Brüssel 14.9.2004

KOM(2004) 597 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada mootorikütusele erinevat maksumäära

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

TAOTLUSE ESITAMINE

Prantsuse võimud saatsid komisjonile 16. juunil 2004 vastavalt nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi nr 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduseraamistik)[1], artiklile 19 kirja, milles taotlesid luba kohaldada diislikütuse ja pliivaba bensiini puhul erinevat maksumäära ning seda riigireformi raames, mis hõlmab eelkõige teatavate konkreetsete keskvõimu volituste üleminekut kohalikule tasandile.

Taotluse üldraamistik

Prantsuse valitsus on jõudnud siiani riiklikul tasemel toimunud tegevuse detsentraliseerimise uue etapini. Põhiseaduse ülevaatamine märtsis 2003 andis raamistiku riigi pädevuses oleva tegevuse ülekandmiseks haldusterritoriaalsetele üksustele (kommuunid, departemangud, regioonid) ja katsetuste läbiviimiseks nende üksuste poolt.

Pädevuse ülekandmisega kaasnevad seaduse järgi ka vastavad rahastamisvahendid. Neis raames langetas Prantsuse valitsus pärast põhjalikku uurimist valiku naftatoodete riigimaksule (TIPP – Taxe Intérieure sur les Produits Pétroliers; tegemist on aktsiisimaksuga). Rakendatakse kaht erinevat teineteist täiendavat meedet.

Ühelt poolt kantakse osa praegu kõige enam kasutatavate mootorikütuste (diislikütus ja pliivaba bensiin) pealt saadavast riiklikust aktsiisist üle regioonidele. Summa oleks igas regioonis sama ja iga regiooni vahendid sõltuksid tema territooriumil reaalselt toimunud mootorikütuse tarbimisest. Maksustamise ülekandmine sõltub osaliselt ülekantava pädevuse tasemest ja regioonide hetkeolukorrast seoses pädevusega, mis neile on antud. Eesmärgiks on tagada parema kvaliteediga ja odavam avalik teenus tänu kohalikule juhtimisele ja subsidiaarsuspõhimõtte rakendamisele.

Teiselt poolt: selleks, et viia menetlus vastavusse regioonide praeguste erinevate majanduslike situatsioonidega, antakse regionaalnõukogudele (kohalikud omavalitsused) volitus otsustada oma territooriumil tarbitava mootorikütuse aktsiisi langetamise üle. Erandi tegemise taotluse objektiks on ainult TIPPi piirkondliku erinevuse võimalus. Piirkondlik muutmine võimaldab pädevuse ülekandmise paremat ellurakendamist ja kohandamist iga regiooni eripära ja vajadustega ning sealsete elanike ootustega. Meede vastab regioonide sotsiaal-majandusliku olukorra objektiivsetele erinevustele. Neid erinevusi on võimalik kindlaks teha läbi erinevate näitajate. Näiteks suurima ja väikseima maksutulu erinevuse (42,3 eurot elaniku kohta) ja maksukoormuse erinevuse (0,79 riikliku keskmise kohta, mis on 1) järgi on võimalik mõõta vahesid kõige rikkamate ja kõige vaesemate regioonide vahel. 15 regioonis 22st on maksukoormuse indikaator riiklikust keskmisest suurem. Seega peavad need regioonid sama maksutulu kättesaamiseks elaniku kohta rakendama riiklikust keskmisest suuremat maksukoormust. Prantsusmaa regioonidel ei ole seega ühesugust manööverdamisruumi, et parandada elanikele antava teenuse kvaliteeti.

Asjaomased maksukulud oleksid alates 2006. aastast alla 700 miljoni euro.

Taotletava meetme mehhanismid

TIPP-i piirkondliku vähendamise võimalus määrataks ajavahemikuks 1. jaanuar 2006 kuni 31. detsember 2011. Regionaalnõukogud võtaksid vähendamise summa vastu seadusega ettenähtud piires ja arvestades saadud erandit.

Summa vähendamine ei ületaks 3,54 eurot hektoliitri kohta pliivaba bensiini puhul ja 2,30 eurot hektoliitri kohta diislikütuse puhul ning seda kogu erandi kestuse jooksul. Aktsiisimaks enne summa langetamist oleks 60,69 eurot hektoliitri kohta pliivaba bensiini puhul ja 42,84 eurot hektoliitri kohta diislikütuse puhul, kuid need kaks maksumäära võivad aja jooksul muutuda. Maksustamise tase pärast summa alandamist ei oleks kunagi väiksem kui direktiiviga 2003/96/EÜ sätestatud ühenduse madalaimad maksustamistasemed.

Vähendamine ei kehtiks kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse kohta.

Kontrollmeetmed ja kõnesolevate toodete ringlus

Diislikütuse ja pliivaba bensiini aktsiisi sissenõudmine ja kontroll jääb riigi pädevusse vaatamata regioonide poolt vastuvõetud vähendamistele.

Toodete ringlus toimuks tasutud maksude režiimil – mootorikütus maksustatakse selle kasutusselaskmise käigus selles regioonis kehtiva aktsiisimaksuga, kus see tarbijale väljastatakse.

Seoses pettuseriskiga (tarne kõrvalesuunamine selleks, et saada kasu maksude vahest kahes erinevas regioonis) tagatakse tarneketi jälgimine nii, et erinevad kaubasaajad identifitseeritakse eelnevalt tarnijate poolt ja vastav teave edastatakse tollile. Riskianalüüs annab alust jagada kaubasaajad kolme kategooriasse: lõpptarbijad, kellel on ladustamise võimalus, tanklad ja maksustatud mootorikütuse turustajad. Selleks, et lihtsustada nende turustajate tuvastamist, kes turustavad mootorikütust mitmes regioonis, väljastab toll neile eraldi vastava loa. Tarnijatel tuleks seegavaid küsida oma klientidelt-turustajatelt nimetatud luba ja teistelt klientidelt seda, millisesse kategooriasse nad kuuluvad: tanklad või lõpptarbijad.

Maksustatud mootorikütuse riigisisese ringluse puhul oleks tollil võimalus kontrollida toote päritolu ja sihtregiooni. Kummalise marsruudi või seletamatult pikka aega kestnud teekonna puhul oleks tollil võimalik uurida, ega ei ole toimunud ümbersuunamist algselt deklareeritud sihtkohast.

Kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütus jääks meetme reguleerimisalast välja. Prantsuse või ühenduse maanteeveoettevõtted, kes vastavad kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütuse osalise kompenseerimise tingimustele, maksaksid regioonist sõltumatult ühesugust maksu. Kavandatav süsteem jätaks alles praegu kehtiva kompensatsioonisüsteemi ning võimaldaks täielikult korvata regioonide poolt vastuvõetud maksuvähenduste mõju, vähendades kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütuse eest makstava kompensatsiooni summat.

Mõju siseturule

Prantsuse võimude arvamuse kohaselt ei mõjutaks meede siseturu nõuetekohast toimimist just tänu sellele, et meetme reguleerimisala piirneb mittekaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud mootorikütusega. Lisaks on mittekaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud mootorikütuse müügihinna vahe turustusvõrkude vahel suurem kui ettenähtud muudatuse summa.

Samuti ei oleks kavandatav maksude kärpimise meede käsitletav riigiabina, kuna maanteeveoettevõtted maksaksid kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse pealt ühesugust aktsiisimaksu, ükskõik millisest regioonist see kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütus ostetakse.

Pakutav meede ei tooks seega endaga kaasa konkurentsi moonutamist transpordisektoris ega mõjutaks ühendusesisest kaubandust.

Komisjoni hinnang

Taotluse eesmärk ja õiguslik alus

Komisjon märgib esiteks, et Prantsusmaa projekti eesmärgiks on eelkõige aktsiisitulude ümberpaigutamine. Selline ümberpaigutamine ei tekita probleeme seoses ühenduse õigusega. Komisjon hindas Prantsusmaa taotlusega seotud meetme puhul ainult TIPPi vähendamist vastavalt Prantsusmaa halduspiirkondadele.

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava aktsiisivabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.

Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 põhjal taotletava erandi läbivaatamine lähtub üldisest Euroopa Ühenduse poliitikale vastavuse analüüsist.

Kohaldatavad maksumäärad

Komisjon nendib, et Prantsuse võimude poolt ettenähtud TIPPi vähendamise tagajärjel oleksid aktsiisimäärad Euroopa Ühenduses rakendatavast alammääradest suuremad. Komisjon ei saakski nõustuda, et vähendatud määrad oleksid alammääradest väiksemad.

Määruse kestus

Komisjon nendib, et meetme kestus on 6 aastat, mis on kooskõlas direktiivi nr 2003/96/EÜ artikliga 19.

Maksumäära alus / konkurentsi moonutamine

Pärast põhjalikku uurimist leiab komisjon, et nii aktsiisimäärade väikese erinevuse tõttu piirkonniti kui ka hinnavahede tõttu turustusvõrkudes on liiklustiheduse piirkondliku kasvamise (ja seega keskkonnale kahjulike heitkoguste suurenemise) tõenäosus väga väike. Lisaks nendib komisjon, et regionaalse erinevuse juurutamisega samaaegselt maksude nominaalmäär suureneb, mis soodustab mootorikütuse tõhusamat kasutamist.

Komisjon tegi kindlaks, et esitatud määrus toob endaga kaasa kaubanduslikuks kasutuseks mõeldud diislikütuse kompensatsioonisumma kahandamise diislikütuse regionaalse aktsiisimaksu vähendamise väärtuse võrra. Sellegipoolest tuleks seadusaktis täpsustada, et regionaalse vähendamise maksimumsumma pole suurem kui diislikütuse ja kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksumäärade vahe.

Peaaegu kogu diislikütuse ja pliivaba bensiini kaubandus ühenduse piires toimib peatamismenetluse alusel. Prantsusmaa kavandatud erinevad piirkondlikud aktsiisimäärad ei mõjuta sellist ühenduse piires liikumist. Ettenähtud kontrollid selliste üksikute juhtumite puhul, kus kaubanduslikus ringluses olevatelt kaupadelt on maksud tasutud, pole diskrimineerivad ega tohiks kõnealuste kaupade ringluses ühenduse piires kaasa tuua reaalseid muutusi. Selliste tingimuste täitmisel ei tohiks piirkonniti erinevate aktsiisimäärade rakendamine kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist.

Piirkonniti erineva aktsiisimäära rakendamise ranged raamid koos suurte hinnavahedega erinevates turustusvõrkudes tagavad, et aktsiisimäärade erinevused piirkonniti ei too kaasa konkurentsi moonutamist naftatoodete turul. Et kavandatud meedet ei kohaldata kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse puhul, siis on välistatud konkurentsi moonutamine isikute ja kaupade transpordi turul.

Komisjon järeldas samuti, et piirkondlikud erinevused ei kujuta endast riigiabi.

Poliitika spetsiifilised eesmärgid

Pärast Prantsusmaa esitatud teabe läbivaatamist leiab komisjon, et Prantsusmaal kavandatud detsentraliseerimine on osa haldussuutlikkuse tõstmise kavast avaliku teenistuse kvaliteedi parandamise ja kulude vähendamise kaudu. Seda haldussuutlikkuse tõstmise taotlust paistab kinnitavat Prantsusmaa detsentraliseerimisest saadud kogemus, mis võimaldas kohalikel võimukandjatel omandada haldusalaseid kogemusi. Lisaks on detsentraliseerimine rahvamajanduse kasvufaktor. Kohalike omavalitsuste kapitali kogumahutus põhivarasse on 2% Prantsusmaa sisemajanduse kogutoodangust, samas kui riigi oma on 0,5%. Seega on suhe üks neljale kohaliku avaliku sektori kasuks.

Lisaks on taotletav meede regioonide jaoks lisaüleskutse parandada läbipaistvalt juhtimise kvaliteeti, arvestades sotsiaal-majanduslike olukordade erinevusi. Otsuse ettepanekus tuleb seega näha ette, et asjaomased vähendamised lähtuvad piirkondlikest majanduslikest tingimustest.

Regionaliseerimine on osa subsidiaarsuspoliitikast, võimaldades paljudes valdkondades (ametikoolitus, majanduslik areng, tervishoid, haridus, infrastruktuuride haldamine, kultuur) otsuse vastuvõtmist sobival tasandil.

Seoses sellega järeldab komisjon, et piirkondliku vähendamise taotlus vastab teatavatele poliitilistele kaalutlustele direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 tähenduses.

Kontrolli ja liikumise eeskirjad

Prantsuse võimude poolt väljatöötatud administratiivse jälgimise skeem järgib kontrolli ja liikumise eeskirju, mis on sätestatud direktiivis nr 2003/96/EÜ ja nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta.[2]

Otsus

Komisjon teeb nõukogule ettepaneku otsustada vastavalt nõukogu direktiivi nr 2003/96/EÜ artiklile 19, et Prantsusmaal lubatakse alates 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2011 kohaldada vähendatud maksumäärasid mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini ja diislikütuse puhul. Nimetatud vähendamise aluseks võib võtta halduspiirkonnad, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

- vähendamine ei ole suurem kui 35,4 eurot 1000 liitri pliivaba bensiini kohta ega suurem kui 23,0 eurot 1000 liitri diislikütuse kohta,

- vähendamised ei ole suuremad kui diislikütuse ja kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksumäärade vahe,

- vähendamiste aluseks võetakse piirkonna objektiivsed sotsiaal-majanduslikud tingimused.

Vähendatud määrad peavad olema kooskõlas direktiivis 2003/96/EÜ ettenähtud kohustustega, eelkõige artiklis 7 osutatud madalaima maksustamistasemega.

Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 7 lõike 2 tähenduses mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatav diislikütuse puhul ei saa seda vähendamist kasutada.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada mootorikütusele erinevat maksumäära

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[3] eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

16. juuni 2004. aasta kirjas taotles Prantsusmaa luba kohaldada diislikütuse ja pliivaba bensiini puhul erinevat maksumäära ning seda riigireformi raames, mis hõlmab eelkõige teatavate konkreetsete keskvõimu volituste üleminekut kohalikule tasandile.

Prantsusmaal kavandatud detsentraliseerimine on osa haldussuutlikkuse tõstmise kavast avaliku teenistuse kvaliteedi parandamise ja kulude vähendamise kaudu. Detsentraliseerimine on osa subsidiaarsuspoliitikast, mis võimaldab riigis mitmetes valdkondades otsustamist just selleks kõige sobilikumal tasandil. Piirkondlike erinevuste võimalikkus on piirkondadele täiendavaks motivatsiooniks parandada läbipaistvalt oma juhtimise kvaliteeti. Asjaomase vähendamise aluseks peaks olema piirkonna objektiivsed sotsiaal-majanduslikud tingimused.

Tähtajatuid erandeid ei ole võimalik anda. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et luba energiatoodete ja elektrienergia täiendava maksustamise vähendamiseks antakse kõige rohkem kuueks aastaks, kusjuures seda ajavahemikku saab pikendada.

Nii aktsiisimäärade väikese erinevuse tõttu piirkonniti kui ka hinnavahede tõttu turustusvõrkudes on liiklustiheduse piirkondliku kasvamise (ja seega keskkonnale kahjulike heitkoguste suurenemise) tõenäosus väga väike. See on kooskõlas ka energeetikapoliitika nõuetega.

Peaaegu kogu diislikütuse ja pliivaba bensiini kaubandus ühenduse piires toimib peatamismenetluse alusel. Prantsusmaa kavandatud erinevad piirkondlikud aktsiisimäärad ei mõjuta sellist ühenduse piires liikumist. Ettenähtud kontrollid selliste üksikute juhtumite puhul, kus kaubanduslikus ringluses olevatelt kaupadelt on maksud tasutud, pole diskrimineerivad, ega peaks, tingimusel et nende rakendamist kontrollitakse regulaarselt, tooma kõnealuste kaupade ringluses ühenduse piires kaasa reaalseid muutusi. Selliste tingimuste täitmisel ei tohiks piirkonniti erinevate aktsiisimäärade rakendamine kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist.

Piirkonniti erineva aktsiisimäära rakendamiseks kehtestatud ranged raamid peaksid koos suurte hinnavahedega erinevates turustusvõrkudes võimaldama tagada, et aktsiisimäärade erinevused piirkonniti ei too kaasa konkurentsi moonutamist naftatoodete turul. Et kavandatud meedet ei kohaldata kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse puhul, siis on välistatud konkurentsi moonutamine isikute ja kaupade transpordi turul.

Komisjon uurib regulaarselt vähendamisi ja vabastusi kontrollimaks, et need ei too ühelt poolt kaasa konkurentsi moonutamist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist ja et need sobiksid teiselt poolt jätkuvalt kokku ühenduse keskkonnakaitse-, energeetika- ja transpordipoliitikaga.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Prantsusmaal lubatakse kohaldada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini ja diislikütuse puhul vähendatud maksumäära. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 7 lõike 2 tähenduses kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse puhul kõnealust vähendamise võimalust ei kohaldata.

2. Vähendamise aluseks võib võtta halduspiirkonnad, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

- vähendamine ei ole suurem kui 35,4 eurot 1000 liitri pliivaba bensiini kohta ega suurem kui 23 eurot 1000 liitri diislikütuse kohta;

- vähendamised pole suuremad kui diislikütuse ja kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud diislikütuse maksumäärade vahe;

- vähendamiste aluseks võetakse piirkonna objektiivsed sotsiaal-majanduslikud tingimused.

3. Vähendatud määrad peavad olema kooskõlas direktiivis 2003/96/EÜ ettenähtud kohustustega, eelkõige artiklis 7 osutatud madalaima maksustamistasemega.

Artikkel 2

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2011.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

[2] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga nr 2000/47/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 73).

[3] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.