(4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 23ga on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik nõukogu soovituse rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on valitsusel kavas valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni parandada ja viia see 2015. aasta 2,6 %-lt SKPst 2017. aastal 2,9 %ni SKPst, 2019. aastal peaks see kahanema 1,3 %ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst – 2019. aastaks, programmiga hõlmatud perioodil eeldatavasti ei saavutata. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 2015. aasta 51,3 %-lt 2017. aastal 52,5 %ni, 2019. aastal peaks see kahanema 50,4 %ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aastal usutav ja seejärel soodne. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2017. aastal kaldutakse märkimisväärselt kõrvale soovitatud kohandamisest. Lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Poola ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb Poolal 2016. ja 2017. aastal võtta täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

(6)Poola on ainus liikmesriik, kellel pole täieõiguslikku sõltumatut eelarvenõukogu ega ole ka teada, et seda kavatsetaks moodustada. Lisaks Poola põhiseadusega ettenähtud võlapidurile sätestati 2013. aastal ka kulutuste stabiliseerimise nõue, mida esimest korda kohaldati täielikult 2015. aasta eelarve suhtes. Seda nõuet muudeti 2015. aasta detsembris, et võimaldada kulusid suurendada. Pikemas perspektiivis esineb riigi rahanduse jätkusuutlikkusele märkimisväärseid riske, sest algne eelarveseisund on ebasoodne ja prognooside kohaselt on oodata elanikkonna vananemisega seotud kulude, eelkõige tervishoiukulude suurenemist. Keskpikas perspektiivis ohustavad riigivõla jätkusuutlikkust prognoositavast põhivõla suurenemisest tingitud eelarveriskid.

(7)Hoolimata seni võetud meetmetest, mille hulka kuuluvad pöördmaksustamine ja tundlikes majandusharudes tegutsevate äriühingute ühine vastutus, oli käibemaksutulu 2015. aastal arvatavasti endiselt väike (protsendina SKPst). Poola valitsuse prioriteet on käibemaksu kogumise parandamine ja võitlus käibemaksupettuse vastu ning praegu töötatakse välja sellekohast strateegiat. Strateegia peaks hõlmama selliseid meetmeid nagu uued IT-vahendid käibemaksupettuse avastamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning maksuhalduse reform. 2017. aasta jaanuaris hakkab kehtima uus madalam ettevõtetevaheliste sularahamaksete ülempiir. Poolal on endiselt lahendamata pikaajaline maksuhalduse vähese tõhususe probleem. Maksude kogumise kulukuse ja kogutud maksude suhtarv (halduskulu laekunud netomaksutulu kohta) on ELi kõrgeim.

(8)Poolas kehtib paljude toodete ja teenuste suhtes vähendatud käibemaksumäär. See vähendab maksutulu ja õõnestab käibemaksusüsteemi tulemuslikkust. Andmetest nähtub, et käibemaksumäära vähendamine ei ole tõhus sotsiaalpoliitika vahend, eelkõige kuna see ei ole suunatud haavatavatele leibkondadele. Pigem on tegemist märkimisväärse jõukate maksumaksjate subsideerimisega. Üldiselt arvatakse, et otstarbekam on kasutada sihtmeetmeid nagu sotsiaaltoetuste andmine ja sissetuleku maksustamine, mis vastavad paremini ümberjagamise eesmärkidele. Vähendatud käibemaksumäärade ja erandite tõttu saamata jääva maksutulu määr on üks ELi kõrgemaid.

(9)Hoolimata viimase aja edusammudest on olukord Poola tööturul keeruline tööjõu vananemise, madala tootlikkuse ja tööturu killustatuse tõttu ning puudusi esineb haridussüsteemis. Kuigi haridussüsteem on viimastel aastatel oluliselt paranenud, ei paku see õpilastele piisavalt valdkonnaüleseid oskusi, mis on vajalikud tööturu kiirelt muutumise ja innovatsiooni tõttu. Hariduse kvaliteeti mõjutab negatiivselt kõrghariduse ja teaduse suhteliselt madal keskmine staatus Poolas. Poola kõrghariduse rahvusvahelistumine on väga tagasihoidlik: välisüliõpilasi on vähe ja osalemine rahvusvahelises teaduskoostöös piiratud. Kõrghariduse rahastamise mudel, kus kasutatakse peamiselt ülikoolide minevikunäitajaid ja kvantitatiivseid muutujaid, nagu üliõpilaste ja akadeemiliste töötajate arv, ei toeta piisavalt kvaliteeti. Tööandjate seisukohalt ei ole kõrgkoolilõpetanutel küllaldaselt valdkonnaüleseid oskusi nagu probleemide lahendamise, analüütilise mõtlemise ja meeskonnatöö võime. Elukestvas õppes osaletakse vähe ning kutseharidus ja -koolitus ei vasta turu vajadustele.

(10)Kuigi viimastel aastatel on koolieelne õpe muutnud paremini kättesaadavaks ja seda kasutatakse palju rohkem, on väikelastehoiu kättesaadavus endiselt üks madalamaid ELis. Kohustusliku kooliea tõstmine seitsmenda eluaastani, viieaastaste koolieelses õppes osalemise kohustuse kaotamine ja uue lapsetoetuse kehtestamine võivad negatiivselt mõjutada eriti naiste tööturul osalemist.

(11)Hoolimata tähtajatute töölepingute sõlmimise märkimisväärsest hoogustumisest 2015. aastal on tähtajaliste töölepingute osakaal Poolas endiselt üks ELi kõrgemaid. Poola on hiljuti võtnud mitmeid meetmeid tööturu killustatuse kõrvaldamiseks. Muudeti tööseadustikku, suurendati teatavaid tsiviilõiguslike lepingutega seotud sotsiaalkindlustusmakseid ja kavas on alates 2017. aasta jaanuarist kehtestada tsiviilõigusliku lepingu alusel töötajate tunnitasu alammäär.Samal ajal ei motiveeri teatavad tööseadustiku sätted tööandjaid pakkuma tähtajatuid töölepinguid ja selliste lepingute kasutamine on piiratud. See on peamiselt tingitud keerukast tööturu regulatsioonist ja tähtajatu lepinguga töötaja vallandamisel tekkivatest suurtest kaudsetest kuludest nagu suur menetluskulu, ajakuluka ja ebakindla vaidluste lahendamise mehhanismi põhjustatud kulu ning kulu, mis tuleneb näiteks sätetest, millega kaitstakse eakamaid töötajaid vallandamise eest.

(12)Valdkondlikud soodussotsiaalkindlustuskavad, eelkõige suuri subsiidiume neelavad põllumajandustootjate ja kaevurite pensionisüsteemid, põhjustavad suurt eelarvekulu ja võivad aidata kaasa tööjõu liikuvuse vähenemisele. Põllumajandustootjate erisotsiaalkindlustussüsteemi kindlustatute arv on alates 2007. aastast aeglaselt langenud ning valitsus loodab, et 2019. aastal ei hõlma see üle 1,18 miljoni inimese, kuid 1,229 miljonine pensionihüvitiste saajate arv 2018. aastaks tõenäoliselt suureneb. Alates 2011. aastast on põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondile KRUS kuluv riigieelarve osa SKPst olnud muutumatult 1 %. Põllumajandustootjatel ei ole üldist maksukohustust ega kohustust pidada raamatupidamisarvestust ja nende panus KRUSi rahastamisse on väike. Poola statistikaameti andmeil oli Poolas 2014. aastal 1,382 miljonit talumajapidamist, millest 52 % olid väiksemad kui 5 hektarit. Kaevurid on vabastatud üldistest kindlamääralistest sissemaksetest riiklikku pensionisüsteemi, mille asemel nende suhtes kehtib pensionisissemaksete sooduskorrutustegur. Sellest põhjustatud kulu riigi rahandusele on märkimisväärne, üle 0,5 % SKPst aastas. Demograafiline prognoos on ebasoodus ja tööealise elanikkonna vähenemine on juba alanud. Seetõttu on riikliku pensionisüsteemi piisavuse ja jätkusuutlikkuse tagamiseks oluline säilitada tööhõive kasv eriti vanemate töötajate seas. Kuigi keskmine tegelik pensionile jäämise vanus on viimastel aastatel suurenenud, jääb see siiski tunduvalt alla ametliku pensioniea. Seepärast on tegeliku pensioniea tõus ülioluline pensionide pikaajalise piisavuse ja riigi rahanduse stabiilsuse tagamiseks ning tööturul osalemise määra tõstmiseks.

(13)Vaatamata viimaste aastate mahukatele investeeringutele on säilinud transpordi-, energia- ja sidevõrkude kitsaskohad ja puudused. Investeerimist takistavad tõkked, mis on seotud avaliku halduse toimimise, maksustamise, teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni keskkonna ning lepingute aeglase täitmisega. Juhtimis- ja haldussuutlikkuse nõrkus takistab raudteesektori ning muude transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonitaristu investeerimisprojektide tähtaegset rakendamist. Poola majandus on endiselt energia- ja süsinikumahukas, mistõttu energiatõhususe parandamine võib anda suurt kasu. Elektritootmisrajatised vananevad ja endiselt ollakse väga sõltuv söest. Elektrivõrk on ebapiisavalt seotud naaberriikidega. Taastuvenergia toetuskava, mis pidi jõustuma 1. jaanuaril 2016, lükati edasi, mis põhjustab ebakindlust investeerimisel. Peamised tegurid, mis takistavad investeerimist eelkõige ehituse valdkonnas, on väga nõrk ja ebastabiilne ruumiline planeerimine eelkõige kohalikul tasandil, ülereguleerimine ning regulatiivse ja haldusliku sidususe puudus, mis takistab ehituslubade andmist.

(14)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Poola 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Poolale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust ELi üldise majandusjuhtimise tugevdamiseks anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

(15)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

SOOVITAB Poolal võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

1.Saavutada 2016 ja 2017. aastal eelarve kohandamine 0,5 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Tugevdada eelarveraamistikku, sealhulgas luues sõltumatu eelarvenõukogu. Parandada maksude kogumist, tagades parema maksukuulekuse käibemaksu tasumisel, ja piirata vähendatud käibemaksumäärade laialdast kasutamist.

2.Tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja piisavus ning suurendada osalemist tööturul, algatades sooduspensionikavade reformi, kõrvaldades püsivamate töösuhete loomise takistused ning parandades hariduse ja koolituse vastavust tööturu vajadustele.

3.Võtta meetmeid, et kaotada takistused investeerimiseks transpordi-, ehitus- ja energiainfrastruktuuri, ning laiendada ruumilise planeerimise hõlmavust kohalikul tasandil.

Brüssel,