Liikmesriigid peavad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, esitama Eurostatile tegelikud ja kavandatud andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. 2016. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded hõlmasid aastaid 2012–2016. 2016. aasta andmed on riigiasutuste kavandatud näitajad, samas kui 2012.–2015. aasta andmed on tegelikud andmed. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikega 1 hindab Eurostat liikmesriikide esitatud tegelikke andmeid, mitte aga kavandatud andmeid.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artikli 8 lõikega 3 nähakse ette, et komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Selles iga-aastases aruandes esitatakse üldine hinnang selle kohta, kas andmed on ajakohased, usaldusväärsed, täielikud, arvepidamiseeskirjadega vastavuses ja järjepidevad. Komisjon võttis eelmise aruande (2015. aasta andmete kohta) vastu 23. märtsil 2016.

Aruandetabelite täitmine on juriidiline kohustus ja seda on vaja selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama Eurostatile asjakohase statistilise teabe, mis „eelkõige tähendab (…):

(a) rahvamajanduse arvepidamise andmeid;

(b) loetelusid;

(c) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid;

(d) teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi”.

Peamisi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid on neli. Tabel 1 hõlmab valitsemissektori eelarve puudujääki/ülejääki kogusummana ja valitsemissektori allsektorite kaupa, samuti võlataset kogusummana ja finantsinstrumentide kategooriate kaupa. Samuti hõlmab see SKPd kehtivas turuhinnas ja valitsemissektori kulutusi kapitali kogumahutustele põhivarasse ja intressidele. Tabelites 2A–2D on esitatud andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarvepositsiooni (nn jooksevsaldo rahvamajanduse arvepidamise metoodikas) ja valitsemissektori iga allsektori ülejäägi/puudujäägi (nn laenuandmise / -võtmise netoväärtus rahvamajanduse arvepidamise metoodikas) siseriiklike definitsioonide seoseid. Tabelites 3A–3D on esitatud andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarveülejäägi/-puudujäägi ja muude asjakohaste tegurite osa valitsemissektori võlataseme varieerumises ja võla konsolideerimises. Tabel 4 sisaldab peamiselt andmeid kaubanduskrediitide ja -ettemaksete kohta. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelid 1 ja 2 hõlmavad aastaid 2012–2016 ning ülejäänud tabelid hõlmavad aastaid 2012–2015.

Kõik liikmesriigid esitasid Eurostatile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid nii 2016. aasta aprillis kui ka oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes teadetes. Oktoobri aruandluses täitsid kõik liikmesriigid eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 1 ja esitasid tabelis 2 andmeid seose kohta jooksevsaldo ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ülejäägi/puudujäägi näitajate vahel kõigi allsektorite puhul. Ühendkuningriigi jooksevsaldot arvestatakse tekkepõhiselt ning teatati väga vähestest korrektsioonidest, mille eesmärk on muundada jooksevsaldo ESA 2010 standardi kohaselt ülejäägiks/puudujäägiks. Mõned riigid ei teatanud kõiki vormil nõutud üleminekukirjeid (Saksamaa, Austria), teised aga esitasid jääksummad (Itaalia, Madalmaad, Soome ja Rootsi).

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 3 ei esitanud iga liikmesriik kõiki jaotusi. Näiteks ei esitanud Austria nõutud andmeid aktsiate ja muude omandiväärtpaberite kohta, Saksamaa aga finantstuletisinstrumentide kohta. Samuti ei täitnud Saksamaa ega Austria võla hindamisega seonduvaid korrigeerimisridu.

Valitsemissektori kaubanduskrediitide ja ettemaksete koguseis tuleks esitada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 4. Ligikaudu pooltel liikmesriikidel on aga täielikult hõlmatud kõik valitsuse allsektorid, sh allsektorite üksused. Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Poola ja Ühendkuningriik teatasid, et nende andmed on esialgsed, mis tähendab, et neid võidakse edaspidistes teadetes korrigeerida.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite täielikkust on võimalik veel parandada. Ülejäänud probleemid ei peaks aga andmete kvaliteedile erilist mõju avaldama.

Kõik liikmesriigid esitasid vastused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite küsimustikule. Ehkki möödunud aastatega võrreldes oli vastuste täielikkus ja kvaliteet parem, on siiski vaja teha veel jõupingutusi, kuna osa riike ei esitanud kõiki küsimustikus nõutud üksikasju. See kehtib eelkõige keskvalitsuse nõuete ja võlgade kustutamisega seotud andmete kohta, muude saadavate/makstavate arvete liigendamise, riigigarantiide kajastamise (peamiselt kohaliku omavalitsuse allsektori katmise) ja kapitalisüstide kohta.

2.1.4.Lisatabel finantsasutuste toetamiseks tehtavate riiklike sekkumiste kohta

Alates 15. juulist 2009 on Eurostat finantsasutuste toetamiseks tehtavaid riiklikke sekkumisi käsitlevaid andmeid kogunud lisatabelina. 2016. aastal kogutud andmed kajastasid 2007. – 2015. aastat. Liikmesriike, kes ei teatanud valitsuse sekkumistest, oli ainult viis (Eesti, Malta, Poola, Rumeenia ja Slovakkia). Soome (2008) ja Tšehhi Vabariigi (2013–2015) teatatud ainsad sekkumised olid seotud tingimuslike kohustustega. 2015. aastal oli mõju puudujäägile finantsasutuste toetamise tõttu eriti märgatav Kreekas (4,1 % SKPst), Portugalis (1,6 % SKPst) ja Sloveenias (1,4 % SKPst). Eurostat avaldas koos ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste pressiteatega teate, milles esitati lisateavet täiendava tabeli sisu ja andmete kohta .

2.1.5.Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta

Liikmesriigid esitavad andmeid ka kahepoolsete valitsustevaheliste laenude kohta, mida tavaliselt antakse finantsabiprogrammide raames. Need andmed ja lisateave Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) kohta esitatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste pressiteadetes. Aastatel 2012–2015 puudutavad need andmed peamiselt Kreekale, Iirimaale ja Portugalile antud laene.

EL 28 ja euroala koondandmete arvutamisel Maastrichti võlakriteeriumi jaoks tuleb kahepoolsed valitsustevahelised laenud maha arvata, sest neid mõlemaid kajastatakse konsolideeritult.

2.2.Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus

2.2.1.Teabevahetus ja selgitused

Teatamisaja jooksul (alates aruannete esitamise sügisesest tähtajast 1. oktoobrist kuni andmete avaldamiseni 21. oktoobril 2016) võttis Eurostat ühendust iga liikmesriigi riikliku statistikaametiga, et küsida lisateavet ja selgitusi arvepidamiseeskirjade kohaldamise kohta konkreetsete tehingute puhul. See hõlmas tihedat kirjavahetust Eurostati ja riikide statistikaasutuste vahel. Esimene selgitusnõue saadeti kõikidele liikmesriikidele 6. oktoobriks. Teine selgitusnõue saadeti 25 liikmesriigile, kolmandat korda paluti selgitusi 13 liikmesriigilt ja neljandat korda ühelt liikmesriigilt. Eurostat palus teatavatel liikmesriikidel teha muudatusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelitesse, nende aluseks olevatesse valitsemissektori arvepidamise andmete tabelitesse (näiteks valtsemissektori kulude ja tulude aruanded, kvartaalsed aruanded finants- ja mittefinantskontode kohta), aga ka küsimustikku ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta. Enamikul juhtudel olid 2016. aasta oktoobris lõppenud teavitamisaja jooksul esitatud andmete muudatused seotud tehniliste küsimustega, aruandesiseste ebajärjepidevustega, teadetetabelites või küsimustikes esitatud kohandustega või ebatäpsustega tabelites. Mõned korrektsioonid olid tingitud ka Eurostati metodoloogilistest muudatustest või lähteandmete ajakohastamisest.

2.2.2.Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused