[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.4.2006

KOM(2006) 155 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Liidu põllumajanduse olukord Aruanne 2004 {SEK(2006) 423}

SISSEJUHATUS

1. Aruanne Euroopa Liidu põllumajanduse olukorra kohta 2004. aastal koostati 2005. aasta septembris ja avaldatakse koos Euroopa Liidu tegevuse üldaruandega. 2005. aasta alguses avaldati inglise keeles eraldi ülevaade pealkirjaga „ Agriculture in the European Union — Statistical and economic information 2004 “ (Statistilised ja majanduslikud andmed Euroopa Liidu põllumajanduse kohta 2004. aastal). Käesoleva aruande üheksas peatükis käsitletakse kõige olulisemaid küsimusi, millega kõnealusel aastal tegeldi.

1. Majanduslik olukord ja põllumajandusettevõtjate tulud

2. Taimekasvatustoodang oli 2004. aastal suurem kui eelmisel aastal. Loomakasvatustooteid (s.t liha, piima ja piimatooteid) tootsid põllumajandustootjad kas sama palju kui eelmisel aastal või rohkem (olenevalt tootest). Üldiselt kasvasid uute liikmesriikide põllumajandusettevõtjate tulud oluliselt tänu otsemaksetele, mida neile ühise põllumajanduspoliitika raames maksma hakati. 15 „vanast” liikmesriigist mõnes põllumajandusettevõtjate tulud kasvasid, mõnes aga vähenesid. Tulude vähenemine oli tingitud eeskätt kütuse, väetise ja sööda hinna tõusust. Euroopa Liidu kui terviku põllumajandustulud kasvasid 3% võrra. Tulude jaotumist näitab asjaolu, et parimad 20% põllumajandusettevõtteid said 70% põllumajanduse kogutuludest ja parimad 50% ettevõtteid said 90%.

3. Maailmamajandus kasvas 2004. aastal hinnangu kohaselt 5%. See kasv oli kiireim pärast seitsmekümnendaid aastaid ja seda aitasid saavutada kasvu toetav makromajanduspoliitika, erakordselt madalad intressimäärad, eriti aga mõne kiiresti kasvava majandusega riigi nagu Hiina jõuline kasv. Nafta hind tõusis aasta jooksul järsult ja oli kõrgeim – ligi 55 USA dollarit barrel (159 l) – 2004. aasta oktoobris. Euroopa Liidu majanduskasvu hinnatakse 2,5 protsendile. Euro kurss dollari suhtes oli kõrgeim veebruaris; aasta lõpus maksis 1 euro 1,36 USA dollarit.

4. ELi põllumajandustoodete ekspordi kogumaksumus püsis 2004. aasta esimese üheksa kuu jooksul 2003. aasta sama perioodiga võrreldes muutumatuna. Impordi kogumaksumus kasvas 4% aasta esimese üheksa kuu jooksul 2003. aasta sama perioodiga võrreldes (teist aastat järjest ületas ELi veiseliha import ekspordi). Põllumajandustoodete kaubandusbilansi kogupuudujääk aasta esimese üheksa kuu jooksul suurenes 2003. aasta 2 miljardilt eurolt 3 miljardi euroni. Liha ja piimatoodete sekkumisvarud vähenesid, kuid 2004. aasta harukordse saagi ning teraviljahinna languse tõttu maailmaturul eeldati teravilja sekkumisvarude suurenemist.

2. Poliitika areng ja seadusandlikud algatused 2003. aastal

2.1. Ühise põllumajanduspoliitika reform

5. 2003. aasta juunis kooskõlastati ühise põllumajanduspoliitika reformide pakett. Reformi keskne element oli ühtsete otsemaksete kava – toodangust sõltumatu makse, mis (2005. aastast alates) ühendab ja asendab paljud põllumajandustootjatele varem makstud otsetoetused.

6. 2004. aasta aprillis kooskõlastati reformide teine etapp. Seda rakendatakse tubaka-, oliiviõli-, puuvilla- ja humalasektoris. Suur osa toodangust sõltuvatest maksetest, mida maksti nimetatud kultuure kasvatavatele põllumajandusettevõtjatele, viiakse üle toodangust sõltumatute ühtsete otsemaksete kavasse (võeti ühises põllumajanduspoliitikas kasutusele 2003. aasta juunis). Need maksed peavad sõltuma selliste horisontaalsete kohustuste täitmisest nagu eri valdkondade nõuete täitmine, toetuste ümbersuunamine (moduleerimine) ja finantsdistsipliin. Reformid jõustuvad 2006. aastal (humala puhul 2005. aastal).

2.2. Kvaliteedipoliitika

7. Määruse (EÜ) nr 383/2004 vastuvõtmisega muutis komisjon läbipaistvamaks oma põllumajandustoodete nimetuste kaitse poliitika. Lisaks koostas komisjon ühenduse määruste juhendi, et selgitada ELi kvaliteedipoliitikat sätestavate määruste (EMÜ) nr 2081/92 ja (EMÜ) nr 2082/92 eesmärki, reguleerimisala ja mõju. Aasta jooksul lisas komisjon 49 nimetust kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste loetellu: see hõlmab praegu 681 toodet.

2.3. Mahepõllumajandus

8. 2004. aasta juunis käivitas komisjon mahetoidu ja mahepõllumajanduse Euroopa tegevuskava. Selles analüüsitakse mahepõllumajanduse sektori praegust olukorda ja määratakse kindlaks selle valdkonna poliitika üldine raamistik. Sellega esitatakse ka 21 meedet, sealhulgas õigusloomealgatused, kõnealuse sektori tasakaalustatud arengut soodustava poliitika toetamiseks. Kava põhineb viimase kolme aasta jooksul liikmesriikide, ühenduse asutuste, sidusrühmade ja kõigi huvitatud isikute osalusel peetud avalikel aruteludel.

2.4. Müügiedendusmeetmed

9. Nagu eelmistel aastatelgi, jätkas komisjon põllumajandustoodete müügi edendamist nii Euroopa Liidus kui ka mujal. 2004. aastal kinnitati mitme toote uute müügiedenduskavade kaasrahastamine. Kolmteist sellist kava viidi läbi ELi mittekuuluvates riikides (Jaapanis, Venemaal, USAs, Kanadas, Brasiilias ja mujal). Toodete müügi edendamiseks Euroopa Liidus kinnitati 46 uut kava.

2.5 . Põllumajandust reguleerivate õigusaktide lihtsustamine

10. Õigusaktide lihtsustamine oli ka 2004. aastal üks olulisi eesmärke. Taotletakse, et õigusaktid oleksid võimalikult selged, läbipaistvad ja hõlpsasti kättesaadavad. Samuti tahetakse vähendada põllumajandusettevõtjate ja liikmesriikides ühise põllumajanduspoliitika elluviimisega tegelevate asutuste paberitööd.

2.6. Riigiabi

11. 2004. aasta oktoobris võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1860/2004 vähese tähtsusega abi kohta põllumajandusettevõtjatele ja kaluritele. Selle määrusega vabastatakse liikmesriigid kohustusest eelnevalt teatada komisjonile riigiabi andmisest põllumajandusettevõtjatele ja kaluritele, kui abi ei ületa 3 000 eurot abisaaja kohta. Kõnesoleva algatusega toetatakse rahalistesse raskustesse sattunud põllumajandusettevõtjaid ja kalureid.

12. Aasta jooksul tegi komisjon rea otsuseid varem põllumajandustoodete müügi edendamiseks ning reklaamimiseks määratud riigiabi kohta. Komisjon sai 252 teadet meetmete kohta, millega liikmesriigid kavatsesid abistada oma põllumajandus- ja põllumajandustööstuse sektorit. Nimetatud meetmetest 212 puhul komisjon vastuväiteid ei esitanud.

2.7. Puudustkannatavate isikute abistamine

13. Euroopa Liit jätkas puudustkannatavate isikute abistamise kava elluviimist, jagades liikmesriikide puudustkannatavate isikutega tegelevatele organisatsioonidele sekkumisvarudest põllumajandustooteid. 2004. aastal jagati sel viisil põllumajandustooteid ligi 214 miljoni euro väärtuses.

2.8. Äärepoolseimad piirkonnad

14. Oktoobris kinnitas komisjon ettepaneku nõukogu määruse kohta, mille eesmärk oleks reformida ELi äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse toetuskavasid. Reformi eesmärk on parandada nende kavade juhtimist. Eeskätt püütakse reformiga muuta abistamise aluseks olevat mõtteviisi, näiteks, julgustada inimesi osalema otsuste tegemises.

2.9. Ühisest põllumajanduspoliitikast teavitamise meetmed

15. Komisjon jätkas ühise põllumajanduspoliitika selgitamist põllumajandusettevõtjatele, teistele osalistele ja avalikkusele. Selleks nõustus ta kaasrahastama 31 ühisest põllumajanduspoliitikast teavitamise meedet. Meetmete hulka kuulus seminare, konverentse, trükiseid ja audiovisuaalse meedia tooteid. Komisjon ise korraldas rea pressikoosolekuid, ärakuulamisi ja konverentse. Komisjon osales ka viiel liikmesriikides korraldatud messil.

2.10. Info- ja sidetehnoloogia

16. 2004. aastal tehti investeeringuid põllumajanduse peadirektoraadi infosüsteemide hooldamiseks ja arendamiseks. Seda tingisid kaks olulist sündmust: ELi laienemine ja üleminek tekkepõhisele raamatupidamisele.

2. 11. Nõuandekomiteed ja suhted kaubandust esindavate organitega

17. Nõuandekomiteedel ja töörühmadel oli 2004. aasta jooksul ligikaudu 85 koosolekut, kus komisjon pidas nõu arvukate osalenud sidusrühmade organisatsioonide esindajatega ja teavitas neid. Euroopa Parlamendil oli 15 täiskogu istungit. Põllumajanduse peadirektoraat osales kõikides parlamendi aruteludes, milles käsitleti maaelu ja põllumajandust. Põllumajanduse peadirektoraat vastas või aitas koostada vastust 616 Euroopa Parlamendi liikme arupärimisele.

3. Põllumajandustoodete turud

3.1. Taimekasvatussaadused

18. 2003/2004. turustusaastal oli maailma teraviljatoodang suurem kui eelmisel aastal. Ent ELis vähenes see oluliselt. Maailma teraviljavarud vähenesid taas: 2003/2004. aastal oli varusid hinnangu kohaselt 260 miljonit tonni, samas kui 2002/2003. aastal oli neid 320 miljonit tonni ja 2001/2002. aastal 380 miljonit tonni. Esmakordselt paljude aastate jooksul tootis EL teravilja vähem kui tarbis; nisu ja maisi osas oli puudujääk eriti suur.

19. Õliseemneid kasvatatakse inimtoiduks ja loomasöödana kasutatavate õlikookide valmistamiseks. Kuigi 2004. aastal oli Euroopas suurepärane ilm, mis võimaldas saada eelmisest aastast parema saagi, jäi EL ikkagi õliseemnete netoimportijaks.

20. Maailma suhkruturul oli 2003/2004. aasta jälle „ülejäägi” aasta, mil tootmine ületas tarbimist. Brasiilia suhkrurookasvatajad, kes on ülekaalukalt maailma suurimad suhkrutootjad, saavutasid taas toodangu rekordtaseme. ELis jätkus suhkrupeedi külvipinna ammu alanud vähenemine ja toodang turustusaastal 2003/2004 oli oluliselt väiksem kui eelmisel aastal. Toodangu vähenemine mõjutas kvoodi alla mittekuuluva C-suhkru tootmist, mis kas eksporditakse ilma eksporditoetuseta või kantakse üle järgmisse turustusaastasse.

21. Komisjon tegi ettepaneku reformida suhkru turu korraldust ja avaldas 2003. aasta septembris analüüsi tulevase korralduse kolme variandi kohta. 2004. aastal arutati neid variante üksikasjalikult liikmesriikide ja tähtsamate sidusrühmadega. 2004. aasta juulis esitas komisjon teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepanekud ühise suhkruturu korralduse kohta tulevikus. Ettepaneku tuum on suhkrupeedi hinna oluline vähendamine, mida osaliselt hüvitatakse otsemaksetega.

22. Euroopa Liit on maailma peamine oliiviõli tootja, ta annab ligikaudu kolm neljandikku maailma oliiviõlitoodangust. Ühise põllumajanduspoliitika teises etapis, mis kinnitati 2004. aasta aprillis, on ette nähtud selle sektori reformimine. Eeskätt tähendab see, et vähemalt 60% ajavahemikus 2000–2002 saadud toodanguga seotud maksetest muudetakse ühtsete otsemaksete kava kohaselt makstava toetuse saamise õigusteks. Oliivitootmisega tegelevad põllumajandusettevõtted, mille pindala on alla 0,3 hektari, saavad asjaajamise lihtsustamiseks täielikult oma senised toodanguga seotud maksed, mis tagab neile püsiva tulu.

23. 2003. aastal hakkas komisjon lihtsustama eeskirju värske puu- ja köögivilja kohta. 2004. aastal ta jätkas seda tööd.

24. EL kasvatab ise vaid väikese osa oma tarbitavatest banaanidest , ülejäänu imporditakse Aafrikast, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnast ja paljudest kolmandatest riikidest, põhiliselt Kesk- ja Lõuna-Ameerikast. Seoses kümne uue liikmesriigi liitumisega 2004. aastal lubati ajavahemikus 1. maist kuni 31. detsembrini 2004 importida täiendav kogus banaane nende maade tarbeks.

25. EL on maailma juhtiv veinide eksportija. ELi veinide tähtsaimad turud on Ameerika Ühendriigid, Šveits, Kanada ja Jaapan. 2004. aastal eksporditi veine ligikaudu 5 miljardi euro väärtuses. Ühise veinituru korraldamiseks võttis komisjon 2004. aasta jooksul vastu rea meetmeid, mille eesmärk oli arvestada olukorda kümnes uues liikmesriigis. Ka määras ta 2004/2005. turustusaastaks kindlaks kavandatud rahalise eraldise viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks.

3.2. Loomse päritoluga tooted

26. EL on maailma suurim piima tootja; talle järgneb India, kus enamik piimast saadakse pühvlitelt. USA on kolmandal kohal. 2004. aastal vähenes piimalehmade arv poole miljoni võrra, praegu on piimalehmi 24 miljonit. Lehmade keskmine arv piimandustalus tõusis Euroopa Liidus 37-le. EL15 riikidest on kõige suuremad piimatalud Ühendkuningriigis (keskmiselt 110 lehma) ning kõige väiksemad Austrias (10 lehma).

27. EL on maailma kolmas veiseliha tootja (USA ja Brasiilia järel). Alates 2003. aastast on EL veiseliha netoimportija, ta ekspordib põhiliselt Venemaale ja impordib Lõuna-Ameerikast. 2004. aasta esimese üheksa kuuga imporditi kokku ligikaudu pool miljonit tonni veiseliha, sealjuures suurenes tollimaksusoodustuseta imporditud kogus. See näitas mõne veiseliha tarnija tugevat konkurentsivõimet.

28. Lamba- ja kitseliha osas oli turg rahuldav kuni 2004. aasta oktoobrini, mil teatati lammaste katarraalsest palavikust Ibeeria poolsaare lõunaosas, mille järel hinnad langesid. EL on Hiina järel teine sealiha tootja maailmas. 2004. aastal olid sealiha hinnad tootjate jaoks ebapüsivad ning langesid aasta lõpus väga madalale. Ometi oli 2004. aastal oodatud hindade tõusu.

29. Viimase kuue aasta jooksul on maailmas oluliselt kasvanud linnuliha tootmine. Alates 1998. aastast on see kasvanud ligikaudu 20% aastas. ELis on tootmise kasv olnud siiski palju aeglasem ja jäänud ligikaudu 3% juurde. 2000. aastal tootmine ELis tegelikult vähenes linnugripi puhangu tõttu Itaalias. Ka 2003. aastal vähenes tootmine haiguspuhangute tõttu Belgias ja Hollandis. Prognoositi, et 2004. aastal tootmine kasvab.

4. Põllumajanduse rahanduskord

30. Põllumajanduse rahanduskorra alased meetmed piirdusid 2004. aastal sellega, et määrati kindlaks vahetuskursid, mida kohaldada otsetoetuste maksmisel riikides, mis ei ole veel üle läinud eurole.

5. Maaelu areng 2004. aastal

31. Ajavahemikus 2000–2006 hõlmab maaelu arengu kavandamine järgmist: 68 maaelu arengukava (kaasrahastajaks on Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu), 69 eesmärgi nr 1 alla kuuluva piirkonna maaelu arendamise meetmete kava (kaasrahastajaks on EAGGFi arendusrahastu) ja 20 eesmärgi nr 2 alla kuuluva piirkonna maaelu arendamise meetmete kava (kaasrahastajaks on EAGGFi tagatisrahastu).

32. 2004. aastal kulutas ühendus maaelu arendamisele 8 miljardit eurot. Sellest andis EAGGFi tagatisrahastu umbes 5 miljardit eurot (2003. aasta oktoobrist kuni 2004. aasta oktoobrini) ja EAGGFi arendusrahastu umbes 3 miljardit eurot (2004. kalendriaastal). 2004. aastal kinnitas komisjon muudatuste tegemise 52 maaelu arendamise kavas. Varem kinnitatud kava LEADER+ rakendamisel valiti 2004. aasta detsembri lõpuks välja 892 kohalikku tegevusrühma eeldatud 938st.

6. Keskkonna ja metsade kaitse

33. 2004. aastal koostas komisjon IRENA[1] projekti ideekavandi ning esitas analüütilise raamistiku, milles määras kindlaks 35 põllumajandus- ja keskkonnanäitajat. Komisjon jätkas põllumajanduse bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava[2] rakendamist. 2004. aasta mais võeti vastu nõukogu määrus,[3] millega kehtestati ühenduse uus mitmeaastane kava põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamiseks, kirjeldamiseks, kogumiseks ja kasutamiseks. Mitu liikmesriiki teatasid komisjonile meetmetest, mis nad võtsid geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamiseks koos tavapärase ja mahepõllundusega. Komisjon hindas neid teatisi oma 2003. aasta soovituses[4] esitatud põhimõtete alusel.

34. Metsade kaitsmisel õhusaaste[5] ja tulekahjude[6] eest jätkas komisjon 2000., 2001. ja 2002. aasta projektide ja riiklike kavade juhtimist. Ta alustas Euroopa metsanduse teabe- ja sideplatvormi ettevalmistamist. Eesmärk on lihtsustada juurdepääsu ELi metsandusalastele teabeallikatele ja andmebaasidele ning hõlbustada nende kasutamist. Jätkati ELi metsandusstrateegia rakendamise aruande ettevalmistamist.

7. Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine 2004. aastal

35. Ühise põllumajanduspoliitika kulude osas järgitakse 1999. aasta Berliini tippkohtumisel vastuvõetud finantsperspektiivi, mida 2002. aasta lõpul Kopenhaageni tippkohtumisel kohandati ELi laienemise finantsmõjudega.

36. 2004. aasta üldeelarves maksekohustuse koguassigneeringuteks ettenähtud 111 300 miljonist eurost eraldati tagatisrahastule 46 781,4 miljonit (s.t 42%). 2003. aastal moodustasid EAGGFi tagatisrahastu maksekohustused 45% üldeelarve maksekohustustest. EAGGFi tagatisrahastu kulutused hõlmasid 2003. aastal eksporditoetusi (3 730 miljonit eurot), riiklikku ja eraladustamist (930 miljonit eurot), otsetoetusi[7] (29 690 miljonit eurot), muid ühise turukorraldusega seotud sekkumisvahendeid (5 410 miljonit eurot) ja muid kulutusi, mis olid põhiliselt seotud maaelu arendamisega (4 710 miljonit eurot). Otsemaksed põllumajandustootjatele olid seega ülekaalukalt tähtsaim abiliik.

37. Toetuste andmist EAGGFi arendusrahastust rahastatavates maaelu arenduskavades ei kavatseta ajavahemikul 2000–2006 vähendada. Paljusid põllumajandusstruktuuride arendamise ja maapiirkondade mitmekesistamise meetmeid, mida 1999. aastani rahastati EAGGFi arendusrahastust, rahastatakse nüüd tagatisrahastust.

38. Hindamine: turupoliitika valdkonnas lõpetati tubaka ja oliiviõli ühise turukorralduse hindamine. Veinisektori kohta allkirjastati leping; banaanide kohta avaldati pakkumiskutse ning ettevalmistustööd jätkusid sealiha, munade ja linnuliha osas, samuti püsikultuuride ühise turukorralduse keskkonnamõjude osas. Maaelu arendamise poliitika valdkonnas lõpetati 2003. aastal alustatud uurimus, kuidas LEADERi uuendused muuta üldkasutatavaks.

8. Laienemine

39. Kümne ühinejariigi ühinemisleping jõustus 1.mail 2004. aastal. Määrus,[8] millega ühise põllumajanduspoliitika reformi tekstid kohandati laienemisega, ja otsus,[9] millega liitumisakt kohandati ühise põllumajanduspoliitika reformiga, võeti vastu 22. märtsil 2004. aastal. Läbirääkimised Bulgaaria ja Rumeeniaga kõigi peatükkide üle lõpetati 2004. aasta detsembris. Komisjon jätkas kontrollimist, kuidas need kaks riiki täidavad läbirääkimistel endale võetud kohustusi. Põllumajanduse peadirektoraat tegi tihedat koostööd laienemise peadirektoraadiga, kes viib läbi komisjoni uuringut, mis käsitleb Türgi liitumise mõju, ja koostas selle uuringu jaoks põllumajandust käsitleva peatüki. Oluline panus anti Kroaatia liitumistaotlust käsitleva komisjoni arvamuse koostamisse. Arvamus kinnitati 20. aprillil 2004.

40. 1. mail 2004 said liikmesriikideks kaheksa riiki kümnest, kes olid saanud abi põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelsest programmist (SAPARD). Komisjon võttis vastu rea sätteid, et lihtsustada üleminekut SAPARDilt neile maaelu arendamiskavade meetmetele, mis on kättesaadavad uutele liikmesriikidele. 2004. aasta detsembri lõpuks olid SAPARDi asutused rahastanud abisaajaid kokku 2 215 miljoni euro ulatuses (ELi toetuse üldsumma).

9. Rahvusvahelised suhted

9.1. Rahvusvahelised organisatsioonid ja lepingud

41. EL jätkas osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide kohtumistel. Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) suunal jätkus töö – pärast ministrite edutut kohtumist Cancunis 2003. aasta septembris – 2004. aasta kevadel ja edukate kaubandusläbirääkimiste tulemusena õnnestus juulis sõlmida kooskõlastatud raamistiku lepe.

42. EL osales ka Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kohtumistel. 2004. aasta jooksul arutati põhjalikumalt kaubanduse moonutamise küsimusi, milleks jätkati uuringuid, kuidas toetuste muutmine toodangust sõltumatuks ja tootmise riskitoetused mõjutavad tootmisotsuseid.

43. 2004. aastal lõpuleviidud läbirääkimiste tulemusena asendatakse rahvusvaheline oliiviõli ja lauaoliivide leping uuega. Nõukogu võttis 2004. aasta aprillis vastu ELi tegevuskava, mille sihiks on abistada arengumaid nende võitluses liigse sõltuvuse vastu põllumajandustoodete ekspordist.

9.2. Kahepoolsed ja piirkondlikud kaubandussuhted

44. 2004. aastal osales komisjon majanduspartnerluse lepingute üle peetavate läbirääkimiste raames tegevuskava väljatöötamisel kuue arengumaade piirkonna jaoks. Jätkati ELi ja Lõuna-Aafrika vahelise veinide ja kangete alkohoolsete jookide lepingu arutamist.

45. Pärast ratifitseerimist kõikides EMP riikides, sealhulgas Euroopa Liidu uutes liikmesriikides, tehti Euroopa Majanduspiirkonna lepingus muudatusi selle kohandamiseks ELi laienemisega. Oktoobris andis nõukogu komisjonile volituse täiendavate kahepoolsete läbirääkimiste pidamiseks Islandiga põllumajanduse küsimustes. Norraga saavutati kokkulepe kahepoolsete põllumajandusalaste kaubandusläbirääkimiste taasalustamise kohta 2005. aastal. Šveitsiga peeti intensiivseid läbirääkimisi, mille tulemusena valmis II kahepoolne pakett.

46. Komisjon pidas mitme Aasia riigiga läbirääkimisi turulepääsu küsimuses. EL saatis Indiasse kontrollikomisjoni hindama teavet, mis oli saadud seoses taotlusega kinnitada mitu mahepõllumajanduslike toiduainete ekspordi akrediteerimise asutust. Barcelona protsessi raames on nüüd sõlmitud assotsiatsioonilepped kõigi Vahemere piirkonna riikidega. Ajutiselt suleti läbirääkimised Pärsia lahe koostöönõukoguga tulevase vabakaubanduslepingu põllumajandust käsitleva osa üle.

47. Rumeenia ja Bulgaariaga viidi lõpule läbirääkimised asjaomaste Euroopa lepingute üle, mille sihiks oli laienemise arvessevõtmine ning täiendavate kaubanduskontsessioonide pakkumine põllumajanduse valdkonnas. Uus kord rakendatakse eeldatavasti 2005. aasta alguses. Intensiivseid läbirääkimisi peeti MERCOSURiga, et sõlmida assotsiatsioonileping 2004. aasta oktoobriks. Sellest tähtajast ei suudetud kinni pidada ja läbirääkimised jätkuvad 2005. aastal. Suhetes Vene Föderatsiooniga tehti edusamme – aprillis õnnestus sõlmida leping Venemaa ettepaneku kohta võimaldada talle pääs turule seoses tema saamisega Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks.

48. USAga peeti intensiivseid läbirääkimisi üldise ELi-USA veinilepingu üle. Need läbirääkimised jätkuvad 2005. aastal.

[1] IRENA on lühend sõnadest Indicators Report on the integration of Environmental concerns into Agriculture policy (keskkonnakaitse arvestamist põllumajanduspoliitikas iseloomustavad näitajad).

[2] KOM(2001) 162 (lõplik), III köide.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 870/2004.

[4] Komisjoni soovitus 2003/556/EÜ (ELT L 189, 29.7.2003, lk 36).

[5] Nõukogu määrus nr 3528/86 (EÜT L326, 21.11.1986, lk 2-4; soome- ja rootsikeelsed eriväljaanded: 3. peatükk, 22. köide, lk 59).

[6] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2158/92 (EÜT L217, 31.7.1992, lk 3; soome- ja rootsikeelsed eriväljaanded: 3. peatükk, 44. köide, lk 3).

[7] Otsemaksed, nagu need on määratletud 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1259/1999 lisas (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 113).

[8] Nõukogu määrus (EÜ) nr 583/2004 (ELT L 91, 30.3.2004, lk 1).

[9] Nõukogu otsus 2004/281/EÜ (ELT L 93, 30.3.2004, lk 1).