Ettepanek: Nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta /* KOM/2007/0648 lõplik - CNS 2007/0226 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 30.10.2007 KOM(2007) 648 lõplik 2007/0226 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Euroopa Ühendus ja Côte d'Ivoire pidasid läbirääkimisi ja parafeerisid 5. aprillil 2007. aastal kalandusalase partnerluslepingu, millega nähakse ette ühenduse kalurite kalapüügivõimalused Côte d'Ivoire'i kalastusvööndis. Partnerlusleping ning sellele lisatud protokoll ja selle lisa on sõlmitud kuueks aastaks ja lepingut võib pikendada. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vaheline Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 19. detsembril 1990. aastal. Läbirääkimistel oma seisukohtade kujundamisel lähtus komisjon muu hulgas välisekspertide antud eel- ja järelhinnangute tulemustest. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahel, et luua mõlema osapoole huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Côte d'Ivoire'i püügipiirkonnas. Lepinguosalised astuvad poliitilisse dialoogi vastastikust huvi pakkuvates küsimustes kalandussektoris. Käesolevas uues kalandusalases partnerluslepingus pööratakse erilist tähelepanu Côte d'Ivoire'i kalanduspoliitika toetamisele. Lepinguosalised lepivad kokku prioriteetsetes suundades, mille toetamise kohta tuleb otsused langetada, ning määravad kindlaks eesmärgid, ühe- ja mitmeaastased programmid ning tulemuste hindamise kriteeriumid, pidades silmas sektori jätkusuutliku ja vastutustundliku juhtimise tagamist. Rahalise toetuse suurus on 595 000 eurot aastas. Kogu rahaline toetus suunatakse Côte d'Ivoire'i valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames tehtud algatuste toetamisele ja elluviimisele. Kalapüügivõimaluste kohaselt lubatakse kalastada 25 seineril ja 15 triivõngejadaga kalapüügilaeval. Ühenduse taotlusel võib lepingu raames läbi viia katsepüügi kampaaniaid. Kui katsepüük annab häid tulemusi, võivad lepinguosalised anda ühenduse laevadele uusi püügivõimalusi. Protokolliga nähakse ette ülevaatamisklausel, mis võimaldab protokolli ja selle lisasid kolme aasta pärast muuta, juhul kui ühiskomitee seda vajalikuks peab. Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö soodustamine kalanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades. Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire’i vahelise uue kalandusalase partnerluslepingu sõlmimine määrusega heaks kiita. 2007/0226 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2] ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on pidanud Côte d'Ivoire’iga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse laevadele kalapüügivõimalused Côte d'Ivoire’i suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (2) Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 5. aprillil 2007 uus kalandusalane partnerlusleping. (3) Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega. (4) Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire’i vaheline kalandusalane partnerlusleping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Lepingu protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt: - 25 seinerit | Prantsusmaa: Hispaania: | 10 laeva 15 laeva | - 15 triivõngejadaga kalapüügilaeva | Hispaania: Portugal: | 10 laeva 5 laeva | Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei ammenda neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust. Artikkel 3 Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[3] sätestatud korras peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala artiklis 1 osutatud lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Côte d'Ivoire’i püügipiirkonnas püütud kogused. Artikkel 4 Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku, kellel on õigus lepingule alla kirjutada ja see ühenduse suhtes siduvaks muuta. Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Côte d'Ivoire’i ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandusalane PARTNERLUSLEPING Côte d'Ivoire’i VABARIIK, edaspidi „Côte d'Ivoire” ja EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, edaspidi „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Côte d'Ivoire’i vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada; VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada; VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni; OLLES OTSUSTANUD kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi „ICCAT”, tehtud otsuseid ja soovitusi; OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest; OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine; OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis on kooskõlas asjaomase poliitikaga ja tagavad jõupingutuste koostoime; OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoog Côte d'Ivoire’i valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika üle, selleks et määrata asjaomased vahendid selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning kaasata protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond; SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse ühenduse laevade kalapüüki Côte d'Ivoire’i vetes ning samuti need, milles käsitletakse ühenduse toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes; OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat majanduskoostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades, luues ja arendades selleks ühisettevõtteid, mis hõlmavad mõlema lepinguosalise ettevõtteid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Sisu Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse: - kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on Côte d'Ivoire’i püügipiirkonnas vastutustundliku kalapüügi edendamine, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, ning Côte d'Ivoire’i kalandussektori arendamine; - ühenduse kalalaevade Côte d'Ivoire’i kalastusvööndisse pääsemise tingimusi; - kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Côte d'Ivoire’i püügipiirkonnas, et tagada eespool osutatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga; - äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „Côte d'Ivoire’i ametiasutused” – kalavarude eest vastutav ministeerium; b) „ühenduse ametiasutused” – Euroopa Komisjon; c) „Côte d'Ivoire’i kalastusvöönd” – veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Côte d'Ivoire’i suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla; d) „kalalaev“ – mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks; e) „ühenduse laev“ – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; f) „ühiskomitee“ – komitee, mis koosneb ühenduse ja Côte d'Ivoire’i esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9; g) „ümberlaadimine“ – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamas või merel ühelt kalalaevalt teisele kalalaevale; h) „erakorralised asjaolud“ – asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega, mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt ja mis oma loomu poolest takistavad kalapüüki Côte d'Ivoire’i vetes; i) „AKV meremees“ – mis tahes meremees, kes pärineb mitte-Euroopa riigist, mis on liitunud Cotonou lepinguga. Selles tähenduses on Côte d'Ivoire’i meremeeste näol tegemist AKV meremeestega. Artikkel 3 – Käesoleva lepingu põhimõtted ja eesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest ning võttes arvesse sama geograafilise piirkonna eri arenguriikide vahel sõlmitud kokkuleppeid, sealhulgas vastastikuseid kalanduskokkuleppeid. 2. Lepinguosalised teevad koostööd Côte d'Ivoire’i valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika rakendamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima. 3. Lepinguosalised teevad nii üheskoos kui ühepoolse algatuse korras koostööd käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste eelhindamistel, jooksvatel hindamistel ja järelhindamisel. 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda. 5. AKV meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamisega ning töölevõtmise ja tegevusala valikuga seotud diskrimineerimisest hoidumisega. Artikkel 4 – Teaduskoostöö 1. Lepingu kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ning Côte d'Ivoire jälgida kalavarude seisundi arengut Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis. 2. Lepinguosalised peavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees nõu. 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt, vajaduse korral alampiirkonna tasemel, ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute alal. Artikkel 5 – Ühenduse laevade juurdepääs Côte d'Ivoire’i vetes asuvatele kalapüügipiirkondadele 1. Côte d'Ivoire kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalapüük toimub vastavalt Côte d'Ivoire’i kehtivatele seadustele ja eeskirjadele. Côte d'Ivoire’i ametiasutused teatavad ühendusele kõikidest nimetatud õigusaktide muudatustest. 3. Côte d'Ivoire vastutab protokolliga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühenduse laevad teevad kontrolli eest vastutavate Côte d'Ivoire’i pädevate asutustega koostööd. 4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, milles käsitletakse kalapüüki Côte d'Ivoire’i jurisdiktsiooni all olevates vetes. Artikkel 6 – Litsentsid 1. Ühenduse laevad võivad Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud püügilitsents. 2. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas. Artikkel 7 – Rahaline toetus 1. Ühendus annab Côte d'Ivoire’ile rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse kindlaks järgmise kahe osateguri alusel: a) ühenduse laevade juurdepääs Côte d'Ivoire’i vetele ja kalavarudele ja b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude jätkusuutlikuks kasutamiseks Côte d'Ivoire’i vetes. 2. Eelneva lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Côte d'Ivoire’i valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele. 3. Ühenduse rahalist toetust makstakse igal aastal kooskõlas protokolliga ning vastavalt käesoleva lepingu ja selle protokolli sätetele toetuse summa võimaliku muutumise kohta seoses järgmiste asjaoludega: a) erakorralised asjaolud; b) ühenduse laevadele antud püügivõimaluste vähendamine vastastikusel kokkuleppel, vastavalt asjaomaste kalavarude haldamismeetmetele, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine; c) ühenduste laevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt võimaldab; d) Côte d'Ivoire’i kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 13 sätete kohaselt; f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 12. Artikkel 8 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Nad peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu. 2. Lepinguosalised kohustuvad soodustama kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Lepinguosalised kannustavad asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas Côte d'Ivoire’i õigusaktidega ja kehtivate ühenduse õigusaktidega. Artikkel 9 – Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks ja kontrollimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid: a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 viidatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; c) tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine; e) mis tahes muud ülesanded, mis lepinguosalised määravad kindlaks vastastikusel kokkuleppel. 2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Côte d'Ivoire’is ning kohtumise eesistujaks on kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid. Artikkel 10 – Lepingu geograafiline kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Côte d'Ivoire’i territooriumi suhtes. Artikkel 11 – Lepingu kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel saab seda täiendavalt pikendada sama pikkade ajavahemike kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 13. Artikkel 12 – Lepingu peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele. Artikkel 13 – Lepingu lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega. 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingut lõpetada vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 3. Lõikes 2 osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. 4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 14 – Protokoll ja lisa Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad. Artikkel 15 Riiklike õigusaktide kohaldamine Ühenduse laevade kalastustegevus Côte d'Ivoire’i vetes on kooskõlas Côte d'Ivoire’i seadustega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisa ja selle liidetega on ette nähtud teisiti. Artikkel 16 - Kehtetuks tunnistamine Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vaheline Côte d'Ivoire'i rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 19. detsembril 1990. aastal. Artikkel 17 – Jõustumine Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpuleviimisest. Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire’i Vabariigi vahelises lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus kalapüügiks Côte d'Ivoire’i rannikuvetes ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2013 Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Lepingu artikliga 5 kehtestatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks alates 1. juulist 2007 on järgmised:siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1) - tuunikülmutusseinerid: 25 laeva; - triivõngejadaga kalapüügilaevad: 15 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt. 3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas esitatud tingimustel Côte d'Ivoire’i poolt väljastatud püügilitsents. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Lepingu artikliga 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab artiklis 1 osutatud ajavahemikku, toetuse selle osa suurus on 455 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 7000 tonni aastas, ja erisummast, mille suurus on 140 000 eurot aastas ja mis on määratud Côte d'Ivoire’i kalanduspoliitika elluviimiseks. See erisumma on lepingu artikliga 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatu osa. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6 ja 7 kohaselt. 3. Ühenduse poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava lõikes 1 kindlaks määratud rahalise toetuse kogusuurus on 595 000 eurot aastas. 4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Côte d'Ivoire’i vetes kehtestatud püügikoguse, suurendatakse rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (1 190 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 5. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 30. märtsil 2008 ning 1. juulil järgnevatel aastatel. 6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 osutatud tingimustel Côte d'Ivoire’i ametiasutuste ainupädevuses. 7. Rahaline toetus kantakse Côte d'Ivoire’i riigikassa arveldusarvele. Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskoostöö 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Côte d'Ivoire’i vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Côte d'Ivoire jälgida kalavarude seisundi arengut Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis. 3. Lepinguosalised kohustuvad edendama alampiirkonna tasemel koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja muude pädevate piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames. 4. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees alampiirkonna tasandil nõu ja võtavad vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 esitatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel, et artikli 3 lõikes 4 osutatud teadusliku nõupidamise järelduste kohaselt ei kahjustata sellega Côte d'Ivoire’i kalavarude säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma vastavalt kokkulepitud kogustele ei tohi siiski olla suurem kui artikli 2 lõikes 1 ettenähtud toetussumma kahekordne väärtus. Kui ühenduse laevade püügikogused ületavad kahekordse aastase püügikoguse 7000 tonni (ehk 14 000 tonni), makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse artikli 3 lõikes 4 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku. Artikkel 5 Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük 1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui on osutatud artiklis 1, peab ühendus nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Côte d'Ivoire’iga nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajaduse korral protokollis ja selle lisas muudatusi. 2. Lepinguosalised võivad korraldada Côte d'Ivoire’i kalastusvööndites katsepüügi kampaaniaid pärast artikli 3 lõikega 4 ette nähtud teaduskohtumise arvamust. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohased näitajad. 3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt ühiselt heakskiidetud teaduslikele ja haldusparameetritele. Katsepüügi luba antakse uurimise eesmärgil kuni kaheks kuue kuu pikkuseks ajavahemikuks alates poolte kokkulepitud kuupäevast. 4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusi kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva protokolli artiklis 4 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selle tulemusena rahaline toetus suureneb. Artikkel 6 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine erakorraliste asjaolude puhul 1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Côte d'Ivoire’i majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikega 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad. 2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata. 3. Rahalise toetuse peatamise ajal kehtinud ühenduse laevadele antud litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal kalastustegevus oli peatatud. Artikkel 7 Vastutustundliku kalapüügi edendamine Côte d'Ivoire’i vetes 1. Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud rahalisest toetusest suunatakse igal aastal 100 % Côte d'Ivoire’i valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames teostatavate algatuste toetamiseks. Côte d'Ivoire kasutab vastavat summat lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja kalandussektori jätkusuutliku ja vastutustundliku haldamise tagamise eesmärgil Côte d'Ivoire’i poolt kinnitatud kalanduspoliitika prioriteetide alusel määratud eesmärkide täitmiseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamiseks vastavalt järgmisele lõikele 2, eelkõige kontrolli ja järelevalve, varude haldamise, kalatoodete tootmise terviseohutuse ning pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise osas. 2. Eelmise lõike sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised Côte d'Ivoire’i ettepanekul lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektoripõhises programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises: a) ühe- ja mitmeaastased suunised, mille alusel eespool nimetatud lõikes 1 osutatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaoks kasutatakse; b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Côte d'Ivoire'i riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 3. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peab ühiskomitees saama mõlema poole heakskiidu. 4. Igal aastal otsustab Côte d'Ivoire, kui suur summa lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal tuleb selle summa suurus ühendusele teatada mitmeaastasele sektoripõhisele programmile heakskiidu saamisel ühiskomitee poolt. Iga järgmise aasta puhul peab Côte d'Ivoire teatama selle summa ühendusele hiljemalt eelneva aasta 1. maiks. 5. Igal järgmise aasta puhul peab Côte d'Ivoire teatama selle summa ühendusele hiljemalt eelneva aasta 1. septembriks. Kui hinnang aastasele tegevusele mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimisele seda õigustab, võib Euroopa Ühendus taotleda Côte d'Ivoire’i kalanduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks ettenähtud summade ümberjaotamist vastavalt käesoleva protokolli artikli 2 lõikele 1, et eraldada vastavalt tulemusele programmi rakendamiseks vajalik tegelik summa. Artikkel 8 Vaidlused – protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes vaidluste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artikli 9 kohaselt asutatud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandav vaidlus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamisel vastastikust kokkulepet ei saavutatud. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud pool esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kokkuleppelise lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu Kui ühendus ei soorita artikliga 2 ette nähtud makseid, võib artikli 6 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamise järgmistel tingimustel: a) pädevad Côte d'Ivoire’i ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse puudumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva; b) kui pädevad Côte d'Ivoire’i ametiasutused ei ole käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni; c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine Ühenduse laevad teostavad Côte d'Ivoire’i vetes kalapüüki kooskõlas Côte d'Ivoire’i seadustega, välja arvatud juhul, kui kokkulepe, käesolev protokoll koos lisaga või selle liited näevad ette teisiti. Artikkel 11 Läbivaatamisklausel Kolme aasta pärast vaatavad lepinguosalised läbi protokolli ja selle lisa kohaldamise ning arutavad vajadusel ühiskomitees sätete muudatusi. Need muudatused võivad hõlmata võrdluskogust ja laevaomanike poolt makstavaid kindlaksmääratud summasid. Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine Euroopa Majandusühenduse ja Côte d'Ivoire’i Vabariigi vahelise Côte d'Ivoire’i rannikuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga. Artikkel 13 Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Neid kohaldatakse alates 1. juulist 2007. LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED COTE D’IVOIRE’I KALASTUSVÖÖNDIS I peatükk – Litsentside taotlemise ja väljaandmise kord 1. jagu Litsentside väljaandmine 1. Kalapüügilitsents Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele. 2. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Côte d'Ivoire’is kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Côte d'Ivoire’i ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Côte d'Ivoire’i ja ühenduse vahelistest kalastuslepingutest tulenevad kohustused. 3. Ühenduse pädevad asutused esitavad Côte d'Ivoire’i kalanduse eest vastutavale ministeeriumile elektroonilisel teel taotluse iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 30 tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. 4. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites. Côte d'Ivoire’i ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et litsentsitaotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsena. Andmeid kasutatakse ainult lepingu rakendamise raames. 5. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: - tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud; - mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. 6. Litsentsitasu makstakse Côte d'Ivoire’i ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 alusel osutatud pangakontole. 7. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 8. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Côte d'Ivoire’is asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Côte d'Ivoire’i ministeeriumile. 9. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 10. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. 11. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale Côte d'Ivoire’i ministeeriumile. 12. Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalanduse eest vastutavale Côte d'Ivoire’i ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Côte d'Ivoire’is asuvat delegatsiooni tuleb litsentsi asendamisest teavitada. 13. Litsents peab alati olema laeva pardal. Euroopa Ühendus ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügi litsentsi taotletud. Kõnealune nimekiri edastatakse Côte d'Ivoire’i ametiasutustele pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohastatud. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Côte d'Ivoire’i ametiasutustele saadetud nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Côte d'Ivoire’i pädev ametiasutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sel juhul saadetakse nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi asemel kuni viimase väljastamiseni. 14. Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse litsentsisüsteem, mis põhineb ainult elektroonilisel teabevahetusel ja eespool kirjeldatud dokumendil. Lepinguosalised lepivad kokku, et paberkandjal litsents asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise litsentsiga, nagu ka Côte d'Ivoire’i vetes püügiluba omavate laevade nimekiri. 2. jagu Litsentse reguleerivad tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada. 2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul. 3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: - 3850 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis vastab 110 tonni eest aastas makstavale litsentsitasule. - 1400 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis vastab 40 tonni eest aastas makstavale litsentsitasule. 4. Liikmesriigid teatavad Euroopa Komisjonile hiljemalt iga aasta 15. juuniks möödunud aasta püügikoguse tonnides, nagu on kindlaks määranud alljärgnevas punktis 5 osutatud teadusinstituudid. 5. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpparuande hiljemalt n+1 aasta 31. juuliks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiandmete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR) ja Côte d'Ivoire’i okeanoloogiakeskus (CRO) . Lõpparuande edastab Euroopa Komisjoni delegatsioon. 6. Nimetatud lõpparuanne edastatakse samaaegselt Côte d'Ivoire’i kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomanikele. 7. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad (koguste eest, mis ületavad tuunipüügiseinerite puhul 110 tonni ja triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul 40 tonni) Côte d'Ivoire’i pädevatele ametiasutustele hiljemalt n + 1 aasta 31. augustiks arveldusarvele, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 6, summas 35 eurot tonni kohta. 8. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. II peatükk – Kalastusvööndid 1. Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest. III peatükk – Püügiaruanded 1. Käesolevas lisas mõistetakse Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis toimuva ühenduse laeva püügireisi kestuse all: - kas ajavahemikku Côte d'Ivoire’i kalastusvööndisse sisenemise ja kalastusvööndist lahkumise vahel - või ajavahemikku laeva Côte d'Ivoire’i kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni ja/või lossimiseni. 2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Côte d'Ivoire’i vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Côte d'Ivoire’i kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametiasutustel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide poolt vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine: 2.1 Litsentsi aastase kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete originaalid füüsilisel kandjal saadetakse Côte d'Ivoire’i kalanduse eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Aruanded saadetakse faksiga (225 21 35 04 09 või 225 21 35 63 15) või elektronpostiga. 2.2 Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 esitatud püügipäeviku vormile. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Côte d'Ivoire’i kalastusvööndit”. 2.3 Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja. 2.4. Püügiaruanded peavad olema usaldusväärsed, et võimaldada jälgida kalavarude arengut. 3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Côte d'Ivoire’i valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Côte d'Ivoire’i kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni. 4. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise aruannete süsteemi rakendamise edendamises, mis põhineb kogu teabe ja eespoolkirjeldatud dokumentide vahetamisel elektroonilisel teel. Lepinguosalised lepivad kokku, et kirjalikud aruanded (logiraamat) asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise failiga. IV peatükk – Meremeeste töölevõtmine 1. Tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade omanikud kohustuvad tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal: - tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV riikide meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi püügipiikonnas, - triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV riikide meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis. 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV riikide meremehi. 3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4. AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 5. AKV meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. AKV meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 6. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. V peatükk – Tehnilised meetmed Kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta. VI peatükk – Vaatlejad 1. Laevad, millel on lubatud käesoleva kokkuleppe alusel Côte d'Ivoire’i vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad. 1.1 Pädeva asutuse taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale ühe kõnealuse kalandusorganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Côte d'Ivoire’i vetes püütud saagikoguseid. 1.2 Pädev asutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist. 1.3 Kalalaevatunnistuse väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev asutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest sõltuvalt võib pädevate Côte d'Ivoire’i ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Côte d'Ivoire’i kalastusvööndi vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse. 6. Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub antud piirkonnast väljaspool, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Côte d'Ivoire’i vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid: 8.1 jälgib laevade püügitegevust; 8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3 võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; 8.4 märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.5 kontrollib Côte d'Ivoire’i kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.6 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; 8.7 edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1 võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale asutusele, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatlejad kirjutavad aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohaseks peetavad märkused, või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia. 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev asutus. 15. Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate huvitatud riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas. Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad Côte d'Ivoire’i vetes püügilitsentsi omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Côte d'Ivoire’i pädevate asutuste poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid. VII peatükk – Kontroll 1. Vastavalt käesoleva lisa 1. jao punktile 13 ajakohastab Euroopa Ühendus nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt välja antud kalapüügi litsents. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Côte d'Ivoire’i ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse. 2. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Côte d'Ivoire’i ametiasutustele saadetud nimekirja kavandi ja käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Côte d'Ivoire’i pädev asutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sellisel juhul võib laevaomanik saada selle nimekirja kinnitatud koopia, mida hoitakse laeva pardal litsentsi asemel kuni viimase välja andmiseni. 3. Kalastusvööndisse sisenemine ja sealt lahkumine 3.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Côte d'Ivoire’i kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Côte d'Ivoire’i ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades ühtlasi oma pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest. 3.2 Lahkumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teatamine toimub eelistatavalt faksi teel (225 21 35 04 09 või 225 21 35 63 15) või e-posti teel ( ) või vajadusel raadio teel (kutsung ). 3.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Côte d'Ivoire’i asutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks. 3.4 Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress ka püügiloa väljastamisel. 4. Kontrollimenetlused 4.1 Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Côte d'Ivoire’i ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. 4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. 5. Laevaseire satelliitsüsteem 5.1 Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid ühenduse laevu jälgitakse 3. liites esitatud sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Côte d'Ivoire’i valitsus on Euroopa Komisjoni Côte d'Ivoire’is asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade satelliitsüsteemiga laevaseirekeskuse töölehakkamisest Côte d'Ivoire’is. 6. Laeva peatamine 6.1 Côte d'Ivoire’i pädevad asutused teavitavad Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis ühenduse laeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 36 tunni jooksul. 6.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 7. Peatamise protokoll 7.1 Laeva kapten kirjutab Côte d'Ivoire’i pädeva asutuse koostatud protokollile alla. 7.2 Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande "allkirjast keeldunud". 7.3 Kapten juhatab laeva Côte d'Ivoire’i ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist kergekujulise rikkumisega, võib Côte d'Ivoire’i pädev asutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata. 8. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine 8.1 Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Côte d'Ivoire’i pädevad asutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 8.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 9. Laeva peatamise juhtumi menetlus 9.1 Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse teel. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist. 9.2 Rahumeelse lahenduse korral määratakse trahvi suurus Côte d'Ivoire’i õigusaktide alusel. 9.3 Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Côte d'Ivoire’i pädevate ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 9.4 Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Côte d'Ivoire’i pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa. 9.5 Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või niipea - kui laevaomanik on maksnud eespool nimetatud punktis 9.3 osutatud pangatagatise ja kui see on Côte d'Ivoire’i pädevatele asutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni. 10. Ümberlaadimised 10.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Côte d'Ivoire’i vetes ümber laadida, teevad seda Côte d'Ivoire’i sadamates ja/või reidil. 10.2 Kõnealuste laevade omanikud edastavad Côte d'Ivoire’i pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: - ümberlaadivate kalalaevade nimed; - kaubalaeva nimi, IMO number ja päritoluriik; - ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; - ümberlaadimise päev ja koht. 10.3 Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Côte d'Ivoire’i kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Côte d'Ivoire’i pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Côte d'Ivoire’i kalastusvööndist lahkuda. 10.4 Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Côte d'Ivoire’i kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi. 11. Côte d'Ivoire’i sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Côte d'Ivoire’i inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. LIITED 1 – Kalapüügiloa taotlusvorm 2 – ICCATi püügipäevik Sätted, mis on seotud laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil jälgimisega ja Côte d'Ivoire’i kalastusvööndi koordinaadid Liide 1 MINISTÈRE DE LA PRODUCTION ANIMALE BP V 84 Abidjan (Côte-d'Ivoire’i Vabariik) | RÉPUBLIQUE DE CÔTE- D'IVOIRE UNION-DISCIPLINE-TRAVAIL | PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS A OSA 1. Laevaomaniku nimi: …………………………………………………………………………………………………………………… 2. Laevaomaniku kodakondsus: ………………………………………………………………………………………….…………….…… 3. Laevaomaniku aadress: …………………………………………………………….………………………………….... ……………………………………………………………………………………………………………………………………………….…… ……………………………………………………………………………………………………………………………………………….…… B OSA (Täita iga laeva kohta) 1. Kehtivusaeg: 2. Laeva nimi: …………………………………………………………………………………………………………………………………… 3. Ehitusaasta: …………………………………………………………………………………………………………………………… 4. Algne lipuriik: …………………………………………………………………………………………….………………………………..… 5. Praegune lipuriik: …………………………………………………………………………………………………………………… 6. Mis ajast sõidab praeguse lipu all: …………………………………………………………………………………………………….……… 7. Laeva ostmise aasta: ……………………………………………………………………………………………………………………………… 8. Sadam ja registreerimisnumber: ……………………………………………………………………………………………………… 9. Tegevuspiirkonnad: ………………………………………………………………………………………………………………………….…….. 10. Püügiliik …………………………………………………………………………………………………………………………………… 11. Brutoregistertonnaaž: …………………………………………………………………………………………………………………………………. 12. Netoregistertonnaaž: ………………………………………………………………………………………………………………………………….. 13. Raadiokutsung: …………………………………………………………………………………………………………………………… 14. Kogupikkus (meetrites): ……………………………………………………………………………………………………………….…. 15. Vöör (meetrites): …………………………………………………………………………………………………………………………….…. 16. Süvis (meetrites): ………………………………………………………………………………………..………………………………………. 17. Kere materjal: 18. Mootori võimsus: ………………………………………………………………………………………………………………………..…… 19. Kiirus (sõlmedes): …………………………………………………………………………………………………………………………….…… 20. Kajutid: ………………………………………………………………………………………………………………………………….……….. 21. Trümmi mahutavus (m³): ……………………………………………………………………………………………………………..…… 22. Kalaruumide mahutavus (m³): ……………………………………………………………………………………………………………. 23. Külmutusvõimsus (tonni/24h) ja kasutatav süsteem: ……………………………………………………………………………………….. 24. Kere värv: ………………………………………………………………………………………………………………………….….. 25. Tekiehitiste värv………………………………………………………………………………………………………………………….….. 26. Meeskonna suurus: ………………………………………………………………………………………………………………………….…. 27. Sidevarustus pardal: Liik | Mark | Mudel | Võimsus (vattides) | Ehitamise aasta | Sagedused | Vastuvõtusagedus | Edastamissagedus | 28. Navigatsiooni- ja avastamisseadmed . Liik | Mark | Mudel | 29. Kasutatavad lisalaevad (iga laeva kohta) …………………………………………………………………………………………….. 29.1. Kogumahutavus: ……………………………………………………………………………………………………………………………………. 29.2. Kogupikkus (meetrites): ………………………………………………………………………………….…………………………… 29.3. Vöör (meetrites): ………………………………………………………………………………………………………………………….…. 29.4. Süvis (meetrites): ………………………………………………………………………………………………………………………….….. 29.5. Kere materjal: ……………………………………………………………………………………………………...…. 29.6. Mootori võimsus: ………………………………………………………………………………………………………………………….. 29.7. Kiirus (sõlmedes): ………………………………………………………………………………………………………………………………. 30. Lisaseadmed kalade avastamiseks (isegi kui need ei ole laevale installeeritud): ………………………………………………….. ………………………………………………………………………………………………………………………………………………….. 31. Kodusadam: …………………………………………………………………………………………………………………………………. 32. Kapteni nimi: …………………………………………………………………………………………………………………………..…. 33. Aadress: ……………………………………………………………………………………………………….…………………………..…... 34. Kapteni kodakondsus: Lisada: - kolm värvilist fotokoopiat laeva (külgvaates), lisalaevade ja kalade avastamise seadmete fotodest, - kasutatavate mootorite pilt ja täpne kirjeldus, - dokument, mis kinnitab, et laevaomaniku esindaja on volitatud käesolevale taotlusele alla kirjutama. ………………………… | ………………………………………………………….. | (Taotluse kuupäev) | Laevaomaniku esindaja allkiri | Liide 2 RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK | Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) | Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ | Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... | Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ | Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………………………………………...... | (Aruande koostaja): ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | Püügireisi number: | Kuupäev | Statistiline püügipiirkond | Pinnavee temperatuur (ºC) | Püügi-koormu s Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) | 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta | 3 – „Päeva“ all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõpetamist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. | 2– Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania. | 4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. | KUUPÄEV…………………………………..KELLAAEG | KUUPÄEV…………………………………..KELLAAEG | LOGI ......................................................................................................................................... | LOGI ............................................................................................................................................. | 11.0301 | Kohustuslik | Liigendatud[4] | EI | EI | EI | Nr 2 | 11.010404 | Kohustuslik | Liigendamata[5] | EI | EI | EI | Nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest eurodes Meetme soovituslik finantskulu kokku | Personal kokku | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire’i Vabariigi vahelise kalanduslepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 30. juunil 2007. Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2013. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire’i Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis. Uus protokoll hõlmab peamiselt järgmisi valdkondi: - Püügivõimalused : 25 tuunipüügiseinerit, 15 triivõngejadaga kalapüügilaeva, järgmise jaotusega (tuginedes eelmise protokolli kalapüügivõimaluste jaotamise meetodile, liikmesriikide taotlustele ja liikmesriikide poolt seniste võimaluste kasutamisele liikide kaupa), s.o: ( tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa: 10, Hispaania: 15 ( triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania: 10, Portugal: 5 - Aastane võrdluskogus: 7 000 tonni tuunikala - Aastase rahalise toetuse suurus: 595 000 eurot - Laevaomanike makstavad ettemaksud ja tasud [11] : seinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade eest 35 eurot ühe Côte d'Ivoire’i kalastusvööndis püütud tuunikala tonni kohta. Aastase ettemaksu suuruseks on kinnitatud 3 850 eurot tuunipüügiseinerilt ja 1 400 eurot triivõngejadaga kalapüügilaevalt. 5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Uus partnerlusleping on oluline, kuna ühenduse mittesekkumine asenduks eralepingutega, mis ei taga jätkusuutliku püügi jätkumist. Ühendus loodab ka, et selle partnerluslepingu raames teeb Côte d'Ivoire’i Vabariik ühendusega tihedat koostööd piirkondlikes organisatsioonides nagu Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) ebaseadusliku püügi vastase võitluse alal ja siirdekalade varude hea haldamise nimel. 5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta ühenduse kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ja arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks, et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist ühenduse vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmiste näitajate jälgimist: ( püügivõimaluste täitmise taseme jälgimine; ( püügiandmete ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs; ( tööhõive parandamine ja lisaväärtuse suurendamine ühenduses; ( ühenduse turu stabiliseerumise toetamine; ( üldise eesmärgi – Côte d'Ivoire’i vaesuse vähendamise – saavutamise toetamine, mis hõlmab panustamist tööhõivesse ja infrastruktuuride väljaarendamisse ning toetust riigieelarvele; ( tehniliste ja ühiskomitee koosolekute arv. 5.4 Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1 Järelevalvekord Komisjon (kalanduse peadirektoraat koos EÜ delegatsiooniga Abidjanis, Côte d'Ivoire’is) tagab korrapärase järelevalve partnerluslepingu rakendamise üle, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. 6.2 Hindamine 2006. aasta oktoobris viidi lõpule 2004.–2007. aasta protokolli põhjalik hindamine, milles osales sõltumatute konsultantide konsortsium, et võimaldada läbirääkimiste alustamist uue protokolli sõlmimiseks. 6.2.1 Eelhindamine Hindamisel määratleti EÜ huvina järgmist: - Euroopa laevastike vajadustele vastu tulles aitab kalandusleping Côte d'Ivoire’iga toetada ühenduse tuunikalatööstuse elujõulisust, mis sõltub seinnoodapüügist Atlandi ookeanis; - hinnangute kohaselt aitab lepingu protokoll tagada Euroopa tuunikalatööstuse elujõu, pakkudes sellest sõltuvatele ühenduse laevadele ja tööstustele keskpikaks perioodiks kooskõlastatud õiguslikku keskkonda ja läbipaistvust. Seoses Côte d'Ivoire’i huviga sõlmida leping olid hindamise peamised järeldused järgmised: - kalandusleping aitab tagada Abidjani tuunisektori ettevõtjate elujõu, andes neile teatava õigusliku kindluse ja väljavaates keskpikaks perioodiks; - kalandusleping mõjutab ka Abidjani kalapüügiga seonduvate kalatööstusharude elujõulisust Côte d'Ivoire’is. Lisaks asjaomaste laevade püütud saagi otsesele kaubanduslikule väärtusele annab leping ilmset kasu veel järgmistes valdkondades: - tööhõivetagatised kalalaevade pardal; - tööhõive paranemine sadamates, oksjoniturgudel, töötlustehastes, laevaehitustehastes, teenindusettevõtetes jne; - tööhõivevõimaluste tekitamine piirkondades, kus puuduvad muud töövõimalused; - ühenduse kalaga varustamise parandamine. - Ühenduse sekkumise lisandväärtus: Ühenduse sõlmitud kalanduslepinguga tagatakse lepinguosaliste kohustuste raames hea varude haldamine, mis eraõiguslike kokkulepete puhul alati tagatud ei ole. Lisaks luuakse kalanduslepingu abil uusi töökohti EÜ riikidest ja kolmandatest riikidest pärinevate meremeeste jaoks. Kalandusleping tagab samuti olulise osa ressurssidest, millega rahastatakse Côte d'Ivoire’i kalanduspoliitikat. – Ohud ja alternatiivsed võimalused : Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summasid ja omanike litsentsitasusid ei kasutata nõuetekohaselt (pettus), samuti asjaolu, et välisriikide kalalaevad ei rakenda litsentse ega allu järelevalvemeetmetele. Nende ohtude vältimiseks oleks soovitatav tugevdada merekontrolli meetmeid, parandada laevade seiret satelliitseiresüsteemide abil (VMS), rahastada meetmeid, mis toetavad kohalikke kalureid jne. 6.2.2 Lepingu majandusliku väärtuse ja ühenduse rahalise toetuse eelhinnang Uue kalandusalase partnerluslepinguga nähakse ette ühenduse eraldised, mis moodustavad 2007.–2013. aastate protokolli kehtivuse ajal aastase rahalise toetuse summas 595 000 eurot. 6.2.3 Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Hindamisaruandes soovitatakse võrdluskoguse mõningast vähendamist 7000 tonnini. Soovitatakse ka pidada läbirääkimisi, et võimaldada juurdepääs umbes 25 laevale (34 asemel), võttes nii arvesse i) seinerite arvu tegelikku vähenemist pärast 2002. aasta ja ii) võimalust, et teatavad seinerid pöörduvad tagasi Atlandi ookeanile. Triivõngejadaga laevade püügivõimalused soovitatakse üldjoontes säilitada, et asjaomased laevad saaksid vajadusel kalastusvööndeid leida. Uus leping hõlmab rahalist toetust Côte d'Ivoire’i valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames tehtud algatuste rakendamiseks. Ühendus ning Côte d'Ivoire’i valitsus peaksid kokku leppima mitmeaastase valdkondliku kava osas, mis hõlmaks seda rahalist toetust (100 % kogu toetussummast). See kavade koostamine toimub intensiivse ja pideva lepinguosaliste vahelise dialoogi käigus. 6.2.4 Edasise hindamise tingimused ja sagedus Tuginedes 2006. aasta oktoobris lõpetatud uuringule (vt punkt 6.2) ja selleks, et tagada piirkonnas jätkusuutlik kalapüük, teostatakse enne protokolli iga järgmist uuendamist majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju hinnang. Punktis 5.3 loetletud näitajaid kasutatakse järelhinnangu andmiseks. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Lepingu raames ühenduse antud rahalise toetuse kasutamine on täielikult asjaomase kolmanda riigi vastutusalas. Seejuures on komisjon võtnud kohustuse püüda algatada pidev poliitiline dialoog ja koostöö, et parandada protokolli haldamist ja tugevdada ühenduse panust kalavarude jätkusuutlikku majandamisse. Kõikide komisjoni poolt kalanduslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt selgitada täpselt välja kolmandate riikide pangakontod, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 ETTEPANEKU EESMÄRGID NENDE FINANTSKULU JÄRGI (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Meede 1 | Meede 2 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ametnikud või ajutine personal[14] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0.25 | B*, C*/AST | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0.15 | Art 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[15] | Art 11 01 04 04 kohaselt rahastatav personal[16] | KOKKU | 0.40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus - Läbirääkija abistamine kalanduslepingu läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel: - osaleda kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - valmistada voliniku jaoks ette hinnanguaruanded ja läbirääkimiste strateegia; - esitada komisjoni seisukohad ja kaitsta neid nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osaleda kompromisslahenduse otsingul koos lepingu lõplikus tekstis nimetatud liikmesriikidega; - Lepingute täitmise järelevalve: - kalanduslepingute igapäevane järelevalve; - kohustuste ja rahalise hüvitise maksete ning sihtmeetmete või ka vastutustundliku kalapüügi arendamise rahastamise ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute täitmise kohta korrapäraste aruannete koostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised küsimused; - nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ning lepingu tekstide koostamine; - ülevõtmismenetluste käivitamine ja järelevalve. - Tehniline tugitegevus: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine ühiskomitee jaoks. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimistega seotud küsimustes nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides; - Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele vastuste koostamine. - Talitustevahelised konsultatsioonid ja koordineerimine: - koostöö teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet käsitlevates küsimustes; - talitustevahelisi konsultatsioonide korraldamine ja nende käigus tekkinud küsimustele vastamine. - Hindamine: - mõju hindamise ajakohastamises osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hinnanguindikaatorite analüüs. 8.2.3 Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul). X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2006. aastaks ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) eurodes Eelarverida: 11010404 (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[17] | Muu tehniline ja haldusabi | - sise- | - välis- (1) | 40000 | 40000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 40000 | 40000 | (1) kehtiva protokolli järelhinnang ja järgmise protokolli eelhinnang 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud Ametikoha liik | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | Ametnikud ja ajutine personal (11 01 01) | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 280 800 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | Võrdlussummast VÄLJA jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 280 800 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. - 1A = 117 000 eurot *0,25 = 29 250 eurot 1B = 117 000 eurot *0,075 = 8 775 eurot 1C = 117 000 eurot *0,075= 8 775 eurot Vahesumma: 46 800 eurot (0,0468 miljonit eurot aastas) Kokku: 46 800 eurot aastas (0,0468 miljonit eurot aastas) Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 90 000 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | XX 01 02 11 03 – Komiteed[18] | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 60 000 | XX 01 02 11 04 - Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummadest VÄLJA) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 150 000 | [1] ELT C [2] ELT C [3] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. [4] Liigendatud vahendid [5] Liigendamata vahendid [6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase 11 jaotise peatüki 11 01 alla. [7] Vastavalt protokollile võib kalapüügivõimalusi vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et teadusalaste nõuannete järelduste kohaselt ei kahjusta see suurendamine CM[pic]te d'Ivoire i kalab kalapüügivõimalusi vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et teadusalaste nõuannete järelduste kohaselt ei kahjusta see suurendamine Cōte d'Ivoire’i kalavarude säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada protokolli artikli 2 lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (1 190 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal (sõltuvalt eelarveliste vahendite olemasolust). [8] Kulud, mis kuuluvad 11 jaotise 11 01 04 peatüki alla. [9] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatüki alla, välja arvatud artikkel 11 01 04. [10] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [11] Laevaomanike makstavad ettemaksud ja tasud ei mõjuta ühenduse eelarvet. [12] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [13] Vastavalt protokollile võib kalapüügivõimalusi vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et teadusalaste nõuannete järelduste kohaselt ei kahjusta see suurendamine Cōte d'Ivoire’i kalavarude säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada protokolli artikli 2 lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (1 190 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal (sõltuvalt eelarveliste vahendite olemasolust). [14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [16] Ametikoha kulud sisalduvad võrdlussummas. [17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [18] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.