MÕISTED

Fiscalis : ühenduse tegevusprogramm maksuhaldurite algatuste finantseerimiseks eesmärgiga parandada maksustamissüsteemi toimimist siseturul teabevahetuse ja teabevahetussüsteemide, mitmepoolsete kontrollide, töötajate vahetuse, seminaride ja muu koolitustegevuse kaudu.

Halduskoostöö alaline komitee : regulatiivkomitee, mis kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 artikliga 44 aitab komisjoni nimetatud määruses sätestatud küsimustes. Komiteesse kuuluvad liikmes- riikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

Halduskoostöö : liikmesriikidevaheline teabevahetus, mille käigus maksuhaldurid üksteist aitavad ja teevad komisjoniga koostööd vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1798/2003 [9999], selleks et tagada käibemaksu nõuetekohane kohaldamine kaupadele ja teenustele, kaupade ühendusesisesele soetamisele ja kaupade impordile. Liikmesriikidevaheline teabevahetus hõlmab reeglina teavet, mis võib kaasa aidata käibemaksu täpsele arvutamisele, sealhulgas üksikjuhtumeid puudutavat teavet. Teabevahetus võib toimuda nii taotluse esitamisel kui ilma eelneva taotluseta.

Impordiliikmesriik : liikmesriik, kuhu kaup füüsiliselt väljastpoolt ELi imporditakse ja kus see vabasse ringlusse lubatakse.

Kauba vabastamine : toiming, mille käigus vabastab tolliasutus kaubad antud tolliprotseduuris sätestatud eesmärkidel kasutamiseks.

Kaupade ühendusesisene soetamine : sellise õiguse omandamine, mille alusel võib käsutada omanikuna materiaalset vallasasja, mille müüja või kaupade soetaja või nende arvel tegutsev isik lähetab või veab kaupade soetajale muusse liikmesriiki kui see, kust kaubad lähetatakse või veetakse.

Kohapealne tollivormistus : lihtsustatud tolliprotseduur, kus ettevõtja võtab kaubad vastu oma valdustes (või selleks ettenähtud kohas) ning tollideklaratsiooni esitamine ja kaupade vabastamine toimub pärast ettevõtja dokumentidesse märke tegemist.

Koondaruanne : iga registreeritud käibemaksukohustuslane, kes teeb ühendusesiseseid tarneid, peab esitama koondaruande. Koondaruanne tuleb koostada igal kuul ja selles tuleb esitada teiste liikmesriikide kõigile omandajatele tarnitud kaupade kogusumma käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite kaupa.

Käibemaksukohustuslasena registreerimise number : individuaalne number, mis antakse igale maksukohustuslasele, kes kavatseb tarnida kaupu või teenuseid või omandada kaupu äritegevuseks. Igal numbril on kahetäheline eesliide, mis näitab numbri väljastanud liikmesriiki.

Käibemaksupõhised omavahendid : 2009. aastal oli käibemaksupõhiste omavahendite summa 13,7 miljardit eurot, mis moodustas 11,7% ELi tuludest. Käibemaksupõhised omavahendid arvutatakse ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasi põhjal. Käibemaksust laekuvate omavahendite arvutamise lähtepunktiks on iga liikmesriigi poolt antud aastal kogutud käibemaksu netotulu. Kui kõrvalehoidumise või pettuse tõttu on kogutud vähem käibemaksu, siis vähendab see tavaliselt ka ühenduse eelarvesse makstavaid käibemaksu omavahendeid, välja arvatud juhul, kui arvessevõetava arvestusbaasi ülemmääraks seatakse 50% rahvamajanduse kogutulust, nagu seda tehakse mõnes liikmesriigis.

Maksupettuste vastase strateegia (ATFS) eksperdirühm : eksperdirühm, mille moodustasid komisjon ja liikmesriigid Ecofini nõukogu 28. novembri 2006. aasta järelduste alusel, et viia läbi tehnilisi arutelusid olemasoleva käibemaksusüsteemi parandamise ja käibemaksupettuse vastu võitlemise tavapäraste meetmete üle.

Reimport : selliste kaupade vabasse ringlusse lubamine, mida varem ajutiselt eksporditi mõne muu tolliprotseduuri, nt välistöötlemise raames.

Riskiprofiil : riskikriteeriumide ja kontrollipiirkondade kombinatsioon (nt kaupade liik, päritoluriigid), mis näitab riski olemasolu ja mille alusel tehakse ettepanek võtta kontrollimeede. Kriteeriume, mis on välja töötatud ELi tasemel ühise riskijuhtimise raamistiku alusel, nimetatakse ELi riskiprofiilideks.

Sihtliikmesriik : liikmesriik, kuhu kaup lähetatakse või veetakse ja mis ei ole liikmesriik, kuhu kaup imporditi.

Tollideklaratsioon : toiming, mille käigus ettevõtja avaldab soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile.

Tollikontroll : tolliasutuste konkreetsed toimingud selleks, et tagada tollieeskirjade korrektne täitmine; sellised toimingud võivad hõlmata kaupade kontrolli, deklaratsiooniandmete õigsuse ning elektrooniliste või kirjalike dokumentide olemasolu ja autentsuse kontrollimist, ettevõtete raamatupidamise ja muude dokumentide kontrollimist, transpordivahendite kontrolli, pagasi kontrolli ja muid sarnaseid toiminguid.

Vaba ringlus : selliste kolmandatest riikidest imporditud kaupade staatus, mis on läbinud kõik impordi tolliformaalsused selleks, et neid saaks müüa või tarbida ELi turul.

VIES : Käibemaksuteabe vahetamise süsteem (VAT Information Exchange System e VIES) on elektrooniline võrgustik, mille kaudu edastatakse teavet liikmesriikides registreeritud ettevõtete käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite kehtivuse kohta. Lisaks tehakse süsteemi kaudu liikmesriikide ametiasutustele kättesaadavaks teave (maksuvabade) ühendusesiseste tarnete kohta. Riiklikud ametiasutused sisestavad käibemaksukohustuslaseks registreerimisega seonduvad andmed ja need talletatakse riiklikes andmebaasides kaugkonsulteerimiseks. See kehtib ka ühendusesisestele tarnetele, mida deklareeritakse koondaruannetes. Süsteem töötati välja kaotatud tolliformaalsuste ja -kontrollide korvamiseks.

Ühendusesisesed tarned : kaubatarned, mille müüja, soetaja või nende nimel tegutsev isik lähetab või veab sihtkohta väljaspool enda territooriumi, kuid ELi territooriumil, teisele maksukohustuslasele või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule, kes sellena tegutseb, muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriigis.

Üleviimine : kauba lähetamine või vedamine importija või tema eest tegutseva isiku poolt oma ette- võtluse eesmärgil väljapoole selle liikmesriigi territooriumi, kuhu kauba importimine toimub, kuid ühendusesiseselt.

KOKKUVÕTE

I. Tolliprotseduuri 42 kasutavad importijad käibemaksuvabastuse saamiseks, kui imporditud kaubad viiakse teise liikmesriiki. Käibemaks kuulub tasumisele sihtliikmesriigis.

II. Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas tolliprotseduuri 42 kontrolli ja sellega seotud protsessidega hoitakse ära ja avastatakse käibemaksust kõrvalehoidumist. Selle protseduuri alusel imporditavate kaupade puhul on oht, et neid ei maksustata impordi- liikmesriigis või neid tarbitakse sihtliikmesriigis, ilma et nende pealt käibemaksu makstaks. See toob liikmesriikidele kaasa käibemaksutulu kao ohu.

III. Ühe liikmesriigi tolli ja maksuhaldurite kontrollitoimingud ja protseduurid võivad avaldada otsest mõju teiste liikmesriikide tulule. Maksmata käibemaks avaldab mõju ka liidu omavahendite koosseisule struktuurile ja laekumise jaotusele liikmesriiki- de vahel.

IV. Kontrollikoda leidis, et komisjon on käibemaksudirektiivi muutmise ettepanekuga võtnud asjakohaseid samme õigusraamistiku parandamiseks. Raamistik vajab aga veel täiendamist.

V. Kontrollikoda leidis, et protseduuri kontroll oli seitsmes valimisse kuulunud liikmesriigis puudulik, ja seda järgmistel põhjustel:

a) toll ei taga põhiandmete kehtivust ja täielikkust;

b) maksuhalduritele ei tehta vajalikku teavet kättesaadavaks;

c) maksuhaldurid ei tee põhiandmete ristkontrolli.

VI. Kontrollikoda tuvastas, et tolliprotseduuri 42 rakendamine on põhjustanud märkimisväärset saamata jäänud tulu. Valimi kontrolli tulemustele toetudes oli saamata jäänud tulu ekstrapoleeritud summa 2009. aastal ligikaudu 2200 miljonit eurot, millest 1800 miljonit eurot jäi saamata seitsmes auditeeritud liikmesriigis ja 400 miljonit eurot 21s valimisse kuulunud importkaupade sihtliikmesriigis. See moodustab 29% käibemaksust, mida teoreetiliselt oleks tulnud kohaldada kõikide kaupade maksustatavale kogusele, mida 2009. aastal neis seitsmes ELi liikmesriigis tolliprotseduuri 42 alusel imporditi.

VII. Komisjonil tuleks eelkõige:

a) muuta tolliseadustiku rakendussätteid, et teha ettevõtjatele kohustuslikuks käibemaksuvabastuste haldamiseks vajalike põhiandmete ühetaoline edastamine tollile;

b) julgustada nõukogu võtma meetmeid vastavalt komisjoni käibemaksudirektiivi muutmise ettepanekule, mille kohaselt vastutab importija solidaarselt kaubasaajaga käibemaksust kõrvalehoidumise eest sihtliikmesriigis, kus ta ei ole esitanud täielikku ja õigeaegset käibemaksu koondaruannet;

c) julgustada liikmesriikide elektroonilis- tes tollivormistussüsteemides sisal- duvate käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite kehtivuse automaatset kontrolli;

d) luua ELi riskiprofiil, et liikmesriikidel oleks tolliprotseduuri 42 alusel imporditud kaupade riskipõhise ja pistelise dokumentide kontrolli tegemiseks ühine lähenemisviis, mille abil kontrollida transporti teise liikmesriiki ja muid maksuvabastustingimusi, samuti käibemaksuga maksustatava väärtuse õigsust;

e) teha ettepanek käibemaksudirektiivi muutmiseks, et eristada ettevõtjate käibemaksu koondaruannetes kõnealuse tolliprotseduuri alusel imporditud ja seejärel ühendusesiseselt tarnitud kaubad, eesmärgiga lihtsustada tolli ja impordiliikmesriigi maksuandmete võrdlemist;

f) esitada ettepanek luua tolliprotseduuri 42 alusel tehtavaid riskantseid tehinguid puudutav automatiseeritud teabe otsevahetussüsteem impordiliikmesriigi tolli ja sihtliikmesriigi maksuhalduri vahel.

SISSEJUHATUS

1. Tolliprotseduuri 42 kasutavad ettevõtjad käibemaksuvabastuse saamiseks, kui väljastpoolt ELi imporditud kaubad viiakse impordiliikmesriigist mõnda teise liikmesriiki [1]. Käibemaks kuulub tasumisele sihtliikmesriigis.

2. Põhjaliku kontrolli puudumisel on oht, et kaubad jäävad impordiliikmesriiki, ilma et nende pealt käibemaksu makstaks, või et need tarbitakse sihtliikmesriigis, ilma et ka seal käibemaksu sisse nõutaks.

3. Tolliprotseduuri 42 õiguse saamine toimub järgnevalt:

a) Importija [2] esitab impordideklaratsioonis käibemaksu kohta täieliku ja kehtiva teabe.

b) Toll kontrollib esitatud teavet enne kaupade vabastamist.

c) Toll edastab teabe maksuhaldurile.

d) Maksuhaldur võrdleb saadud teavet importija esitatud käibemaksu koondaruandes sisalduva teabega. Aruandes on loetletud kõik importija poolt teistesse liikmesriikidesse müüdud kaubad.

e) Vastav teave tehakse teiste liikmesriikide maksuhalduritele kättesaadavaks käibemaksuteabe vahetamise süsteemi (VIES) kaudu.

f) Sihtliikmesriigi maksuhaldur võrdleb omandaja käibedeklaratsiooni VIESis oleva teabega ja tagab selle alusel käibe- maksu sissenõudmise.

4. Protsessi kujutatakse joonisel ja õigusraamistikku kirjeldatakse I lisas.

JOONIS

TOLLIPROTSEDUURI 42 ALUSEL TOIMUVA IMPORDI SKEEM

+++++ TIFF +++++

5. Käibemaksust kõrvalehoidumine mõjutab liikmesriikide finantshuve. See avaldab mõju ELi eelarvele, vähendades käibemaksupõhiste omavahendite summat. Summa vähenemist kompenseeritakse rahvamajanduse kogutulul põhinevatest omavahenditest, mis moonutab liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate osamaksete tasakaalu. Lisaks pärsib käibemaksupettus siseturu toimimist ja takistab vaba konkurentsi. Selgituses kirjeldatakse üht väljamõeldud, kuid iseloomilikku tolliprotseduuri 42 väärkasutuse juhtumit.

SELGITUS

VÄLJAMÕELDUD, ENT ISELOOMULIK NÄIDE TOLLIPROTSEDUURI 42 VÄÄRKASUTUSEST

Tolliprotseduuri 42 alusel imporditakse 1. liikmesriiki 6,6 miljonit eurot maksev jaht, kinnitusega see kohe 2. liikmesriiki toimetada. Kolm aastat hiljem kontrollib 1. liikmesriigi toll jahti oma territooriumil ja avastab, et logiraamatu andmetel ei ole see kunagi 2. liikmesriiki jõudnud. 2. liikmesriigi maksuhalduri saadetud teave näitab, et jahi deklareeritud omandaja selles liikmesriigis ei ole käibemaksu tasunud. 1. liikmesriigis maksmata jäetud käibemaksu summa on 1,3 miljonit eurot.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

AUDITIKÜSIMUSED

6. Auditi peamine eesmärk oli hinnata, kas komisjon ja liikmesriigid on loonud kõnealuse protseduuri mõjusa õigus- ja kontrolli- raamistiku ning kas kontrolli abil hoitakse ära ja avastatakse käibemaksust kõrvalehoidumist.

7. Komisjoni tasandil oli peamiseks auditiküsimuseks, kas on kehtestatud asjakohane õigusraamistik, mille abil võidelda tolliprotseduuri 42 käigus toimuva käibemaksust kõrvalehoidumise vastu.

8. Liikmesriikide tasandil hinnati, kas riikide tolliasutused ja maksuhaldurid kontrollivad kõnealust protseduuri mõjusalt.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

9. Kontrollikoda töötas välja kontrollimudeli (II lisa), mis suures osas põhineb Fiscalise projektirühma nr 29 koostatud hea tava juhendis antud soovitustel [3]. Kontrollimudeli rakendamine aitab tagada kõnealuse käibemaksuvabastuse asjakohase haldamise. Kontrollikoda viis läbi komisjoni loodud õigusraamistiku hindamise. Samuti võrdles kontrollikoda seitsme valitud liikmesriigi [4] kontrollisüsteemide toimimist enda kontrollimudeliga. Neis liikmesriikides imporditi 2009. aastal tolliprotseduuri 42 alusel maksustatavaid kaupu üle 40 miljardi euro väärtuses, mis moodustas 68% sel aastal kõnealuse protseduuri alusel ELi imporditud kaupade väärtusest.

10. Hindamise eesmärgil kontrolliti juhuvalimit, kuhu kuulus vähemalt 30 imporditehingut liikmesriigi kohta (kokku 219), mis 2009. aastal tolliprotseduuri 42 alusel tehti.

11. Ühtlasi kontrollis kontrollikoda seda, kas valimisse kuulunud imporditud kaupade 21 sihtliikmesriigis [5] ka tegelikkuses käibemaks sisse nõuti.

TÄHELEPANEKUD

KOMISJON ON ESITANUD ETTEPANEKUID ELI ÕIGUSRAAMISTIKU PARANDAMISEKS, KUID TULEB TEHA EDASISI TÄIENDUSI

12. Komisjoni [6] üheks erieesmärgiks on luua ELi maksuhaldurite jaoks raamistik, mis võimaldab neil tulude suurendamiseks tõhusalt pettusega võidelda. Tolli valdkonnas on komisjoni üheks erieesmärgiks garanteerida tolliliidu mõjus haldamine Euroopa kodanike, ettevõtjate ja tolliasutuste hüvanguks, tagades õigusaktide ühetaolise kohaldamise ja ettevõtjate võrdse kohtlemise ning toetudes senisest enam elektroonilisele andmetöötlusele. Kontrollikoda vaatas tolliprotseduuri 42 kontekstis läbi komisjoni poolt eelmainitud eesmärkide saavutamiseks võetud meetmed.

13. Komisjon on soodustanud heade tavade vahetamist kõnealuse protseduuri kontrollimiseks, kasutades olemasolevaid töörühmi [7], ning teinud ettepanekuid õigusraamistiku täiendamiseks, algatades käibemaksudirektiivi artikli 143 muutmise. Muudatusega tehakse alates 1. jaanuarist 2011 kohustuslikuks esitada käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja tõend kaupade kavatsetava teise liikmesriiki vedamise kohta [8], mis on kõnealuse maksuvabastuse haldamiseks tolli jaoks keskse tähtsusega teave. Seitsmes valitud liikmesriigis kehtisid muudetud direktiivi nõuded aga juba 2009. aastal siseriiklike tollieeskirjade alusel.

ÕIGUSRAAMISTIK EI TAGA KÕNEALUSE KÄIBEMAKSUVABASTUSE ÜHETAOLIST JA USALDUSVÄÄRSET HALDAMIST LIIKMESRIIKIDE TOLLIASUTUSTE POOLT …

14. 27 liikmesriigi tolliasutused peaksid toimima ühtsetel alustel ja tolliprotseduuri 42 alusel kaupu importivaid ettevõtjaid tuleks kohelda võrdselt, olenemata impordi toimumise kohast.

15. Tollialaseid õigusakte [9] ei ole muudetud, et neid käibemaksudirektiivi uute nõuetega vastavusse viia. Seega ei ole tagatud, et tolliasutused haldaksid punktis 13 kirjeldatud teavet ühetaolisel viisil.

16. Impordi deklaratsiooni (üldiselt tuntud kui ühtne haldusdokument) lahtreid, kuhu importija peab märkima eelmainitud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, täidetakse liikmesriigiti erinevalt. Ühtse käsitluse puudumine tähendab halduskoormust importija jaoks, kes tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis. Tolliseadustiku rakendussätetes ei nõuta sihtriigi koodi märkimist ega muid tõendeid kaupade kavatsetava teise liikmesriiki vedamise kohta.

17. Käibemaksudirektiivi kohaselt peab importija importimisel märkima käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, mis on maksuvabastuse saamise eeldus. Tollialastes õigus- aktides aga ei nõuta numbri märkimist juhul, kui kasutatakse kohapealset tollivormistust. Selle lihtsustatud protseduuri puhul edastatakse käibemaksukohustuslasena registreerimise number hiljem, kui kaubad on vabastatud.

… JA ÕIGUSRAAMISTIK EI TAGA, ET VASTAVAID TEHINGUID PUUDUTAV TEAVE OLEKS SIHTLIIKMESRIIGI MAKSUHALDURILE ALATI KÄTTESAADAV

18. Käibemaksust kõrvalehoidumise varajaseks avastamiseks on oluline, et teave tolliprotseduuri 42 alusel imporditud ja seejärel ühendusesiseselt tarnitud kauba kohta edastataks kiiresti sihtliikmesriigi maksuhaldurile.

19. Nõukogu on komisjoni algatusel lühendanud koondaruannete esitamise perioodi ja aega sellekohase teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel. Alates 2010. aasta algusest tuleb koond- aruanded esitada kord kuus [10] ja liikmesriikidel on aega üks kuu, et nendega vastastikku tutvuda [11]. Seda järgitakse kuues auditeeritud liikmesriigis. Komisjonil ei ole aga õnnestunud ära hoida olukorda, mille kontrollikoda avastas Taanis, kus ettevõtjad esitavad ka 2011. aastal käibemaksu koondaru- andeid kvartaalselt.

20. Nõukogu ei ole veel vastu võtnud komisjoni käibemaksu- direktiivi muutmisettepanekut, mille kohaselt vastutaks ettevõtja solidaarselt kaubasaajaga käibemaksust kõrvalehoidumise eest, kui ta ei esita käibemaksu koondaruannet. Viimase mitteesitamine takistab vastavaid tehinguid puudutava teabe jõudmist sihtliikmesriiki.

21. Kontrollikoja hinnangul peaks impordiliikmesriigi toll eriti riskantseks peetava imporditehingu puhul [12] saatma kohe pärast imporditehingu toimumist sihtliikmesriigi maksuhaldurile otse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ja kauba käibemaksuga maksustatava väärtuse, mis toimiks teatud varajase hoiatamise süsteemina.

22. Kõnealuse protseduuri alusel toimuva impordi puhul sellist süsteemi ei rakendata, ehkki nõukogu kutsus komisjoni üles esitama vajaliku õigusakti ettepaneku 2010. aasta lõpuks [13].

23. Komisjon väljastas tolliasutustele suunised kõnealuse impordiliigi auditeerimise kohta. Suunistes soovitatakse neil toetuda teistest liikmesriikidest täiendava teabe taotlemiseks "vastastikusele abile", selle asemel et kasutada olemasolevaid halduskoostöövõimalusi [14].

24. Seetõttu saatis auditeeritud liikmesriikide kaks tolliasutust [15] vastastikuse abi taotlused [16] lõppsihtkoha liikmesriikide tolliasutustele, kui neil tekkis kahtlus, kas kaup on reaalselt vastavasse riiki toimetatud. Nad oleksid pidanud paralleelselt kasutama olemasolevaid halduskoostöövõimalusi. Vastastikuse abi korral ei pruugi toll teavet maksuhaldurile edastada, mistõttu on oht, et viimane ei ole teadlik sellest, et tema territooriumil olevad kaubad on maksustamata.

KONTROLL LIIKMESRIIKIDES ON PUUDULIK …

25. Eelmisest osast nähtus, et õigusraamistikku tuleb parandada, kuna see ei taganud täielikult korrektse teabe kättesaadavaks tegemist sihtliikmesriigi maksuhaldurile. Käibemaksupettuse ärahoidmise, tõkestamise, avastamise ja korrigeerimise eest vastutavad eelkõige liikmesriigid. Tolliprotseduuri 42 puhul võib ühe liikmesriigi tegevus avaldada otsest mõju teises liikmesriigis laekuva käibemaksu summale.

26. Järgmises osas kirjeldatakse, kuidas on täitnud oma kohustusi seitse liikmesriiki, kelle tolliprotseduuri 42 järgimise korda kontrollikoda auditeeris. Tähelepanekud põhinevad järgneval:

a) liikmesriikide menetluste ja kontrollikoja kontrollimudeli võrdlemine (vt lII lisa);

b) selle analüüsimine, kuidas täidavad liikmesriigid kõnealuse protseduuriga seotud põhjalikke nõudeid (vt lV lisa);

c) 21 sihtliikmesriigilt (vt 6. joonealune märkus) saadud teave selle kohta, kas käibemaks on nende territooriumil sisse nõutud (vt V lisa).

AUDITEERITUD LIIKMESRIIKIDE TOLL EI TAGA ANDMETE KEHTIVUST JA TÄIELIKKUST EGA MUUDE MAKSUVABASTUSE SAAMISE TINGIMUSTE TÄITMIST

IMPORTIJAD PEAVAD IMPORTIMISE HETKEL ESITAMA TOLLILE KEHTIVA KÄIBEMAKSUKOHUSTUSLASENA REGISTREERIMISE NUMBRI

27. Käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri mitteesitamise korral ei saa toll impordiliikmesriigi maksuhaldurit kõnealuse protseduuri alusel toimuvast impordist teavitada. Kui esitatakse number, mis ei kehti, ei aktsepteeri VIES vastavaid tehinguid puudutavat teavet ja see ei jõua sihtliikmesriigi maksuhaldurini.

28. 2009. aastal oli käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kandmine ühtsesse haldusdokumenti valitud seitsmes liikmesriigis juba kohustuslik, kuna see oli ette nähtud siseriiklike tollieeskirjadega. Hispaanias, Prantsusmaal ja Austrias oli paljudel juhtudel käibemaksukohustuslasena registreerimise number ühtsesse haldusdokumenti aga märkimata jäetud. Kõigi valimisse kuulunud Belgia, Taani ja Prantsusmaa imporditehingute puhul puudus ühtses haldusdokumendis kaupade lõppsaaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number (vt III lisa punktid 1 ja 3).

29. Elektroonilises tollivormistussüsteemis kontrollitakse importija käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivust VIESis automaatselt ainult Taanis ja Sloveenias. Hispaanias tehakse sarnast kontrolli üksnes lõppsaaja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kohta. Kui kaup imporditakse aga kohapealse tollivormistuse alusel, ei toimu sellist kontrolli enne kauba vabasse ringlusse lubamist üheski külastatud liikmesriigis. Belgias sai tolliprotseduuri 42 alusel kaupu importida, näidates ühtses haldusdokumendis fiktiivset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit (vt III lisa punktid 2, 3 ja 4).

30. Seetõttu leiti valimisse kuulunud 219 imporditehingust 17 korral juhtumeid, kus käibemaksukohustuslasena registreerimise number kauba importimise ajal ei kehtinud. Sellised imporditehingud toimusid Hispaanias ja Austrias (vt IV lisa punkt 1). Valimi 219 imporditehingust 12 juhul ei kehtinud importimise ajal lõppsaaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number. Need juhtumid leidsid aset Belgias, Taanis, Prantsusmaal ja Austrias (vt IV lisa punkt 2).

KAUP TULEKS IMPORDILIIKMESRIIGI TERRITOORIUMILT FÜÜSILISELT VÄLJA VIIA

31. Importimise hetkel peab olema kindel, et kaup kavatsetakse impordiliikmesriigist teise liikmesriiki vedada. Kontrollikoda on seisukohal [17], et kaubad tuleks pärast importimist teise liikmesriiki vedada, ilma et neid teist liiki kaubaks töödeldaks. Importija peaks nõudmise korral esitama tollile tõendi (nt veokirja numbri), et imporditud kaup on mõeldud teise liikmesriiki vedamiseks. Selle saaks tagada, viidates tõendile ühtses haldusdokumendis ja märkides sinna sihtriigi koodi.

32. Valimisse kuulunud 219 imporditehingust 205 puhul kiideti ühtne haldusdokument heaks, ehkki see ei sisaldanud viidet tõendile kauba kavandatava teise liikmesriiki vedamise kohta. Isegi Hispaanias, kus sihtliikmesriiki veetava kauba veokirja numbri märkimine ühtsesse haldusdokumenti on kohustuslik, ei tehtud seda 30 auditeeritud imporditehingust 20 juhul (vt III lisa punktid 5 ja 6).

33. Vastavalt Euroopa Kohtu otsustele [18] kehtib käibemaksuvabastus kauba ühendusesisesele tarnimisele ainult siis, kui importija tõestab, et kaup on füüsiliselt impordiliikmesriigist välja viidud.

34. Valimi 219 imporditehingust 36 puhul ei esitanud importija tõendit selle kohta, et kaup on füüsiliselt impordiliikmesriigi territooriumilt välja viidud. See puudutab eelkõige Belgiat (vt IV lisa punkt 3). Lisaks oli kahel juhul Belgias ja ühel juhul Hispaanias deklareeritud kaubaks autoosad, ent sihtliikmesriiki tarniti valmisautod. Sellistel juhtudel on väga raske tagada, et kõik imporditud kaubad on reaalselt teise liikmesriiki veetud (vt IV lisa punkt 4).

JÄRELKONTROLL ANNAKS LISAKINDLUSE, ET MAKSUVABASTUSE TINGIMUSED ON TÄIDETUD

35. Nende ja muude maksuvabastuse tingimuste täitmise (vt IV lisa punktid 1–5) riskipõhine ja pisteline kontroll aitaks tagada, et käibemaksu maksmisest ei hoiduta kõrvale. Selline kontroll puudus Belgias ja Taanis (vt III lisa punkt 9).

OLULIST TEAVET EI TEHTA KÄTTESAADAVAKS

IMPORDILIIKMESRIIGI MAKSUHALDURILE TULEKS VÕIMALDADA JUURDEPÄÄS TOLLIPROTSEDUURI 42 ALUSEL TEHTUD IMPORDITEHINGUID PUUDUTAVALE TEABELE

36. Elektroonilises tollivormistussüsteemis salvestatud asjakohane teave tuleks kontrollikoja hinnangul automaatselt edastada impordiliikmesriigi maksuhaldurile. Seitsmest auditeeritud liikmesriigist viies [19] teavitati maksuhaldureid kõigist valimisse kuulunud imporditehingutest. Seda ei tehtud Austrias ja eelkõige Prantsusmaal (vt III lisa punkt 10). Belgias ja Rootsis edastatud andmete kasulikkus on oluliselt piiratud.

37. Kontrollikoda täheldas Belgias juhtumeid, kus ühtsesse haldusdokumenti kanti ainult üks kirje mitmesse teise liikmesriiki edasisaatmiseks mõeldud kaupade kohta, eristamata iga liikmesriiki puudutavad summad. Seetõttu ei ole maksuhalduritel võimalik võrrelda tollilt saadud ja käibemaksu koondaruandes sisalduvaid andmeid.

38. Rootsis ei saanud maksuhaldur tollilt saadud teabe alusel kindlaks teha maksuesindaja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit. Ka siin ei olnud võimalik tolli ja käibemaksu koondaruande andmeid võrdlevalt analüüsida.

ÜHENDUSESISESED TARNED TULEKS KANDA KÄIBEMAKSU KOONDARUANDESSE JA VASTAV TEAVE VIESI KAUDU SIHTLIIKMESRIIGI MAKSUHALDURILE KÄTTESAADAVAKS TEHA

39. Maksuhaldurid peaksid tagama, et täielik, õigeaegne ja täpne teave, mis puudutab kõnealuse protseduuri alusel imporditud kaupade ühendusesisest tarnimist või üleviimist, on VIESi kaudu sihtliikmesriigile kättesaadav.

40. Austrias, Sloveenias ja Rootsis märgivad ettevõtjad järje- pidevalt käibemaksu koondaruandesse imporditud ja seejärel ühendusesiseselt tarnitavate kaupade statistilise või tolliväärtuse. Need väärtused on madalamad kui imporditava kauba käibemaksuga maksustatav väärtus, sest viimane sisaldab ka muid kulusid, nagu transpordikulud, tolli- ja aktsiisimaksud [20]. Seega edastatakse VIESi kaudu teistele liikmesriikidele, kellel ei ole võimalik korrektset käibemaksubaasi välja arvutada, tegelikust väiksemad summad.

KUI VIESI KAUDU EI OLE VÕIMALIK TEAVET TEHINGUTE KOHTA EDASTADA, TULEKS SEDA TEHA TEISTE VAHENDITEGA

41. Hispaanias importisid valimisse kuulunud 30 kaubaartiklist 15t muus liikmesriigis asuvad ettevõtted, kes ei olnud käibemaksu- kohustuslaseks registreeritud [21] ega maksuesindajat nimetanud. Seega ei olnud käibemaksu koondaruandes/VIESis võimalik kajastada selliste importkaupade ühendusesisest tarnimist või üleviimist.

42. Hispaania maksuhaldur ei teavitanud teisi liikmesriike, kasutades selleks "teabevahetust eelneva taotluseta", kuna selline teabevahetus kas ei ole kohustuslik [22] või ei ole spetsiaalselt ette nähtud tehingute puhul, mida tehakse pärast tolliprotseduuri 42 alusel toimuvat importi [23].

KÕIGIL JUHTUDEL EI VÕRRELDA PÕHIANDMEID OMAVAHEL

43. Selleks, et avastada juhtumeid, kus koondaruannet ei esitata, ning et tagada nende täielikkus, võiksid maksuhaldurid rakendada järjepidevat automatiseeritud võrdlust tolli poolt registreeritud impordi käibemaksusumma ja koondaruandes esitatud ühendusesiseselt tarnitud või üleviidud kaupade käibemaksusumma vahel. Viimases toodud arvandmed peaksid olema esimesega vähemalt võrdsed. Kui see nii ei ole, on vajalik täiendav uurimine, võttes arvesse juhtumi riskitegureid.

44. Sloveenia on ainus liikmesriik, kus andmeid asjakohaselt võrreldakse. Seal kasutatakse IT-vahendeid tolliandmete ja vastavate käibemaksu koondaruannete andmete automatiseeritud võrdlemiseks. Erinevused selgitatakse välja ja edastatakse maksuinspektorile täiendavaks uurimiseks. Arvutuse aluseks on aga statistiline väärtus, mitte käibemaksuga maksustatav väärtus (vt III lisa punkt 11).

45. Kontrollikoja hinnangul peaks sihtliikmesriigi maksuhaldur võrdlema teistest liikmesriikidest VIESi kaudu saadud andmeid kauba saaja esitatud käibedeklaratsiooniga.

46. Valimisse kuulunud juhtumitest kümne puhul teavitati sihtliikmesriiki ühendusesisesest tarnest VIESi kaudu, kuid vastavad sihtliikmesriigid teatasid kontrollikojale, et ettevõtja ei kajastanud järgnevat kauba ühendusesisest soetamist oma käibedeklaratsioonis. VIESi ja käibedeklaratsiooni võrdlemine oleks liikmesriikide tähelepanu andmete lahknevusele juhtinud.

… JA SEE PÕHJUSTAB MAKSUTULU SAAMATA JÄÄMIST

47. Kontrollikoda moodustas 219st 2009. aastal tehtud impordi- tehingust valimi, mille kontrollimisel tuvastatud vead on loetletud IV lisas. Vigadel on otsene finantsmõju impordiliikmesriigile või potentsiaalne mõju käibemaksu laekumisele sihtliikmesriigis. Saamata jäänud maksutulu ekstrapoleeritud summa on ligikaudu 2200 miljonit eurot, millest 800 miljonit eurot on seotud seitsme auditeeritud liikmesriigiga [24] ja 400 miljonit eurot valimisse kuulunud imporditud kaupade 21 sihtliikmesriigiga [25]. Vaatlusaluses seitsmes liikmesriigis moodustab see 29% käibemaksusummast, mida teoreetiliselt oleks tulnud kohaldada [26] kõigi 2009. aastal tolliprotseduuri 42 alusel imporditud kaupade maksustatavale väärtusele.

48. Sihtliikmesriikides jäi 400 miljoni euro suurune maksutulu ekstrapoleeritud summa saamata kahel põhjusel:

impordiliikmesriigist saadi ebatäielikku teavet [27]. See on põhjustanud saamata jäänud maksutulu üle 150 miljoni euro ulatuses ekstrapoleeritud summast;

impordiliikmesriigist saadud teavet ei kasutatud korrektselt: seda ei võrreldud kaubasaajate käibedeklaratsioonidega. See on põhjustanud saamata jäänud maksutulu ligikaudu 250 miljoni euro ulatuses ekstrapoleeritud summast.

49. Seitsme impordiliikmesriigi valimisse kuulunud impordi- tehingutele oleks pidanud järgnema kauba ühenduse- sisene tarnimine või üleviimine 21 liikmesriiki. Kontrolli- koda palus neil 21 sihtliikmesriigil kinnitada, et imporditud kaubad tõepoolest tarniti või viidi teise liikmesriiki ning et asjaomane kaubasaaja on maksuhaldurile vastavast kauba ühendusesisesest soetamisest teatanud. 213 juhtumist [28], mille suhtes kinnitust paluti, saadi vastus 175 kohta [29]. 20 juhul (11%) teatati, et käibemaksu ei olnud sihtliikmesriigis sisse nõutud. Täpsemad üksikasjad on toodud V lisas.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

50. Kontrollikoda leidis, et komisjon on õigusraamistikku parandanud, kuid teha tuleb edasisi täiendusi. Samuti leiti, et liikmes- riikides tehtav kontroll on puudulik.

51. Tolliprotseduuri 42 rakendamine on põhjustanud märkimisväärset maksutulu saamata jäämist. Valimi kontrolli tulemustele toetudes oli saamata jäänud käibemaksu ekstrapoleeritud summa 2009. aastal ligikaudu 2200 miljonit eurot, millest 1800 miljonit eurot jäi saamata seitsmes auditeeritud liikmesriigis ja 400 miljonit eurot 21s valimisse kuulunud imporditud kaupade sihtliikmesriigis. See moodustab 29% käibemaksust, mida teoreetiliselt oleks tulnud kohaldada kõikide kaupade maksustatavale väärtusele, mida 2009. aastal neis seitsmes ELi liikmesriigis tolliprotseduuri 42 alusel imporditi (vt punkt 47).

52. Õigusraamistik võimaldab koguda importimise ajal põhiandmeid kõnealuse käibemaksuvabastuse haldamise kohta. Siiski tuleks teha edasisi täiustusi, et tagada käibemaksuvabastuse andmise piisavalt ühetaoline haldamine eri liikmesriikide tolli- asutuste poolt, saavutamaks ühtsetel alustel toimimise eesmärki. Erinevusi võidakse ära kasutada ebaausatel eesmärkidel (vt punktid 14–17).

1. SOOVITUS

Komisjon peaks muutma tolliseadustiku rakendussätteid, et teha kohustuslikuks järgnevate andmete ühetaoline edastamine importimise ajal: asjakohane käibemaksukohustuslasena registreerimise number, viide tõendile kauba kavandatava veo kohta lõppsihtkoha liikmesriiki, lõppsihtkoha liikmesriigi kindlakstegemine ja imporditud kauba käibemaksuga maksustatav väärtus. Sama peaks kehtima ka kohapealse tollivormistuse kohta.

53. Solidaarse vastutuse kohaldamine juhtudel, kui ei esitata teavet ühendusesiseste tehingute kohta, mis järgnevad kauba importimisele kõnealuse protseduuri alusel, võimaldaks käibemaksust kõrvalehoidumist varem avastada (vt punkt 20).

2. SOOVITUS

Komisjon peaks julgustama nõukogu võtma meetmeid vastavalt komisjoni käibemaksudirektiivi muutmise ette- panekule, mille kohaselt vastutaks importija (või tema maksu- esindaja) solidaarselt kaubasaajaga käibemaksust kõrvale- hoidumise eest sihtliikmesriigis, kus ta ei ole esitanud täielikku ja õigeaegset käibemaksu koondaruannet.

54. Asjaolu, et liikmesriikide ja erinevate (tolli- ja maksu-) asutuste vaheliseks teabevahetuseks on kaks kanalit (vastastikune abi tolli valdkonnas ja halduskoostöö käibemaksu alal) takistab sujuvat ja tõrgeteta suhtlust pädevate asutuste vahel ning käibemaksu sissenõudmist lõppsihtkoha liikmesriigis (vt punktid 23 ja 24).

3. SOOVITUS

Komisjon peaks andma liikmesriikide pädevatele asutustele juhiseid, selgitamaks, millal kasutada vastastikust abi ja millal halduskoostööd.

55. Tolliprotseduuri 42 alusel tehtavaid imporditehinguid puudutavate käibemaksuvabastuste käsitlemisel ei toimi tolli- ja maksukontroll mõjusalt. Kõigis külastatud liikmesriikides leiti juhtumeid, kus ei täidetud käibemaksuvabastuse tingimusi (nt kasutati kehtetuid käibemaksukohustuslasena registreerimise numbreid) või muid olulisi nõudeid, mis puudutasid näiteks käibemaksuga maksustatava väärtuse õigsust või täielike, korrektsete ja õigeaegsete koondaruannete esitamist (vt punktid 27–35, 39 ja 40).

4. JA 5. SOOVITUS

4. Komisjon peaks julgustama liikmesriikide elektroonilistes tollivormistussüsteemides sisalduvate käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite kehtivuse automaatset kontrollimist VIESis.

5. Komisjon peaks looma ELi riskiprofiili, et liikmesriikidel oleks protseduuri 42 alusel imporditud kaupade riskipõhise ja pistelise dokumentide kontrolli tegemiseks ühine lähenemisviis, mille abil kontrollida kaupade teise liikmesriiki vedamise tegelikkust ja maksuvabastuse muude tingimuste täitmist, samuti kauba käibemaksuga maksustatava väärtuse õigsust.

56. Käibemaksuvabastuse haldamine kahe asutuse (toll ja maksuhaldur) poolt vähendab kontrolli efektiivsust, kuna neil puudub kanal sujuvaks teabevahetuseks kõnealuse protseduuri alusel toimuva impordi kohta (vt punktid 36–38).

57. See, kas liikmesriikide maksuhaldurid saavad VIESi kaudu automatiseeritult edastada täielikku ja täpset teavet, sõltub importija tahtest esitada maksuhaldurile täielik käibemaksu koondaruanne. Auditiga leiti, et impordiliikmesriigi tolli- ja maksuandmete võrdlemine ei ole piisavalt järjepidev (vt punktid 43 ja 44).

6. SOOVITUS

Komisjon peaks esitama ettepaneku käibemaksudirektiivi muutmiseks, et eristada ettevõtjate käibemaksu koondaruannetes kõnealuse protseduuri alusel imporditud ja seejärel ühendusesiseselt tarnitud kaubad. See võimaldaks impordiliikmesriigi tolli- ja maksuandmete otstarbekat võrdlemist.

58. Kui tagantjärele avastatakse, et importija ei ole käibemaksukohustuslaseks registreeritud ega impordiliikmesriigis maksuesindajat nimetanud, jõuab teave ühendusesiseselt tarnitud kaupade kohta maksuhaldurini ainult siis, kui impordiliikmesriigi maksuhaldur teda sellest ilma eelneva taotluseta teavitab. Praegu ei ole selline teabevahetus kohustuslik (vt punktid 41 ja 42).

7. SOOVITUS

Komisjon peaks esitama õigusakti muutmise ettepaneku, et teha liikmesriikidele kohustuslikuks sihtliikmesriigis käibemaksu korrektseks sissenõudmiseks vajaliku teabe esitamine ilma eelneva taotluseta.

59. Käibemaksu sissenõudmine sihtliikmesriigis sõltub ka kaubasaaja tahtest kanda ühendusesiseselt soetatud kaubad oma käibedeklaratsiooni. Halduskoostöö käigus ei saadeta sihtliikmesriikide maksuhalduritele alati täielikku ja asjassepuutuvat teavet, või ei võrdle maksuhaldurid järjepidevalt halduskoostöö käigus saadud teavet käibedeklaratsioonidega (vt punktid 45 ja 46).

8. SOOVITUS

Komisjon peaks esitama ettepaneku luua tolliprotseduuri 42 alusel tehtavaid riskantseid tehinguid puudutav automatiseeritud teabe otsevahetussüsteem impordiliikmesriigi tolli ja sihtliikmesriigi maksuhalduri vahel (varajase hoiatamise süsteem).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 11. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[9999] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003, 7. oktoober 2003, halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse (EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 264, 15.10.2003, lk 1).

[1] Protseduuri tuntakse üldiselt tolliprotseduuri 42 nime all, kuna sel puhul peab kaupade importija märkima ühtse haldusdokumendi lahtrisse 37 koodi, mis algab numbriga 42. Kaupade reimportimisel tuleb selle asemel märkida kood 63. Käesolevas aruandes hõlmab tolliprotseduur 42 ka tolliprotseduuri 63.

[2] Importija, kes ei ole impordiliikmesriigis käibemaksukohustuslaseks registreeritud, võib oma maksukohustuste täitmiseks kasutada maksuesindajat.

[3] Fiscalise projektirühma nr 29 dokument importimisel tehtavate käibemaksueeskirjade rikkumiste kohta. Rühm koosneb liikmesriikidest pärit ekspertidest.

[4] Belgia, Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Austria, Sloveenia ja Rootsi.

[5] Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Ungari, Malta, Madalmaad, Rumeenia, Austria, Poola, Portugal, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

[6] Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi tegevuskulude aruanne, mis on lisatud 2010. aasta esialgsele eelarveprojektile.

[7] Fiscalis ekspertrühmad, halduskoostöö alaline komitee, tolliseadustiku komitee andmete integreerimise ja ühtlustamise sektsioon ning maksupettuste vastase strateegia eksperdirühm.

[8] Nõukogu direktiiv 2009/69/EÜ, 25. juuni 2009, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel (ELT L 175, 4.7.2009, lk 12).

[9] Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

[10] Vastavalt nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/117/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega, artiklile 3 (ELT L 14, 20.1.2009, lk 7).

[11] Nõukogu määrus (EÜ) nr 37/2009, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas, et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega (ELT L 14, 20.1.2009, lk 1).

[12] Nt kahtlustäratava ettevõtja või tundlike kaupade korral.

[13] Nõukogu dokumendi 10430/09 II lisa teine avaldus: "Nõukogu palub komisjonil viivitamatult läbi vaadata direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 2 punktide a ja b alusel kogutud teabe automaatse liikmesriikidevahelise vahetuse sisseseadmise küsimus ja esitada sobival ajal enne 2010. aasta lõppu vajalikud õigusaktide ettepanekud".

[14] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1798/2003.

[15] Hispaania ja Sloveenia.

[16] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 515/97, 13. märts 1997, liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

[17] Käibemaksudirektiivi artikli 143 lõike 1 punkti d alusel.

[18] Euroopa Kohtu 27. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-409/04 Teleos jt, EKL 2007, lk I-7797, punkt 42; Euroopa Kohtu 27. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-184/05 Twoh International, EKL 2007, lk I-7897, punkt 23; Euroopa Kohtu 18. novembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-84/09 X, punkt 27; Euroopa Kohtu 7. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-285/09 R, punkt 41; Euroopa Kohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-430/09 Euro Tyre Holding BV, punkt 29, mis käsitleb kuuenda direktiivi artikli 28c A osa punkti a esimese lõigu, mis on asendatud kehtiva käibemaksudirektiivi artikli 138 lõikega 1, kohaldamist.

[19] Belgia, Taani, Hispaania, Sloveenia ja Rootsi.

[20] Vt käibemaksudirektiivi artikkel 86.

[21] Mis on vastuolus Hispaania maksuseadusega.

[22] Vrd nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 artikkel 19.

[23] Vastavalt nõukogu 29. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1925/2004, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artiklile 3 (ELT L 331, 5.11.2004, lk 13).

[24] Käibemaksuvabastuse tingimusi ei täidetud üle 10% puhul Belgia, Hispaania ja Rootsi valimisse kuulunud artiklitest (vt IV lisa punktid 1–5).

[25] Ekstrapolatsioon, mis põhineb veamääradel, mille kontrollikoda tuvastas kõigis seitsmes liikmesriigis auditeeritud imporditehingute valimi puhul.

[26] Vastavalt keskmisele käibemaksumäärale (18,67 %), mida kohaldatakse impordiliikmesriikides, kui kõik valimisse kuulunud imporditud kaubad jäävad samasse riiki.

[27] Käibemaksu koondaruandes sisaldunud teave ei olnud täielik üle 10% puhul Belgia, Hispaania, Austria ja Sloveenia valimisse kuulunud juhtudest (vt IV lisa punkt 7).

[28] 219 imporditud kaubaartiklist paluti kinnitust 213 kohta. Kuuel juhul ei võimaldanud kohapeal olemasolev teave kauba füüsilise liikumise jälgimist.

[29] Saksamaa keeldus kontrollikoja palvele vastamast. Kontrollikoda märgib, et kohtujurist on 25. mail 2011 kohtuasjas C-539/09, Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik, tähelepanu juhtinud tihedale seosele liikmesriikide käibemaksutulude ja käibemaksust laekuvatest omavahenditest saadavate liidu tulude vahel, ning et kontrollikojal on volitused käibemaksualase halduskoostöö kord üle vaadata.

--------------------------------------------------

I LISA

PROTSEDUURI KIRJELDUS

Kui kaup imporditakse ja lubatakse vabasse ringlusse mõnes ELi liikmesriigis, tuleb käibemaks tasuda selles liikmesriigis [1]. Kui aga juba importimise hetkel on teada, et imporditud kaup viiakse mõnda teise liikmesriiki, tuleb käibemaks tasuda lõppsihtkoha liikmesriigis. Tegemist on impordi käibemaksust vabastamisega, mis põhineb asjaolul, et pärast importimist tarnitakse või viiakse kaup ühendusesiseselt maksuvabalt mõnda teise liikmesriiki [2].

Protseduuri tuntakse üldiselt tolliprotseduuri 42 nime all, kuna sel puhul peab kaupade importija märkima ühtse haldusdokumendi lahtrisse 37 koodi, mis algab numbriga 42. See näitab, et tegemist on impordiga, millega kaasneb "käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba üheaegne vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine" [3]. Kaupade reimportimisel tuleb selle asemel märkida kood 63.

Protseduur on taotleja jaoks suhteliselt lihtne – impordiliikmesriigi tollile tuleb esitada standardne impordialane ühtne haldusdokument ja märkida lahtrisse 37 tolliprotseduuri kood 42 (impordi puhul) või 63 (reimpordi puhul). Importimise ajaks peab teada olema, et kaup kavatsetakse impordiliikmesriigist teise liikmesriiki viia.

Käibemaksust vabastamine on impordiliikmesriigi tolli ülesanne. Käibemaksudirektiivi artikli 131 kohaselt on vastaval liikmesriigil õigus kehtestada nimetatud maksuvabastuse tingimused, mille eesmärk on tagada selle nõuetekohane ja arusaadav kohaldamine ning ära hoida maksust kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.

Pärast kaupade vabasse ringlusse lubamist impordiliikmesriigis tuleb need kas soetajale tarnida või otse teise liikmesriigi importijale üle anda. Selline kaupade tarnimine või üleandmine on ühendusesisene tehing, mis on käibemaksudirektiivi artiklitega 17 ja 138 käibemaksust vabastatud.

Importija või tema maksuesindaja peab täitma impordiliikmesriigis lisaks iga maksu- kohustuslase kohustustele veel mõningaid kohustusi [4]:

a) registreerima end impordiliikmesriigis käibemaksukohustuslasena või nimetama maksu- esindaja [5];

b) registreerima end sihtliikmesriigis käibemaksukohustuslasena, kui tegemist on kauba üleviimisega, või tarnima kauba sihtliikmesriigis nõuetekohaselt määratletud soetajale;

c) kajastama vastavat ühendusesisest tarnet või üleviimist impordiliikmesriigi maksuhaldurile esitatavas koondaruandes [6].

Alates 2011. aasta algusest [7] kohaldatakse maksuvabastust ainult siis, kui importija on importimisel edastanud impordiliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt järgmise teabe:

a) importijale impordiliikmesriigis väljastatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number või tema maksuesindajale, kes on kohustatud käibemaksu tasuma, impordiliikmesriigis väljastatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

b) sellise kliendi, kellele kaubad vastavalt artikli 138 lõikele 1 tarnitakse, teises liikmesriigis väljastatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, või importija enda käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mis on väljastatud kaupade lähetamise või veo sihtliikmesriigis, kui kaubad viiakse üle vastavalt artikli 138 lõike 2 punktile c;

c) tõend, et imporditud kaubad kavatsetakse vedada või lähetada impordiliikmesriigist teise liikmesriiki.

Liikmesriigid võivad siiski sätestada, et punktis c nimetatud tõend esitatakse pädevatele asutustele üksnes nende taotluse korral.

Impordiliikmesriigi maksuhaldur sisestab koondaruande teabe VIESi andmebaasi, võimaldades sel viisil sihtliikmesriigi maksuhalduril andmetega tutvuda.

Soetaja (tarne puhul) või importija ise (üleviimise puhul) peab sihtliikmesriigi maksuhaldurile kauba ühendusesisesest soetamisest teatama, mille tulemusel kuulub käibemaks tasumisele lõppsihtkoha liikmesriigis.

[1] Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (nn käibemaksudirektiiv) (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

[2] Käibemaksudirektiivi artikli 143 lõike 1 punkt d.

[3] Vrd komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 lisa 38.

[4] Käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ artikkel 242: "Maksukohustuslane peab pidama piisavalt üksikasjalikku raamatupidamisarvestust, mis võimaldab käibemaksu kohaldada ja selle kohaldamist maksuhalduri poolt kontrollida". Artikkel 220: "Iga maksukohustuslane tagab, et arve oleks väljastatud tema enda, soetaja või teenuse saaja poolt või tema nimel ja arvel tegutseva kolmanda isiku poolt …" Artikli 250 lõige 1: "Iga maksukohustuslane peab esitama käibedeklaratsiooni, kus on ära toodud kogu sissenõutavaks muutunud maksu ning tehtavate mahaarvamiste arvutamiseks vajalik teave, sealhulgas nimetatud maksu ja mahaarvamistega seotud tehingute koguväärtus ning maksuvabade tehingute summa, ulatuses, mis on vajalik maksubaasi kindlaksmääramiseks".

[5] Käibemaksudirektiivi artiklid 214 ja 204.

[6] Käibemaksudirektiivi artikkel 262.

[7] Direktiivi 2009/69/EÜ artiklitele 1 ja 2.

--------------------------------------------------

II LISA

KONTROLLIKOJA MUDEL TOLLIPROTSEDUURI 42 KONTROLLIMISEKS

I. Nii importija (või tema maksuesindaja) kui ka sihtliikmesriigi kaubasaaja (soetaja, üleviimise puhul importija) kehtiva käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kohustuslik märkimine ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44. Käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite kehtivuse kontrollimine VIESis enne kaupade vabasse ringlusse lubamist. Vastasel juhul kuulub käibemaks tasumisele kauba importimisel (vrd III lisas toodud eeldatavad põhikontrollitoimingud nr 1 ja 4).

II. Viide tõendile kauba kavandatava sihtliikmesriiki vedamise kohta, nt veokirja number, ja sihtriigi kood on toodud vastavalt ühtse haldusdokumendi lahtris 44 ja lahtri 17 punktis a. Vastasel juhul lükatakse tollideklaratsioon tagasi (vrd III lisas toodud eeldatavad põhikontrollitoimingud nr 5–8).

III. Toll teeb nõuetekohaste riskijuhtimistehnikate abil järelkontrolli selle kohta, kas kauba vedu ühtse haldusdokumendi lahtri 17 punkti a märgitud sihtliikmesriiki toimus varsti pärast kauba importimist, kas sihtliikmesriiki tarnitud kaup on sama mis imporditud kaup, kas kauba importija ja tarnija on üks ja sama isik ning kas kauba tolliväärtus ja käibemaksuga maksustatav väärtus on korrektsed. Kui mainitud nõuded ei ole täidetud, nõutakse käibemaks sisse tagantjärele. Kui kauba maksustatav väärtus on näidatud tegelikust väiksemana, peab ettevõtja korrigeerima vastava ühendusesiseselt tarnitud või üleviidud kauba väärtust koondaruandes (vrd III lisas toodud eeldatav põhikontrollitoiming nr 9).

IV. Mainitud imporditehinguid puudutav automatiseeritud teabevahetus tolli ja impordiliikmesriigi maksuhalduri vahel (vrdl III lisas toodud eeldatav põhikontrolli- toiming nr 10).

V. Maksuhaldurid võrdlevad tollilt saadud andmeid importija (või tema maksuesindaja) esitatud käibemaksu koondaruandega, et veenduda viimase täielikkuses/täpsuses. Kui koondaruandes toodud summad on väiksemad kui imporditud kauba käibemaksuga maksustatav väärtus, tuleks maksuriskide juhtimissüsteemi abil otsustada, kas summade lahknevust tuleb täiendavalt uurida, võttes arvesse juhtumi riskitegureid (vrd III lisas toodud eeldatav põhikontrollitoiming nr 11).

VI. Kui koondaruannet pole esitatud või selles sisalduv teave ei ole täielik/täpne, teavitatakse sihtliikmesriigi maksuhaldurit sellest halduskoostöö käigus (vrd III lisas toodud eeldatavad põhikontrollitoimingud nr 12 ja 13).

VII. Sihtliikmesriigi maksuhaldur võrdleb teistelt liikmesriikidelt saadud teavet soetaja (omandaja) või kauba üleviimise puhul importija esitatud käibedeklaratsiooniga (vrd V lisa).

--------------------------------------------------

III LISA

LIIKMESRIIKIDE TEGEVUSE VÕRDLEMINE KONTROLLIKOJA KONTROLLIMUDELIGA

Nr | Eeldatavad tolli põhikontrollitoimingud | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Valim kokku | Eeldatavale põhikontrollitoimingule ei saa toetuda, kui: |

1 | Importija (või tema maksuesindaja) käibemaksukohustuslasena registreerimise number on märgitud lahtrisse 44 (või mujale ühtsesse haldusdokumenti) | Jah | Jah | Ei (30/30) | Ei (27/35) | Ei (13/30) | Jah | Jah | Ei (70/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

2 | Toll kontrollis numbri kehtivust enne kauba vabastamist ja selle kehtetuse korral maksuvabastust ei antud | Ei (34/34) | Jah | Ei (30/30) | Ei (35/35) | Ei (29/30) | Ei (2/30) | Ei (30/30) | Ei (160/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

3 | Kauba lõppsaaja (soetaja või üleviimise puhul importija) sihtliikmesriigis käibemaksukohustuslasena registreerimise number on märgitud lahtrisse 44 | Ei (15/34) | Ei (25/30) | Jah | Ei (16/35) | Jah | Jah | Jah | Ei (56/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

4 | Toll kontrollis numbri kehtivust enne kauba vabastamist ja selle kehtetuse korral maksuvabastust ei antud | Ei (32/34) | Ei (30/30) | Ei (1/30) | Ei (35/35) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (188/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

5 | Sihtliikmesriiki veetava kauba veokirja number on märgitud lahtrisse 44 | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Ei (20/30) | Ei (35/35) | Ei (29/30) | Ei (27/30) | Ei (30/30) | Ei (205/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

6 | Kui veokirja numbrit ei ole lahtrisse 44 märgitud, lükatakse deklaratsioon tagasi | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (35/35) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (219/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

7 | Sihtliikmesriigi kood on märgitud lahtri 17 punkti a) | Ei (13/34) | Ei (12/30) | Jah | Ei (35/35) | Jah | Jah | Ei (30/30) | Ei (90/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

8 | Kui sihtliikmesriigi koodi ei ole lahtri 17 punkti a) märgitud, lükatakse deklaratsioon tagasi | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Jah | Ei (35/35) | Jah | Jah | Ei (30/30) | Ei (129/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

9 | Toll on nõuetekohaste riskijuhtimistehnikate abil teinud järelkontrolli selle kohta, kas käibemaksuvabastuse tingimused on täidetud | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Jah (28/30) | Jah (1/35) | Jah (2/30) | Jah (18/30) | Jah (1/30) | Ei (169/219) | Kontrollitud ei ole väikseimat ettenähtud juhtude arvu ehk 2% valimi tehingutest |

10 | Maksuhaldurit teavitati kauba importimisest | Jah | Jah | Jah | Ei (35/35) | Ei (4/30) | Jah | Jah | Ei (39/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

Nr | Eeldatavad maksuhalduri põhikontrollitoimingud | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Valim kokku | Eeldatavale põhikontrollitoimingule ei saa toetuda, kui: |

11 | Maksuhaldur on kontrollinud koondaruande täielikkust ja täpsust, olles võrrelnud seda tollilt saadud teabega | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (35/35) | Ei (30/30) | Ei (12/30) | Ei (29/30) | Ei (200/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

12 | Koondaruandes esitatud teave kajastub täielikult VIESis | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

13 | Kui koondaruannet ei ole esitatud või sealne teave ei ole täielik, teavitatakse sellest halduskoostöö käigus sihtliikmesriigi maksuhaldurit | Ei (4/34) | Jah | Ei (15/30) | Jah | Ei (28/30) | Ei (12/30) | Jah | Ei (59/219) | on leitud 2 kõrvalekallet või 1 järjepidev kõrvalekalle |

--------------------------------------------------

IV LISA

KÄIBEMAKSUVABASTUSE JA MUUDE OLULISTE TINGIMUSTE KONTROLLI TULEMUSED

Nr | Kas järgmised maksuvabastuse tingimused on täidetud? | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Valim kokku | Substantiivne kontroll |

1 | Importija (või tema maksuesindaja) käibemaksu- kohustuslasena registreerimise number kehtis importimise ajal | Jah | Jah | Ei (15/30) | Jah | Ei (2/30) | Jah | Jah | Ei (17/219) | Viga avaldab impordiliikmesriigis otsest finantsmõju |

2 | Kauba lõppsaaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number kehtis importimise ajal | Ei (6/34) | Ei (1/30) | Jah | Ei (4/35) | Ei (1/30) | Jah | Jah | Ei (12/219) | Viga avaldab impordiliikmesriigis otsest finantsmõju |

3 | On tõendeid selle kohta, et kaup veeti lahtri 17 punktis a) märgitud sihtliikmesriiki varsti pärast selle importimist | Ei (20/34) | Ei (1/30) | Ei (2/30) | Jah | Jah | Ei (1/30) | Ei (12/30) | Ei (36/219) | Viga avaldab impordiliikmesriigis otsest finantsmõju |

4 | Sihtliikmesriiki tarnitud kaup on sama mis imporditud kaup | Ei (2/34) | Jah | Ei (1/30) | Jah | Jah | Jah | Jah | Ei (3/219) | Viga avaldab impordiliikmesriigis otsest finantsmõju |

5 | Kauba importija ja tarnija on üks ja sama isik (kuid tema esindamiseks võib nimetada maksuesindaja) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Viga avaldab impordiliikmesriigis otsest finantsmõju |

Nr | Muud olulised nõuded | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Valim kokku | Substantiivne kontroll |

6 | Kauba tolliväärtus ja käibemaksuga maksustatav maksubaas on korrektsed | Ei (1/34) | Jah | Jah | Jah | Jah | Ei (4/30) | Ei (2/30) | Ei (7/219) | Veal on sihtliikmesriigis potentsiaalne finantsmõju |

7 | On esitatud täielik koondaruanne, mis kajastab kauba ühendusesisest tarnimist või üleviimist pärast selle importimist eelkirjeldatud viisil | Ei (8/34) | Ei (2/30) | Ei (16/30) | Jah | Ei (28/30) | Ei (13/30) | Ei (3/30) | Ei (70/219) | Veal on sihtliikmesriigis potentsiaalne finantsmõju |

--------------------------------------------------

V LISA

KINNITUS KÄIBEMAKSU SISSENÕUDMISE KOHTA SIHTLIIKMESRIIGIS

IMPORDILIIKMESRIIKIDE KAUPA

Kas käibemaks on sisse nõutud? | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Kõik kokku |

Jah | 18 | 19 | 28 | 25 | 14 | 24 | 27 | 155 |

Ei | 2 | 2 | 2 | 4 | 7 | 3 | 0 | 20 |

Vastus puudub | 8 | 9 | 0 | 6 | 9 | 3 | 3 | 38 |

Kõik kokku | 28 | 30 | 30 | 35 | 30 | 30 | 30 | 213 |

Jah-vastuste osa | 90% | 90% | 93% | 86% | 67% | 89% | 100% | 89% |

Ei-vastuste osa | 10% | 10% | 7% | 14% | 33% | 11% | 0% | 11% |

SIHTLIIKMESRIIKIDE KAUPA

Kas käibemaks on sisse nõutud? | BE | BG | CZ | DK | DE | IE | ES | FR | IT | LT | HU | MT | NL | RO | AT | PL | PT | SK | FI | SE | UK | Kõik kokku |

Jah | 7 | 2 | 4 | 2 | 0 | 1 | 12 | 31 | 25 | 2 | 6 | 0 | 8 | 1 | 8 | 10 | 13 | 7 | 2 | 0 | 14 | 155 |

Ei | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 0 | 1 | 0 | 20 |

Vastus puudub | 0 | 0 | 0 | 0 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 38 |

Kõik kokku | 10 | 2 | 4 | 2 | 34 | 1 | 14 | 33 | 27 | 2 | 8 | 1 | 11 | 1 | 8 | 10 | 15 | 11 | 2 | 2 | 15 | 213 |

Jah-vastuste osa | 70% | 100% | 100% | 100% | EK | 100% | 86% | 94% | 93% | 100% | 75% | 0% | 89% | 100% | 100% | 100% | 87% | 64% | 100% | 0% | 100% | 89% |

Ei-vastuste osa | 30% | 0% | 0% | 0% | EK | 0% | 14% | 6% | 7% | 0% | 25% | 100% | 11% | 0% | 0% | 0% | 13% | 36% | 0% | 100% | 0% | 11% |

--------------------------------------------------