ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 30.9.2010 
KOM(2010) 520 lõplik 
2010/0274 (COD)   
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/ 2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja 
Infoturbeamet) seoses selle kestusega 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. T AUSTTEAVE  
Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „ENISA”) loodi 2004. aasta märtsis määrusega 
(EÜ) nr 460/20041 esialgu viieks aastaks ning  selle peamine eesmärk oli „tagada [liidu] 
võrgu- ja infoturbe kõrge ja tõhus tase [… ] ning töötada Euroopa Liidu kodanike, tarbijate, 
ettevõtjate ning avaliku sektori organisatsioonide jaoks välja võ rgu- ja infoturbekultuur, mis 
omakorda aitaks kaasa siseturu sujuvale toimimisele.”  Määrusega (EÜ) nr 1007/20082 
pikendati ENISA volitusi 2012. aasta märtsini.  
ENISA volituste pikendamisega 2008. aastal algata ti ka arutelu Euroopa jõupingutuste üldiste 
suundade üle võrgu ja teabe turvalisuse (NIS ) valdkonnas, millesse komisjon andis ka oma 
panuse, algatades avaliku arutelu tõhustatu d võrgu- ja infoturbepoliitika võimalike 
eesmärkide üle Euroopa tasandil. Avalik ar utelu kestis 2008. aasta  novembrist 2009. aasta 
jaanuarini ja selle jooks ul koguti peaaegu 600 arvamust3.  
Komisjon võttis 30. märtsil 2009 vastu teatise el utähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta,4 mis 
keskendub Euroopa kaitsmisele küberrünnakute ja  küberhäirete eest valmisoleku, turvalisuse 
ja vastupidavuse suurendamise abil tegevuskavaga, milles palutakse ENISA-l täita oma osa, olles peamiselt toeks liikmesriikidele. Tegevuskava leidis laialdast toetust arutelul, mis peeti Eestis Tallinnas 27. ja 28. aprillil 2009 to imunud elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse 
teemalisel ministrite konverentsil
5. Euroopa Liidu eesistujar iik rõhutab konverentsi 
järeldustes, kui tähtis on „suurendada ENISA operatiivtuge” ; järeldustes rõhutatakse, et 
ENISA „on väärtuslik vahend liidu ulatusega k ooskõlastatud jõupingutuste tugevdamiseks 
selles valdkonnas” , ja märgitakse, et võrgu- ja infoturbeameti volitused on vaja uuesti läbi 
mõelda ja uuesti sõnastada, „et paremini keskenduda ELi prio riteetidele ja vajadustele; 
saavutada paindlikum reageerimisvõime; arendada oskusi ja pädevusi ning kindlustada ameti 
juhtimise tulemuslikkust  ja üldist mõjuvõimu” , et muuta amet „alaliseks püsivaraks iga 
liikmesriigi jaoks ja Euro opa Liidu jaoks üldiselt” .  
Pärast arutelu Telecomi nõukogus 11. juunil 2 009, kus liikmesriigid avaldasid võrgu- ja 
infoturbe tähtsust ning sellel  alal tekkivaid probleeme arvest ades toetust ENISA volituste 
pikendamisele ja selle ressursside suurendamise le, viidi diskussioon Rootsi eesistumise ajal 
lõpule. Nõukogu 18. detsembri 2009. aas ta resolutsioonis Euroopa üh ise lähenemisviisi kohta 
võrgu- ja infoturbele6 tunnistatakse ENISA rolli ja  potentsiaali ning vajadust „ENISAt 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa 
Võrgu- ja Infoturbeamet (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2008, 24. september 2008, millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse 
Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses se lle kestusega (ELT L 293, 31.10.2008, lk 1). 
3 Kokkuvõtlik aruanne avaliku arutelu „Teel tõhustatud võrgu- ja infoturbepoliitika poole Euroopas” 
tulemuste kohta on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu 11. lisana. 
4 KOM(2009) 149, 30.3.2009. 
5 Aruteludokument: http://www.tallinnciip.eu/doc/discussion_paper_-_tallinn_ciip_conference.pdf  
 Eesistujariigi järeldused:  
http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_C onclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf . 
6 Nõukogu 18. detsembri 2009. aasta resolutsioon  Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja 
infoturbele (ELT C 321, 29.12.2009, lk 1).  
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF  
ET 3   ET jätkuvalt arendada, et see ol eks […] tõhus […] asutus.”  Selles rõhutatakse ka vajadust võrgu- 
ja infoturbeametit uuendada ja tõhustada, et am et liidu eksperdikeskusena võrgu- ja infoturbe 
küsimustes toetaks komisjoni ja liikmesriik e tehnoloogia ja poliitika vahelise lõhe 
vähendamisel.  
2. Ü LDINE TAUST  
Info- ja sidetehnoloogiast on saanud kogu Euroop a majanduse ja ühiskonna  alustala. IST on 
kaitsetu ohtude eest, mis ei jää ainult ühe riig i piiridesse ja mis on tehnoloogia ja turu 
arenguga muutunud. Kuna IST on ülemaailmne, tih edalt muude infrastruktuuridega seotud ja 
nendest sõltuv, ei saa selle turvalisust ja  vastupidavust tagada ainuüksi riiklike ja 
kooskõlastamata lähenemisviiside abil. Samas muutuvad võrgu- ja infoturbega seotud probleemid kiiresti. Võrke ja infosüsteeme tuleb tõhusalt kaitsta igasugust e häirete ja rikete, 
kaasa arvatud inimeste or ganiseeritud rünnakute eest. 
Selleks et IST potentsiaali ära kasutada ja ed asi arendada ning rakendada seda potentsiaali 
jätkusuutliku majanduskasvu ja uuenduste jaoks, on võrgu- ja infoturbepoliitikal keskne roll 
Euroopa digitaalses tegevuskavas,
7 mis on ELi 2020. aasta strateegia lipulaev. IST 
kasutuselevõtu stimuleerimine ning usalduse suurendamine infoühis konna vastu on Euroopa 
digitaalse tegevuskava kõige ol ulisemad prioriteedid. Seega on vaja ENISAt reformida, et 
võimaldada liidul, liikmesriikidel ja sidusrühmadel välja arendada suur võime ja valmidus võrgu- ja infoturbeprobleemide ennetamiseks, t uvastamiseks ja neile paremini reageerimiseks. 
3. P
ÕHJUSED MEETMETE VÕTMISEKS  
Koos käesoleva ettepanekuga esitab komisjon EN ISAt käsitleva määruse ettepaneku, millega 
asendataks määrus (EÜ) nr 460/2004; selles vaadatakse põhjalikult läbi ametit hõlmavad 
sätted ja luuakse amet viieaastaseks ajavahem ikuks. Komisjon on siiski teadlik, et käesoleva 
ettepanekuga seotud õigusloomemenetluse kä igus võib Euroopa Parlamendis ja nõukogus 
kuluda palju aega aruteludeks ni ng et juhul, kui ameti uusi volitusi ei võeta vastu enne 
praeguste volituste lõppu, võib tekkide õiguslik vaakum. 
Komisjon teeb seega ettepaneku võtta vastu määrus, millega pikendatakse ameti praegusi 
volitusi 18 kuud, et arutelu jaoks oleks piisavalt aega. 
                                                 
7  KOM(2010) 245, 19.5.2010. 
ET 4   ET 2010/0274 (COD) 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/ 2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja 
Infoturbeamet) seoses selle kestusega 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimis e lepingut, eriti selle artiklit 114, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust8, 
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust9, 
pärast ettepaneku edastamist  riikide parlamentidele, 
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2004. aastal vastu määruse (EÜ) nr 460/2004,
10 
millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet”). 
(2) 2008. aastal võtsid Euroopa Parlament ja  nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1007/2008, 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 seoses ameti tegevusaja kestusega11. 
(3) Alates 2008. aasta novembrist peeti ameti os alusel avalik arutelu Euroopas võrgu- ja 
infoturbepoliitika tugevdamiseks tehtavat e jõupingutuste põhisuuna üle. Kooskõlas 
komisjoni parema õigusliku reguleerimise strateegiaga ning panusena kõnealusesse 
arutelusse algatas komisjon 2008. aasta nove mbrist 2009. aasta jaanuarini kestnud 
avaliku arutelu liidu tasandi l tugevdatud info- ja võrguturbepoliitika võimalike 
eesmärkide üle. 2009. aasta detsembris ar utelu tulemuseks oli nõukogu 18. detsembri 
2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise lähe nemisviisi kohta võrgu- ja infoturbele12. 
                                                 
8 ELT C […], […], lk […]. 
9 ELT C […], […], lk […]. 
10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa 
Võrgu- ja Infoturbeamet (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1). 
11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2008, 24. september 2008, millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses se lle kestusega (ELT L 293, 31.10.2008, lk 1). 
12 Nõukogu 18. detsembri 2009. aasta resolutsioon  Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja 
infoturbele (ELT C 321, 29.12.2009, lk 1). 
ET 5   ET (4) Avaliku arutelu tulemusi  arvesse võttes kavatsetakse  määrus (EÜ) nr 460/2004 
asendada. 
(5) ENISA reformimiseks vajaliku õigusloom emenetluse käigus võib kuluda palju aega 
aruteludeks ja kuna ameti vo litused lõppevad 13. märtsil 2012, on vaja selle volitusi 
pikendada; see annab Euroopa Parlamendile  ja nõukogule piisavalt aega aruteludeks 
ning tagab ameti töö järjep idevuse ja jätkuvuse.  
(6) Seepärast tuleks Euroopa Võrgu- ja Info turbeameti tegevusaja kestust pikendada kuni 
13. märtsini 2013, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Määrust (EÜ) nr 460/2004 muudetakse järgmiselt: 
Artikkel 27 asendatakse järgmisega: „Artikkel 27 – Tegevusaeg 
Amet luuakse 14. märtsil 2004 ning selle te gevusaeg on üheksa aastat ja kuus kuud.” 
Artikkel 2 
Jõustumine 
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas  avaldamisele järgneval päeval. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõiki des liikmesriikides. 
Brüsselis, […] 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja 
ET 6   ET ETTEPANEKUTELE LISAT AV FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määr use kohta, millega muudetakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 10. märts 2004. aasta m äärust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse 
Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet. 
1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt te gevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise 
süsteemile (ABM/ABB)13  
infoühiskonna ja meedia volinik 
Digitaalse tegevuskava õigusraamistik 
1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
 Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet   
 Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast 
tegevusest14  
; Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist   
 Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet   
1.4. Eesmärgid 
1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu 
täidetakse  
Euroopa e-sidevõrkude vas tupidavuse parandamine 
Amet jätkab tööd vastupidavust käsitlevat e küsimuste kallal, tehes nt uuringuid 
vastupidavuskohustuste, nõuete ja ka sutatavate heade tavade kohta15 ning analüüsi 
vastupidavuse parandamiseks kasutatavate edasis te meetodite ja menetluste kohta. Viiakse ellu 
täiendavaid katseprojekte, et hinnata nõuete, meetodite ja tava de sobivust. Amet aitab kaasa 
elutähtsate sideinfrastruktuu ride turvalisuse ja vastupi davuse suurendamisele ning 
vastupidavust käsitleva Euroopa  avaliku ja erasektori partnerluse (EP3R) ja Euroopa 
liikmesriikide foorumi (EFMS) loomisele. 
Koostöö arendamine ja säilita mine liikmesriikide vahel 
                                                 
13 ABM – tegevuspõhine juhtimine; A BB – tegevuspõhine eelarvestamine. 
14 Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. 
15 Kõnealused uuringud põhinevad ENISA 2006. ja 2007. aasta uuringutel e-sideteenustega tegelevate ettevõtjate 
võetud infoturbemeetmete kohta. 
ET 7   ET ENISA peaks jätkama jõupingutusi, et määr atleda üleeuroopalisi infoturbega seotud 
pädevusringkondi sellistes valdkon dades nagu teavitamine ja intsidentidele reageerimine, 
üleeuroopalise e-ID koostalitlusvõimealane koostöö16 ning platvormi säilitamine Euroopa 
võrgu- ja infoturbealaste heade tavade vahetamiseks17. Liikmesriigid peaksid tegema jätkuvalt 
koostööd eesmärgiga parandada kõigi liikmesriiki de suutlikkust ning suure ndada üldist ühtsust 
ja koostalitlusvõimet. 
Tulevaste ohtude määratle mine usalduse loomiseks 
Amet jätkab tööd sellise raamistiku loomisek s, mis võimaldab otsustajatel süstemaatilise 
andmete kogumise, töötlemise, levitamise ja tagasiside abil paremini mõista uuest 
tehnoloogiast tulenevaid võimalikke riske.  
Mikroettevõtete teabeala se usalduse tugevdamine 
Digitaalse teabe ajastul tekib ettevõtete, eelkõi ge mikroettevõtete, ja oks jätkuvalt palju uusi 
võimalusi. Sellele vaatamata on info- ja sidetehnoloogia edasisel  arendamisel ning 
kasutuselevõtmisel endiselt nõrku kohti. Eesm ärk on saada selle val dkonna mikroettevõtjatelt 
teavet nende vajaduste ja ootuste kohta ning se da hinnata. ENISA edendab ja katsetab selle 
eesmärgi nimel teabe edastajate  ja ühingute vahelise piiriülese  koostöö mudeleid järgmistes 
valdkondades: võrgu- ja infoturbealase või mekuse suurendamine mikroettevõtetes; 
mikroettevõtjate jaoks ettenäht ud sertifitseerimissüsteemide vä ljatöötamine ja valdkonnaga 
mitteseotud isikute jaoks nõuetele vastav use raamistiku väljaarendamine; ettevõtte 
järjepidevuse heade tavade loomine ja katsetam ine; töö nõuetele vastavusega seotud küsimuste 
kallal, mille alusel VKEdel ja mikroettevõtjatel on võimalik väljendada oma turbeeesmärke 
ning koostada tegevuskavasid nende eesmärkide saavutamiseks. 
1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusal ad vastavalt tegevus põhise juhtimise ja 
eelarvestamise süsteemile  
Erieesmärk  
Võrgu- ja infoturbe suurendamiseks arendada võ rgu- ja infoturbekultuuri kodanike, tarbijate, 
ettevõtete ja ametiasutuste heaks ning määrat leda poliitilised problee mid, mida põhjustavad 
tulevased võrgud ja Internet. 
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhi se juhtimise ja eelarvestamise süsteemile  
Elektronsidepoliitika ja võrguturvalisus 
                                                 
16 Kõnealune toetus põhineb ENISA poolt 2006. ja 2007. aastal tehtud tööl, mis on seotud e-ID koostalitlusvõime 
parandamise ühise viisi leidmisega. 
17 Kõnealune platvorm on järelmeede 2007. aastal tehtud tööle, mille abil koostati tegevuskava Euroopa võrgu- ja 
infoturbealaste heade tavade vahetamiseks. 
ET 8   ET 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju 
Saavutada võrgu- ja infoturbe kõrge tase liidus  ning luua Euroopa Liidu kodanike, tarbijate, 
ettevõtete ja avaliku sektori or ganisatsioonide heaks võrgu- ja infoturbe kultuur, mis omakorda 
aitaks kaasa siseturu sujuvale toimimisele. 
1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad  
Vt punkt 1.4.1 eespool.  
1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
1.5.1. Lühi- või pikaajalises persp ektiivis täidetavad vajadused  
ENISA asutati 2004. aastal algselt võrgu- ja  infoturbeohtudega ja turbealaste 
õigusrikkumistega tegelemiseks. Võrgu- ja info turbeprobleemid on alates sellest ajast koos 
tehnoloogia ja turu arenguteg a muutunud ning on olnud edasiseks mõtteaineks ja arutelu 
teemaks, mis võimaldab täna ajakohastada andmeid konkreetsete tuvastatud probleemide 
kohta ning kirjeldada neid probleeme ja seda , millist mõju on neile avaldanud muutuv võrgu- 
ja infoturbe spekter. Eelkõige märkis eesistujariik oma järeldustes elutähtsa sideinfrastruktuuri 
kaitse teemalise Tallin nas peetud ministrite konverentsi kohta, et „eesseisvad uued ja 
pikaajalised probleemid nõuavad ENISA volituste põhjalikku läbimõtlemist ja 
ümbersõnastamist, et paremini keskenduda EL i prioriteetidele ja vajadustele; saavutada 
paindlikum reageerimisvõime; arendada oskusi ja pädevusi ning kindlustada ameti juhtimise 
tõhusust ja üldist mõjuvõimu. Selliselt saab m uuta ENISA alaliseks püsivaraks iga liikmesriigi 
jaoks ja Euroopa Liidu jaoks üldiselt”. 
Koos käesoleva ettepanekuga esitab komisjon EN ISAt käsitleva määruse ettepaneku, millega 
asendataks määrus (EÜ) nr 460/2004; selleg a vaadatakse põhjalikult läbi ametit hõlmavad 
sätted ja luuakse amet viieaastaseks ajavahem ikuks. Komisjon on siiski teadlik, et käesoleva 
ettepanekuga seotud õigusloomemenetluse käigus võib Euroopa Parlamendis ja nõukogus 
kuluda palju aega aruteludeks ning et juhul, kui ameti uusi volitusi ei võeta vastu enne 
praeguste volituste lõppu, võib tekkida õiguslik vaakum. 
Komisjon teeb seega ettepaneku võtta koos k äesoleva ettepanekuga vastu määrus, millega 
pikendatakse ameti praegusi volitusi 18 kuud, et ar utelu ja menetluse jaoks oleks piisavalt 
aega. 
1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus 
Võrgu- ja infoturbeprobleemid ei tunnista riig ipiire ning neid ei saa seega tulemuslikult 
lahendada ainult riikide tasandi l. Samal aja käsitlevad eri liikmesriikide riigiasutused 
kõnealust probleemi väga erineva lt. Need erinevused võivad olla Euroopas suurema võrgu- ja 
infoturbe jaoks asjakohaste liidu ulatusega mehh anismide rakendamisele suureks takistuseks. 
IST-infrastruktuuride omavahelise seotuse tõttu  mõjutab ühes liikmesriigis riigi tasandil 
võetud meetmete tõhusust teistes liikmesrii kides võetud meetmete madalam tase ja 
süstemaatilise piiriülese koostöö puudumine ikka veel väga t ugevalt. Ebapiisavad võrgu- ja 
infoturbemeetmed, mille tagajärjel tekib intsident ühes liikmesriigis, võivad põhjustada 
teenuste häireid teistes liikmesriikides.  
ET 9   ET Lisaks kaasnevad paljude turbenõuete kehtes tamisega suured kulud ettevõtjatele, kes 
tegutsevad Euroopa Liidu tasandil, ja see põhjusta b Euroopa siseturu killu stumise ja siseturul 
konkurentsi kadumise. 
Kuna võrgu- ja infosüsteemidest sõltuvus s uureneb, näib valmisolek intsidentidega 
toimetulekuks ebapiisav.  
Riikide praegustes varajase hoiatuse ja intsidentidega tegelemise süsteemides on olulisi 
puudusi. Võrguturbeintsidentide järelevalve ja  nendest teatamise kord ja tavad erinevad 
liikmesriigiti oluliselt. Mõnes r iigis ei ole menetlused ametliku lt kinnitatud, samas kui teistes 
riikides puudub ints identide kohta koostatud aruannete vastuvõtmiseks  pädev asutus. Euroopa 
ulatusega süsteeme ei ole. Selle tagajärjel või b esmavajalike teenuste osutamine võrgu- ja 
infoturbeintsidentide tõttu täielikult katkeda ni ng tuleb ette valmistada asjakohased 
lahendused. Komisjoni teatises elutähtsa sideinfras truktuuri kaitse kohta rõhutati samuti 
vajadust Euroopa varajase hoiatamise ja intsiden tidele reageerimise võime järele, mida võivad 
toetada Euroopa ulatusega õppused. 
Ilmselgelt on vaja poliitilisi vahendeid, mille  eesmärk on ennetavalt tuvastada võrgu- ja 
infoturberiskid ja -puudused, luues asjakohase d reageerimismehhanismid (nt heade tavade 
kindlakstegemise ja levitamise kaudu) ning ta gades, et need reageerimismehhanismid on 
sidusrühmadele teada ja nad rakendavad neid. 
1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 
Vastavalt ENISA määruse artik lile 25 viis välisekspertid e komisjon 2006/2007. aastal läbi 
ENISA hindamise, et anda formatiivne hinna ng ameti töökorraldusele ja ülesehitusele ja 
volitustele ning vajaduse korral soovitused nende täiustamiseks. Tuleb märkida, et see 
hindamine toimus ainult üks aasta pärast  seda, kui ENISA oli tegevust alustanud. 
Hindamisaruandes18 kinnitati ENISA loomise poliitika kõig e olulisemate printsiipide kehtivust 
ja tõstatati käsitlemist vajavad küsimused  ameti nähtavuse kohta ja tema võime kohta 
saavutada suurt mõju. Need küsimused hõlmasi d ka organisatsiooni struktuuri; oskuste 
kombineerimist ja töötajate arvu ning kõrva lisest asukohast tingit ud organisatoorseid 
probleeme. 
Vt ka punkt 1.5.1 eespool. 
1.5.4. Kooskõla ja võimalik koosto ime muude asjaomaste meetmetega 
ENISA tuleviku küsimus moodustas osa üldisest ar utelust, kus käsitleti võrgu- ja infoturvet 
ning muid poliitilisi algatusi, milles keske ndutakse võrgu- ja infoturbe tulevikule. 
                                                 
18  Vt http://ec.europa.eu/dgs/information_society/eva luation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf. 
ET 10   ET 1.6. Meetme ja finantsmõju kestus  
; Piiratud kestusega  ettepanek/algatus   
– ; Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 14.3.2012–13.09.2013  
– ; Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2013 
 Piiramatu kestusega  ettepanek/algatus 
– Finantsmõju suureneb seoses meetme rake ndamisega järk-järgult ajavahemikul AAAA–
AAAA 
– seejärel finantsmõju stabiliseerub. 
1.7. Ettenähtud haldusviisid19  
 Tsentraliseeritud haldamine : otse, haldajaks on komisjon  
; Tsentraliseeritud haldamine: kaudselt , haldamine on delegeeritud: 
–  rakendusametitele  
– ; ühenduste asutatud asutustele20  
–  riigi avalik-õiguslikele asutustele või av alikke teenuseid osutavatele asutustele  
–  isikutele, kellele on usaldatud konkreetse te meetmete rakendamine Euroopa Liidu 
lepingu V jaotise kohaselt ja  kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis 
finantsmääruse artikli 49 tähenduses  
 Haldamine koostöös  liikmesriikidega  
 Haldamine detsentraliseeritult  kolmandate riikidega   
 Haldamine ühiselt  rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) 
                                                 
19 Haldusviise selgitatakse koos viideteg a finantsmäärusele v eebisaidil BudgWeb: 
http://www.cc.cec/budg/man/b udgmanag/budgmanag_en.html  
20 Määratletud finantsmääruse artiklis 185. 
ET 11   ET 2. HALDUSMEETMED   
2.1. Järelevalve ja aruandlus  
Tegevdirektor vastutab ameti tegevuse eesmärkid ele vastavuse tõhusa järelevalve ja hindamise 
eest ning esitab juhatusele  igal aastal aruande.  
Tegevdirektor koostab üldaruande, mis hõlmab kõiki ameti eelmise aasta tegevusi ning milles 
võrreldakse eelkõige saavutatud tulemuste vastavust aasta t ööprogrammi eesmärkidele. Kui 
juhatus on aruande vastu võtnud, edastatakse see Eur oopa Parlamendile, nõukogule, 
komisjonile, Euroopa Kontrollik ojale, Euroopa Majandus- ja So tsiaalkomiteele ja Regioonide 
Komiteele ning avaldatakse. 
2.2. Haldus ja kontroll  
2.2.1. Tuvastatud ohud  
Alates ENISA asutamisest 2004. aastal on selle  suhtes kohaldatud nii välis- kui ka 
sisehindamist. 
Vastavalt ENISA määruse artiklile 25 oli kõnealuse menetluse esimene etapp ENISA 
sõltumatu hindamine välisekspertide komi sjoni poolt 2006.–2007. aastal. Välisekspertide 
komisjoni aruandes21 kinnitati, et ENISA asutamise algs ed poliitilised põhjused ja ameti 
esialgsed eesmärgid kehtivad endiselt, ning sell es tõstatati ka mõned küsimused, mida tuleks 
käsitleda. 
Komisjon esitas märtsis 2007 hindamise kohta arua nde juhatusele, kes andis seejärel oma 
soovitused ameti tuleviku ja ENISA määruse muutmise kohta22. 
2007. aasta juunis esitas komisj on hinnangu välishindamise tulemuste ja juhatuse soovituste 
kohta teatisena Euroopa Pa rlamendile ja nõukogule23. Teatises osutati, et tuleb valida, kas 
pikendada ameti volitusi või asendada amet teistsuguse mehhanismiga, näiteks sidusrühmade 
alalise foorumiga või turvalis usega tegelevate organisats ioonide võrgustikuga. Komisjon 
algatas kõnealusel teemal ka  avaliku arutelu, paludes Eu roopa sidusrühmadel vastata 
küsimustikule, mis aitaks suunata edasisi arutelusid24.  
2009. aastal algatas komisjon mõju hindamise, et analüüsida ENISA tulevikuvõimalusi. 
Kõnealune mõjuhinnang on lisatud ENISAt kä sitleva määruse ettepanekule, millega 
asendataks määrus (EÜ) nr 460/2004. 
                                                 
21 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm. 
22 Nagu on ette nähtud ENISA määruse artiklis 25. ENISA juhatuse vastuvõetud dokumendi täistekst, mis sisaldab ka 
juhatuse põhjendusi, on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm. 
23 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) hindamise kohta, KOM(2007) 285 (lõplik), 1.6.2007: http://eur-
lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSer v.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT. 
24
 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en. 
ET 12   ET 2.2.2. Ettenähtud kontrollivahendid  
Vt punkt 2.2.1.  
2.3. Pettuse ja muude rikkumiste ärahoidmine  
Ameti personal kontrollib kõiki makseid mis tahes teenuse ja uuringu eest enne makse 
sooritamist, võttes arvesse kõiki lepingulisi kohustusi, majanduslikke põhimõtteid ning head 
finantstegevus- ja juhtimistava. Pettusevastas ed sätted (järelevalve , aruandlusnõuded jne) 
lisatakse kõikidesse ameti ja mis tahes ma kse saajate vahelistes se kokkulepetesse ning 
lepingutesse. 
ET 13   ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja  eelarveread, mille kuludele mõju avaldub  
• Olemasolevad eelarveread  
Eelarverida  Assigneerin
gute liik  Osamaksud  
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
rubriik  Number/kirjeldus  Liigendatu
d/ 
liigendamat
a 
(25) 
 EFTA 
riikidelt26 
 Kandidaatri
ikidelt27 Kolmand
atelt 
riikidelt  Osamaksud 
finantsmääruse 
artikli 18 lõike 1 
punkti aa tähenduses 
09 02 03 01 Euroopa Võrgu- ja 
Infoturbeamet – Toetus jaotistele 1 ja 
2 DA JAH EI EI EI 1.a 
Konkurentsivõim
e majanduskasvu 
ja tööhõive 
tagamiseks  09 02 03 02 Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet – Toetus jaotisele 3
 DA JAH  EI EI EI 
09 01 01 Infoühiskonna ja meedia 
poliitikavaldkonnas alaliselt töötava 
personaliga seotud kulud  NDA EI EI EI EI 
5. Halduskulud  
09 01 02 11 Muud halduskulud  NDA EI EI EI EI 
                                                 
25 DA – liigendatud assigneeringud / DNA – liigendamata assigneeringud. 
26 EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.  
27  Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lä äne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. 
 
ET 14   E3.2. Hinnanguline mõju kuludele  
3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik   1.a  Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel 
 
ENISA    14. mär
ts – 
31. dets
ember 
2012 1. jaanu
ar – 
13. sept
ember 
2013 KOKKU  
Tegevusassigneeringud     
Kulukohustused  (1) 2,073 1,734 3,807 09 02 03 02 Euroopa Võrgu- ja 
Infoturbeamet – Toetus jaotisele 3  Maksed  (2) 2,073 1,734 3,807 
Haldusassigneeringud     
09 02 03 01 Euroopa Võrgu- ja 
Infoturbeamet – Toetus jaotistele 1 ja 2   (3) 4,600 4,291 8,891 
Kulukohustused  =1 +3 6,673 6,025 12,698 Rubriigi 1.a assigneeringud 
KOKKU  Maksed  =2+3 6,673 6,025 12,698 
 
Kulukohustused  (4) 2,073 1,734 3,807 y Tegevusassigneeringud KOKKU  
Maksed  (5) 2,073 1,734 3,807 
y Eriprogrammide vahenditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU  (6) 4,600 4,291 8,891 
Mitmeaastase finantsraamistiku Kulukohustused  =4+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
ET 15   Erubriigi 1.a „Konkurentsivõime 
majanduskasvu ja tööhõive nimel” 
assigneeringud KOKKU  Maksed  =5+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Mitmeaastase finantsraamistiku 
rubriik  5  Halduskulud 
 
 14. märts 
– 
31. detse
mber 20121. jaanuar 
– 
13. septe
mber 2013Kokku  
Personalikulud  0,342 0,299 0,641 
Muud halduskulud  0,008 0,007 0,015 
DG INFSO KOKKU  Assigneeringud  0,350 0,306 0,656 
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIGI 5 
assigneeringud 
KOKKU  (Kulukohustuste 
kogusumma = 
maksete 
kogusumma)  0,350 0,306 0,656 
 
 
ET 16   E 
 14. märts 
– 
31. detse
mber 20121. jaanuar 
– 
13. septe
mber 2013Kokku  
Kulukohustused  7,023 6,331 13,354 Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIKIDE 1–5 
assigneeringud KOKKU
 Maksed  
7,023 6,331 13,354 
 
3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma tege vusassigneeringute kasutamist  
– ; Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Täpsustada eesmärgid ja väljundid  
 
Ø 14. märts – 
31.detsember 
2012 1. jaanuar – 13. 
september 2013  KOKKU  
Euroopa e-sidevõrkude vastupidavuse parandamine  0,237 0,198 0,435 
Koostöö arendamine ja säilitamine liikmesriikide vahel  0,237 0,198 0,435 
Tulevaste ohtude määratlemine usalduse loomiseks  0,169 0,141 0,310 
Mikroettevõtete teabealase usalduse tugevdamine  0,087 0,072 0,159 
Horisontaalmeetmete juhtimine  1,344 1,124 2,468 
KULUD KOKKU  2,073 1,734 3,807 
 
ET 17   ET 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele28 
3.2.3.1. Ülevaade  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist  
– ; Ettepanek/algatus hõlmab hal dusassigneeringute kasutamist, mis 
toimub järgmiselt: 
a) mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 halduskulud 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIK 5  14. märts 
– 
31. detse
mber 2012  1. jaanuar 
– 
13. septe
mber 2013KOKKU  
 
Personalikulud  0,342 0,299 0,641 
Muud halduskulud  0,008 0,007 0,015 
 
KOKKU  0,350 0,306 0,656 
b) ENISA-ga seotud halduskulud – kaetakse eelarverealt „09 02 03 01 Euroopa võrgu- ja 
infoturve: jaotis 1 – „Personal” ja jaotis 2 – „Ameti toimimine””  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 14. märts 
– 
31. detse
mber 2012  1. jaanuar 
– 
13. septe
mber 2013KOKKU  
 
Inimressursid – 
Jaotis 1 – Personal  4,216 3,916 8,132 
Muud haldusliku 
iseloomuga kulud – 
Jaotis 2 – Ameti 
toimimine  0,384 0,375 0,759 
 
KOKKU  4,600 4,291 8,891
                                                 
28 Õigusaktile lisatud finantsselgituse lisa ei täideta, kuna seda ei kohaldata käesoleva ettepaneku suhtes. 
 
ET 18   ET 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist  
– ; Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
a) komisjonisisesed inimressursid 
 14. märts – 
31. detsembe
r 2012  1. jaanuar – 
13. septembe
r 2013  
Ametikohtade loetelus toodud kohad (ametnikud ja ajutised 
teenistujad) (täistööaja ekvivalendina)  
XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja 
esindustes)  3,5 3,5 
KOKKU  3,5 3,5 
 
b) ENISA inimressursid  
 14. märts – 
31. detsembe
r 2012  1. jaanuar – 
13. september 
2013 
ENISA ametikohtade loetelu (täistööaja ekvivalendina)  
AD 29 29 
Ametnikud või ajutised 
teenistujad  
AST 15 15 
Ametnikud või ajutine personal 
KOKKU  44 44 
Muu personal (täistööaja ekvivalendina)  
Lepingulised töötajad  13 13 
Riigi lähetatud eksperdid  5 5 
Muu personal KOKKU  18 18 
KOKKU  62 62 
 
 
ET 19   ET  
Ameti personali tööülesannete kirjeldus: 
Ametnikud ja ajutised töötajad  Amet: 
– täidab jätkuvalt nõuandja ja koordinaatori ülesandeid, kogudes ja 
analüüsides andmeid infoturbe kohta. Tänapäeval koguvad nii avalikud kui 
ka eraorganisatsioonid eri eesmär kidel andmeid infotehnoloogiliste 
intsidentide kohta ning muid infoturb ega seotud olulisi andmeid. Sellele 
vaatamata puudub Euroopa tasandil keskne  asutus, kes võiks ühtsel viisil 
andmeid koguda ja analüüsida ning esitada  arvamusi ja anda nõu, et toetada 
liidu poliitilist tegevust võrgu- ja infoturbe valdkonnas;  
– tegutseb eksperdikeskusena , kuhu nii liikmesriigid kui ka Euroopa 
institutsioonid võivad pöörduda arvamuste ja nõu saamiseks  turbega 
seotud tehnilistes küsimustes ; 
– aitab kaasa infoturbevaldkonna eri osalejate vahelisele laialdasele 
koostööle , nt turvalise e-äri toetuseks ettenähtud järelmeetmete puhul. 
Kõnealune koostöö on äärmiselt oluline eeltingimus võrgu- ja infosüsteemide turvaliseks toimimi seks Euroopas. Kõikide sidusrühmade 
osalemine ja kaasamine on vajalik;
 
– aitab koordineerida infoturbealast lähenemisviisi, toetades liikmesriike  
näiteks riskide hindamise  ja teadlikkuse suurendamise edendamisel ;  
– tagab võrgu- ja infosüsteemide koostalitlusvõime , kui liikmesriigid 
kohaldavad  turvalisust mõjutavaid tehnilisi nõudeid;  
– määratleb asjaomased standardimisvajadused , hindab olemasolevaid 
turvastandardeid ja sertifitseerimiska vasid ning soodustab nende võimalikult 
laialdast kasutamist Eur oopa õigusaktide toetuseks; 
– toetab rahvusvahelist koostööd  kõnealuses valdkonnas, mis on 
muutumas üha olulisemaks, kuna võrgu- ja infoturbeküsimused on 
ülemaailmsed.   
Koosseisuvälised töötajad  – Vt eespool.  
 
ET 20   ET 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaas tase finantsraamistikuga  
– ; Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase 
finantsraamistikuga 
–  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku 
asjakohase rubriigi ümberplaneerimine 
–  Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik 
paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine
29 
3.2.5. Kolmandate isikute osamaksud  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandat e isikute poolset kaasrahastamist  
– ; Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa 
on järgmine (kohaldatakse eelarverida de 09 02 03 01 ja 09 02 03 02suhtes): 
soovituslikud assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
 14. märts – 
31. detsember 
2012 1. jaanuar – 
13. september 
2013 Kokku  
EFTA  0,160 0,145 0,305 
 
3.3. Hinnanguline finantsmõju tuludele  
– ; Ettepanekul/algatusel pu udub finantsmõju tuludele. 
–  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: 
–  omavahenditele  
–  mitmesugustele tuludele  
                                                 
29 Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.