Komisjon algatas hindamise, et teha kindlaks, kas direktiiv täidab oma eesmärke ja on otstarbekohane, pidades silmas selliseid tehnoloogiauuendusi nagu asjade internet või autonoomsed süsteemid. Sidusrühmadega konsulteerimine oli osa sellest hindamisest.

Enamik sidusrühmi on direktiivist teadlikud. Enamiku avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonna esindajate arvates on direktiiv tulemuslik, sest tarbijatele on tootjate range vastutus kasulik ning tarbijate ja tootjate huvid on küllaltki tasakaalus. Seetõttu on nad arvamusel, et rangel vastutusel põhinev süsteem tuleb säilitada.

Enamik tootjaid leiab, et direktiiv on tulemuslik, sest see loob kogu Euroopas võrdsed tingimused, nähes kõigis liikmesriikides ette samad vastutust käsitlevad eeskirjad, ning tasakaalustab tarbijate ja tootjate huve, kehtestades selged eeskirjad sõltumata tooteliigist.

Ka kindlustusandjate arvates on direktiiv üldiselt tulemuslik, kuna tasakaalustab tarbijate ja tootjate huve.

Enamiku tarbijaühenduste arvates jätab aga direktiivi tulemuslikkus soovida, kuna direktiiv kaitseb tootjate huve rohkem kui tarbijate omi.

Eelkõige mõningaid direktiivi sätteid peetakse teistest tulemuslikumaks:

·Tooted, mitte teenused

Mõne sidusrühma (nii tootjate kui tarbijate) arvates ei tehta toodetel ja teenustel enam selgelt vahet ning direktiiv peaks hõlmama ka teenuste tekitatud kahju. Teised tootjad leiavad, et direktiiv ei peaks sellist kahju hõlmama.

Enam kui poolte konsultatsioonis osalenud avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonna esindajate arvates ei tehta toodetel ja teenustel piisavalt vahet ning direktiivi kohaldamisala tuleks laiendada ka teenustele.

Valdav osa tootjaid ja nende ühendusi rõhutab, et tooteid ja teenuseid võib olla raske üksteisest eristada, sest neid käsitletakse sageli koos, ning nemad eelistaksid korda, mis hõlmab nii tooteid kui teenuseid.

Seevastu enam kui poolte ettevõtjate arvates on vahe toodete ja teenuste vahel piisav ning nad ei näe vajadust laiendada direktiivi kohaldamisala ka teenustele.

·Kuidas on aga tehnoloogiauuendustega?

Direktiivi kohaldamine tehnoloogiauuenduste suhtes ei ole just lihtne.

Sidusrühmade tagasiside tehnoloogiauuenduste suhtes on üpris erinev: mõned sidusrühmad (sealhulgas paljud tootjad, mõned tarbijad, kindlustusandjad ja avaliku sektori asutused / kodanikuühiskonna esindajad) leiavad, et direktiivi ei ole vaja tehnoloogiauuendustest tulenevalt ajakohastada. Samas on kõigis konsulteeritute rühmades neid, kelle arvates on direktiivi raske tehnoloogiauuenduste suhtes kohaldada, kuna need on mittemateriaalset ja üha keerulisemat laadi.

Täpsemalt on peaaegu pool avaliku sektori asutustest ja kodanikuühiskonna esindajatest ning peaaegu kõik tarbijad arvamusel, et direktiivi kohaldamisala tuleks laiendada tehnoloogiauuendustele ning leida tasakaal tarbijate ohutuse ja innovatsiooni vahel, leides et tehnoloogiauuenduste puhul ei ole toodete ja teenuste eristamine ning mõiste „puudus“ kohaldamine asjakohane.

Enamik ettevõtjaid leiab, et rakendused, sisseehitamata tarkvara ja asjade interneti koostisosad on direktiivi tähenduses „tooted“, kuid nende arvamused lahknevad küsimuses, kas vastutus on erinevate turuosaliste vahel asjakohaselt jaotatud. Peale selle on nende arvates mõiste „puudus“ sobivalt määratletud kui kahju, mille on põhjustanud täiustatud robot või autonoomne süsteem.

Suurema osa ettevõtjate meelest sobivad direktiivis sätestatud erandid ka tehnoloogiauuenduste puhul ning direktiiv on juba nende suhtes kohaldatav. Nad leiavad, et direktiiv on otstarbekohane ja eri tehnoloogiate suhtes neutraalne.

Ka enamiku kindlustusandjate ühenduste arvates ei ole vaja direktiivi tehnoloogiauuendustega kohandada.

·Tõendamiskohustus

Suur osa avaliku sektori asutusi ja kodanikuühiskonna esindajaid leiab, et puuduse enda ning puuduse ja kahju vahelise seose tõendamine on tarbijatele koormav.

Peaaegu kõik tarbijaühendused näevad seda koormust kõige sagedasema takistusena hüvitise saamisel, eriti pidades silmas tehnoloogiauuendusi ja toodete üha suuremat keerukust.

Kindlustusandjatest peavad aga üksnes vähesed tõendamiskohustust praktikas koormavaks.