I. SISSEJUHATUS

Käesolev on neljateistkümnes eduaruanne, mis käsitleb tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning milles võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ning nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes.

Prantsusmaal Trèbes’is ja Carcassonne’is 23. märtsil 2018. aastal toimunud julmad rünnakud tuletavad meelde, et terrorismioht on ELis jätkuvalt suur. Selle ohu vastu võitlemiseks julgeolekuliidu raames tehtavate pidevate jõupingutuste osana esitas komisjon koos käesoleva eduaruandega uue julgeolekupaketi meetmetega terroristide ja muude kurjategijate tegutsemisruumi kitsendamiseks, muutes nende jõhkrate kuritegude kavandamise ja elluviimise keerulisemaks. See sisaldab õigusaktide ettepanekuid, et parandada elektrooniliste tõendite piiriülest kogumist ja juurdepääsu finantsteabele uurimiste ja süüdistuste esitamise eesmärgil, eelkõige seoses raskete kuritegudega, samuti tugevdada rahapesu andmebüroode ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd. Pakett sisaldab ka rakendusmeetmeid, et hoida ära terroristide ja muude kurjategijate juurdepääs imporditud tulirelvadele ja lõhkeainete lähteainetele, mida on võimalik väärkasutada isevalmistatavate lõhkeainete tegemiseks, nagu on näidanud mitme hiljutise rünnaku kogemused. Õigusakti ettepanek parandada riiklike isikutunnistuste ja elamislubade turvalisust muudab terroristidele ja muudele kurjategijatele selliste dokumentide väärkasutamise või võltsimise ELi sisenemise või liidus liikumise eesmärgil keerulisemaks.

4. märtsil 2018 Salisburys toimunud rünnak on šokeeriv näide tõelisest ohust, mida keemilised ained endast kollektiivsele julgeolekule kujutavad. 22.–23. märtsi Euroopa Ülemkogul mõisteti see rünnak kõige karmimal viisil hukka. Toonitati, et vastusena peab EL tugevdama oma vastupanuvõimet keemilistele, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumaohtudele. Käesolevas eduaruandes esitatakse meetmed, mida sel eesmärgil võetakse ja millega rakendatakse 2017. aasta oktoobri tegevuskava, mille eesmärk on parandada valmisolekut nendeks ohtudeks. Käesolevas eduaruandes esitatakse ka julgeolekuliidu muude prioriteetsete dokumentide rakendamise kohta ajakohastatud teavet ja käsitletakse jõupingutusi interneti kaudu toimuva radikaliseerumise vastu võitlemiseks, teabe jagamise edendamiseks, avaliku ruumi kaitse toetamiseks ja küberohtude ärahoidmiseks.

II. TERRORISTIDE JA KURJATEGIJATE TEGUTSEMISRUUMI KITSENDAMINE

1.Uued vahendid elektrooniliste tõendite kogumiseks kriminaalasjades

Elektroonilised tõendid on muutunud oluliseks enamiku kriminaaluurimiste puhul ja üha sagedamini peavad õigusasutused esitama teises jurisdiktsioonis taotluse, et saada teenuseosutajatelt vajalikke tõendeid. Selliste tõendite piiriülese saamise lihtsamaks ja kiiremaks tegemine on otsustava tähtsusega kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ja küberkuritegevuse uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel. Selleks esitas komisjon koos käesoleva eduaruandega kaks õigusakti ettepanekut, et parandada seoses kriminaalasjadega elektrooniliste tõendite piiriülest kogumist: määruse ettepanek kriminaalasjades elektrooniliste tõendite esitamise ja säilitamise Euroopa määruste kohta ja direktiivi ettepanek ühtlustatud eeskirjade kehtestamiseks seadusjärgsete esindajate määramise kohta tõendite kogumiseks kriminaalasjades . Määruse ja direktiivi ettepanekutega antakse pädevatele õiguskaitseasutustele ja kohtutele uued vahendid elektrooniliste tõendite saamiseks kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ja küberkuritegevuse uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel. Nende ettepanekutega vastab komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu üleskutsetele esitada ELi tasandil meetmete õigusraamistik piiriüleselt elektrooniliste tõendite saamiseks, koos jõuliste kaitsemeetmetega üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks.

Kavandatud määruses sätestatakse andmete esitamise Euroopa määrus ja andmete säilitamise Euroopa määrus. Need määrused võimaldavad liikmesriigil otse sundida teises liikmesriigis asuvaid või esindatud teenuseosutajaid (elektroonilise side teenuste osutajad ja konkreetsed infoühiskonna teenuste pakkujad) säilitama või esitama olemasolevad elektroonilised andmed seoses määruse kohaldamisalasse kuuluva kuritegevuse uurimise ja selle eest vastutusele võtmisega viisil, mis on konkreetse juhtumi puhul proportsionaalne ja vajalik. Nende määruste täitmise tagamiseks kohustab kavandatud direktiiv teenuseosutajaid määrama endale vähemalt ühe seadusjärgse esindaja liidus. Arvestades, et internet ei hooli riigipiiridest, hõlmavad ettepanekud asjaomaseid teenuseosutajaid, kes pakuvad teenuseid ühes või mitmes liikmesriigis olenemata sellest, kus asub nende peakorter või taristu või kus teavet säilitatakse.

Kavandatud määruses sätestatakse tugevad tagatised, et tagada täielik kooskõla põhiõigustega, näiteks kohtute ex-ante kaasamine ja lisanõuded teatavat liiki andmete saamiseks. Pealegi, kuna neid määrusi saab välja anda üksnes kriminaalmenetluste raames ja juhul, kui see on ette nähtud võrreldavates riigisisestes olukordades, kohaldatakse kõiki kriminaalõiguse menetluslikke tagatisi. Lisaks sätestatakse määruses erieeskirjad asjaomaste isikute tõhusate õiguskaitsevahendite kohta. Määruses on sätestatud teenuseosutaja õigus taotleda määruse väljastanud liikmesriigis või, kui määrus edastatakse täitmiseks, siis asukohaliikmesriigis selle läbivaatamist määratletud põhjustel. See hõlmab juhtumeid, kus on ilmne, et määrust ei väljastanud ega valideerinud pädev asutus, kui see on ebatäielik, kui ilmselgelt rikutakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, kui see on ilmselgelt ebaõiglane. Lisaks sätestatakse määruses mehhanismid, et vältida või leevendada võimalikke vastuolusid kohustustega, mis võivad teenuseosutajatel lasuda kolmandate riikide õigusaktide kohaselt.

Õigusaktide ettepanekud põhinevad põhjalikel mõjuhindamistel ja nende jaoks on kogutud teavet kaheaastase konsultatsiooniprotsessi käigus, milles osalesid erialatöötajad, kodanikud, teenuseosutajad, valitsus- ja valitsusvälised organisatsioonid ja teadlased. Komisjon on osalenud ka sellega seotud aruteludes Euroopa Nõukogus ja tähelepanelikult jälginud arenguid kolmandates riikides, sealhulgas õigusakti the Clarifying Lawful Overseas Use of Data (CLOUD) hiljutist vastuvõtmist USA Kongressi poolt. Koos käesoleva eduaruandega vastu võetud ettepanekutes sätestatakse alus kooskõlastatud ja sidusaks lähenemiseks nii ELi piires kui ka ELi poolt rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas diskrimineerimiskeeld ELi liikmesriikide ja nende kodanike vahel. Komisjon jätkab ka aktiivset osalemist Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni raames toimuvates aruteludes.

Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles viivitamata uurima kõnealuseid kavandatud õigusakte, mis on lisatud ühisavaldusele ELi 2018.–2019. aasta seadusandlike prioriteetide kohta, et jõuda kiiresti kokkuleppele.

Paralleelselt õigusaktide ettepanekutega jätkab komisjon tööd praktiliste meetmetega õigusalase koostöö parandamiseks, mille aluseks on vastastikune õigusabi ja Euroopa uurimismäärust käsitlev direktiiv , samuti koostöö ametiasutuste ja teenuseosutajate vahel kehtiva õigusraamistiku alusel. Need meetmed hõlmavad ametiasutuste koolitusi, millega edendatakse ühtsete kontaktpunktide kasutamist riiklikul tasandil ja luuakse veebiplatvorm Euroopa uurimismääruse taotluste ja vastuste turvalist vahetamist Euroopa uurimismääruse elektroonilise versiooni vormidel Komisjon teeb asjaomaste ELi asutuste ja sidusrühmadega tihedat koostööd, et tagada nende kiire rakendamine.

2.Finantsteabe kasutamise lihtsustamine raskete kuritegude ärahoidmiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks

Kurjategijad ja terroristid tegutsevad eri liikmesriikides ja saavad mõne tunni jooksul teha rahaülekandeid erinevate pankade vahel, et valmistada ette oma kuritegusid või kriminaaltulu liigutada ja teha rahapesu. Raskete kuritegude ja terrorismi uurimine võib sattuda ummikusse, kui ei kindlustata õigel ajal täpset ja ulatuslikku juurdepääsu olulisele finantsteabele. Arvestades finantsteabe olulisust uurimiste seisukohalt, on otsustava tähtsusega suurendada raske kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemise eest vastustavate ametiasutuste vahelist koostööd ning parandada nende juurdepääsu finantsteabele ja võimaldada neil seda paremini kasutada, järgides täiel määral põhiõigusi ja kohaldatavaid menetluslikke tagatisi. Selleks võttis komisjon koos käesoleva eduaruandega vastu direktiivi ettepaneku, et lihtsustada finantsteabe ja muu teabe kasutamist raskete kuritegude ennetamisel, avastamisel, uurimisel või nende eest vastutusele võtmisel.

Põhjalikul mõjuhindamisel põhinev ettepanek annab määratud õiguskaitseasutustele ja kriminaaltulu jälitamise talitustele otsese juurdepääsu pangakontosid käsitlevale teabele, mida hoitakse pangakontode riiklikus keskregistris ja andmesüsteemides, nagu on ette nähtud rahapesuvastase direktiiviga . Selline juurdepääs võimaldatakse juhtumipõhiselt raske kuritegevuse vastu võitlemiseks. See vähendab ka märkimisväärselt finantsasutuste halduskoormust, kes ei pea enam vastama õiguskaitseasutuste üldpäringutele.

See ettepanek tugevdab koostööd rahapesu andmebüroode ja õiguskaitseasutuste vahel, samuti eri liikmesriikides asuvate rahapesu andmebüroode vahel. Lisaks peavad liikmesriigid tagama, et nende Europoli riigisisene üksus vastab Europoli taotlustele, mis käsitlevad pangakontode riiklikus keskregistris sisalduvat teavet ning finantsteavet ja finantsanalüüse. Europoli tehtud taotlused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja esitatud juhtumipõhiselt Europoli vastutusvaldkonna piires ja tema ülesannete täitmise eesmärgil. Õiguskaitseasutuste parem juurdepääs finantsteabele ja rahapesu andmebüroode parem koostöö kiirendab uurimisi ja võimaldab ametiasutustel tulemuslikumalt võidelda piiriülese kuritegevusega. Nii on Europolil ka võimalik paremini toetada liikmesriike Europoli pädevusse kuuluva kuritegevusega võitlemisel. Selleks, et järgida põhiõigusi, kaitsta isikuandmeid ja privaatsust, on direktiivi ettepanekus sätestatud isikuandmete töötlemiseks ranged kaitsemeetmed.

Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles viivitamata uurima ettepanekut, mis on lisatud ühisavaldusele ELi 2018.–2019. aasta seadusandlike prioriteetide kohta eesmärgiga jõuda kiiresti kokkuleppele. Komisjon toonitab samuti veel kord neljanda rahapesuvastase direktiivi ning selles sätestatud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste vahendite täieliku rakendamise ja kohaldamise olulisust. See hõlmab ka vajadust varustada rahapesu andmebürood piisavate vahenditega oma ülesannete täitmiseks. Lisaks toob neljanda rahapesuvastase direktiivi muutmine, mille suhtes jõudsid kaasseadusandjad 2017. aasta detsembris poliitilisele kokkuleppele, kaasa vajaduse, et komisjon esitaks 2020. aasta juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse võimalikku edaspidist pangakontode riiklike keskregistrite omavahelist ühendamist. Komisjon viib praegu sel eesmärgil läbi uuringut ja esitab selle tulemused 2019. aasta keskpaigaks.

3.Isevalmistatavate lõhkeainete valmistamiseks kasutatavate lõhkeainete lähteainete vastased rangemad eeskirjad

Terroristid ja kurjategijad on kasutanud isevalmistatavaid lõhkeaineid paljudes ELis korraldatud rünnakutes, sealhulgas Madridis (2004), Londonis (2005), Pariisis (2015), Brüsselis (2016), Manchesteris (2017) ja Parsons Greenis (2017) korraldatud rünnakutes. Sellest veel suurema arvu ebaõnnestunud ja luhtunud rünnakute puhul oli tegemist samuti katsega kasutada isevalmistatavaid lõhkeaineid. Need rünnakud näitavad vajadust piirata võimalikult rangelt selliste lõhkeainete lähteainete kättesaadavust ja kasutamist terroristlikel eesmärkidel, mida on võimalik väärkasutada isevalmistatavate lõhkeainete valmistamiseks. Selleks võttis komisjon koos käesoleva eduaruandega vastu ettepaneku muuta ja tugevdada olemasolevaid piiranguid, mis on kehtestatud määrusega 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta . Sellega järgitakse komisjoni 2017. aasta oktoobri soovitusi, milles esitatakse viivitamatud meetmed lõhkeainete lähteainete väärkasutamise ärahoidmiseks olemasolevate eeskirjade alusel. Ettepanek põhineb mitmel erinevate sidusrühmadega peetud konsultatsioonil ja põhjalikul mõjuhindamisel. 2013. aasta määruse alusel on teatavate lõhkeainete lähteainete kättesaadavaks tegemine, kasutuselevõtmine, omamine ja kasutamine piiratud ning kahtlastest tehingutest tuleb teatada. Kuigi need piirangud ja kontrollid on aidanud vähendada üldsusele kättesaadavate lõhkeainete lähteainete hulka ja suurenenud kahtlastest tehingutest teatamise arvu, on need osutunud ebapiisavaks, hoidmaks ära kõnealuste ainete sattumise terroristide ja kurjategijate kätte lõhkeainete valmistamise eesmärgil.