(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades, Ukrainast põgenevate inimeste sissevoolus ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

(1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(6)2021. aasta lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)30. aprillil 2021 esitas Taani määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Taani on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)29. aprillil 2022 esitas Taani oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 12. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Taani kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Taani kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Taani on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Taani edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Taanil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal paranes Taani valitsemissektori eelarvepositsioon, kasvades puudujäägist 0,2 % SKPst 2020. aastal ülejäägini 2,3 % 2021. aastal, millele aitas kaasa ühekordne maksutulu. Taani eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed suurenesid 2,6 %-lt SKPst 2020. aastal 4,0 %-le SKPst 2021. aastal. Taani 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus võttis vastu 2020. ja 2021. aastal, olid ajutised või olid nendega seotud tasakaalustavad meetmed. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 36,7 % SKPst.

(13)2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal optimistlik ja 2023. aastal realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,4 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 1,8 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast eratarbimise kasvust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarveülejääk väheneb 2022. aastal 0,6 %-le SKPst ja 2023. aastal 0,2 %-le SKPst. 2022. aastal tuleneb vähenemine peamiselt majandustegevuse aeglustumisest ja teatavate maksutulude mittekordumisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 33,3 %ni ja seejärel 2023. aastal 32,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk on 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst. See näitaja on veidi suurem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud ülejääk. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem: 2022. aastal 34,9 % ja 2023. aastal 33,9 %. See erinevus tuleneb suuremast eeldatavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, eelkõige munitsipaaleluruumide toetusest.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,9 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Taani potentsiaalset majanduskasvu.

(14)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst. Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid väiksema sissetulekuga leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,2 % SKPst.

(15)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Taanil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

(16)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Taani 2022. aasta lähenemisprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks prognooside kohaselt eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav, –1,6 % SKPst, nagu soovitas nõukogu. Taani kavatseb jätkata majanduse taastumise toetamist, kasutades lisainvesteeringute rahastamiseks taaste- ja vastupidavusrahastut, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale neutraalne mõju 0,0 protsendipunkti SKPst. Seetõttu kavatseb Taani säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,2 % SKPst). Muude suurenevate kulude hulka kuuluvad eelkõige kaitse- ja julgeolekupoliitikaga seotud valitsemissektori tarbimiskulutused ning lisakulud, mille eesmärk on kiirendada rohepööret ja lõpetada sõltuvus imporditud fossiilkütustest.

(17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +1,6 % SKPst. Eeldatavasti kasutab Taani ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastust 2021. ja 2022. aastal antud rahalist toetust. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastaga võrreldes andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. Muude tegurite hulka kuulub valitsemissektori energiatarbimise kulutuste vähenemine.

(18)2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult stabiliseeruma tasemel 0,6 % SKPst 2024. aastal ja vähenema 0,4 %-le SKPst 2025. aastal. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2024. aastal 34,0 %ni SKPst ja 2025. aastal 33,9 %ni SKPst. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

(19)Taanis on korduvad kinnisvaramaksud praegu piiratud, mistõttu need turuhindadega ei suurene. Seega ei suuda need pehmendada eluasemehinna tsükleid ja avaldavad ebasoodsat mõju jaotusele. Parlament kiitis uue kinnisvaramaksu süsteemi heaks juba 2017. aastal, kuid seda ei ole ikka veel rakendatud. Eluasemehindade hüppeline kasv ja munitsipaaleluruumide pikad ootejärjekorrad on põhjustanud taskukohase hinnaga eluasemete nappuse peamistes linnapiirkondades. Peale selle on Kopenhaageni piirkonnas märgatavalt kasvanud selliste hüpoteeklaenude osakaal, mille võla ja sissetuleku suhe on suurem kui 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on üle 60 %, mistõttu on sellised laenuvõtjad potentsiaalselt haavatavad intressimäärade tõusu või eluasemehindade märkimisväärse languse suhtes. Taani Süsteemsete Riskide Nõukogu on andnud soovitusi selliste hüpoteeklaenudega seotud riskide vähendamiseks, kuid neid soovitusi ei ole rakendatud.

(20)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Taani Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse kavas investeeringute tegemisele rohe- ja digipöördesse, eriti just energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kestlikule transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Teadusuuringutega seotud meetmed võivad laiendada innovatsioonibaasi ning kaasata teadus- ja innovatsioonitegevusse rohkem ettevõtteid. Väljaspool kava on käsitletud mõningaid riigipõhiseid soovitusi, nimelt „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas haridusele ja oskustele“, ning meetmeid tervishoiutöötajate nappuse leevendamiseks ja rahapesuvastase raamistiku tõhusa järelevalve ja jõustamise tagamiseks. Nende valdkondadega seotud meetmeid taaste- ja vastupidavuskavasse ei lisatud.

(21)Taani taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Taani kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 59 % ning digieesmärke toetavad meetmed 25 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Taanil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus kogu poliitilise tegevuskava eest.

(22)Taani esitas partnerluslepingu 4. aprillil 2022 ja esimese ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendi 11. aprillil 2022. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Taani asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös arvesse võtma. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka investeeringuid pärssivate kitsaskohtade kõrvaldamisest, et toetada rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

(23)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Taani silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisega, rohepöörde toetamiseks ringmajanduse tugevdamisega ning kinnisvaraturu ja võlakoormusega majapidamiste vastupanuvõime suurendamisega.

(24)Kuigi Taani taaste- ja vastupidavuskavaga eraldatakse 59 % vahenditest keskkonnahoidlikele algatustele, on Taani tulemused mõnes ringmajanduse valdkonnas kehvad. Materjalide ringkasutuse tase on Taani puhul tublisti alla ELi keskmise. Praegu tekitab riik ELis kõige rohkem olmejäätmeid ühe inimese kohta, 845 kg inimese kohta aastas. Kuigi Taani puhul on ringlussevõtuks kogutud olmejäätmete kogus veidi suurem kui ELi keskmine (53,9 % 2020. aastal, ELi keskmine 47,8 %), põletab ta oma olmejäätmetest 45,2 % ehk peaaegu kaks korda rohkem kui ELis keskmiselt. Suur osa Taani jäätmetest põletatakse energia tootmiseks, mistõttu jäädakse ilma võimalustest ressursitõhusust parandada. Õigel ajal tuleb rakendada uut jäätmekäitluse ja ringmajanduse strateegiat ning sellega seotud riiklikke jäätme- ja ringmajanduse programme ja kavasid. Jäätmete põletamise vähendamisest tuleneva väiksema energiatootmisega seotud kadusid saaks kompenseerida keskkonnasõbralikumate meetoditega, sealhulgas energiatõhususe parandamise ja elektrisoojuspumpade kasutamisega.