1.Sissejuhatus

Nõukogu määruses (EL) nr 2007/2004, millega loodi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“), mida tavaliselt nimetatakse Frontexiks (Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur), on sätestatud, et amet „võib teha koostööd käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes pädevate kolmandate riikide ametiasutustega nendega kokkulepitud töökorra raames aluslepingu asjakohaste sätete kohaselt“ . Määrus (EL) 2016/1624, millega aastal 2016 asendati nõukogu määrus (EL) nr 2007/2004, sisaldas sama sätet, seekord nõudega, et töökord peab olema kokku lepitud „vastavalt liidu õigusele ja poliitikale“. Praegu kehtib 18 kolmandate riikide piirihaldusasutustega kokku lepitud töökorda, kõik peale kahe on koostatud nõukogu määruse (EL) nr 2007/2004 kohaselt.

2.Koostöö kolmandate riikide ametiasutustega

2019. aastal jõustus määrus (EL) 2019/1896, mida tavaliselt nimetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruseks (edaspidi „määrus“). Määruses on sätestatud: „amet võib teha oma ülesannete täitmiseks koostööd kolmandate riikide asutustega, mis on pädevad käesoleva määrusega reguleeritud küsimustes“ . Kolmandate riikide ametiasutustega koostööd tehes peab amet tegutsema liidu välissuhete poliitika raamistikus, saades tuge liidu delegatsioonidelt, ning kui see on kohane, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidelt ja operatsioonidelt ning koordineerides nendega oma tegevust . Määruse kohaselt peab amet operatiivkoostöö juhtimisega seotud küsimustes tegutsema kolmandate riikide ametiasutustega kokku lepitud töökorra raames . Töökorras tuleb kindlaks määrata koostöö ulatus, iseloom ja eesmärk .

Enne kui amet saab alustada ametlikke läbirääkimisi töökorra üle, peab komisjon selle heaks kiitma. Enne töökorra sõlmimist peab selle heaks kiitma ameti haldusnõukogu. Töökordasid kolmandate riikidega käsitlevate haldusnõukogu otsuste ettepanekute vastuvõtmiseks on vaja asjaomase kolmanda riigi naaberliikmesriike esindavate haldusnõukogu liikmete poolthäält . Lisaks peab amet olema esitanud Euroopa Parlamendile „üksikasjaliku teabe töökorra osaliste ja kavandatava sisu kohta“ ning ta peab töökorra omal algatusel avalikustama.

3.Näidistöökord

Määruses kutsutakse komisjoni üles koostama pärast ameti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Andmekaitseinspektori ja muude asjaomaste liidu organite või asutustega konsulteerimist näidistöökorra . Näidistöökord peab sisaldama põhiõiguste ja andmekaitsemeetmetega seotud sätteid .

Sellest lähtuvalt sisaldab näidistöökord järgmisi erisätteid.

-Artiklis 1 sätestatakse töökorra kohaldamisala, mis hõlmab operatiivkoostöö järkjärgulist arendamist kestliku operatiivpartnerluse saavutamiseks integreeritud piirihalduse valdkonnas.

-Artiklis 2 kirjeldatakse töökorra eesmärki, milleks on edendada integreeritud piirihalduse tõhusat rakendamist, kaitsta välispiire ja hõlbustada tagasisaatmise rakendamist.

-Artiklis 3 sätestatakse pooltevahelise operatiivkoostöö võimalikud viisid.

-Artikliga 4 tagatakse, et töökorra kohaldamisel järgitakse alati täielikult põhiõigusi, ning nähakse ette, et põhiõiguste järgimise tagavad ameti põhiõiguste ametnik ja põhiõiguste vaatlejad.

-Artikkel 5 võimaldab pooltel EUROSURi raames teavet vahetada, jagada või levitada vastavalt töökorrale lisatavatele tingimustele.

-Artikliga 6 reguleeritakse tundliku salastamata teabe vahetamist ja keelatakse salastatud teabe vahetamine ilma eraldi halduskokkuleppe sõlmimiseta ameti ja kolmanda riigi vahel.

-Artikkel 7 sisaldab sätteid töökorra alusel saadud teabe edasisaatmise ja asjakohase konfidentsiaalsuse kohta.

-Artikkel 8 sisaldab isikuandmete töötlemise ja kaitse norme.

-Artiklis 9 on sätestatud, et kolmas riik peab asjaomaseid liidu asutusi ennetavalt teavitama, kui ta saab teada väidetavast pettusest, korruptsioonist või muust ebaseaduslikust tegevusest, mis võib mõjutada Euroopa Liidu huve.

-Artikliga 10 võimaldatakse pooltel leppida kokku koostöökavad ja nimetada töökorra rakendamiseks koordinaatorid.