SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Nõukogu määruses (EÜ) nr 539/2001 on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Määrust (EÜ) nr 539/2001 kohaldavad kõik liikmesriigid peale Iirimaa ja Ühendkuningriigi.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014 muudeti määrust (EÜ) nr 539/2001, kandes 19 riiki üle II lisasse, kus on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud. Kõnealused 19 riiki on: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Colombia, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Peruu, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu. II lisas on lisatud igale nimetatud riigile osutavale viitele joonealune märkus, milles täpsustatakse, et „vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast”.

Määrus (EL) nr 509/2014 võeti vastu 20. mail 2014 ja see jõustus 9. juunil 2014. Juulis 2014 esitas komisjon nõukogule soovituse anda talle volitused alustada läbirääkimisi viisavabaduslepingu sõlmimiseks järgmise 17 riigiga: Araabia Ühendemiraadid, Belau, Dominica, Grenada, Ida-Timor, Kiribati, Marshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Saalomoni Saared, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu ning Vanuatu. 9. oktoobril 2014 esitas nõukogu komisjonile läbirääkimisjuhised.

Esimesed viisavabaduslepingud sõlmiti 6. mail 2015 (Araabia Ühendemiraatidega), 26. mail 2015 (Ida-Timoriga) ja 28. mail 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Samoa, Trinidadi ja Tobago ning Vanuatuga) ning alates lepingute allakirjutamise kuupäevast kuni nende jõustumiseni kohaldatakse neid ajutiselt.

Läbirääkimisi Kiribatiga alustati 17. detsembril 2014 ja need toimusid kirjavahetuse teel. Järgnenud mõttevahetuste käigus jõuti kokkuleppele kõikides aspektides. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu kirjavahetuse teel 6. mail 2015 (Kiribati) ja 10. juunil 2015 (EL). Liikmesriikidele teatati sellest nõukogu viisatöörühma 15. juuni 2015. aasta koosolekul.

2.ÕIGUSLIK ALUS

Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.

Lisatud ettepanek on õigusakt lepingu allkirjastamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.

Asjaolu, et Kiribati on võimeline viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul, ja pidades silmas pikka ajavahemikku, mis on möödunud sellest, kui komisjon esimest korda tegi ettepaneku vabastada Kiribati kodanikud viisanõudest (2012. aasta novembris), nähakse allkirjastamist käsitleva otsuse ettepanekuga ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 5 kohaselt ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast kuupäevast. Võttes arvesse, et lepingu sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut, teatab komisjon Euroopa Parlamendile lepingu ajutisest kohaldamisest.

3.LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on Euroopa Liidule vastuvõetav.

Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

Eesmärk

Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Kiribati kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Kiribati võib lepingu peatada või lõpetada ainult kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes ning liit võib omakorda lepingu peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis.

Kohaldamisala