[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.7.2006

KOM(2006) 357 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Komisjoni märkused Euroopa aruka energiakasutuse programmi (2003–2006) vahehindamise järelduste ja soovituste kohta {SEK(2006) 858}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Komisjoni märkused Euroopa aruka energiakasutuse programmi (2003–2006) vahehindamise järelduste ja soovituste kohta (EMPs kohaldatav tekst)

1. Sissejuhatus

Euroopa aruka energiakasutuse programmi võeti vastu juunis 2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1230/2003/EÜ.[1] See on jõus kuni 31. detsembrini 2006. Programmi soovituslik eelarve on 250 miljonit eurot ja eesmärk on anda tasakaalustatud panus selliste üldiste eesmärkide saavutamiseks, mis on seotud energiavarustuse kindlusega, majanduskasvu, jätkusuutlikku töökohtade loomist ja konkurentsivõimet käsitleva Lissaboni strateegiaga ning keskkonnakaitsega.

Käesoleva dokumendiga edastab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ühenduse programmi vahehindamise järeldused ning omapoolsed märkused selle kohta, nagu on ette nähtud programmiotsuse artikli 9 lõikes 2.

Vahehindamise teostas mitmesuguse sisendinfo, sh programmi ja selle eelkäijate varasemate hindamiste, programmiandmete analüüsi, taotlejate ja abisaajate küsitluse, sidusrühmadega konsulteerimise ning asjassepuutuvate turuülevaadete alusel sõltumatu ekspertrühm (edaspidi „hindajad”), et teha kindlaks, kas programmi on strateegiliselt õigesti ellu viidud.

Aruandes hinnatakse programmi asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust, lisaväärtust ja jätkusuutlikkust, võttes arvesse ajalisi ja rahalisi piiranguid, ning antakse soovitusi tegevuse kohta, mille kaudu saaks aidata komisjonil programmi koordineerimist parandada ning juhendada komisjoni sarnase tegevuse uuendamisel ja laiendamisel. Samuti võrreldakse hindamise tulemusi eelmiste programmide hindamistulemustega, nt energeetika raamprogrammi (1998–2002) vahehindamisega. Hindajad esitasid oma lõpparuande ametlikult komisjonile 24. märtsil 2006.

2. Komisjoni SEISUKOHT HINDAJATE TÖÖ JA RAKENDAMISE PIIRANGUTE KOHTA

Komisjoni arvates koostasid hindajad tasakaalustatud ja põhjaliku aruande, mis sisaldas nii tunnustust kui kriitikat, ja on selle kvaliteediga üldiselt rahul.

Komisjon soovib rõhutada, et enamik hindajate järeldusi langeb kokku komisjoni järeldustega ja nende alusel on juba võetud või võetakse paremaid meetmeid näiteks programmi tulemuslikkuse ja sellele juurdepääsetavuse parandamiseks. Meetmeid, mille rakendamine nõuaks muudatuste tegemist olemasolevasse õiguslikku raamistikku, saab siiski kaaluda ainult seoses järgmis(t)e programmi(de) ettevalmistamisega.

Hinnatud on programmi elluviimist alates 2003. aasta augustist kuni 2005. aasta novembrini. Olude sunnil on hindajad saanud kasutada ainult kahe projektikonkursi hindamistulemusi ja esimese projektikonkursi tulemusel sõlmitud lepingute varase rakendamise hindamistulemusi. Peale selle seonduvad paljud programmi järelejäänud perioodiks soovitatavad meetmed ainult viimase veel avaldamata projektikonkursi teatega, kuna kolmas teade avaldati 7. oktoobril 2005 ja see aegus enamiku meetmete jaoks 31. jaanuaril 2006.

Hindamisel ei võetud arvesse programmikomitee rolli ja tegevuse tulemuslikkust. Samuti ei anta mingeid kommentaare üksikute projektide kohta, kuna tegemist on hindamisega programmi tasandil.

3. Komisjoni seisukoht hindajate aruande peamiste järelduste ja soovituste kohta

3.1. Üldised järeldused ja soovitused

Aruandes on esitatud viis peamist järeldust ja üldist soovitust.

- Kõnealuse programmi enamikus aspektides on võrreldes energeetika eelmise raamprogrammiga näha märkimisväärset edu ning komisjon on suutnud programmis edukalt ära kasutada mitmeid eelmiste sõltumatute hindamiste soovitusi ja asjakohaseid nõuandeid.

- Programmi vajalikkus on võrreldes selle algusajaga suurenenud ning see tuleneb programmi eesmärkide sobivusest Lissaboni strateegia eesmärkidega ning energiavarustuse kindluse ja kliima soojenemise küsimuse tähtsuse suurenemisest. Programmi kaasatakse tasuvad ja kvaliteetsed projektid ning seda juhitakse üldiselt hästi. Seetõttu soovitavad hindajad programmi jätkata.

- Programmi üks oluline aspekt on taastuvate energiaallikate, energiatõhususe ja transpordi vahelise tugeva sünergiaga loodav lisaväärtus. Lisaks on mõistlik eeldada, et rahastatud projektid innustavad poliitilisi muudatusi ja sekkumisi liikmesriikides. Seda aspekti peaks uurima programmi järelhindamises.

- Programm ei dubleeri teiste rahastamisvahendite ülesandeid, vaid täiendab teisi ühenduse programme nagu teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammi (6. raamprogramm) ning lisab tänu oma ainulaadsele riikidevahelisele iseloomule väärtust riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele programmidele ja algatustele, aitab võrrelda tulemusi ning vältida jõupingutuste dubleerimist.

- Programmi üldeelarve on piisav. Usk programmi suutlikkusse aidata oluliselt kaasa üldiste energeetikaalaste eesmärkide saavutamisele on aga suhteliselt väike. Sellest tulenevalt nõustuvad need, kellega konsulteeriti, üldiselt sellega, et on piisavalt põhjust laiendada programmi abil sekkumist, toetada tehnoloogiate ja parimate tavade kasutuselevõtmisega seotud projekte ning suurendada vastavalt eelarvet.

Komisjoni vastus

Komisjon nõustub hindajate esimese peamise järeldusega. 2003.–2006. aastate energeetikaprogrammi ettepanekut koostades[2] oli komisjon piisavalt arvesse võtnud eelmiste hindamiste soovitusi ning on veendunud, et võrreldes energeetika raamprogrammi ja selle kuue eriprogrammiga saavutati kõnealuse programmi ühtse struktuuriga suurem üldine sidusus ja toetatavate projektide mõju ning et kõnealuse programmi raames on lihtsam kehtestada sidusaid haldusmenetlusi ja parandada programmi paindlikkust reageerimisel muutuvatele vajadustele ja prioriteetidele. Programmi antava lisaväärtuse üks põhielement on kindlasti valdkondadevahelise sünergia tugevdamine.

Komisjon toetab täielikult hindajate arvamust, et programm on kindlalt põhjendatud ja vajadus selle järele suureneb, võttes arvesse, kui tähtsad on energiatõhususe parandamine ja taastuvate energiaallikate kasutamise kasv kliimamuutuse vastu võitlemisel ja energiavarustuse kindlustamisel, mis on üks komisjoni hiljuti vastuvõetud rohelises raamatus „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks“[3] ning ELi riigi- ja valitsusjuhtide[4] määratletud peaeesmärkidest. Komisjon tervitab ka hindajate rahulolu programmi haldamise ja toetatavate projektide kvaliteediga.

Kaasrahastatavad projektid loovad ELi tasandil lisaväärtust tänu sellele, et nende abil saab koostada ja võrrelda tüüplahendusi, mida saab hiljem teiste ühenduse programmide kaudu palju laiemalt levitada ning samuti võimaldavad need ELi uurimistegevust selliselt ette valmistada, et need vastavad paremini poliitilistele vajadustele. Üldiselt ootab komisjon, et praegune kooskõlastamine teiste asjaomaste ühenduse programmidega loob säästva energeetikaga seonduvatele meetmetele palju laiema rahastamisaluse ja maksimeerib ühenduse rahastamise üldist mõju.

Komisjon on pööranud palju tähelepanu ka meetmetele, mis täiendavad või mille kaudu kooskõlastatakse liikmesriikide või teiste suurimate sidusrühmade tegevust energeetikavaldkonnas. Suurima panuse annavad selleks programmikomitee liikmed, kellega komisjon arutab programmi prioriteetide ja täideviimisega seotud küsimusi. Programmi Euroopa mõõde loob kindlasti lisaväärtuse seoses riiklike, piirkondlike ja kohalike jõupingutustega. Sellega seoses kaalub komisjon hindajate ettepanekut anda programmi järelhindamise käigus hinnang sellele, kui suurel määral on rahastatud projektid põhjustanud liikmesriikides poliitilisi muudatusi ja sekkumisi.

Energeetika raamprogrammi hindamise soovituste alusel uuriti ka programmi haldamise sisseostmise kulutõhusust, mille põhjal asutas komisjon 23. detsembril 2003 aruka energiakasutuse rakendusasutuse. Rakendusasutus alustas tegevust 2004. aasta lõpus ja alates jaanuarist 2006 on asutus täielikult autonoomne.

Komisjon võtab arvesse ka hindajate nimetatud vähest usku programmi suutlikkusse aidata oluliselt kaasa üldiste energeetikaalaste eesmärkide saavutamisele ning toetab täielikult hindajate järeldust, et programmi kaudu sekkumist tuleks laiendada uute vahendite rakendamisega parimate tehnoloogiate ja tavade tõhusaks kasutuselevõtmiseks, mille jaoks tuleks suurendada ka eelarvet. Seda soovitust saab kaaluda siiski ainult järgmise programmi ettevalmistamisel.

- Erisoovitused programmi haldamise kohta

Hindajad tõstavad esile rea valdkondi, mille puhul saab programmi täitmist parandada.

Eelmise programmiga võrreldes kaasab kõnealune programm vähem ettepanekuid, kuigi eelarve on suurenenud. Teatavat edu on saavutatud uute osalejate ja sellist tüüpi turuosaliste kaasamisel, kes varem ei osalenud, ning kõik abikõlblikud riigid (v.a Liechtenstein) osalevad programmis aktiivselt. Siiski võiks taotlejate ring olla palju laiem ning ideaalis võiks programmis osaleda palju taotlejaid uutest liikmesriikidest. Hindajad soovitavad pidada rohkem suunitletud ja temaatilisi teabepäevi uute taotlejate ja eriti uutest liikmesriikidest pärit taotlejate senisest suuremaks kaasamiseks.

Hindajad leiavad, et suuremaid jõupingutusi tuleks teha ka selleks, et parandada esitatavate ettepanekute kvaliteeti ja vähendada nende hindamisega seotud töökoormust, ning soovitavad jätkata taotlejatele paremate suuniste väljatöötamist.

Hindajad soovitavad komisjonil varasemate kogemuste põhjal kaaluda kahe-etapilise taotlusmenetluse tõhusust kas viimase projektikonkursi või järgmise programmi jaoks.

Ettevõtmistele antava programmitoetusega seoses soovitavad hindajad, et kui sellist toetamist peaks mingis järgmises programmis jätkatama, tuleks kaaluda n-ö kergema hindamisprotsessi kasutamist.

Kinnitust on leidnud taotlejate üldine rahulolu programmi, kutsete, taotlemise eeskirjade, suuniste ja käimasolevate rahastatavate projektide kohta antava teabega. Selle teabe andmine on iga järgmise projektikonkursiga kindlasti edasi arenenud ja paranenud. Paljud taotlejad ei saa siiski siiani täielikult aru, mida neilt tulemuslikkuse näitajate suhtes nõutakse. Projekti tulemuslikkuse näitajate kasutuselevõtu ja kasulikkuse suurendamiseks soovitavad hindajad parandada taotlejatele antavaid juhiseid täiendavate lihtsate eesmärk-tulemus-mõju- kettide näidete abil ning jätkata rakendusasutuse algatatud tööd taotlusvormide ja juhendite parandamiseks.

Hoolimata suurtest edusammudest, mida on saavutatud eelkõige taotlusvormide puhul, saaks siiski veel parandada tulemuste kollektiivset levitamist ning hindajad viitavad vajadusele parandada IntellEbase’i ja sarnaste vahendite kasutamist ning laiendada asjaomaste projektide koordinaatorite vahel läbirääkimiste etapis peetavate kohtumiste tava.

Rahastamise 50%-line määr on, v.a COOPENERi projektide puhul, sobiv ja piisav. Sõlmitud lepingute rahastamise korraldamisega ja maksete võimalike viivitustega on siiski endiselt probleeme.

Programmi COOPENERi osaga seoses leiavad hindajad, et peaks säilima tihe seos ELi säästva arengu ja vaesuse kõrvaldamise energeetikaalgatuse institutsionaalse protsessiga ning tuleb tugevdada sidemeid EÜ esindustega Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikides.

On olemas esimesed märgid selle kohta, et komisjon on transpordi ja energeetika peadirektoraadi ja aruka energiakasutuse rakendusasutuse kaudu avaldanud programmi esimese kahe aasta jooksul selle tõhususele positiivset mõju. Kuigi hindajad möönavad, et rakendusasutuse tõhususe või selle personali sobivuse kohta on vara ametlikke kommentaare anda, soovitavad nad, et seda tuleks hiljem ametlikult hinnata.

Komisjoni vastus

Komisjon hindab hindajate konstruktiivseid märkusi ja soovitusi ning lubab neid põhjalikult uurida ja tagada, et neile sobivalt reageeritakse. Järgnevalt esitatakse kommentaarid konkreetsete ettepanekute kohta.

Komisjon nõustub, et taotlejate ring võiks olla laiem ja seda eriti uutes liikmesriikides, kuigi nende puhul on taotlejatel tihti probleeme programmis osalemiseks kaasrahastamise leidmisega. Teabepäevad on olulised ja rakendusasutus suurendas nende arvu 2005. aasta projektikonkursi ajal, hõlmates eriti uusi liikmesriike ja esitades ettekandeid tihti riikide endi keeles. Need päevad on aga suhteliselt kulukad, kuna teave jõuab vaid väheste potentsiaalsete taotlejateni. Aruka energiakasutuse rakendusasutus on liikmesriikide jaoks välja töötanud hea tava suunised teabepäevade võimalikult tõhusaks korraldamiseks. Tulevikus lisanduvad teabepäevadele strateegiliselt valitud esitlused suurtel ettevõtmistel ja konverentsidel, et jõuda suurema hulga potentsiaalsete osalejateni.

2005. aasta projektikonkursi kõigi kõnealuse programmi ettepanekute liikide jaoks valmistati ette uued juhised ettepanekute tegijatele. Nendes selgitatakse põhjalikumalt tulemuslikkuse näitajaid ja tuuakse konkreetsed näited energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kohta. Võttes arvesse ettepanekute tegijatelt ja taotluste hindamisel osalenud ekspertidelt saadavat tagasisidet, parandatakse suuniseid veelgi. Tehtud on ka täiendavaid jõupingutusi selleks, et paremini vastata taotlejate küsimustele.

Seoses taotlemis- ja hindamisprotsessiga vaadatakse läbi praegune menetlus ning uuritakse uusi võimalusi, nagu kahe-etapiline taotlemine ja n-ö kergem hindamisprotsess ettevõtmiste rahastamiseks väikeste toetustega. Komisjon tunnistab, et üldiselt võib kahe-etapiline taotlusprotsess vähendada osalejate jaoks üldkulusid, tingimusel et esimene etapp on lihtne. Varasemate kogemuste, eriti teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide teostamisest saadud kogemuste põhjal võivad aga kahe-etapilised menetlused põhjustada ka pikemaid viivitusi ettepanekute koostamisel ja suurendada töökoormust ning kulutõhusus saavutatakse ainult väga keeruliste, suurte ja põhivarainvesteeringuid hõlmavate projektide puhul. Neil põhjustel ei pea komisjon sobivaks seda tüüpi menetlust praeguse programmi raames rakendada, kuid ei välista selle kasutuselevõttu järgmises programmis.

Komisjon nõustub, et projektide tulemuste levitamine on äärmiselt tähtis. Programmi veebisaiti arendatakse pidevalt ning programmi kõigi projektide kohta on koostatud andmelehed. Veebisaidi kasutatavuse seire näitab huvi kasvu seal oleva teabe vastu: projektide andmelehti oli siiani külastatud üle 41 000 korra ning ehitussektoriga seonduvate projektide osa umbes 27 000 korda. Aruka energiakasutuse rakendusasutus annab teavitustegevuse raames kord kvartalis välja uudiskirja, mille iga numbrit laaditakse alla rohkem kui 10 000 korda. Käesoleval aastal ostetakse (hanke kaudu) väljastpoolt sisse teenus kõnealuse programmi raames elluviidavate projektide põhjalikuma andmebaasi väljatöötamiseks. Temaatiliste kohtumiste pidamise kogemus koordinaatoritega on nii läbirääkimiste kui ka rakendamise etapis olnud väga edukas ja seda laiendatakse kõigisse teemaga seotud valdkondadesse.

Hoolimata küsitletud koordinaatorite rahulolust 50%-lise rahastamise tasemega, on komisjon kogenud ka negatiivseid mõjusid. Tuleb esile tõsta, et tihti lepivad koordinaatorid oma konsortsiumis kokku projektipartneritest suurema suhtelise rahastamise taseme, et sel viisil hüvitada oma projekti haldamiseks tehtavad lisajõupingutused. See on võimalik tänu sellele, et 50%-line rahastamise määr kehtib projekti kohta tervikuna, mitte igale partnerile eraldi. Ühest küljest näeb komisjon, nagu eespool märgitud, selles rahastamise ülempiiris probleemi seoses uute liikmesriikidega ja ka seoses mõne teemaga seotud valdkonnaga. Teisest küljest võib turule lähemalolevate teemadega seotud valdkondade puhul olla võimalik väiksem rahastamise tase. Üldiselt nähakse väiksema taotluste arvu ühe põhjusena uute liikmesriikide puhul ka vähem kättesaadavat kaasrahastamist avaliku ja erasektori vahenditest. Järgmise programmi jaoks uuritakse diferentseeritumaid meetodeid.

Seoses ajalooliste põhjustega on töövõtjate hulgas säilinud mure võimalike makseviivituste pärast ning rakendusasutusel läheb aega, et luua usaldus enda kui maksete õigeaegse tasuja suhtes. Asutus on aga pühendunud hea makseajaloo tagamisele ning juba praegu on tõendeid selle kohta, et tegevus on selles suhtes paranenud. Rakendusasutuse hiljuti tehtud lepingujärgsed lihtsustused, nimelt seoses pangagarantiidega, peaksid makseprotsessi lihtsustama ja lühendama.

Komisjon viitab seoses COOPENERiga asjaolule, et see on 2001. aastal säästva arengu tippkohtumisel vastuvõetud ELi energeetikaalgatuse lahutamatu osa. Komisjon tunnistab, et võiks tugevdada sidemeid EÜ esindustega COOPENERi projektidega toetatud riikides. Praeguse programmi puhul ei ole võimalik COOPENERi projektidele suuremat rahastamise määra kohaldada, kuna see määr on sätestatud programmi õiguslikes alustes.

Komisjon jagab hindajate arvamust asutuse tulemuslikkuse kohta, mis põhineb rakendusasutuselt saadavatel regulaarsetel aruannetel. Asutuse tulemuslikkust ja selle mõju programmi rakendamisele hinnatakse 2006. aastal järgmise programmi väljatöötamise tasuvusanalüüsi raames.

3. Erisoovitused järgmise programmi kohta

Hindajate arvates on programmi vajalikkus leidnud väga selge tõestuse ning nad soovitavad selle kehtivust pärast 2006. aastat suurema ulatuse ja eelarvega pikendada, et saavutada parimate tavade laialdane kasutuselevõtt ning uute taotlejate ja tähtsate osalejate kaasamine. Leidub huvitavaid võimalusi sünergiate ärakasutamiseks koos konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi teiste allprogrammidega ning on head väljavaated taotlejate ja sihtrühmade ringi laiendamiseks ja toetuste andmise mehhanismide lihtsustamiseks. Varasema kogemuse alusel edasi töötamiseks on aga tähtis, et programm säilitaks oma identiteedi ja sõltumatuse.

Komisjoni kavandatav tehnoloogia turustamisprojektide rahastamise lisamine nõuab hindajate arvates väga tihedat kooskõlastamist konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning tulevase seitsmenda raamprogrammi vahel, et vältida tegevuse kattumist.

Arvestades varaseid märke selle kohta, et aruka energiakasutuse rakendusasutus on programmi tõhusust parandanud, soovitavad hindajad, et asutus tuleks alles jätta ning laiendada selle tegevust järgmise programmi koordineerimiseks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi osana või isegi kogu raamprogrammi koordineerimiseks, tingimusel et asutuse tulemuslikkuse ametlik hindamine seda piisavalt õigustab.

Komisjoni vastus

Komisjon märgib, et hindajate sõnastatud järeldused ja soovitused on kooskõlas komisjoni enda seisukohtadega ning komisjoni ettepanekuga konkurentsivõimet ja uuendustegevust käsitleva uue raamprogrammi (2007–2013) kohta.[5] Vastavalt sellele säilitatakse järgmise programmi puhul, sobitades seda samal ajal raamprogrammi sidusate ja üldiste eesmärkidega ning eelarve üldstruktuuriga, programmi eelarve kindlus, eraldi komitee ning haldusautonoomia. See tagab ka selle, et kaitstakse kõnealuse programmi eripära.

Komisjon tuletab ka meelde, et seitsmes raamprogramm jätkab alusuuringute ning tehnoloogia arengu ja näidisprojektide, sealhulgas taastuvenergia ja energiatõhusate tehnoloogiate arendusprojektide toetamist. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist jäävad välja asutamislepingu artikli 166 kohased uurimistegevuse ja tehnoloogiaarenduse projektid. See täiendab seitsmendat raamprogrammi, toetades uuendustegevust, mis hõlmab nii mittetehnoloogilisi kui ka tehnoloogilisi uuendusi, mis on lõpliku esitluse etapist välja arenenud ning valmis turustamiseks. Komisjon võtab kohustuse tugevdada järgmise programmi aastaste töökavade ettevalmistamisel kooskõlastamist seitsmenda raamprogrammiga, et maksimeerida kahe teineteist täiendava vahendi koostoimet.

Komisjon võib kasutada nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruse 58/2003/EÜ kohase tasuvusanalüüsi tulemuste alusel konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi täideviimiseks uut ja/või olemasolevat täitevasutust, nimelt aruka energiakasutuse rakendusasutust. Otsuse saab teha alles siis, kui Euroopa Parlament ja nõukogu raamprogrammi vastu võtavad.

- Erisoovitused järgmise programmi välistegevuse komponendi (COOPENERi) kohta

Kõnealuse programmi COOPENERi osa integreerimine uute 2007.–2013. a. välissuhete programmide raames rahvusvahelise arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahendisse võimaldab hindajate arvates lahendada kaasrahastamise ja sihtriigi allhankija staatusega seotud probleemid. Hindajad soovitavad aga, et COOPENER peaks säilitama selles uues teemaprogrammis oma eripära, autonoomsuse ja nähtavuse ning rõhutavad, et selle haldamine peab kaasama lisaks rahvusvahelise abi alastele eriteadmistele ka energeetikaalaseid eriteadmisi, kuigi esimene on tähtsaim.

Komisjoni vastus

Komisjoni 2006. aasta 25. jaanuari ettepanek keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist (2007–2013) käsitleva teemaprogrammi kohta[6] sisaldab osa “Säästvale energeetikale suunatud valikute toetamine partnerriikides ja -piirkondades”. Selles arendatakse edasi endiseid COOPENERi tegevusi ning olenevalt selle jaoks antavast eelarvest peaks sellel olema praeguse programmiga võrreldes suurem ulatus, et anda arenevates riikides institutsionaalset tuge taastuvatele energiaallikatele juurdepääsu parandamiseks ning toetada partnerriikides tegevust, mille eesmärk on kogu maailmas parandada energiavarustuse kindlust ja kaitsta keskkonda.

Komisjon loodab COOPENERi integreerimisega sellesse peamisse teemaprogrammi saavutada rahastatavate meetmete kõrgem tase ja parem nähtavus ning parem integreeritus ja koostoime teiste asjaomaste EÜ välistegevustega. Samuti võib see aidata lahendada praeguseid probleeme seoses 50%-lise kaasrahastamise piirmääraga ning kolmandate riikide organisatsioonide allhankija staatusega.

Komisjon võtab teadmiseks hindajate mure piisavate energeetikaalaste eriteadmiste tagamise üle programmi rakendamisel ning võtab seda märkust arvesse teemaprogrammi koordineerimise struktuuride üle otsustamisel.

[1] ELT L 176, 15.7.2003, lk 29.

[2] KOM(2002) 162 lõplik, 9.4.2002 ja KOM(2002) 162 lõplik/2, 24.4.2002.

[3] KOM(2006) 105 lõplik, 8.3.2006.

[4] Euroopa Ülemkogu järeldused, 23.–24. märts 2006.

[5] KOM(2005) 121 lõplik, 6.4.2005.

[6] KOM(2006) 20 lõplik.