[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.11.2008

KOM(2008)714 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

VIISAINFOSÜSTEEMI (VIS) VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA 2007. AASTAL (esitatud vastavalt nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse nr 2004/512/EÜ artiklist 6 tulenevale kohustusele)

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

VIISAINFOSÜSTEEMI (VIS) VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA 2007. AASTAL(esitatud vastavalt nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse nr 2004/512/EÜ artiklist 6 tulenevale kohustusele)

Komisjoni aruanne nõukogule ja euroopa parlamendile viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta

Eduaruanne (jaanuar kuni detsember 2007)(KOM(2008) …)

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Projekti hetkeolukord 3

2.1. Jälgitava ajavahemiku edusammud 3

2.1.1. VISi õiguslik raamistik 3

2.1.2. VISi ajakava uuendamine 4

2.1.3. Kesksüsteemi väljatöötamine 4

2.1.4. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine 5

2.1.5. Rajatiste ettevalmistus 5

2.1.6. Võrgustik 5

2.1.7. Riiklik kavandamine ja koordineerimine 5

2.1.8. Kasutuselevõtt konsulaaresindustes 5

2.2. Komisjoni projektijuhtimine 5

2.2.1. Kavandamine ja eelarve 5

2.2.2. Riskijuhtimine 5

2.2.3. Teabevahetus 5

2.2.4. Projekti juhtimisnõukogu 5

2.3. SIS II komitee koosolekud 5

3. Järeldused ja tulevikuväljavaated 5

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes antakse ülevaade tööst, mida komisjon teostas 2007. aastal (jaanuar kuni detsember 2007) seoses viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamisega. Tegemist on neljanda eduaruandega[1], mille komisjon esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsuse nr 2004/512/EÜ (viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta)[2] artiklile 6. Otsuse kohaselt vastutab komisjon koos SIS II komiteega[3] VISi väljatöötamise eest, riiklike süsteemide kohandamise ja/või väljatöötamise eest vastutavad aga omakorda liikmesriigid.

2. Projekti hetkeolukord

2.1. Jälgitava ajavahemiku edusammud

VIS projekt on jagatud kolme etappi. Esimese etapi (üksikasjaliku kavandamisetapi) jooksul on koostatud kõik dokumendid, mis on vajalikud VISi täielikuks tehniliseks kirjeldamiseks. Süsteem töötatakse välja ja võetakse kasutusele teises etapis (väljatöötamis-, katsetus- ja kasutuselevõtuetapp). Kolmandas etapis (ülemineku- ja integratsioonietapis), ühendavad liikmesriigid oma riiklikud süsteemid VISi keskandmebaasi. Projekti esimene etapp lõpetati eelmise aruandeperioodi ajal ning praegu on käigus teine etapp. Väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja on lõpetanud analüüsi täiendava süsteemiarendustöö kohta, mida on vaja VISi täielikuks ühildamiseks 2007. aasta juunis kokkulepitud kavandatava õigusliku raamistikuga ja et valmistuda VISi ühendamiseks biomeetrilise komponendi, biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemiga (BMS).

2.1.1. VISi õiguslik raamistik

2007. aasta juunis saavutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel poliitiline kokkulepe, mis käsitles VISiga seotud õigusaktide paket. Kõnealune pake hõlmab määrust, mis käsitleb viisainfosüsteemi ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta[4] (VISi määrus) ja kolmandasse sambasse kuuluvat nõukogu otsust[5]. Euroopa Parlamendi täiskogu hääletas 7. juunil 2007. Nõukogu kinnitas Euroopa Parlamendi muudatused justiits- ja siseküsimuste nõukogu 12. juuni 2007. aasta istungil. Määrus ja otsus moodustavad ühe õigusaktide pakme. VIS määrusega määratakse kindlaks VISi eesmärk ja funktsioonid ning süsteemiga seotud vastutusalad. Määrusega kehtestatakse ka tingimused ja menetlused, mida kohaldatakse liikmesriikide vahelise teabevahetuse suhtes, mis käsitleb lühiajaliste viisade taotlusi ja nendega seoses tehtud otsuseid. VISis töödeldavad andmed hõlmavad tähtnumbrilisi andmeid, viisataotleja fotosid ja sõrmejälgi, et tagada usaldusväärne kontrollimine ja tuvastamine.

VISi otsus käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel.

VISi õiguslikku raamistikku käsitlev poliitiline kokkulepe kujutas endast läbimurret, mis andis vajaliku selguse, et ajakava edasiminekuks täpsustada (vt punkt 2.1.2 allpool).

2.1.2. VISi ajakava uuendamine

VISi algses ajakavas sätestati, et see võetakse kasutusele 2007. aasta märtsis, kuid hõlmab vaid kuut liikmesriiki, kes igaüks on ühendatud vähemalt ühe konsulaadi kaudu, ilma biomeetria kasutuselevõtuta. See põhines eeldusel, et VISi õiguslik raamistik võetakse vastu 2006. aasta suvel.

Kui selgus, et kasutuselevõtustrateegia on muutunud järkjärguliseks piirkondlikuks lähenemiseks, mis saab alguse Põhja-Aafrikast ja hõlmab biomeetria kasutuselevõttu , uuendati 2006. aasta septembris tehnilist ajakava. See põhines eeldusel, et õiguslik raamistik võetakse vastu 2007. aasta jaanuaris.

Sel ajal valitsenud õiguskindluse puudumisest hoolimata otsustasid komisjoni talitused jätkata VISi väljatöötamist olemasolevate õigusaktide ettepanekute alusel ja meetmed kavandati 2007. aasta lõpuni, kuid mitte kaugemale tulevikku, arvestades et väljatöötamisega seotud meetmed sõltuvad suuresti õiguslikus aluses sätestatud tingimustest, mille suhtes ei oldud siis veel kokkuleppele jõutud.

Arvestades, et süsteemi väljatöötamist liikmesriikides pidurdas sama probleem, toimus ajakava täpsustamise ettevalmistamine tihedas koostöös liikmesriikide asjatundjatega, eesmärgiga tagada ajakava realistlikkus. 2007. aasta veebruaris ja märtsis peeti liikmesriikidega õigusliku aluse vastuvõtmist käsitlevad seminarid, et arutada erinevaid stsenaariume ja lahendamist vajavaid tehnilisi küsimusi. Täpsustatud ajakava esitleti lõpuks 2007. aasta septembris pärast 2007. aasta juunis ja juulis toimunud VISi riiklike projektijuhtide arutelusid (selleks ajaks oli õigusliku raamistikuga seonduvas saavutatud poliitiline kokkulepe) ja SIS II komitee toetust.

Nimetatud täpsustatud ajakava kohaselt ja võttes arvesse kõiki õiguslikust alusest tulenevaid tingimusi on keskinfosüsteem kasutamiseks valmis 2009. aasta mai lõpuks. Tähtsamad vahe-eesmärgid on täielike üksikasjalike tehniliste kirjelduste valmimine 2008. aasta septembriks, operatsioonisüsteemi katsetamises osalevate liikmesriikide võrguühenduste valmidus 2008. aasta septembri lõpuks ning liikmesriike hõlmavate katsetuste algus 2008. aasta novembri lõpus lõpptähtajaga 2009. aasta mais.

2.1.3. Kesksüsteemi väljatöötamine

Eesmärk oli kesksüsteemi väljatöötamine ja katsetamine 2006. aasta lõpuks. See ei olnud võimalik, kuna sellal ei olnud VIS määruse küsimuses veel saavutatud poliitilist kokkulepet, milles muu hulgas määratletakse VISi eesmärk, funktsioonid ja vastutusalad. 2007. aasta alguses puudus selge pilt vastuvõtmise tõenäolise aja kohta. Enne VIS määrust käsitleva poliitilise kokkuleppe saavutamist, mis järgnevalt saavutati 2007. aasta juunis, otsustasid komisjoni talitused kasutada ennetavat lähenemist ning jätkata VISi väljatöötamist olemasoleva ettepaneku alusel.

Terve rida väljatöötatava süsteemi eriti tähtsaid tehnilisi aluseid esitati liikmesriikidele 2007. aastal[6]. Kirjelduste muudetud versioonides (vastavalt 2007. aasta oktoobris ja novembris esitatud liidese juhenddokumendi versioon 1.62 ja üksikasjalike tehniliste kirjelduste versioon 1.2) võetakse arvesse õigusaktide ettepanekute küsimuses saavutatud kokkulepet ja biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemiga ühendamise tingimusi.

2.1.4. Biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi väljatöötamine

VISi algse arengukava kohaselt pidi biomeetriliste komponentide (BMSi) lisamine süsteemi toimuma alles pärast VISi tähtnumbrilise osa töölerakendamist. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu nõudis 24. veebruaril 2005 siiski, et VISi biomeetrilised funktsioonid võetaks kasutusele algusest peale.

Väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja on lõpetanud analüüsi süsteemiarendustöö kohta, mida on vaja VISi täielikuks ühildamiseks õigusliku raamistikuga ja valmistumiseks VISi ühendamiseks biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemiga. Selle tulemuseks oli lõplike üksikasjalike funktsioone käsitlevate kirjelduste esitamine 2007. aasta lõpuks. BMSi väljatöötamist käsitleva lepingu rakendamine tuli peatada, kuni VISi väljatöötamisel on tehtud piisavalt edusamme. Biomeetrilised uuendused tuleb reguleerida järgmises VISi liidese juhenddokumendis (versioon 1.7). Samal ajal on liikmesriikidele antud tarkvarapaketid kvaliteedikontrolli teostamiseks ning BMSi esitlus, milles antakse üksikasjalik ülevaade konsulaaresindustes ja piiripunktides teostatavate biomeetriliste toimingute kohta.

Järgmiseid (sealhulgas vahendite) katsetusi valmistatakse juba ette. Aset leiavad erinevad katsetusfaasid nii kesktasandil kui ka koostöös liikmesriikidega.

2.1.5. Rajatiste ettevalmistus

Keskinfosüsteemi Strasbourgi üksuse elektrivarustuse ajakohastamistööd (milleks kasutati komisjoni toetust Prantsusmaa ametiasutustele) lõpetati 16. augustil 2007. aastal. Strasbourgi kesküksuse VIS riistvara tarniti 3.–4. septembril 2007. aastal ja paigaldus lõpetati (ilma rakenduseta) 2007. aasta oktoobri lõpuks.

Austrias St. Johann im Pongaus asuva keskinfosüsteemi varuüksuse riistvara tarniti 2007. aasta oktoobri alguses ja paigaldus lõpetati (ilma rakenduseta) 2007. aasta novembri keskpaigaks.

Pärast BMSi elektrijaotussüsteemi käsitleva uuringu lõpetamist ning kohaliku töövõtja ja Euroopa Komisjoni vahelise mitme intensiivse seminari järel jõuti kokkuleppele BMSi elektrijaotussüsteemi osas, samuti selles, kuidas süsteemi mõlemas asukohas paigaldada.

2.1.6. Võrgustik

VIS projekti ulatus hõlmab iga liikmesriigi liidese ja keskinfosüsteemi vahelise laivõrgu kasutuselevõtmist, et võimaldada riiklike süsteemide ja kesküksuse vahelist teabevahetust. Nimetatud võrk vastab kättesaadavuse, julgeoleku, geograafilise katvuse ja teenustaseme tingimustele. s-TESTA võrgu lepingu hanke võitis 2006. aastal ettevõtjatest OBS (Orange Business Services) ja HP (Hewlett-Packard) koosnev konsortsium.

Algselt pidi võrk paigaldatama kahes osas: esiteks operatsioonisüsteemi katsetamises osalevates liikmesriikides, st Saksamaal, Eestis, Soomes, Itaalias, Rootsis, Sloveenias, Norras ja Portugalis, ning teiseks esialgsetes süsteemi vastuvõtukatsetustes (kesksüsteemi katsetused koos mitme riikliku süsteemi katsetamisega) osalevates liikmesriikides.

2007. aasta lõpus, pärast VISi täpsustatud üldise ajakava küsimuses kokkuleppele jõudmist, täpsustasid komisjoni talitused võrgu valmimise ajakava. Võrgu tarnija nõustus selle paigaldama kõikides liikmesriikides 30. juuniks 2008. aastal.

Komisjoni otsuse, millega määratakse kindlaks VISi riiklike liideste ning keskinfosüsteemi ja riiklike liideste vahelise sideinfrastruktuuri ülesehitus ning neile esitatavad nõuded, vastuvõtmine on kavandatud 2008. aastasse.

2.1.7. Riiklik kavandamine ja koordineerimine

Erinevuste tõttu riiklikul tasandil tingimuste tõttu on liikmesriikide poolt saavutatud edusammud erinevad. 2007. aasta jooksul saavutati riiklikes projektides üldiselt häid edusamme. Väga positiivseid tulemusi täheldati operatsioonisüsteemi katsetamises osalevates liikmesriikides (2007. aasta lõpus teatasid asjaomasest kaheksast liikmesriigist seitse, et nad suudavad kinni pidada kõigist seatud tähtaegadest).

Iga kuu korraldavad komisjoni talitused SIS II komitee raames liikmesriikide riiklike projektijuhtide töörühma koosoleku, et arutada projekti kesk- ja riiklikul tasandi kavandamisküsimusi, riske ja tegevusi. Liikmesriikide igakuine aruandlus nendel koosolekutel on parandanud nende riiklikke projekte käsitleva teabe kvaliteeti, järjepidevust ja kasulikkust. 2007. aasta septembris, pärast VISi täpsustatud ajakava heakskiitmist, kohandasid komisjoni talitused igakuise aruandevormi tähtsamaid eesmärke ja taasalustasid aruandlusega. Liikmesriikide enamus annab nüüd aru uue süsteemi kaudu. Vahepeal on komisjoni talitused saanud teavet ka riikliku tasandi edusammude kohta riikides, mis kohaldavad Schengen acquis’d täielikult hilisemas etapis[7].

2.1.8. Kasutuselevõtt konsulaaresindustes

VIS määruse eelnõu artikli 48 lõike 1 kohaselt tuleks biomeetrilisi andmeid koguda kohe VISi kasutuselevõtust peale. Ettevalmistustel selleks kasutuselevõtuks jätkus 2007. aastal teine pilootprojekt viisataotlejate biomeetriliste andmete kogumiseks, säilitamiseks ja kontrollimiseks (BIODEV II), mida teostatakse Prantsusmaa ja Belgia ametiasutuste juhtimisel, kuid millesse kaasatakse mitu teist liikmesriiki. Nii BIODEVi kui ka BIODEV II eesmärk on näidata, kuidas lihtsustada VISi rakendamist liikmesriikide konsulaatides ja piiripunktides ühiste liitumisvõimaluste loomise või muude konsulaarkoostööalgatuste teel. BIODEVi tulemused avaldati liikmesriikidele käimasoleva aruandlusperioodi lõpus ja BIODEV II täiendavad järeldused esitatakse 2008. aastal.

2.2. Komisjoni projektijuhtimine

2.2.1. Kavandamine ja eelarve

2007. aasta üldeelarves oli kulukohustuste assigneeringuid 32 miljoni euro eest. 2007. aasta peamised kulud olid rajatiste ettevalmistus, võrgustik, biomeetria (lisafunktsioonide) ettevalmistus, julgeolekuaudit, välisabi projektijuhtimisele, auditeerimine ja hindamine, väljatöötamisetapi jooksvad kulud, VISiga seotud uuringud ja muudatused (seoses muutustega seadusandlikes tekstides). 73,35 % VISi koguassigneeringutest oli kulukohustustega seotud ja 69,30 % maksete assigneeringutest oli aruandlusperioodi lõpuks välja makstud. Hilinemine õiguslikus raamistikus kokkuleppele jõudmisel põhjustas hilinemise seoses teatavate kulukohustustega. Need muutused avaldasid seejärel mõju ka 2007. aasta teatavate maksete assigneeringute täitmisele. Järgmiseks aruandlusperioodiks on kindlustatud kulukohustuste assigneeringuid 20 miljoni euro ulatuses.

2007. aasta kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud

Kasutatavad kulukohustuste assigneeringud | Täidetud | Kokku % | Kasutatavad maksete assigneeringud | Täidetud | Kokku % |

27 258 110,14 € | 19 994 843,72 € | 73,35 % | 20 023 656,59 € | 13 875 607,13 € | 69,30 % |

2.2.2. Riskijuhtimine

Kooskõlas hea tavaga selgitatakse projekti riskid välja, neid hinnatakse ja jälgitakse jooksvalt kolmes valdkonnas. Väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja hindab tegevusriske oma lepingu ulatuses (kesksüsteemi väljatöötamine, toetuse ja koolituse pakkumine). Liikmesriigid jälgivad oma riiklike projektidega seonduvaid riske. Ka komisjoni talitused hindavad üldisi projektiriske, mis koosnevad näiteks väljatöötamise eest vastutava peatöövõtja ülesannetest, riiklikest projektidest, võrguteenuste hangetest, rajatiste ettevalmistamisest ja õigusaktide vastuvõtmisest. Komisjon arutab riske liikmesriikidega regulaarselt riiklikel projektikoosolekutel ning nõukogu eelmise, praeguse ja järgmise eesistujariigi esindajatega projekti juhtimisnõukogu koosolekutel (vt punkt 2.2.4).

2006. aasta lõpus loodi komisjoni järelevalve all klienditoe töövõtja juhitav projekti tugirühm, et abistada VISi projektirühma järelevalvel riskide, tegevuste ja erinevate huvirühmade vahelise teabevahetuse koordineerimise üle. Projekti tugirühm alustas tegevust 2007. aastal.

Üldine riskitase langes aruandeperioodil märkimisväärselt tänu stabiilsete õigusaktide ettepanekuid käsitlevale kokkuleppele ja ajakava uuendamisele. Praegused peamised riskid on seotud süsteemi väljatöötamise kestusega, võrgustiku kättesaadavusega, katsetustega, vahendite kättesaadavusega, ülejäänud seadusandliku töö ja turvadokumentatsiooniga. Kõige märkimisväärsem risk praegu on seotud süsteemi väljatöötamise õigeaegse lõpetamisega. Üks põhiline risk on seotud võimalusega, et võrgupakkuja ei pruugi installeerida keskvõrgu liidest vastavalt kavandatule. Katsetuste valdkonnas esineb risk, et teatavateks, liikmesriikide osalusel läbiviidavateks kesksüsteemi katsetusteks (operatsioonisüsteemi katsetusteks ja esialgseteks süsteemi vastuvõtukatsetusteks) ei ole õigeaegselt valmis piisav arv liikmesriike. Samuti esineb risk, et katsete ülesehitust kirjeldava dokumendi heakskiitmine võtab arvatust rohkem aega. Esinevad märkimisväärsed riskid seoses piisavate finants- ja inimressursside kättesaadavusega (erinevatel põhjustel, sealhulgas SIS II võimalik hilinemine, töötajate SIS II projektilt VIS projektile üleviimise takistamine, spetsialistide leidmise raskused personali voolavuse korral ja väljatöötamise eest vastutava peatöövõtja võimalik suutmatus lõpetada väljatöötamine kokkulepitud ajaraamistikus). Edasised viivitused VIS määruse ametlikul vastuvõtmisel kujutavad tõsist riski komiteemenetlusele, mis tuleb lõpule viia enne süsteemi käivitamist. Lisaks võib muudetud ühiste konsulaarjuhiste ja isikute üle piiri liikumist reguleerivate ühenduse muudetud eeskirjade vastuvõtmise hilinemine kujutada riski süsteemi väljatöötamise lõpuleviimisele. Julgeoleku valdkonnas on risk, et teatavate dokumentide (lisaks julgeolekueesmärkidele) lõppversioonid ei pruugi olla õigeaegselt kättesaadavad. Kõigi põhiliste riskide maandamiseks on olemas tegevuskavad.

2.2.3. Teabevahetus

Komisjoni talitused annavad VISi keskprojekti olukorrast liikmesriikidele regulaarselt aru SIS II komitee koosolekutel ja VISi töörühma koosolekutel. Nagu eespool selgitatud, annavad liikmesriigid lisaks igakuiselt aru oma riiklike projektide edusammude kohta.

2007. aastal jätkus ka riiklike projektijuhtide ja komisjoni tehnilise VISi meeskonna vaheliste kahepoolsete kohtumiste hea tava, mis võimaldas liikmesriikidel täpsemalt arutada nende konkreetsete riiklike projektide ja keskprojekti edusamme ning muid nende jaoks eriti olulisi küsimusi.

Aruandlusperioodil toimus üksteist ühepäevast riiklike projektijuhtide ja töörühma ühendatud koosolekut ja kaks ühepäevast riiklike projektijuhtide koosolekut.

2.2.4. Projekti juhtimisnõukogu

VIS projekti juhtimisnõukogu asutati 2004. aastal. Alates 2005. aastast kuuluvad sellesse nõukogu praeguse eesistujariigi, kõigi eelmiste eesistujariikide (alates juhtimisnõukogu asutamisest) ja kahe järgmise eesistujariigi esindajad, et tagada liikmesriikide projektis osalemise järjepidevus. Aruandlusperioodil kohtus nimetatud nõukogu kaheksa korda, et arutada projekti juhtimisega seotud küsimusi selle huvirühmade, väljatöötamise eest vastutava peatöövõtja ja kvaliteedi tagamise eest vastutava töövõtjaga.

2.3. SIS II komitee koosolekud

Aruandlusperioodil toimus üksteist SIS II komitee koosolekut, millel arutati VISi projekti väljatöötamise edusamme.

Lisaks regulaarsetele SIS II komitee koosolekutele korraldavad komisjoni talitused liikmesriikide ekspertidest koosnevaid VISi töörühmi, et arutada konkreetseid tehnilisi küsimusi. Nimetatud koosolekutel keskenduti peamiselt liikmesriikide mureküsimustele ja konkreetsetest projekti osadest tulenevatele küsimustele. Komisjon, liikmesriigid ja väljatöötamise eest vastutav peatöövõtja tegid liikmesriikide jaoks olulistes küsimustes ettekande. Korraldati ka seminare, et saada liikmesriikidega lähem kontakt ja et saada neilt suurem panus. Lisaks korraldati mitteametlikke koosolekuid riiklike projektijuhtidega, et arutada VISi projekti uut ajakava.

3. Järeldused ja tulevikuväljavaated

2007. aastat iseloomustas poliitiline kokkulepe õigusliku raamistikuga seonduvas, mis võimaldas projekti ajakava muuta ja täpsustada biomeetriliste tunnuste tuvastamise süsteemi VISi integreerimiseks vajalikku arendustööd. 2007. aasta keskel saavutatud poliitiline kokkulepe õigusliku raamistikuga seonduvas võimaldas teha suuri edusamme arendustöö vallas, toetudes esimesel poolaastal õigusaktide ettepanekute eelnevate versioonide põhjal tehtud ennetavale tööle. Aruandeperioodi lõpul oli projekti teostamine 2007. aasta septembris lõplikult täpsustatud ajakavaga täielikult kooskõlas. Rahaliste küsimuste osas peatati esimesel poolaastal teatavate finantskohustuste täitmine kuni õiguslikku raamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppe saavutamiseni 2007. aasta juunis. Pärast seda tehti jõupingutusi, et minna rahastamisega edasi nii säästlikult ja tõhusalt kui võimalik. Selle tulemuseks olid positiivsed näitajad aasta lõpus nii kulukohustuste kui ka maksete seisukohast. Teabevahetus liikmesriikidega oli suurepärane ja töörühma koosolekutel tugevdati suhteid.

[1] Kolmas eduaruanne, vt komisjoni talituste 13. juuni 2007. aasta töödokument viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta, SEK (2007) 833.

[2] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.

[3] Väljatöötamisetapis olevate SIS II ja VISi projektide komiteemenetluse raamistik on kehtestatud määruse nr 2424/2001 artikli 5 lõikega 1 (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).

[4] PE-CONS 3630/1/07 REV1.

[5] Nõukogu dokument 13607/07.

[6] Sealhulgas liidese juhenddokumendi kolm versiooni ja vastavad CD-simulaatorid, üksikasjalike tehniliste kirjelduste neli versiooni, lõplikud üksikasjalikud funktsioone käsitlevad kirjeldused ning heakskiitmise kavandi eelnõu (versioon 1.30).

[7] Küpros, Bulgaaria, Rumeenia ja Šveits.