1.Sissejuhatus

Euroopa investeerimiskava edu rahaliste vahendite suunamisel projektidesse, millel on lisaväärtus Euroopa majanduse jaoks, sõltub osaliselt ELi ja selle liikmesriikide kollektiivsest suutlikkusest ületada piiriülese investeerimise takistusi. Seega pühendus komisjon Euroopa investeerimiskava kolmanda alustala osana, mis keskendub investeerimistõkete kõrvaldamisele, kapitaliturgude liidu loomise protsessi kiirendamisele.

Integreeritud finantsturgude loomine kapitaliturgude liidu osana nõuab tähtsaid otsuseid ELi tasandil, kuid ühtlasi iga liikmesriigi otsustuskindlaid kohustusi kaotada siseriiklikke tõkkeid. Siseriiklikul tasandil tegutsemine on vajalik selleks, et luua selge, prognoositav ja stabiilne keskkond, mis suurendab investeerimist ja tõhustab kapitalipaigutust ning lõpuks hoogustab äri ja taristu rahastamist.

Pärast majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 2015. aasta juuni üleskutset on komisjon ja liikmesriikide esindajate eksperdirühm teinud koostööd, et määrata kindlaks piiriüleste kapitalivoogude siseriiklikke tõkkeid ning leida parim viis nende tõkete kaotamiseks, mis ei ole põhjendatud avaliku huvi kaalutluste tõttu või mis on ebaproportsionaalsed. Euroopa Parlament on osalenud selles koostöös vaatlejana. Kõnealuse töö tulemuseks peaks olema nende tõkete kõrvaldamise ühine tegevuskava, mis täiendaks teisi algatusi olemasolevate investeerimistõkete puhul, mille komisjon on tuvastanud Euroopa poolaasta ja kapitaliturgude liiduga seotud töö kontekstis. Neist viimane on suunatud kapitaliturgude arendamisele, mida toetab struktuurireformi tugiteenistus.

Komisjon leiab, et kõnealune liikmesriikidega koostöö tegemise meetod võib siseriiklike nõuete vastastikuse hindamise, vastastikuste eksperdihinnangute ja parimate tavade vahetamise alusel tuua olulist kasu. Selles vaimus hakkas eksperdirühm tegelema mitme tõkkega, mis kuuluvad peamiselt siseriikliku pädevuse valdkonda ning mis valiti liikmesriikide esitatud teabe ja sidusrühmade erinevatele kapitaliturgude liiduga seotud konsultatsioonidele antud vastuste alusel. Käesolev aruanne on komisjoni tõlgendus õiguslikust olukorrast liikmesriikides vastavalt kättesaadavatele tõenditele ja kättesaadavale teabele. Pärast käesoleva aruande esimese versiooni vastuvõtmist 27. veebruaril 2017 on komisjoni tähelepanu juhitud teatavatele ebatäpsustele, mis on peamiselt tingitud mittetäielikust või vastuolulisest teabest. Seetõttu otsustas komisjon võtta vastu käesoleva muudetud versiooni.

Esimesed eksperdirühma tuvastatud tõkked hõlmavad probleeme, mis takistavad investorite piiriülest tegevust kogu investeerimistsükli jooksul. Aruanne eristab eeltõkkeid (mis valmistavad muret piiriülest tegevust kaaluvatele investoritele), vahetõkkeid (mis takistavad investoritel säilitada või suurendada oma piiriülest varade mahtu) ja järeltõkkeid (mis põhjustavad investeerimisprotsessi lõpus raskusi).

Iga kõnealune aruanne tugineb eksperdirühma aruteludele ning nendes pakutakse välja edasised meetmed, ilma et need tingimata väljendaksid liikmesriikide konsensust igal teemal. Komisjon loodab, et liikmesriigid jõuavad ühise tegevuskava suhtes kokkuleppele ja tegutsevad vastavalt. Ta kavatseb jälgida tegevuskava rakendamist, jätkates samal ajal koostööd liikmesriikidega, et koguda täielikku ja ajakohastatud teavet, ja kutsub eksperdirühma üles tuvastama teisi kapitaliturgude liiduga seotud valdkondade tõkkeid. Ta käsitab tegevuskava pidevalt muutuva dokumendina, mida peab ajakohastama lisameetmetega, mis tuleb võtta seoses teises etapis tuvastatavate võimalike tõketega enne 2019. aastat.

2.Eeltõkked

2.1.Investeerimisfondide piiriülese turustamise tõkked

Võttes arvesse, et 80 % vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondide) vahenditest ja 40 % alternatiivsetest investeerimisfondidest (AIF) turustatakse piiriüleselt, on ELi turustusluba panustanud eduka piiriülese turu loomisesse. Fondide turustamine on aga endiselt geograafiliselt piiratud. Kolmandikku piiriüleselt turustatavatest fondidest saab investeerida ainult ühes muus liikmesriigis ja teist kolmandikku kõige rohkem neljas muus liikmesriigis. Põhjuseks võivad olla fondide turustuskanalite koondumine liikmesriikides, kultuurilised eelistused ja stiimulite puudus piiriüleseks konkureerimiseks. Erinevatele konsultatsioonidele antud vastustes osutatakse lisaks aga täiendavatele siseriiklikele nõuetele, mille liikmesriigid on võtnud vastu alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi ja eurofondide direktiivi ülevõtmisel.

Eksperdirühma tööga keskenduti selles valdkonnas siseriiklikest õigusnormidest või tavadest tulenevate tõkete tuvastamisele ja kaotamisele. Lisaks sellele ja võttes arvesse vajadust tegutseda ELi tasandil, algatas komisjon avaliku konsultatsiooni investeerimisfondide piiriülese turustamise tõkete kohta, mis võtab ühtlasi neid teemasid arvesse. Komisjoni konsultatsioonist tulevad edasised sammud, mille puhul võetakse arvesse käesolevat aruannet, tehakse aegsasti teatavaks.

2.1.1.Turustusnõuded

Mitu liikmesriiki väitis, et suured erinevused siseriiklikes eeskirjades ja erinevad järelevalvealased lähenemisviisid olid varahalduse sektoris täielikult tõhusa ELi loa puhul olulised tõkked.

Õiguskindlusetus on väga suur:

i) fondi elutsükli väga varajases etapis, näiteks enne fondi käivitamist, kui varahalduritel võib vaja olla testida potentsiaalsete investorite huvi; ning

ii) kui fond on käivitatud ja potentsiaalsetel klientidel on võimalik fondijuhtidega ühendust võtta.

Fondivalitsejatel tuleb kanda siseriikliku turunduse, finantstoodete reklaami ja tarbijakaitse korra uurimise ning selle täitmisega seotud kulusid, mille hulka kuuluvad aeganõudvad tõlketööd ja nende turundusmaterjalide puhul nõutud muudatused.

Selguse suurendamiseks arutasid eksperdirühma liikmesriigid ka seda, kas potentsiaalsetele kutselistele klientidele suunatud eelturustamise ja nende esitatud pöördpakkumised saab fondi osakute või aktsiate „turustamise“ määratlusest välja jätta, nii et kummagi suhtes ei peaks kohaldama siseriiklikke turustamisnõudeid.

Eksperdirühm leidis, et eelturustamine peaks hõlmama olukordi, kus piiratud arvule potentsiaalsetele kutselistele klientidele esitatakse märkimisdokumentide asemel fondi dokumentide kavandid, sest märkimine ei ole veel võimalik.