SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon võttis täna vastu kapitaliturgude liidu süvendamise meetmete paketi ja avaldas ühtlasi teatise „Kapitaliturgude liidu loomine 2019. aastaks: aeg on tööd kiirendada“. Pakett sisaldab käesolevat ettepanekut, ettepanekut ühisinvesteerimisfondide piiriülese turustamise lihtsustamist käsitleva määruse kohta, millega muudetakse ühtlasi määruseid nr 345/2013 ja nr 346/2013, samuti ettepanekut pandikirjade ELi tugiraamistiku kohta, ettepanekut ettevõtetele ühisrahastamisteenuste Euroopa pakkujate tugiraamistiku loomise kohta, ettepanekut nõuete üleandmise mõju kolmandatele isikutele täpsustava õigusakti kohta ning teatist väärtpaberitehingute asjaõiguslikke tagajärgi täpsustava õigusakti kohta.

Käesoleva ettepanekuga muudetakse direktiivide 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL teatavaid sätteid eesmärgiga vähendada investeerimisfondide piiriülese turustamise regulatiivseid tõkkeid ELis. Uued meetmed peaksid vähendama fondivalitsejate kulusid piiriülese tegevuse alustamisel ja toetama investeerimisfondide piiriülest turustamist. Suurem konkurents liidus annab investoritele suurema valiku ja rohkem väärtust.

Käesolev ettepanek kuulub komisjoni 2018. aasta tööprogrammi ning seda tuleks käsitleda kapitaliturgude liidu tegevuskava ja kapitaliturgude liidu vahearuande laiemas kontekstis, et luua toimiv kapitali siseturg, vähendada kapitaliturgude killustatust, kõrvaldada majanduse rahastamise regulatiivsed tõkked ning suurendada kapitali pakkumist ettevõtjatele. Regulatiivsed tõkked, nimelt liikmesriikide turustamisnõuded, reguleerivate asutuste tasud ning haldus- ja teavitamisnõuded kujutavad endast fondide piiriülesel turustamisel märkimisväärset negatiivset stiimulit. Need tõkked tehti kindlaks kapitaliturgude liidu rohelise raamatu, finantsteenuste ELi õigusraamistiku kohta arvamuste esitamise üleskutse ja investeerimisfondide piiriülese turustamise tõkkeid käsitleva avaliku konsultatsiooni raames.

Investeerimisfondid on investeerimistooted, mis on loodud investorite kapitali koondamiseks ja selle kapitali ühiseks investeerimiseks finantsinstrumentide portfelli kaudu, mis sisaldab aktsiaid, võlakirju ja muid väärtpabereid. Euroopa Liidus võib investeerimisfondid liigitada vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjateks (eurofondid) ja alternatiivseteks investeerimisfondideks (AIF), mida juhivad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad. Eurofonde käsitletakse direktiivis 2009/65/EÜ ja alternatiivseid investeerimisfonde käsitletakse direktiivis 2011/61/EL. Direktiivi 2011/61/EL täiendavad neli fondiraamistikku:

·määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta;

·määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta;

·määrus (EL) nr 2015/460 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta;

·Määrus 2017/1131 rahaturufondide kohta.

Nende õigusnormide ühine eesmärk on lihtsustada piiriülest turustamist ja tagada samal ajal investorite kõrgetasemeline kaitse.

ELi investeerimisfondide suhtes kehtivad õigusnormid lubavad fondivalitsejatel turustada ja teatavate eranditega ka valitseda oma fonde kõikjal ELis. Kuigi ELi investeerimisfondid on kiiresti kasvanud ja 2017. aasta juunis oli valitsetavate varade väärtus kokku 14 310 miljardit eurot, korraldatakse ELi investeerimisfondide turgu ikka veel peamiselt riikliku turuna: 70 % valitsetavatest varadest kuuluvad investeerimisfondidele, mis on registreeritud ainult siseturul turustamise õigusega. Ainult 37 % eurofondidest ja ligikaudu 3 % AIFidest on registreeritud turustamiseks rohkem kui kolmes liikmesriigis. Võrreldes Ameerika Ühendriikidega on ELi turg valitsetavate varade poolest väiksem. ELis on siiski märkimisväärselt rohkem fonde (ELis on 58 125 fondi ja USAs 15 415 fondi). See tähendab, et ELi fondid on keskmiselt märksa väiksemad. See mõjutab negatiivselt mastaabisäästu, investorite makstavaid tasusid ja investeerimisfondide siseturu toimimise viisi.

Käesolevas ettepanekus kinnitatakse, et on ka muid, ettepaneku kohaldamisalast väljapoole jäävaid tegureid, mis takistavad investeerimisfondide piiriülest turustamist ELis. Need tegurid on näiteks investeerimisfondide ja investorite suhtes kohaldatavad riiklikud maksusüsteemid, vertikaalsed turustusahelad ja kohalike investeerimistoodete kultuuriline eelistamine.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek esitatakse koos ettepanekuga määruse kohta, millega lihtsustatakse ühisinvesteerimisfondide piiriülest turustamist ning muudetakse määrusi (EL) nr 345/2013 ja (EL) nr 346/2013. Sealhulgas muudetakse direktiivides 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL sätestatud investeerimisfondide piiriülese turustamise suhtes kohaldatavaid sätteid. Nimetatud sätted leiti olevat koormavad või ebaselged ning need on liikmesriikide õigussüsteemidesse ülevõtmisel võimaldanud täiendavate nõuete kehtestamist ehk ülereguleerimist. Kõnealused muudatused on kooskõlas direktiivide eesmärgiga, milleks on luua investeerimisfondide ühtne turg ja lihtsustada investeerimisfondide piiriülest turustamist. Ettepanekuga viiakse ühtlasi vastavusse investeerimisfonde reguleerivate eri õigusraamistike õigusnormid. Seega on tagatud kooskõla praegu kehtivate õigusnormidega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega