Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 344/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Côte de Brouilly“

PDO-FR-A1027-AM02

Teate esitamise kuupäev: 4. juuni 2021

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõna „Rhône“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sõnad „on tagatud“ asendatakse sõnaga „toimub“.

Muudetud on koonddokumenti punkti°6.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

Lisatud on viide 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile ning ajakohastatud on kommuunide nimekirja. Lisatud on ka kuupäev, millal päritolunimetuse geograafilise piirkonna riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev komitee selle heaks kiitis. Muudatused on redaktsioonilised ja nendega ei muudeta päritolunimetuse geograafilise piirkonna ulatust. Need on vajalikud seoses teatud kommuunide või nende osade ühinemise või jagunemisega või kommuunide nime muudatustega.

Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud.

Muudetud on koonddokumenti punkti°9.

3. Veini laagerdamist käsitlevad sätted

I peatüki IX jao 2. punktis on kuupäev „1. märts“ asendatud kuupäevaga „15. jaanuar“.

Veini minimaalse laagerdamise tähtaega on tõstetud varasemaks (saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsilt 15. jaanuarile), sest kliimamuutuste tõttu muutub varajane saagikoristus üha tavalisemaks ja see võimaldab veinivalmistamise varem lõpule viia.

Viinamarjaistanduse looduslike tingimuste tõttu valmib saak siin sageli palju varem kui mujal Beaujolais’ piirkonnas. Viinamarjasort „Gamay N“, mida kasutatakse peamiselt just värskena nauditavate veinide valmistamiseks, saavutab kiiresti optimaalse küpsuse.

Muudetud on koonddokumenti punkti°5. Veinivalmistustavad

4. Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX jao 5. punktis on kuupäev „15. märts“ asendatud kuupäevaga „1. jaanuar“.

Kuna veini minimaalse laagerdamise tähtaega on tõstetud varasemaks, siis on varasemaks toodud ka tarbijale mõeldud veinide turule viimise kuupäeva – 15. märtsilt 1. veebruarile.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

I peatüki IX osa 5. punkti alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Kuna minimaalset laagerdusaega on lühendatud ja veinide turuleviimise kuupäeva on nihutatud varasemaks, peab veinide liikumine ettevõtjate vahel toimuma kiiremini, seepärast ei ole otstarbekas kehtestada kuupäeva, enne mida ei tohi veine transportida.

Seetõttu muudetakse I peatüki IX osa 5. punkti pealkirja, jättes välja sõnad „toodete liikumine ja“.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Üleminekumeetmed

I peatüki IX osa 1. punkti alapunkt a jäetakse välja, kuna sortide osakaalu põllumajandusettevõtetes ja viinamarjasortide segamist reguleerivaid eeskirju käsitlev üleminekumeede on aegunud.

Seetõttu jäetakse 1. punkti pealkirjast välja sõnad „viinamarjasortide osakaalu põllumajandusettevõtetes ja sortide segamist käsitlevad eeskirjad“.

2. punkti alapunktis a lisatakse sõnade „kuni 2034. saagiaastani (kaasa arvatud)“ ette sõnad „hiljemalt“, et selgitada kõnealuse meetme tingimusi.

4. punkt jäetakse välja, sest asjaomased erimeetmed on aegunud.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

— Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikavad“ (plans de contrôle).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

— Viited kontrolliasutusele:

III peatüki II jaos: selles osas esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Côte de Brouilly

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Lühikirjeldus

Tegu on kuivade punaste vaiksete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

„Côte de Brouilly“ on vaikne punane vein. Noorel veinil on kaunis lillakaspunane värvus, mis veini vananedes muutub granaatpunaseks. Lõhnas on tunda lillede ja puuviljade varjundit, mis aja jooksul muutub vürtsikaks. Veini maitse on puuviljaline, täidlane ja teatava mineraalsusega.

Üldised analüütilised omadused

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,17 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

— Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %.

— Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2. Viljelustavad

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,10 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,80 meetri.

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

Viinapuude lõikamise eeskirjad:

viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks;

veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga;

võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

Kastmine on keelatud.

Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted:

viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 61 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Cercié, Odenas, Quincié-en-Beaujolais ja Saint-Lager.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Gamay N

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Mont Brouilly nõlvadel, Beaujolais viinamarjakasvatuspiirkonna südames. Mont Brouilly on viinamarjaistanduste keskel hästi nähtav maamärk. See madal mägi on eemaldunud Beaujolais mäestiku idaservast ning asub 40 kilomeetrit Lyonist põhja pool ja 15 kilomeetri kaugusel Villefranche-sur-Saône’ist.

Geograafiline piirkond hõlmab seega Rhône’i departemangu kommuune Cercié, Odenas, Quincié-en-Beaujolais ja Saint-Lager.

Mont Brouilly geoloogiline ehitus on väga erinev Beaujolais’ mäestiku omast. Mägi on moodustunud porfüürist (massiivne tardkivim), mida piirkonnas nimetatakse siniseks kiviks, ning lääne ja loode poole avanevate nõlvade alumises osas leidub graniiti.

Pool viinamarjaistandusest asub itta avaneval nõlval Saint-Lageri kommuunis. Mäe lõunanõlv asub Odenas’ kommuuni, läänenõlv Quincié-en-Beaujolais’ kommuuni ja põhjanõlv Cercié kommuuni territooriumil. Põhjanõlval ulatuvad viinamarjaistandused vaid kuni 350 meetri kõrgusele merepinnast, teistel nõlvadel kuni 400 meetri kõrgusele.

Mullad on väheviljakad, sinistest kividest aluspõhjal veeristikurohked ja savised ning graniidist aluspõhjal liivased ja väga hästi vett läbi laskvad.

Astmeline mereline kliima on mõõdukas, selgete kontinentaalsete (suvised äikesetormid, talvine jäätuv udu) ja eelkõige vahemereliste (suvekuumus, suurim sademete hulk sügisel ja kevadel) mõjutustega.

Beaujolais mäestik kaitseb piirkonda läänetuule eest ning üle 80 % viinamarjaistandusest paikneb mäe ida ja lõunanõlval, mis saavad sooja ja valgust juba esimestelt hommikustelt päikesekiirtelt. Nõlvadel asuvad viinamarjaistandused pääsevad suuremast osast kevadkülmadest ja Saône’i tasandiku hommikusest udust, saavad rohkelt päikesepaistet ja suudavad vajaduse korral kiiresti vabaneda liigsest sadeveest.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Tundub, et nimetus „Brouilly“ pärineb Rooma sõjaväelase Bruliuse nimest, kes elas selles piirkonnas neljandal sajandil ja istutas mäenõlvale mõned viinapuud. Viinamarjakasvatuse dokumenteeritud ajalugu algab küll alles 11. sajandist, kuid „Côte de Brouilly“ viinamarjaistandused on siiski Beaujolais’ piirkonna vanimaid.

17. sajandil rajati mäe ümbruse külades palju viinamarjaistandusi, sellest annavad tunnistust ümbruskonna arvukad lossid, mille viinamarjaistandusi majandati sageli loonusrendi vormis.

Vapustatud 19. sajandil istandusi tabanud hädadest, püstitasid tootjad 1857. aastal mäetippu jumalaemale (Our Dame du Raisin) pühitsetud kabeli, et kaitsta viinamarjaistandusi ebajahukaste eest.

Iga aasta 8. septembril korraldatakse kabelisse viinamarjaistandusi läbiv palverännak.

1934. aastal loodi veinitootjate liit „Association des Producteurs du vin de la Côte de Brouilly“.

Kaitstud päritolunimetust „Côte de Brouilly“ tunnustati 19. oktoobri 1938. aasta dekreediga. Veinile on iseloomulik piirkonna traditsioonide ja kaasaegsete tehnoloogiliste meetodite ühendamine.

Istandustes kasvatatud viinamarjadest (peamiselt sordist „Gamay N“) toodetakse üksnes punaseid veine. Nimetatud sort on tundlik hiliste külmade suhtes ega talu kõrvetavat päikest. Püüdes luua kvaliteetset veini, õppisid tootjad seda sorti kasutama ja kasvatama, eeskätt suurendati istutustihedust ning lõigati võrsed lühikeseks ja kujundati karikakujuliselt.

Et kindlustada viinamarja hea küpsemine, peab viinamarjakasvataja tagama, et viinapuude lehepind oleks piisav. Seega saab viinapuude jaoks kasutada püsivat toestussüsteemi, mis hõlbustab ka mehhaniseerimist.

Selleks et tagada viinamarjade aromaatsete ja polüfenoolsete ühendite optimaalne ekstraheerimine, kasutavad paljud tootjad meetodeid (grillage, pigeage, remontage), mille puhul jäetakse viinamarjad kääritamise ajal mahla sisse likku.

2010. aastal kasvatas 182 tootjat viinapuid 320 hektaril ja toodeti 16 000 hektoliitrit veini.

8.3. Põhjuslikud seosed

Piirkonna geograafilised tingimused on väga erilised. Kõik istandused asuvad ühe mäe nõlvadel. Keerulised olud ühendavad tootjaid, sest nõlvadel töötamine on vaevanõudev.

Olles teadlikud oma toodangu eripärast, on veinitootjad näinud vaeva, et vein eristuks Beaujolais’ piirkonna parimate veinide hulgast ning endiselt turustatakse märkimisväärne osa veinidest otsemüügi kaudu.

Avatus Saône’i tasandiku suunas tagab päikesepaiste, mis soodustab taimedes klorofülli sünteesimist. Kõrgus merepinnast ning lõunasse ja itta avanevad nõlvad tagavad viinamarjade optimaalse ja korrapärase küpsemise. Viinamarjaistanduse looduslike tingimuste tõttu valmib saak siin sageli palju varem kui mujal Beaujolais piirkonnas.

Nendes erilistes geograafilistes tingimustes on tootjad põlvkondade jooksul arendanud meetodeid, et kasutada geograafilise piirkonna eelistatud kasvukohas ära kõik sordi „Gamay N“ parimad omadused. Sort on habras, kuid viljakas ja hästi kohanenud, tootjate poolt aretatud ja omaks võetud ning vajab lühikeseks lõikamist, et viinapuud mitte ära kurnata ja tagada kvaliteetne saak.

Võttes arvesse sordi „Gamay N“ omapära on piirkonnas loodud optimaalsed tingimused parima veini tootmiseks – viinamarjad koristatakse täpselt piiritletud maatükkidelt, mis asuvad sobivalt päikesele avatud ja väheviljaka mullaga nõlvadel.

Viinamarjast, mis kasvab tardkivimist (nn sinine kivi) pinnasega maatükkidel, saab rikkaliku veini millel on „Côte de Brouilly“ veinile iseloomulik mineraalsus ja tugev puuviljalisus. Graniidiklibuse pinnasega maatükkidel kasvanud viinamarjast saab pehmema ja noorema veini. Nõlvade avanemine mitmesse ilmakaarde tagab veini nüansirikkuse.

André Jullien kirjutas 1856. aastal oma teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia): „BROUILLY, asub samanimelise mäe nõlvadel, toodab veini, mis jääb omadustelt pisut alla Chénas’ (Moulin-à-Vent) veinidele; veinid on tumeda värvusega, rikkalikud ja säilivad pikka aega. Eriti hästi säilivad külades Néronde, Odenas ja Saint-Lager toodetud veinid, mis on kauni värvusega, täidlased ja kanged [...]“.

Mont Brouilly on tuntud maamärk. Mäekülgedel kasvavad viinapuud ja metsaga kaetud mäetipus, mis ulatub 484 meetri kõrgusele, asub väike kabel. Mägi mõjutab tugevalt piirkonna elanike identiteeti, ning on andnud nime piirkonna kuulsaimatele toodetele.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Côte-d’Ori departemang:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot

— Rhône’i departemang:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult see osa, mis vastab endise Avenas’ kommuuni territooriumile), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup territooriumitele)

— Saône-et-Loire’i departemang:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult see osa, mis vastab endise La Loyère’i kommuuni territooriumile), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult see osa, mis vastab endiste kommuunide Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse territooriumitele), Vinzelles, Viré

— Yonne’i departemang:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult see osa, mis vastab endiste kommunide Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré territooriumitele), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4a05d946-3b5f-4ba8-bce7-50d1821f3765

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.