[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 15.4.2011

KOM(2011) 214 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta liikmesriikide antud teabe põhjal, mille esitamist nõuti keskkonnanõukogu 2008. aasta detsembri järeldustes

{SEK(2011) 481 lõplik}

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta liikmesriikide antud teabe põhjal, mille esitamist nõuti keskkonnanõukogu 2008. aasta detsembri järeldustes

Direktiiviga 2001/18[1] (geneetiliselt muundatud organismide (GMO) tahtliku keskkonda viimise kohta) on ette nähtud, et komisjon peaks kolme aasta pärast esitama direktiivi rakendamise kohta aruande, mis hõlmaks GMOde tahtliku levitamise ja turuleviimise sotsiaalmajandusliku mõju analüüsi. Kui komisjon esitas oma 2004. aasta aruande, märkis ta, et sellise hinnangu koostamiseks ei olnud piisavalt kogemusi.

2008. aasta detsembris kutsus nõukogu komisjoni ja liikmesriike üles selle küsimusega uuesti tegelema. Seepärast algatas komisjon küsimustiku vahendusel liikmesriikidega konsultatsiooni GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta.

Liikmesriike kutsuti üles

- esitama ex post aruande nende territooriumil kasvatatud GMOde sotsiaalmajandusliku mõju kohta;

- esitama ex ante hinnangu edaspidise GMOde kasvatamise sotsiaalmajandusliku mõju kohta.

Kõik liikmesriigid peale kahe (BG, IT[2]) saatsid küsimustikule vastused. LT viitas üksnes GMOde mõjule toidus ja söödas, samas kui kõik teised liikmesriigid käsitlesid GMOde viljelemise mõju. Küsimustikule vastasid ka Norra (NO) ja mõned teised sidusrühmad.

Liikmesriigid on pidevalt rõhutanud, et nende vastused kajastasid riigiasutuste ja sidusrühmade arvamusi ning need ei tohiks mõjutada hiljem võetavaid poliitilisi seisukohti.

Liikmesriikide vastused on mittetäielikul kujul esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni töödokumendis. Kõik saadud vastused on täielikul kujul kättesaadavad komisjoni veebilehel[3].

KONSULTEERIMISE TULEMUSED

Andmeallikad

Liikmesriikide aruandluse hõlbustamiseks koostati soovituslik küsimustik. Küsimustik koondus järgmiste teemade ümber:

(1) majanduslik ja sotsiaalne mõju

(2) põllumajandusega seotud jätkusuutlikkus

(3) keskkonnamõju

(4) muu mõju.

18 liikmesriigi vastused järgisid soovitusliku küsimustiku ülesehitust. Lisaks oli liikmesriikidel võimalus saata oma vastused muus vormis.

Saadud teabest ilmnes, et suurem osa liikmesriike viis oma vastuse koostamiseks läbi ametlikud konsultatsioonid riikide institutsioonide ja sidusrühmadega. Tuleb siiski rõhutada, et saadud vastuste tase oli väga erinev ning et need ei jaotunud kõikide sidusrühmade vahel ühtlaselt. Näiteks avaldas kuus liikmesriiki[4] selgesõnaliselt kahetsust, et nende vastused hõlmasid ainult osa asjakohastest riiklikest sidusrühmadest.

Vastuseid saadi ministeeriumidelt, kohalikelt asutustelt, kutseliitudelt, äriühingutelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt, uurimiskeskustelt ja üksikisikutelt. Komisjonile laekunud vastused ei olnud ühetaolised ning koosnesid kas riikide pädevate asutuste sünteesitud seisukohtadest või eri sidusrühmadelt saadud vastustest, mis olid lühendamata kujul kokku pandud ja komisjonile saadetud.

Liikmesriikide esitatud andmed pärinesid väga mitmesugustest allikatest, sealhulgas eksperdihinnangu saanud uurimustest, arvamusküsitlustest, väliuuringutest, riiklike kontrollide tulemustest, stsenaariumide väljatöötamistest ja analüüsidest ning sidusrühmade ja üksikisikute eeldustest.

Vastustest ilmneb, et üksnes seitsmel liikmesriigil[5] on varasemaid või praegusi kogemusi kahjurite suhtes resistentse (Bt) maisi MON 810 kasvatamisega kommertseesmärkidel. RO kasvatas herbitsiidikindlat (HT) sojauba juba enne ELiga liitumist ning kolmes liikmesriigis[6] on alustatud geneetiliselt muundatud kartuli Amflora kasvatamist.

Vastuste analüüs

Liikmesriikidelt, Norralt ja sidusrühmadelt saadud vastuseid analüüsides jõudis komisjon järgmistele järeldustele:

- Arusaam GMOde kasvatamise sotsiaalmajandusliku mõõtme tähendusest ja ulatusest on liikmeriikide ja sidusrühmade lõikes väga erinev. Küsimustik aitas teemat piiritleda, kuid mitu osalejat avaldas kahetsust, et mõisted, näitajad ja võrdlusalus (tavapõllumajandus- ja/või mahepõllumajandussektor) ei olnud piisavalt täpselt määratletud. Lisaks soovitati käsitleda mitut täiendavat teemat, sh eetikat (selle mõiste tähenduse ja ulatuse kohta on mitmesuguseid tõlgendusi, nt mõned hõlmavad selle mõistega ka GMOde lisandväärtuse kogu ühiskonna jaoks või mõju kolmandatele riikidele).

- Paljud vastused kujutasid endast toimetamata katalooge mitmesugustest arvamustest GMOde viljelemise kohta riigi tasandil, ilma et liikmesriigid oleks neid enne komisjonile edastamist asjakohasuse või kvaliteedi osas täiendavalt filtreerinud või analüüsinud. Seepärast oli raske ja tihti isegi võimatu tuvastada selgeid seisukohti või suundumusi riigi või Euroopa tasandil ning koostada neist statistiliselt asjakohane aruanne.

- Üldiselt näis, et vastused kajastavad polariseerunud seisukohti, mis konkreetses Euroopa kontekstis põhinesid piiratud hulgal faktidel ning mida mõjutas vastajate varasem positiivne või negatiivne arusaam Bt- ja HT-kultuuride viljelemisest Euroopas ja kogu maailmas. Arutelud keskendusid GMOde ja tavapäraste/mahepõllunduslike kultuuride samaaegsele viljelemisele kogu tootmis- ja turustamisahela ulatuses (naaberpõldudel esinevate juhuslike geneetiliselt muundatud organismide järelevalve, geneetiliselt muundatud ja geneetiliselt muundamata toodete eristamisest tulenevad raskused toidu- ja söödaahelas, tarbijate valikud) mõju bioloogilisele mitmekesisusele, põllumajanduslike tootmisviiside muutumine ja toodete turustatavus ja kõigi nende teemade kohta esitatud väga mitmesugustele arvamustele.

- Vastused hõlmasid kõiki küsimustikus tõstatatud teemasid, kuid suur osa märkustest keskendus GMOde viljelemise sotsiaalmajanduslikule mõjule tootmis- ja turustamisahela esimestes etappides (st seeme tootmine, viljelemine, mesindus ja kariloomakasvatus).

- Vastajate viidatud teaduskirjanduses ja uuringutes keskenduti peamiselt GMOde viljelemise majanduslikule mõjule ettevõtte sees. On märkimisväärne, et vastajad tuginesid oma hinnangutes GMOde viljelemise tõenäolise mõju kohta üldistatud järeldustele kirjandusest ja kolmandate riikide kogemusele, välja arvatud sellistest liikmesriikidest pärit vastajad, kellel oli kogemusi GMOde viljelemisega ning kes samuti viitasid ex post uuringutele, mis olid läbi viidud nende enda territooriumil. Kõnealuste riikide uuringutest ilmnesid järgmised tulemused:

- Bt maisi saagikus suurenes varreleedikuga saastunud piirkondades. Näiteks mainis Hispaania Teadusuuringute Ühiskeskuse[7] läbiviidud uuringut, millest ilmnes, et teatavates kahjuritega saastunud Hispaania provintsides täheldasid Bt maisi kasvatajad kolme aasta jooksul kõrgemat keskmist saagikust kui tavapõllumajandustootjad (kuni 11,8 % Zaragoza[8] provintsis), samuti suurenenud kogukasumit. PT[9], RO[10] ja CZ[11] teatasid samuti keskmise saagikuse suurenemist (7−12,5 %), mis oli seotud Bt maisi viljelemisega.

- RO teatas, et seoses HT-sojaoa viljelemisega Rumeenia territooriumil kuni aastani 2007 suurenes saagikus keskmiselt 31 %[12].

- Nii GMOsid viljelevad kui ka mitteviljelevad liikmesriigid esitasid oma vastustes ulatuslikult märkusi muu sotsiaalmajandusliku mõju kohta, mis avaldus ülejäänud tootmis- ja turustamisahela etappidele ning laiemale ühiskonnale (nt transport, kindlustus, toiduainetööstus, katselaborid, tööhõive-/töökorraldus, haldustegevus, tarbijate valik). Väljendatud seisukohti on siiski harva teaduslikult või statistiliselt dokumenteeritud.

- AT, BE, DE, FR, NL ja UK vastused sisaldasid üksikasjalikke soovitusi selle kohta, kuidas sotsiaalmajanduslikke tegureid analüüsida ning neid Euroopas GMOde viljelemise juhtimisel arvesse võtta. Mitu liikmesriiki viitas ka õigusaktidele ja Norra kogemustele seoses sotsiaalmajanduslike tegurite arvessevõtmisega GMOde heakskiitmismenetluses.

- Mitmes vastuses rõhutati, et kui tulevikus koostatakse sotsiaalmajanduslike tegurite hinnanguid, tuleks neis käsitleda eetikat ja võtta arvesse muid Euroopa poliitikavaldkondi (siseturg, ühine põllumajanduspoliitika, keskkonnakaitse) ning rahvusvahelise tasandi seadusandlikke võimalusi ja piiranguid (pidades eelkõige silmas ühilduvust WTO lepingutega ning Cartagena bioohutuse protokolliga).

GMODE SOTSIAALMAJANDUSLKU MÕÕTME TÄIENDAVAD ELEMENDID

Enne käesolevas aruandes kokkuvõtlikult esitatud konsultatsiooniprotsessi või sellega kaasnevalt uuris komisjon eri kanalite kaudu Euroopas ja kogu maailmas GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõõtmega seonduvaid teadmisi, kasutades Euroopa ja rahvusvaheliste teadusuuringute programme ning teaduslikke väljaandeid.

Kolmandates riikides GMOde viljelemise sotsiaalmajanduslik mõõde

Kuna valdav enamik maailma GMOdest viljeletakse väljaspool ELi, pidid komisjoni talitused kokku koguma ja läbi vaatama ajakohase rahvusvahelise teaduskirjanduse GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõõtme kohta. Komisjoni käsitletud väljaannete kogumik on saadaval käesolevale aruandele lisatud komisjoni töödokumendis.

Nende allikate kohaselt on peamiste GM-kultuuride sortide (Bt- ja HT-kultuurid) kohta olemas mitmesuguseid mõju-uuringuid. Kõige rohkem on põllumajandusettevõtte tasandi mõju käsitlevaid uuringuid, mille käigus on enamasti küsitletud juhuslikult valitud põllumajandusettevõtjaid arenguriikides ja arenenud riikides.

Arenguriikide ja arenenud riikide puhul võib eksimatult väita, et praegu turustatavad Bt-kultuurid võivad põllumajandusettevõtjate jaoks olla majanduslikult tulutoovad, sest nende viljelemine toob kaasa insektisiididega seotud nõuete vähenemise ja/või saagikuse kasvu, kuigi põllumajandusettevõtjate tulu võib piirkondade või aastate lõikes oluliselt erineda (sõltuvalt kahjurite levikust). Suhteline kasu, mida väiketalunikud Bt-kultuuride viljelemisest saavad, tundub olevat võrdne suurtalunike tuluga või sellest kõrgem.

HT-kultuure viljelevad peamiselt suurtalunikud. Suurest hulgast uuringutest selgub, et HT-sojaoa ja tavapärase sojaoa saagikus erineb vähe või ei erine üldse (välja arvatud olukordades, kus tavapärane umbrohutõrje oli väga ebaefektiivne, näiteks tavapärase sojaoa puhul Rumeenias). Üldiselt vähendab HT-tehnoloogia tootmiskulusid, kuid HT-seemnete tavapärasemast kõrgema hinna tõttu võib mõju majanduse kogukasumile põllumajandustootjate jaoks olla väike või puududa hoopis (USAs ja Kanadas läbiviidud uuringud). Sellistel juhtudel ei seostata asjaolu, et põllumajandusettevõtjad on GMO-viljeluse kiiresti omaks võtnud, põllumajandusettevõttele avalduva mõjuga, vaid paranenud umbrohutõrjega, taimekasvatuse lihtsustumisega, kündmata jätmise hõlbustamisega ning muust kui põllumajandustegevusest pärineva sissetuleku suurenemisega põllumajandusettevõtja jaoks tänu aja kokkuhoiule. Samas on HT-sojaoa seemnete odavam hind mõnel juhul (Argentiina) toonud põllumajandusettevõtjate jaoks kaasa positiivse mõju kogukasumile.

Uuringuid laiaulatuslikuma mikromajandusliku mõju kohta (mõju teistele põllumajandustootjatele, maapiirkondade tööhõivele, vaesusele ja kodumajapidamiste sissetulekutele) arenguriikides on seni tehtud väga vähe (mõned üksikud juhtumiuuringud Indias).

Valdkondlikke uuringuid, milles käsitletakse majandusliku kogumõju GM-kultuuride viljelemisele ja selle jaotumist tootmis- ja turustamisahelas osalevate ettevõtjate vahel (seemnetootjad, GMOsid viljelevad põllumajandusettevõtjad ja põllumajandusettevõtjad, kes GMOsid ei viljele, toidu/sööda tootjad, tarbijad), on makromajanduslikul tasandil teostatud vähem kui põllumajandusettevõtte tasandi mõjuanalüüse. Valdkondlikud uuringud põhinevad majandusmudelitel ning mudelite parameetrite tõttu on tulemused väga erinevad. GM-kultuuride seemnete tavapärasest kõrgem hind on üks kriitilisi tegureid GM-kultuuride tekitatud hüvede jaotumises tootmis- ja turustamisahelas osalejate vahel.

On teostatud mõned ex ante majandusanalüüsid turule veel jõudmata uue põlvkonna GM-kultuuride kohta (põuakindlad kultuurid, suurendatud toiteväärtusega kultuurid). On tõenäoline, et selliste kultuuride iseärasuste tõttu on sotsiaalse ja majandusliku mõju hindamiseks vaja töötada välja erinevad meetodid.

Kokkuvõttes on majandusanalüüsid andnud hea ülevaate kogu maailma põllumajandusettevõtjatele avalduva majandusliku mõju kohta, kuid vähem sotsiaalse mõju kohta.

Majandusliku mõju mõõtmise meetodeid tuleks parandada. ELi kontekstis oleks eriti asjakohased ex ante mõju hindamise meetodid. Praegused piirangud on peamiselt seotud küsitletud põllumajandusettevõtjate väikese arvuga, osalise eelarve koostamise meetodite kasutamisega komplekssemate ökonomeetriliste analüüside asemel ning mikromajanduslikku mõju käsitlevate uuringute vähesusega. Põllumajandusettevõtte tasandist kõrgemal (seemnesektor) ja madalamal (toit/sööt/tarbijad) on mõjuhinnanguid koostatud vähe. Sama võib kinnitada eraldamist käsitlevate eeskirjade kohta (märgistamist ja samaaegset viljelemist käsitlevad eeskirjad). Nende teemade käsitlemiseks on vaja välja töötada täiendav metoodika.

Seni teostatud ELi rahastatud uurimisprojektid, milles käsitletakse GMOde viljelemise sotsiaalmajanduslikke perspektiive

Komisjon on rahastanud GMOsid käsitlevaid uurimisprogramme juba üle kümne aasta teadusuuringute viienda ja kuuenda raamprogrammi alusel[13]. Mõni neist projektidest on Euroopa Liidus GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju hindamise kontekstis eriti oluline.

- GMOde ja muude kultuuride kui GMOde tarneahelate kooseksisteerimist ja jälgitavust käsitleva projekti (CO-EXTRA – 2005-2009)[14] tulemused ja perspektiivid

CO-EXTRA projektis käsitleti GMOde ja muude kultuuride kui GMOde tarneahelate kooseksisteerimist kogu ulatuses alates seemne tootmisest kuni toode jõudmiseni jaemüüki. Kõige olulisemad tulemused sotsiaalmajandusliku mõju seisukohast on järgmised:

- Tehniliste meetmetega saaks tagada, et hübriidmaisi 0,9 % märgistamiskünnis oleks pikaajalises perspektiivis saavutatav, kui seemnepartiid on piisavalt puhtad.

- Samaaegset viljelemist põldudel peetakse teostatavaks, kuid samas sõltub see suuresti kohalikust keskkonnast ja tavadest.

- Tarneahelas kooseksisteerimist peetakse võimalikuks, kui ahel on sobivalt struktureeritud. See toob endaga kaasa kulusid, mis tulenevad toodete eraldihoidmisest põllumajandusettevõttest tehasesse transportimisel, analüüside läbiviimisest ning toodete jälgitavuse tagamisest.

- Kui uuriti tarbijate suhtumist GMO märgistusega toodetesse, leiti, et uuritud riikides soovis 40−70 % tarbijatest võimalust valida, kas osta ja süüa GMOdest valmistatud toitu või mitte.

- GM-kultuuride säästev kasutuselevõtt Euroopa põllumajanduses (SIGMEA – 2004-2007[15]

SIGMEA projekti eesmärk oli luua teaduslikul alusel põhinev raamistik, et teavitada poliitiliste otsuste tegijaid asjakohastest samaaegse viljelemise ja jälgitavuse meetmetest.

Projekti käigus koostati muu hulgas kvalitatiivne mitme atribuudiga mudel majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise jaoks.

Saadud tulemused näitasid üldiselt, et samaaegse viljelemise kulud sõltusid põllumajanduslikust taustast (maastik, põllundussüsteem, kliima, tavad), GM-kultuuri osakaalust kasutaval põllumajandusmaal ning põllumeeste koostöövalmidusest. Lisaks ilmnes SIGMEA uuringutest, et eri meetmete majandusliku aspekti ja asjakohasuse määrab kindlaks põldude ja kultuuride ruumiline ja ajaline jaotus. See tähendab, et samaaegse viljelemise juhtimise meetmed peaksid olema võimalikult paindlikud ja põhinema kohapealt saadud teabel põllu iseärasuste kohta ning piirkonna või riigi valitusasutused peaksid andma üksnes üldisi suuniseid ja eeskirju.

- Kas eurooplased ostavad GMOdest valmistatud toitu? (CONSUMERCHOICE – 2006-2008)[16]

Projekti CONSUMERCHOISE eemärk oli muu hulgas võrrelda 10 liikmesriigi[17] tarbijate mõõdetud suhtumist GM-toitu ning nende tegelikku ostukäitumist, kui neil oli võimalik valida GM-toidu ja muu kui GM-toidu vahel. Projekti tulemused olid järgmised:

- GM-toitu käsitlevatele kiirküsitlustele antud tarbijate vastused ei anna õiget pilti selle kohta, milliseid valikuid nad toidupoes teevad.

- Eurooplased ostavad GMOdest valmistatud toitu, kui need on poeriiulitel füüsiliselt saadaval.

EDASISED SAMMUD

Liikmesriikide esitatud vastused on aidanud teha selgeks, kus on juba saadaval statistiliselt olulised andmed GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta (peamiselt majanduslik mõju põllundusele). Samas puuduvad Euroopa kontekstis olulised faktid ja statistika, millega toetada vastajate väljendatud seisukohti. Seega on vastustes rõhutatud, et Euroopas GMOde viljelemise praegust või tulevast sotsiaalmajanduslikku mõju toiduahela ulatuses ja kogu ühiskonnas ei analüüsita praegu objektiivselt.

Eespool kirjeldatule tuginedes jõudis komisjon järeldusele, et käesolevas aruandes ei oleks asjakohane täpsemalt analüüsida liikmesriikide individuaalsetes vastustes esitatud erisuguseid tähelepanekuid

Komisjon usub siiski, et selle tundliku teemaga seotud arutelusid tuleks süvendada, et liikuda polariseerunud arusaamadelt konkreetsemate ja objektiivsemate tulemusteni. Seepärast soovitab komisjon, et selle konsultatsiooni esialgsed tulemused koondataks kokku GMOde sotsiaalmajandusliku mõjuga seotud muude algatustega (nt kuuenda raamprogrammi kohased uurimisprojektid ning, kui on asjakohane, kolmandate riikide tulemused) ning et Euroopa tasandil algatataks tugeval teaduslikul alusel põhinev progressiivsem arutelu, mille eesmärk on:

- Määratleda tegurid, mille abil on võimalik saada tegelikku ex ante ja ex post teavet GMOde viljelemise sotsiaalmajandusliku mõju kohta alates seemne tootmisest kuni tarbimisetapini kogu Euroopa Liidus. Tuleks koostada metodoloogiline raamistik, et määratleda täpsed sotsiaalmajanduslikud näitajad, mida jälgitakse pikas perspektiivis, ning asjakohased eeskirjad andmete kogumise jaoks. Isikud, kellega konsulteeritakse, peaksid hõlmama kõiki tootmis- ja turustamisahela reguleerimises osalejaid ja ettevõtjaid ning samuti muid ühiskonna esindajaid.

- Uurida erinevaid lähenemisviise, et võimaluse korral kasutada Euroopa Liidus GMOde viljelemise korraldamisel ära laienenud arusaama sellistest mitmemõõtmelistest sotsiaalmajanduslikest teguritest. Tuleks arvesse võtta eriteadmisi nendes liikmesriikides, kus on juba hakatud arutlema nende tegurite üle.

Liikmesriigid ja komisjon peaksid ühiselt kõnealuse arutelu algatama ja selle tulemusi rakendama. Protsessi edu tagamiseks tuleks aktiivselt kaasata ka sidusrühmi.

LISA

Taustteave GMOde viljelemise kohta ELi 27 liikmesriigis

GMOde viljelemine kaubanduslikel eesmärkidel | Juhtumid | GMOde viljelemisala pindala (Bt mais – 2008) | Kaitseklausel | Samaaegse viljelemise meetmed (2009. aasta aprilli seisuga) |

AT | Puudub | 0 | Mais, kartul | Jah |

BE | Puudub | 0 | Puudub | Jah |

BG | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

CY | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

CZ | Jah | Bt mais Tärklise-kartul | 8 400ha | Puudub | Jah |

DE | Jah Kuni 2008 | Bt mais Tärklise-kartul | 3 371 ha | Mais | Jah |

DK | Puudub | 0 | Puudub | Jah |

EE | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

EL | Puudub | 0 | Mais | Puudub |

ES | Jah | Bt mais | 79 269 ha | Puudub | Puudub |

FI | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

FR | Jah Kuni 2007 | Bt mais | 0 | Mais | Jah |

HU | Puudub | 0 | Mais, kartul | Jah |

IE | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

IT | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

LT | Puudub | 0 | Puudub | Jah |

LU | Puudub | 0 | Mais, kartul | Jah |

LV | Puudub | 0 | Puudub | Jah |

MT | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

NL | Puudub | 0 | Puudub | Jah |

PL | Ametlik teave puudub | 0 | Puudub | Puudub |

PT | Jah | Bt mais | 4 851 ha (Kuni 2008. aasta juunini registreeritud pindala) | Puudub | Jah |

RO | Jah | Bt mais Soja kuni 2007. aastani) | 7 146 ha | Puudub | Jah |

SI | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

SK | Jah | Bt mais | 1 940 ha | Puudub | Jah |

SE | Jah | Tärklise-kartul | 0 | Puudub | Jah |

UK | Puudub | 0 | Puudub | Puudub |

Täielikuma teabe saamiseks vt 2. aprillil 2009 avaldatud komisjoni aruannet geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegse viljelemise kohta http://ec.europa.eu/agriculture/gmo/coexistence/index_en.htm).

[1] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

[2] Liikmesriikide lühendite loetelu: http://publications.europa.eu/code/et/et-370100.htm

[3] http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/index_en.htm

[4] BE, CZ, ES, PL, RO, UK.

[5] CZ, DE, ES, FR, PT, RO, SK.

[6] CZ, DE, SE.

[7] Gomez-Barbero et al . (2008). Bt corn in Spain—the performance of the EU's first GM crop. Nature Biotechnology 26, 384-386.

[8] See suurenenud saagikus oli statistiliselt oluline üksnes kolme uuritud provintsi puhul.

[9] Brookes, G (2008). The impact of using GM insect resistant maize in Europe since 1998. International Journal of Biotechnology 10 (2/3), 148-166.

[10] Brookes, G., and Barfoot, P. (2009). Global impact of biotech crops: Income and production effects 1996-2007. AgBioForum, 12(2), 184-208.

[11] Tšehhi Vabariigis MON810 viljelejatega läbiviidud küsitlus.

[12] Brookes, G. (2005a) The farm-level impact of herbicide-tolerant soybean in Romania. AgBioForum. 8, 235-241.

[13] Vaata täpsemate üksikasjade saamiseks GM-kultuure käsitlevate ELi rahastatud teadusuuringute tulemuste kogumikku („A decade of EU-funded GMO research (2001-2010)”) ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/kbbe/docs/a-decade-of-eu-funded-gmo-research_en.pdf

[14] http://www.coextra.eu/

[15] http://sigmea.group.shef.ac.uk/

[16] http://www.kcl.ac.uk/schools/biohealth/research/nutritional/consumerchoice

[17] CZ, DE, EE, EL, ES, NL, PL, SE, SI, UK.