ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 28.10.2009 
SEK(2009) 1437 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
  
MÕJU HINDAMISE KOMM ENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, 
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING 
REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Digitaalse dividendi muutmine sots iaalseks kasuks ja majanduskasvuks 
 
ning   
 
KOMISJONI SOOVITUS, 
 
millega lihtsustatakse di gitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus 
  
{KOM(2009) 586 (lõplik)} 
{K(2009) 8287 (lõplik)} 
{SEK(2009) 1436} 
 
 
 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Digitaalne dividend, st raadiospekter, mis vabaneb maapealse televisiooni üleminekul 
analoogsüsteemilt digitaalsele kujule ( Digital Terrestrial Television  ehk DTT), esindab 
märkimisväärset hulka kvaliteetseid raadiosa gedusi, mis muutuvad kõi kides liikmesriikides 
kättesaadavaks. Koordineeritud lähenemisviis dig itaalsele dividendile võ ib aidata kaasa ELi 
kahe olulise poliitilise ee smärgi saavutamisele. 
1. Esimene eesmärk on tagada, et Eur oopas on kättesaadav piisaval hulgal 
spektriruumi, et pakkuda la iribateenuseid maapiirkondades  (kus traadita 
infrastruktuur on sageli ainus toimiv lahendus) ja vähendada lairibaühenduse 
lõhet , mis tuleneb selliste teenuste nappusest.  
2. Teine eesmärk on sillutada teed maapealse ringhäälingu tulevastele 
arengusuundadele  (nt kõrglahutusega televisioon) , suurendades televisiooni 
edastamise infrastruktuuride keskmist  tõhusust. Sellega tõhustatakse ka 
liikmesriikide võimet rakendada oma pädevust audiovisuaalpoliitika valdkonnas. 
1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Kui liikmesriikide vaheline tegevus ei ole piisavalt koordineeritud, on digitaalsest dividendist 
saadav sotsiaalne ja majanduslik kasu märkimisväärselt väiksem.  
1.1. Vasturääkivused liikmesriikide lähe nemisviisides vähendaksid spektri 
kasutamist, kuna selleg a kaasneksid häired 
Tehnilisest vaatenurgast ei ole tõhus kasutada  sama spektriosa täiesti erinevate tehniliste 
omadustega traadita teenuste  jaoks, nagu tavapärane su ure võimsusega ringhääling ning 
väikese kuni keskmise võimsusega traadita la iribaühendus. Sellel küsimusel on ühtlasi 
piiriülene mõju, kuna kõnealuse spektriosa jä äkhäired võivad jõuda kuni 100 km kaugusele. 
1.2. Puudulik koordineerimine ELi tasandil takistab liikmesriikidel eraldada 
digitaalset dividendi  suurima sotsiaalse  ja majandusliku mõ juga kasutusviiside 
jaoks 
Kui EL ei suuda tagada koordineeritud lä henemisviisi häirete negatiivse mõju 
minimeerimiseks, võivad riikide spektrit haldavad asutused eelistada maapealset 
digitaaltelevisiooni, samas kui kõnealuse koordineeritud tegevuse kehtestamise korral võiksid 
nad lubada ka muid, suuremat ül dist kasu toovaid kasutusviise. 
1.3. Mastaabisäästu vähesus ja teenuste ül eeuroopalise katvuse puudulikkus võivad 
kahjustada Euroopa majandust ja pidurdada investeeringuid 
Peaaegu kõik digitaalse dividendi oodatavatest potentsiaalsetest kasutusviisidest sõltuvad 
võimalusest saavutada kriitiline mass ja mastaabisääst. Näiteks  leiti komisjoni uuringus, et 
mobiilsideseadmete tootjad ootavad vähemalt 100 miljoni elanikuga potentsiaalset turgu, enne kui nad hakkavad investeerima neljanda  põlvkonna mobiilsideseadmete uutesse 
tooteliinidesse. Mastaabisääst on ühtlasi vält imatu, et tagada ringhäälinguseadmete ja -
võrkude uute põlvkondade edukas kasutuselevõtt. 
 
ET 3   ET 1.4. Oht häirida selliste oluliste teenus te osutamist, mis kasutavad juba 
ultrakõrgsagedusala seda osa, kus asub digitaalse dividendi spekter 
Olemasolevad traadita mikrofonid ja  muud sarnased rakendused kasutavad 
ultrakõrgsagedusala teatavaid sa gedusi (tuntud kui „vabad alad ” või kasutamata spektriruum). 
Kõnealused teenused on äärmiselt olulised paljude sekt orite, eelkõige rin ghäälingu ja ürituste 
korraldamise jaoks. Juhul, kui puudub koordineer imine ELi tasandil, varitseb oht, et 
kõnealuste oluliste kasutusviisi de jaoks ei ole teataval hetk el piisavalt sagedusvahemikke 
nende toimimise jätkumise tagamiseks. Asjaomaste seadmete arv (4–5 miljonit ELis)1 näitab 
selgelt, et tegemist on siseturgu mõjutava küsimusega. 
1.5. Märkimisväärne osa kasust võib kaduma minna, kui ei koordineerita 
asjakohaselt tegevust kolmandate riikidega   
ELi mittekuuluvatest riikidest tulenevad piirülesed häired võivad takistada teatavate teenuste 
toimimist ulatuslikel geograafilistel aladel ELis. See võib omakorda pärssida teenuste üleriigilist kasutuselevõttu, kuna  need ei toimi kõikides piirkondades. Liikmesriikide ja 
kolmandate riikide vahelised läbirääkimised  digitaalse dividendi teemadel toimuvad 
kahepoolselt Rahvusvahelise Tele kommunikatsiooni Liidu raames. Läbirääkimiste tulemused 
on paraku sageli pettumust valmistanud. Ühine lähenemisviis võimaldaks koostada ELi-ülese 
strateegia ning tugevdada ühendu se ja liikmesriikide posits iooni kolmandate riikidega 
peetavatel läbirääkimistel. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Üksikute liikmesriikide meetmete ga ei suudeta enamikku digit aalse dividendi kasutamisest 
tulenevaid probleeme lahendada, kuna raadioül ekanded on piiriülesed. Seepärast võib ühe 
liikmesriigi tegevus märkimisväärselt kahjustada teiste riikide huve. Lisaks avaldab kõnealust 
spektriosa kasutavate mobiiliseadmete suur arv selget mõju siseturule. 
Ühenduse tasandi meetmetest oleks selget kasu, võrreldes  üksikute liikmesriikide 
meetmetega. Võimalikku lisandväärtust  andvad valdkonnad ELis on järgmised: 
• juhtimine (naaberriigid jälj endavad tõenäolisemalt ELi koordineeritud meetmeid kui 
üksikute liikmesriikide omi, ning tänu sellel e võib spektriruum m uutuda ka ELis laiemalt 
kättesaadavaks); 
• spektri tõhusam kasutamine ja mastaabisääs t (kui koostatakse ühine spektrivahemiku 
kava); 
• siseturu edendamisest tulenev üldine kasu (sealhulgas koostalitlusvõime ja rändlusteenuse 
kaudu, kui tekivad sellised massituru t eenused nagu traadita lairibaühendus). 
                                                 
1 Allikas: APWPT. 
 
ET 4   ET 3. EESMÄRGID  
Esimene eesmärk on maksimeerida digitaalsest dividendist saadavat kasu ja tegutseda 
piisavalt kiiresti, et vältida riikide varasema olukorra erinevusest tulenevat killustumist, mis pärsiks tulevaste teenuste ja seadmete ühtse turu loomist.  
Teiseks soovitakse käesoleva algatusega tagada liikmesriikide eri lähenemisviiside piisav 
ühtsus ja soodustada nende lähenemist pikas perspektiivis, et toet ada innovatsiooni, tuua 
pikaajalist kasu tarbijatele, tugevdada ühtset turgu ja suurendada ELi konkurentsivõimet.  
Kolmandaks peaks komisjoni tegevuse eesmärk olema hõlbustada paljude liikmesriikide 
esialgseid pingutusi avada sagedusvahemik 790–862 MHz uutele teenus tele, nagu traadita 
lairibaühendus, ning aidata vält ida siseturu killustumist (st olukorda, kus eri liikmesriigid 
kehtestavad erinevaid tehnilisi või toimimisega seotud piiranguid).  
4. P
OLIITIKAVALIKUD  
Teatises, mille teatavaid osi täiendatakse s oovitusega, tehakse ettepanekud neljas peamises 
valdkonnas: 
– maapealse analoogtelevisiooni edastamise õigeaegne lõpetamine digitaalse dividendi 
rakendamise eeldusena; 
– liikmesriikide tegevuse koordineerimine, et tagada ühtne lähenemisviis sagedusvahemikule 
790–862 MHz;  
– ühisalgatused, et tagada spektriruumi optim aalne kasutamine ultrakõrgsagedusala (470–
862 MHz) kõikides osades; 
– sagedusvahemiku 790–862 MHz tehniline ühtlustam ine (raadiospektrit käsitleva otsuse 
kohaselt). 
5. MÕJU HINDAMINE  
5.1. Maapealse analoogtelevisiooni edastamise  õigeaegset lõpetamist käsitlevate 
valikute mõju   
5.1.1.  EL ei võta edasisi meetmeid 
Kümme või üksteist liikmesriiki jätkavad tõenäolisel t teataval määral analoogtelevisiooni 
edastamist 2012. aasta jooksul ja mõned isegi 2013. aastal, mi stõttu võib tekkida edasisi 
viivitusi.  
5.1.2.  Soovitus, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud  meetmed analoogsignaalide 
edastamise lõpetamiseks 1. jaanuariks 2012   
Komisjoni uuringus hinnati, et  kui osa liikmesriikide põhj ustatud aastast viivitust 
sagedusvahemiku 790–862 MHz kogu ELis kättesaadav aks tegemisel õnnestuks vältida, võiks 
 
ET 5   ET kasu puhasnüüdisväärtuses arvutatuna ulatuda kokku miljardite eurode ni (minimaalselt 
miljard eurot ainuüksi tarbija ja tarnija ülejäägina, kumuleerunud 15 aasta jooksul)2.  
Kuna kõik liikmesriigid on juba otsustanud digi taaltelevisioonile ül e minna, piirduvad kulud 
protsessi kiirendamisega tüüpiliselt mõne kuu võrra kümnes või üheteistkümnes liikmesriigis.  
Teataval määral esineb sotsiaalkulusid , mis tekivad eelkõige kiir endades digitaal-analoog 
muundajate ostmist selliste ta rbijate poolt, kes jä tkavad olemasoleva analoogtelevisiooni 
kasutamist3. Kogemus, mille juba digitaalringhääli ngule üle läinud viis liikmesriiki (ja 
Ameerika Ühendriigid) on saanud  analoogringhääli ngult üleminekul, näitab, et kõnealune 
sotsiaalne mõju on piiratud ni ng seda võib leev endada ebasoodsas olukorras olevatele 
gruppidele suunatud er itoetuste abil.  
5.1.3.  Kohustus lõpetada analoogringhäälingu edas tamine 1. jaanuariks 2012 (ühenduse 
õiguslik meede) 
Kasu ja kulud, sealhulgas sotsiaalne mõju, oleksid sarnased eelmise valiku (soovitatav 
lõpetamine) kasu ja kuludega, kuid selle valiku abil suudetakse tõenäoliselt saavutada suurim 
üldine kasu. 
5.2. Ühisalgatused, et tagada spektriruum i optimaalne kasutamine kogu 
ultrakõrgsagedusalas (470–862 MHz) 
See hõlmab võimalikke koordineerimismeetmeid, et lihtsustada täiendava spektrimahu 
vabastamist eelkõige sagedusvahemikus alla 790 MHz, tõhustades seega digitaalse dividendi 
kasutamist. Üksikasjalikku kvantitatiivset mõju  ei ole hinnatud, kuna kõnealused meetmed on 
praegu üksnes esialgsed ette panekud ELi tasandil arutlemiseks . 
5.2.1.  EL ei võta koordineerimisteg evuse osas edasisi meetmeid 
Selle valiku peamine eelis on vastuvõtjate võ i edastusvõrkude ajakohastamisega seotud 
kohustuslike lisakulude puudumine.  
5.2.2.  Sagedusvahemiku alla 790 MHz tä iendava koordineerimise mõju 
Alljärgnevalt on esitatud mõned kindlaksmääratud valdkonnad, milles võiks kavandada 
täiendavat koordineerimistegevust:  
– signaali tihendamise ja ringhäälinguvõrkude , sealhulgas uute digitaaltelevisiooni 
vastuvõtjate kvaliteedi miinimumnõuete tagamine;  
– ühesageduslike võrkude laialdasem kasutamine; 
– sageduse kiirhäälestusega süsteemide edendamine, kasutades võimaluse korral ühenduse 
rahastamisvahendeid; 
                                                 
2 Ofcom (Ühendkuningriik) hindas ainuüksi Ühendkuningriigi sarnastes tingimustes saadava kasu 100–
400 miljonile naelsterlingile. 
3 Enamik digitaal-analoog muundajaid maksavad alla 50 euro. 
 
ET 6   ET – traadita mikrofonide praeguste kasutaja te abistamine üleminekul uutesse 
sagedusvahemikesse ning „vabade alade” võimalik kasutamine kognitiivsetes tehnoloogiates;
4 
– spektri parem piiriülene koordineerimine nii liikmesriikide vahel kui ka ELi 
mittekuuluvate riikidega . 
Kõikidel algatustel on võimalik positiivne mõj u, kuid käesolevas etapis on raske läbi viia 
usaldusväärset tundlikkuse analüüs i. Üks negatiivsetest sotsiaalsetest mõjudest võib olla, et 
kõigil televaatajatel ei oleks uutele seadmetele  juurdepääsu, kuid seda saab korvata, leppides 
kokku ajavahemikus, mil signaale edastatakse nii vanu kui ka uusi standardeid kasutades, et 
võimaldada vastuvõttu ka esimese põlvkonna digitaaltelevisiooni seadmete abil. 
5.2.3.  Digitaalse dividendi spektritõhususe parandamisega seotud kohustuslike nõuete 
mõju 
Kohustuslike nõuete edasine mõju kasvab üldiselt iga erimeetme puhul kumulatiivselt. 
5.3. Eri valikute mõju seoses liikmesri ikide koordineeritud tegevusega 
sagedusvahemikus 790–862 MHz   
5.3.1.  EL ei võta edasisi meetmeid 
Mitu liikmesriiki5 on praegu või peatselt valmis tegema  otsuse, mis käsitleb kõnealuse 
sagedusvahemiku avamist elektroonilistele sideteenustele. Selle valikuga võivad kaasneda 
riikliku tasandi reguleerivad meetmed, mis võivad olla teiste riikide meetmetega vastuolus, 
ohustades sellega kõnealuse sagedusvahemiku te hnilist ühtlustamist uut e, lairibaühendusega 
seotud kasutusviiside jaoks.  
5.3.2.  Soovitus, et liikmesriigid ei võtaks meetmeid, mis takistaksid ELi tasandil 
kavandatavat tehnilist ühtlustam ist sagedusvahemikus 790–862 MHz  
Tegelikkuses peaks see puudutama (ajutiselt) üksnes neid liikmesriike, kes kavandavad 
kõnealuse sagedusvahemiku jaoks uusi kasutusviise. Seepärast ei kaasne sellega praktiliselt 
mingisuguseid kulusid, kuna jõup ingutused on suunatud ühtlu statud tehnilisi tingimusi 
käsitleva püsiva üksmeele kiire saavutamisele. 
5.4. Sagedusvahemiku 790–862 MHz tehnilist ühtlust amist käsitlevate valikute mõju 
Komisjoni uuringu üks peamisi järeldusi on, et „eraväärtus”,6 mis võidakse luua, kui kõik 
liikmesriigid rakendavad sagedusvahemikku 790–862 MHz ühtsetel tingimustel elektrooniliste sideteenuste jaoks, oleks vähe malt 17 miljardit eurot ning parimal juhul kuni 
44 miljardit eurot, sõltuvalt arvatavast nõudlusest eri teenuste järele
7.  
                                                 
4 Kognitiivse raadiotehnoloogia abil on raadioseadmetel võimalik kindlaks määrata sagedusi, mida ükski 
põhikasutaja antud hetkel ei kasuta, ning neid ajutiselt rakendada. 
5 Viimati ajakohastatud teabe kohaselt: Austria, Hisp aania, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, 
Soome, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik. 
6 Tarbija ja tootja ülejääk. 
7 Puhasnüüdisväärtus, mis on kumuleerunud 15 aasta jooksul, võrrelduna stsenaariumiga, kus ei 
koordineerita tegevust ELi tasandil. 
 
ET 7   ET Lairibateenuste parema kättesaadavusega kaas neks märkimisväärne ühiskondlik kasu ja 
võimalus tagada teenuste üleeuroopaline koostalitlusvõime. 
Ringhäälinguteenuste levitamisele ei av aldata üldist negatiivset mõju, kuna 
edastamisvõimsuse kao sagedusvahemikus 790–862 MHz korvaks võrgu ümberplaneerimine ja/või täiustatud edastustehnoloogia. Asja omased kulud sõltuvad sellest, kui palju 
digitaaltelevisiooni saatjaid eraldatakse kõn ealusesse sagedusvahemikku igas liikmesriigis 
(levitamisega seotud mõju). Ühe nduse meetmed peaksid ringhäälinguvõrkude 
ümberplaneerimist pigem hõlbustama kui keerukamaks muutma.  
5.4.1.  Suunised (mittesiduvad) sagedusvahemiku 790–862 MHz ühtlustamiseks  
Asjaomased kulud on tõenäoliselt väga tagasi hoidlikud, kuid nimetatud valikuga ei saavutata 
ilmselt ühtlustamisega kaasnevat olulist kasu. 
5.4.2.  Komisjoni otsus sagedusvahemiku 790–862 MH z tehniliste parameet rite sätestamise 
kohta  
Kõnealuse poliitikavalikuga saavut atakse tõenäoliselt enamik oodatavatest kasudest, nagu on 
hinnatud punkti 5.4 sissejuhatuses osutatud komis joni uuringus, kuna kõrgem ühtlustamistase 
toodab mastaabisäästu ja soodustab koostalitlusvõi met. See lihtsustab omakorda ELi selliste 
oluliste sotsiaalsete eesmärkide saavutam ist nagu lairibaühenduse tagamine kõigile.  
5.4.3.  Komisjoni otsus, millega nähak se ette tehnilised param eetrid ja kehtestatakse 
kohustuslik lõppkuupäev (suure võimsu sega) ringhäälinguteenuste osutamise 
lõpetamiseks sagedusvahemikus 790–862 MHz  
Kõnealune valik tagaks suurima kasu, kuna see hajutaks sidusrühmade ebakindluse. Siiski 
peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu  nimetatud otsusega nõus tuma, kuna sellel on 
võimalik mõju eelkõige ringhääli nguteenuste väljatöötamisele. 
6. P
OLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS  
6.1. Poliitikavalikute võrdlus seoses anal oogtelevisiooni edastamise õigeaegse 
lõpetamisega 
Ühenduse kohustuslik meede tekitaks tõenäoliselt vastuseisu paljudes liikmesriikides, kes 
juhiksid tähelepanu peamistele av alikku huvi äratavatele küsimustele. 
Seepärast nähakse valikut, mis käsitleb s oovituse väljaandmist (valik 5.1.2) kõige 
asjakohasemana. See peaks aitama tugevdada va rasemaid poliitilisi kohustusi, millel oleks 
omakorda sidusrühmadele positiivne „ps ühholoogiline” mõju. Kui kõnealuse valikuga 
õnnestub mõne kuu võrra kiirendada sage dusvahemiku 790–862 MHz vastuvõtmist kogu 
ELis, võiks sellega kaasneda eespool osut atud märkimisväärne kasu ning väheneksid 
ringhäälinguorganisats ioonide kulud paralle elsel ülekandmisel (samade programmide 
edastamine nii analoog- kui ka digitaalkujul). 
 
ET 8   ET 6.2. Poliitikavalikute võrdlus seoses ultr akõrgsagedusala (470–862 MHz) spektri 
optimaalse kasutamisega   
Täiendavat koordineerimist käsitleva valikuga raja takse pikas perspektiivis teed täiendavale 
digitaalsele dividendile, tekitamata seejuures märkimisväärseid kulusid. Kõnealune valik näib 
õigustatud ja proportsionaalne, kuna praegu ei suudeta ühegi ka vandatud meetme abil näidata 
ELi tasandi kohustusliku lähene misviisi selgeid eeliseid.  
6.3. Poliitikavalikute võrdlus seoses liikmesriikide k oordineeritud tegevusega 
sagedusvahemikus 790–862 MHz   
Liikmesriikidele, kes kaaluvad praegu kõneal ust sagedusvahemikku käsitlevate riiklike 
regulatiivsete meetmete võtmist, avaldatakse tegutsemiseks üha suuremat survet ning seega võiks koordineeritud lähenemisviisi käsitlev a ühenduse lähtekoha viivitamata esitamata 
jätmine tuua kaasa killustumise ohu siseturu l ja potentsiaalse ma staabisäästu kaotuse. 
Kavandatud soovitus (punktis 5.3.2) näib seega eelistatava valikuna. 
6.4. Poliitikavalikute võrdlus seoses  sagedusvahemiku 790–862 MHz tehnilise 
ühtlustamisega 
Kuigi kõnealuses valikus (punkt 5.4.2) osut atud sagedusvahemiku 790–862 MHz vabastamise 
lõppkuupäeva puudumine võib tekitada ebakindlust ELi ühtsel turul, kuna rakendamise ja 
kasutuselevõtmise kiirus on liikmesriigiti erinev, on oluline võtta arvesse liikmesriikide 
eripärasid, mis tulenevad peamiselt analoogtelevisiooni väljalülitamise erinevast kiirusest ja varasematest erinevustest ringhäälinguvaldkonnas.  
Seepärast on praegune parim valik, mis vastab  ka proportsionaalsus nõuetele, nõuda, et kõik 
liikmesriigid kohaldaksid sagedusvahemiku 790–862 MHz ringhäälinguteenustega seotud praeguse kasutuseesmärgi muutmisel samu tehnilisi tingimusi, ning soovitada, et sageduste eraldamisel kohaldataks tehnoloogia- ja t eenusteneutraalsuse põhimõtet, ühiseid 
tehnoloogilisi tingimusi ning ühi st spektrivahemiku kava.  
Kui komisjon sätestaks lõppkuupäeva, ei saa olla kindel, et kõik liikmesr iigid sellist meedet 
toetaksid. Kuigi osutatud valikuga võimaldatak se liikmesriikidele paindlikkust traadita 
lairibasidele üleminekul ja selle ajastamisel, on kõnealuse valiku kehtima hakkamisel kohaldatavad tehnilised tingimused selged ja  koordineeritud, kõrvaldades seega peamise 
killustumisohu.  
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon teeb ettepaneku põhineda hindamise ja järelevalve teostamisel konkreetsetes 
probleemsetes valdkondades püstitatud ra kenduslikel eesmärkidel, eelkõige:  
• liikmesriikide võetavate meetmete õigeaegsus, et tagada analoogtelevisiooni edastamise 
täielik lõpetamine 1. jaanuariks 2012; 
• edusammud sagedusvahemiku 790–862 MHz vabastamisel elektrooniliste sideteenuste 
osutamiseks ühtlustatud tehniliste tingimuste alusel; 
• edusammud üleminekul edastusvõrkude jaoks ettenähtud parimatele võimalikele 
tehnoloogialahendustele.  
 
ET 9   ET Komisjoni peaksid abistama asjakohased nõuandekomiteed.