Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusel (ECDC) on oluline roll andmevoo keskse kontaktpunktina ja tal on vaja nõutavat teavet. ECDC poolne olukorra seire peaks põhinema ELi ühiste määratluste kohaselt kogutud andmetel, et oleks võimalik paremini avastada varajasi signaale ning toetada täpsemaid riskihindamisi ja reageerimismeetmeid. Järgmisel kuul esitab komisjon ettepanekud pikemaajalise ELi tasandi terviseohutuse raamistiku parandamiseks, kuid senikaua peavad liikmesriigid tõhustama andmete jagamist ühistel alustel ning tagama tugevdatud ja integreeritud seiresüsteemi kogu ELis. See peaks lisaks pandeemiat ennast käsitlevatele andmetele hõlmama selliseid valdkondi nagu andmed majandusolukorra ja tervishoiusüsteemide kohta (vabad voodikohad haiglates ja ravimite nappus). Nii reageerimise tulemuslikkuse kui ka tõhususe seisukohast on kriitilise tähtsusega ka teadmiste jagamine eri raviviiside mõju kohta. Komisjon peaks tihedas koostöös ECDCga looma võimalusi ELi tasandi aruteludeks epidemioloogide ja muude ekspertide vahel, et koordineerida riikide lähenemisviise ja vahetada parimaid tavasid. Uuritakse olemasolevate võrgustike kasutamise või uue platvormi loomise võimalusi.

Väga tähtsad on ajakohased, täpsed, põhjalikud ja võrreldavad epidemioloogilised andmed, et teada koroonaviiruse leviku seisu piirkondades ja riikides. Järgmistel kuudel on väga oluline anda nii arvulist kui ka kvalitatiivset teavet testimise, kontaktide jälgimise ja rahvatervise seire kohta. Normiks peab saama andmete jagamine ELi COVID-19 andmeplatvormil: praegu kasutab seda teabe jagamiseks ainult viis liikmesriiki. Uus tõhustatud seire portaal toimib veebipõhise kontaktpunktina kõigi põhitegevuste jaoks.

Kodanikud, poliitikakujundajad ja ettevõtjad sõltuvad teadlike otsuste tegemisel teabest, mis neil on. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada andmete kvaliteet ja õigeaegsus.

Oktoobris rõhutas Euroopa Ülemkogu, et vaja on tihedamat koostööd, kutsudes üles „jätkama üldisi koordineerimisalaseid jõupingutusi, võttes aluseks parimad olemasolevad teadusandmed, eelkõige seoses karantiinieeskirjadega, piiriülese kontaktsete isikute jälgimisega, testimisstrateegiatega, testimismeetodite ühise hindamisega, testide vastastikuse tunnustamisega ja ELi territooriumile mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramisega“. Selles peegeldub kodanike suur soov tugeva ELi järele. Käesolevas teatises esitatakse edasised sammud, mis tuleb astuda ELi reageerimismeetmete tugevdamiseks olulistes valdkondades.

Komisjon on alates pandeemia algusest riikide jõupingutusi pidevalt toetanud. Võetud meetmed on muu hulgas aidanud tagada oluliste kaupade ja teenuste liikumise, toetanud surve all olevaid riiklikke tervishoiusüsteeme ja majandust, lihtsustanud inimeste vaba liikumist ja piiriületust ning suurendanud valmisolekut. Samuti on koostöö ELi ametitega aidanud ELil suurendada operatiivse reageerimise suutlikkust. Pingutatakse üheaegselt selle nimel, et võidelda viiruse vastu ja toetada majandust, et leevendada kodanike mõistetavat ärevust ja tüdimust. Oluline on jõupingutusi jätkata ja tugevdada seni, kuni laialdaselt on kättesaadavad ja kasutusele on võetud usaldusväärsed ravimeetodid ja/või vaktsiinid.

Koostöö liikmesriikide vahel on alates pandeemia algusest paranenud, kuid see on meie ees seisvate ohtude tõhusaks kõrvaldamiseks jätkuvalt oluline. Ühepoolne ja kooskõlastamata tegevus vähendab ELi reageerimismeetmete mõju ja kodanike usaldust. Kohaldatavate meetmete lõdvendamisega suvekuudel ei ole alati kaasnenud meetmed piisava reageerimissuutlikkuse loomiseks. Seetõttu on nüüd vaja võtta kiireloomulisi meetmeid nii riikide kui ka ELi tasandil: praegu võetavad karmimad meetmed võivad lähikuudel kasu tuua nii inimestele kui ka majandusele.

On möödunud rohkem kui kaheksa kuud sellest, kui Maailma Terviseorganisatsioon tunnistas COVID-19 pandeemia ulatuslikuks rahvatervisealaseks hädaolukorraks, millega tuleb tegeleda üleilmselt. Euroopa on kohanenud enneolematu olukorraga ja võtnud sellele reageerimisel juhtpositsiooni. Liidus on nakatumine taas sagenenud, kuid nüüd on liikmesriigid paremini ette valmistatud ja koordineeritud kui pandeemia esimestel kuudel. Meil on rohkem teadmisi selle kohta, kuidas võidelda koroonaviiruse leviku vastu ja kuidas seda teha viisil, mis tekitab vähem kahju meie igapäevaelus. Kodanikud, perekonnad ja kogukonnad kogu Euroopas seisavad aga jätkuvalt silmitsi enneolematu ohuga oma tervisele ja heaolule ning ebakindlus kahjustab meie ühiskonda ja majandust. Viimastel nädalatel on viiruse levik Euroopas olnud ärevust tekitav ja on tulnud rakendada uusi meetmeid. Kuna tervishoiusüsteemid on taas surve all, tuleb olukorra kontrolli all hoidmiseks ja sellest üle saamiseks rohkem pingutada, kaitsta elusid ja elatusvahendeid ning edendada Euroopa solidaarsust.

Testimine koos kontaktide jälgimise ja tõhusate isolatsioonimeetmetega on üks peamisi olemasolevaid vahendeid, millega koroonaviiruse levikut aeglustada. Täpne ja laiaulatuslik testimine võimaldab teha rahvatervisealaseid otsuseid parimal alusel; kiirtestidega saab viia miinimumini katkestused haiglate või hooldekodude personali olulises töös ning see võimaldab kiirete meetmete võtmist nakkuskolletes, näiteks ülikoolides. Samuti võivad need teatavates olukordades lihtsustada reisimist. Komisjon on innustanud töötama välja usaldusväärseid teste, riiklikke testimisstrateegiaid ja antigeeni kiirteste. Praegune puudulik testimissuutlikkus nakkuse taasleviku tingimustes näitab, et edasiste kiirete meetmete võtmine on hädavajalik.

Nüüdseks on COVID-19 jaoks välja töötatud kahte liiki testid. Pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsiooni kategooriasse kuuluvaid teste peetakse etaloniks nende täpsuse tõttu, kuid need võtavad aega ja neis kasutatakse mitmesuguseid reaktiive, mille kättesaadavus võib nõudluse tõttu olla piiratud. Antigeeni kiirtestid on uue põlvkonna COVID-19 testid, mis on kiiremad ja odavamad ning mis võimaldavad testitulemusi saada sageli vähem kui 30 minutiga. Need on hakanud turule jõudma ja liikmesriigid uurivad üha enam nende laiema kasutamise võimalust. Kiirtestid pakuvad võimalust avastada kõige nakkuslikumad juhtumid kiirelt, odavalt ja varases etapis, kuid neid peetakse oluliselt vähem tundlikuks. Seega on nende kasutamiseks vaja läbimõeldud strateegiaid. Kiirtestid võivad olla eriti kasulikud näiteks arvatavate COVID-19 puhangute korral kaugetes piirkondades või haiguspuhangute uurimiseks hooldekodudes, samuti laialdase leviku korral kogukonnas.

Komisjon võtab tõhusa testimise edendamiseks täna vastu soovituse COVID-19 testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta. Soovituses on esitatud põhiaspektid, mida tuleb riiklike, piirkondlike ja kohalike testimisstrateegiate puhul arvesse võtta: COVID-19 testimisstrateegiate ulatus, testimissuutlikkuse probleemide korral esmatähtsaks peetavad rühmad ning testimissuutlikkuse ja ressurssidega seotud põhipunktid. EL peaks liikmesriikide jagatavate riiklike strateegiate üle järelevalvet tegema, et võimaldada vastastikust õppimist ja puudujääkide kindlakstegemist riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi õigeaegsete, täpsete ja võrreldavate andmete põhjal. Soovitus peaks kiirendama ka kiirete ja usaldusväärsete antigeenitestide valimist ja kasutuselevõttu.

Esimese sammuna võtab komisjon erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames kasutusele 100 miljonit eurot, et osta otse tootjatelt antigeeni kiirteste ja edastada need liikmesriikidele, lähtudes selgetest kriteeriumidest, milles kajastuvad riikide tasandil kindlaks määratud vajadused, ja rangetest kvaliteedikriteeriumidest. Samal ajal algatab komisjon ka ühishanke, et võimaldada liikmesriikidele lisajuurdepääsu nendele paljutõotavatele testidele.

Testimine on väga oluline, et võimaldada ELis vaba liikumist. Mõned liikmesriigid kohaldavad reisieelse testimise nõuet, mis sõltub teiste liikmesriikide suutlikkusest selliseid teste teha. Reisijatele, kellel ei ole võimalik reisieelset testi teha, näiteks seetõttu, et lähteliikmesriigis ei ole ette nähtud testimisvõimalusi asümptomaatilistele reisijatele, tuleks pakkuda võimalust teha test pärast sihtriiki saabumist. Oluline on mõlemat liiki testide vastastikune tunnustamine. Kui mingi tegevuse puhul nõutakse või soovitatakse negatiivset COVID-19 testi tulemust, sõltub see selliste testide kättesaadavusest ja sellest, et kõik kokkulepitud miinimum- ja piisavusstandarditele vastavad testid tunnistataks kehtivaks. Sellise vastastikuse tunnustamise puudumine võib osutuda oluliseks takistuseks eelkõige juhul, kui liikmesriigid nõuavad või soovitavad testimist enne reisi (vt punkt 2.6 allpool). Nagu on öeldud nõukogu soovituses koordineeritud lähenemisviisi kohta vaba liikumise piiramisele, peaksid liikmesriigid tõhustama koostööd testimisega seotud eri aspektides, sealhulgas testisertifikaatide kontrollimisel, võttes arvesse teadusuuringuid, epidemioloogiaekspertide nõuandeid ja parimaid tavasid. Piiriülene koostöö testide tegemisel (nt laboris töötlemisel) oleks üks viis, kuidas leevendada suutlikkuse puudujääke, kuni need on kõrvaldatud.

Edasised sammud ·Komisjon võtab erakorralise toetuse rahastamisvahendist kasutusele 100 miljonit eurot, et osta otse tootjatelt antigeeni kiirteste ja jagada need kindlaksmääratud jaotusstrateegia alusel võimalikult kiiresti liikmesriikidele. ·Komisjon algatab ühishanke, et teha kättesaadavaks antigeeni kiirtestid, ja kutsub kõiki liikmesriike üles selles hankes osalema. ·Novembri keskpaigaks tuleb esitada riiklikud testimisstrateegiad ja novembri lõpuks koostada analüüs.

2.3. Kontaktide jälgimise rakenduste täiel määral kasutamine

Kontaktide jälgimine on üks kõige olulisemaid vahendeid viiruse leviku tõkestamiseks ja nakkusahelate katkestamiseks. Ent nakkuste arvu suurenedes muutub kontaktide jälgimine automatiseerimata meetoditega keerulisemaks. Kontaktide jälgimise ja hoiatamise rakendustel võib olla pöördeline mõju, sest kasutatakse digitaaltehnoloogiat hoiatuste kiiremaks saatmiseks. Need rakendused hoiatavad kasutajaid, kui nad on kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul viibinud positiivse COVID-19 proovi andnud isiku läheduses, ning samas on tagatud andmekaitse- ja eraelu puutumatuse eeskirjade täielik järgimine. ELi meetmekogumiga on toetatud paljude riiklike rakenduste väljatöötamist. Need on nüüd kasutusele võetud 19 liikmesriigis ja neid on alla laadinud 50 miljonit eurooplast. See on hea algus, kuid selleks, et rakendustel oleks koroonaviiruse leviku kontrollimisel suurem roll, on vaja teha palju rohkem. Rakendus peaks olemas olema kõigil liikmesriikidel ning ELi tasandil ja liikmesriikides tuleks rakenduste kasutuselevõtu edendamiseks teha rohkem teavitustööd.

Liikmesriikide palvel käivitas komisjon hiljuti ka lahenduse riiklike rakenduste ühendamiseks kogu ELis Euroopa liidenduslüüsiteenuse kaudu. Selle teenuse kaudu on praegu ühendatud kolme riigi rakendused (Saksamaa, Iirimaa ja Itaalia) ning lähipäevil on oodata veel viie liikmesriigi liitumist. See tähendab, et näiteks Saksamaa rakendust omav isik võib saada hoiatuse, kui ta on kokku puutunud kellegagi, kes on positiivsest COVID-19 testist teatanud Itaalia rakenduse kaudu. Novembri lõpuks kavatseb teenusega ühineda veel 16 liikmesriiki. Komisjon on valmis liikmesriike riiklike jälgimisrakenduste väljatöötamisel ja kasutuselevõtul ning nende ühendamisel lüüsiteenuse kaudu igal võimalikul viisil abistama.

Edasised sammud ·Komisjon toetab liikmesriike riiklike jälgimisrakenduste väljatöötamisel ja nende ühendamisel Euroopa liidenduslüüsiteenusega. ·Kõik liikmesriigid peaksid võtma kasutusele tõhusad ja ühilduvad rakendused, mis võimaldavad luua kogu ELi hõlmava süsteemi.

2.4. Tõhus vaktsineerimine

Tõhusa vaktsiini väljatöötamine ja hankimine on kriisist väljumiseks hädavajalik. Komisjon peab COVID-19 vaktsiine käsitleva ELi strateegia raames läbirääkimisi vaktsiinitootjatega ja sõlmib nendega eelostulepinguid, et tagada võimalikult kiiresti ja parimatel võimalikel tingimustel juurdepääs paljutõotavatele vaktsiinikandidaatidele, kui on tõendatud nende ohutus ja tõhusus. Seni on allkirjastatud lepinguid 1,02 miljardi euro suuruste ettemaksete ulatuses. Kolme ettevõttega on peetud ettevalmistavaid kõnelusi, mille käigus on kokku lepitud veel 1,45 miljardi euro väärtuses ettemakseid.

Tagatud ei ole ühegi vaktsiinikandidaadi edu. Seetõttu on vaja läbi rääkida paljude vaktsiinitootjatega. Sobivate tootjate valikut vaadatakse pidevalt läbi sedamööda, kuidas vaktsiinide väljatöötamine edeneb. Selleks on erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames vaja ka lisarahastust liikmesriikidelt. Lisaks luuakse võrgustik, et toetada väiksemaid paljutõotavate vaktsiinide arendajaid. EL on juhtinud ka ülemaailmseid jõupingutusi, et tagada COVAXi süsteemi kaudu õiglane ja võrdne juurdepääs vaktsiinidele ning lihtsustada nende kasutuselevõttu üleilmse avaliku hüvena kogu maailmas.

Vaktsiinid iseenesest ei päästa elusid – seda teeb vaktsineerimine. Vaktsiini olemasolust üksi ei piisa. Seda tuleb maksimaalselt levitada ja kasutusele võtta. 15. oktoobril 2020 tutvustas komisjon peamisi samme, mida liikmesriigid peavad ettevalmistusteks tegema. Need hõlmavad kõigi immuniseerimiseks vajalike seadmete ja taristute ettevalmistamist ning esmajärjekorras vaktsineeritavate prioriteetsete rühmade selget kindlaksmääramist. Liikmesriike kutsuti üles kehtestama riiklikud vaktsineerimisstrateegiad, et tagada täielik valmisolek ja lähenemisviis, mida kasutada siis, kui vaktsineerimine on kättesaadav kõigile inimestele.

Seda tööd tuleb jätkata ja ellu viia võimalikult koordineeritult. Komisjon loob ühise aruandlusraamistiku, et liikmesriigid saaksid teha koostööd ja üksteiselt õppida. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus koostab 2020. aasta oktoobri lõpuks esimese ülevaate riiklikest vaktsineerimiskavadest, et oleks võimalik teha järeldusi ja jagada kogemusi. Õppusena korraldatakse testimispäev, et võimaldada strateegia ja kasutuselevõtu kavade stressitestimist.

Kodanikud peavad olema ka veendunud, et vaktsiinid on ohutud. Selleks on vaja usaldusväärseid andmeid, tugevat kontrolli ja täielikku läbipaistvust. Lisaks usaldusväärsele loa andmise protsessile enne vaktsiinide kasutamist on vaja pidevat jälgimist nende kasutuselevõtul ning vaktsiinide mõju reaalajas hindamist, kui algab massiline vaktsineerimine. Komisjon toetab Euroopa Ravimiametit kasutuselevõtu-eelse loa andmisel ning ka loa andmise järgsete uuringute platvormi, kus jälgitakse vaktsineerimise ohutust, tõhusust ja mõju.