 2017/2400 artikli 9 lõikele 1 VECTO abil modelleerimise nõuet. Määruses (EL) 2019/1242 on määratletud, et heiteta raskeveok on sisepõlemismootorita raskeveok või sellise sisepõlemismootoriga raskeveok, mis paiskab õhku vähem kui 1 grammi CO2 kilovatt-tunni või kilomeetri kohta. Hübriidelektrisõiduk on sõiduk, kus sisepõlemismootor on ühendatud elektrimootoriga. Segakütuseline sõiduk on sisepõlemismootoriga sõiduk, mis on ette nähtud töötama üheaegselt kahe eri kütusega. 2019. aasta aruandlusperioodil esitatud andmete põhjal on võimalik esitada andmed ainult tootja ja liikmesriigi alternatiivsete jõuseadmetega sõidukite koguarvu kohta. Täiendav teave nende sõidukite kohta, näiteks selle kohta, millisesse sõidukirühma ja allrühma need kuuluvad, ei ole veel kättesaadav. Tabelist 11 nähtub, et aruandlusperioodil registreeritud alternatiivsete jõuseadmetega sõidukite arv on väga piiratud. Alternatiivne jõuseade Tootja Heiteta sõiduk Hübriidelektrisõiduk Kahekütuseline sõiduk Iga tootja sõidukite koguarv Alternatiivset jõuseadet kasutavate sõidukite osakaal (%) DAF NV 1 0 0 51 765 0,00 DAIMLER TRUCK AG 0 0 0 43 942 0,00 FORD OTOMOTIV SANAYI AS 0 0 0 789 0,00 IVECO SPA 0 0 0 1688 0,00 IVECO MAGIRUS-AG 0 0 0 11 432 0,00 MAN TRUCK AND BUS SE 1 0 0 37 613 0,00 RENAULT TRUCK SA 0 0 0 24 156 0,00 SCANIA CV AB 0 20 0 49 227 0,04 VOLVO TRUCK CORPO-RATION 1 0 1006 42 486 2,37 Sõidukite koguarv 3 20 1006 263 098 0,39 5. Standardväärtuste kasutamise ulatus esitatud andmetes Määruse (EL) 2017/2400 kohaseks CO2 heitkoguste määramiseks on kõnealuses määruses sätestatud standardväärtused, mida võib teatavate sõidukiosade puhul tootja valikul kasutada katseliselt määratud sertifitseeritud väärtuste asemel. Standardväärtuste kasutamine vähendab katsetamiskulusid. Need standardväärtused on kehtestatud viisil, millega julgustatakse tootjaid taotlema sõidukiosade sertifitseerimist ja katsetamist. See tähendab, et standardväärtused peavad peegeldama turul olevate vähem tõhusate sõidukiosade näitajaid. Seepärast hinnatakse nende rakendamise tulemusena sõidukite modelleeritud kütusekulu ja CO2-heidet mingil määral üle. Selles jaos antakse ülevaade standardväärtuste kasutamise ulatuse kohta esitatud andmetes. Käesoleva aruande käsitlusalast on välja jäetud põhjalikum analüüs selle kohta, kuidas standard- ja sertifitseeritud väärtuste kasutamine mõjutab deklareeritud CO2-heidet. Sellekohase hindamise viib komisjon läbi CO2-võrdlusheite hindamise raames. Tabelis 12 on esitatud rühmade 1, 2 ja 3 nende sõidukite protsentuaalne osakaal, mille puhul on modelleerimisel kasutatud vähemalt ühte standardväärtust. Lisaks on esitatud sõidukite koguarv vastavates rühmades. Sõidukirühm Rühma kuuluvate nende sõidukite osakaal, mille puhul on vähemalt ühe sõidukiosaga seoses rakendatud standardväärtust (%) Sõidukipargi koosseis: sõidukite koguarv 1 82,7 1890 2 61 4660 3 48,3 3557 Tabel 12. Sõidukipargi koosseis rühmades 1, 2 ja 3 (keskmise suurusega veoautod) ning neisse kuuluvate selliste sõidukite osakaal, mille puhul on rakendatud standardväärtust Raskete veoautode rühmadesse kuuluvad sõidukid on omakorda jaotatud allrühmadesse, mis kajastavad sõidukite tüüpilist kasutusviisi ja konkreetseid tehnilisi omadusi. Tabelis 13 on esitatud eri allrühmade nende sõidukite protsentuaalne osakaal, mille puhul on modelleerimisel kasutatud vähemalt ühte standardväärtust. Samuti on esitatud raskete veoautode pargi koosseis. Sõidukite allrühm Allrühma kuuluvate nende sõidukite osakaal, mille puhul on vähemalt ühe sõidukiosaga seoses rakendatud standardväärtust (%) Sõidukipargi koosseis: sõidukite koguarv 4-UD 0,2 413 4-RD 43,5 10 324 4-LH 10,7 2419 5-RD 35,5 1151 5-LH 1,3 76 504 9-RD 30,8 9822 9-LH 10,6 11 445 10-RD 12 150 10-LH 1,4 11 751 Tabel 13. Sõidukipargi koosseis rühmades 4, 5, 9 ja 10 (rasked veoautod) ning neisse kuuluvate selliste sõidukite osakaal, mille puhul on rakendatud standardväärtust Komisjonile esitatud andmed hõlmavad ka eriotstarbelisi veokeid, näiteks neid, mis on ette nähtud prügiveo või ehitustööde jaoks. Tabelite 12 ja 13 andmetest on eriotstarbelised veokid siiski välja jäetud.

Allrühmas 5-LH, mis moodustab suurima osa sõidukipargist, on modelleerimisel kasutatud sertifitseeritud väärtusi 98,7 % puhul kõigist sõidukitest. Kokku on raskete veoautode puhul kasutatud modelleerimisel sertifitseeritud väärtusi 93,6 % juhtudest. Siiski võib raskete veoautode mõnes allrühmas täheldada märkimisväärselt suurel määral vähemalt ühe standardväärtuse rakendamist (st 4-RD puhul 43,5 %, 5-RD puhul 35,5 % ja 9-RD puhul 30,8 %). Lisaks sellele rakendati keskmise suurusega veoautode modelleerimisel vähemalt ühte standardväärtust enam kui 57 % kõikidest juhtudest. See tähelepanek kinnitab ootusi, et standardväärtusi rakendatakse peamiselt väiksemat arvu registreeritud sõidukeid hõlmavate sõidukitüüpide puhul. 6. Kokkuvõte Käesoleva esimese aruande eesmärk on eelkõige tutvustada ELi raskeveokite praegust olukorda. Tulevaste aruannete jaoks kavandatakse seireandmete põhjalikumaid analüüse, kui on juba võimalik uurida aja jooksul toimuvaid arenguid ja suundumusi. Aruandes on võrreldud eri liikmesriikide, tootjate ja sõidukirühmade sõiduparkide näitajaid. Selles on esitatud esimese aruandlusperioodi jooksul registreeritud raskeveokite CO2-heite, kütusekulu ja alternatiivsete tehnoloogialahenduste osakaalu valitud väärtused. Käesolevas jaos tehakse kokkuvõte esitatud andmete põhjal tehtud peamistest tähelepanekutest. 6.1. CO2-heide Eri liikmesriikide ja tootjate tegevuse õiglane võrdlus sõidukipargi keskmise CO2-eriheite alusel on võimalik ainult konkreetse rühma (keskmise suurusega veoautode puhul) või allrühma (raskete veoautode puhul) piires. Keskmise suurusega veoautode representatiivses rühmas, st rühmas 2, võib täheldada märkimisväärseid erinevusi eri liikmesriikide ja tootjate sõidukiparkide vahel. Suhteline erinevus parimate ja halvimate näitajatega liikmesriikide sõidukiparkide vahel on üle 30 % (vt tabel 3). Tootjate suhteline erinevus on 25 % (vt tabel 4). Raskete veoautode puhul on eri liikmesriikide ja tootjate sõidukiparkidega seotud tulemused allrühmas 5-LH omavahel rohkem kooskõlas. Sõidukiparkide näitajate suhteline erinevus liikmesriikide vahel on umbes 7 % (vt tabel 3) ja tootjate vahel umbes 12 % (vt tabel 4). Keskmise suurusega veoautode keskmise CO2-eriheite suuremat varieerumist võrreldes raskete veoautode vastava näitajaga saab selgitada kahe teguriga. Esiteks kasutatakse keskmise suurusega veoautode puhul modelleerimisel veidi erinevat koormust, mis sõltub nende suurimast tehniliselt lubatud täismassist, samas kui raskete veoautode puhul ei sõltu modelleerimise käigus rakendatav koormus konkreetse sõiduki tehnilistest omadustest. Teiseks on raskeid veoautosid üle ühe suurusjärgu rohkem kui keskmise suurusega veoautosid. Selle tulemusena on CO2 heitkoguste juhuslik kõikumine keskmise suurusega veoautode puhul tõenäolisem, eriti väikestes liikmesriikides. Lisaks nähtub andmetest kõrgtehnoloogia kasutuselevõtu kohta, et peaaegu pooled uutest registreeritud sõidukitest on varustatud täiustatud juhiabisüsteemidega. Andmed täiendavate kõrgetasemeliste CO2-heite vähendamise tehnoloogialahenduste kohta on piiratud, kuid neist ilmneb, et suur osa sõidukitest on varustatud ka täiustatud aerodünaamiliste vahenditega või kiirendamise ja vabaveeremise kombineerimise tehnoloogiaga. 6.2. Kütused ja jõuseadmed Praegu moodustavad diiselmootoriga sõidukid endiselt üle 97 % kõigist ELi uutest registreeritud raskeveokitest. Alternatiivseid kütuseid või alternatiivseid jõuseadmeid kasutab ainult piiratud arv sõidukeid. Alternatiivkütuseid, st etanooli, maagaasi või veeldatud maagaasi kasutavate sõidukite osakaal erineb liikmesriigiti märkimisväärselt. Küprosel, Kreekas, Ungaris, Leedus, Luksemburgis, Maltal ja Sloveenias on see väga väike (alla 0,5 %), Bulgaarias ja Itaalias aga vastavalt üle 7 % ja 6 % (vt tabel 10). See on peamiselt tingitud suhteliselt suurest maagaasi (LNG, CNG, NG) kasutavate sõidukite osakaalust, mis kajastab gaasi tankimise taristu üsna head seisu nendes riikides. Praegu on heiteta raskeveokite arv kogu ELis kaduvväike: esimesel aruandlusperioodil registreeriti ainult kolm sõidukit (vt tabel 11). Kuna aga määrus 2019/1242 (millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid) alles jõustus, eeldatakse, et heiteta raskeveokite kasutuselevõtt lähiaastatel suureneb.

Lisa A.1. Kasutusotstarvete osatähtsused (keskmise suurusega veoautod)

Sõidukirühm RDL RDR UDL UDR 1 0,1 0,3 0,18 0,42 2 0,125 0,375 0,15 0,35 3 0,125 0,375 0,15 0,35 A.2. Keskmine koormus Rühmade 1, 2 ja 3 puhul ei ole koormuse väärtused kindlaks määratud, vaid varieeruvad vastavalt üksiksõiduki suurimale tehniliselt lubatud täismassile. Seetõttu tuleb rühmas keskmise koormuse arvutamisel arvesse võtta iga konkreetse sõiduki koormust. Rühmade 1, 2 ja 3 puhul arvutatakse keskmine koormus järgmiselt: . Siin on kõiki rühma sõidukeid hõlmav summa, kõiki kasutusotstarbeid hõlmav summa, sõiduki koormus kasutusotstarbe puhul ning sõidukite koguarv rühmas . on kasutusotstarbe osatähtsus, mille puhul kasutatakse samu väärtusi kui rühmade 1, 2 ja 3 sõidukite CO2-eriheite arvutamiseks (vt tabel A-1). A.3. Keskmine CO2-heide liikmesriigis Liikmesriigi sõidukite (all)rühma keskmine CO2-eriheide (g/km) arvutatakse järgmiselt: . Siin on liikmesriigi kõiki (all)rühma sõidukeid hõlmav summa ning on liikmesriigis registreeritud, rühma kuuluva uue raskeveoki keskmine CO2-eriheide, mis on määratletud määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktis 2.1. on liikmesriigis registreeritud sõidukite koguarv rühmas . Rühmade 4, 5, 9 ja 10 summaarne keskmine CO2-eriheide arvutatakse analoogselt määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktis 2.7 esitatud valemile: . Siin on rühmade 4, 5, 9 ja 10 kõiki allrühmi hõlmav summa ning kõigi liikmesriigis MS registreeritud uute raskeveokite keskmine eriheide sõidukite allrühmas , nagu on määratletud eespool ja esitatud tabelis 3. on läbisõidu ja koormuse kaalutegur, mis on määratletud määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktis 2.6, ning on liikmesriigi uute raskeveokite osakaal allrühmas A.4. Keskmine CO2-heide iga tootja puhul Kõik väärtused arvutatakse jaos A.3 kirjeldatud meetodi abil. Arvesse ei võeta eriotstarbelisi veokeid. Sõidukite (all)rühma keskmine eriheide (g/km) arvutatakse iga tootja puhul järgmiselt: . Siin leitakse tootja kõikide (all)rühma g sõidukite keskmine CO2-eriheide (erinevalt eespool kirjeldatust lähtutakse liikmesriigi asemel tootjast M).