P6_TA(2006)0029
Lissaboni strateegia tulevik sooküsimuste vaatenurgast
Euroopa Parlamendi resolutsioon Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast
(2004/2219(INI))
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil Pekingis vastu võetud
Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi “Tegutsemine võrdsuse, arengu ja rahu nimel” ja oma 21.
septembri 1995. aasta resolutsiooni (1) samas küsimuses ning oma 18. mai 2000. aasta resolutsiooni
Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (2);
— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsil 2000. aasta Lissaboni kohtumise, 23.–24. märtsil
2001. aasta Stockholmi kohtumise, 15.–16. märtsil 2002. aasta Barcelona kohtumise, 20.–21. märtsil
2003. aasta Brüsseli kohtumise ja 25.–26. märtsi 2004. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi;
— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 141;
— võttes arvesse ühenduse soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegiat aastateks 2001–2005
(KOM(2000)0335), komisjoni töökavasid aastateks 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005(KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEC(2004)0911 ja SEC(2005)1044) ning
soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid aastaaruandeid aastate 2000, 2001, 2002, 2004 ja 2005
(KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 ja KOM(2005)0044) kohta;
— võttes arvesse teatist “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel, Lissaboni strateegia uus algus”,
mille komisjon esitas Euroopa Ülemkogule 2005. aasta kevadel (KOM(2005)0024);
— võttes arvesse Wim Kok'i juhitud tööhõive töörühma 2003. aasta novembris esitatud aruannet “L'emploi,
l'emploi, l'emploi. Créer plus d'emplois en Europe”;
— võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta (
3);
— võttes arvesse oma 11. veebruari 2004. aasta resolutsiooni tööaja korraldamise kohta (4);
— võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni integreeritud lähenemise kohta soolisele võrdõi-
guslikkusele (“ gender mainstreaming ”) Euroopa Parlamendis; (5)
— võttes arvesse struktuurinäitajaid;— võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
— võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0402/2005),24.11.2006 C 287 E/323 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
(1) EÜT C 269, 16.10.1995, lk 146.
(2) EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.
(3) ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 492.
(4) ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 566.
(5) ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 384.
A. arvestades, et Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel kiideti heaks strateegilised eesmärgid saada
kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusruumiks maailmas,
olles võimeline majanduskasvuks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ja vaesuse vähendamiseks; arvestades,et 15. ja 16. juuni 2001. aasta Euroopa Ülemkogu Göteborgi kohtumisel asetati Lissaboni strateegiasäästva arengu strateegia konteksti ning tunnistati selle kolme samba — majandusliku, sotsiaalse jakeskkondliku — üksteist täiendavat iseloomu;
B. arvestades, et Lissabonis võeti selgelt kohustus saavutada enne 2010. aastat täielik tööhõive koos
kvaliteetsete töökohtade, suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse ning suurema sotsiaalse hõlvatusega;
C. arvestades, et Lissaboni strateegias puudutab sotsiaalne hõlvamine eeskätt naisi ja nende vajadust võtta
elust kõigis selle aspektides täielikult osa; arvestades, et hõlvav ühiskond põhineb võrdsusel, solidaar-susel, vabadusel, säästval arengul ja õiglusel koos õiguste, ressursside, hüvede, teenuste, teabe javõimaluste kättesaadavusega;
D. arvestades, et Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte läbivaatamisel keskendati eesmärgid ümber kasvule
ja tööhõivele ning nähti ette uus valitsemisvorm;
E. arvestades, et kuna Pekingi tegevusprogrammi ja Lissaboni strateegia vahel on ilmne seos, on tingi-
mata vajalik kasutada kogu Euroopa tööjõu tootmispotentsiaali, et saavutada korraga nii Pekingi kuika Lissaboni globaalne eesmärk;
F. arvestades, et Lissaboni strateegiaga kehtestati ühised näitajad ja eesmärgid, mis vajavad korrapärast
hindamist, väljendamaks paremini tehtud edusamme ja liidu ees seisvaid väljakutseid;
G. arvestades, et Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel kehtestati eesmärk saavutada 2010. aastaks
60 % naiste tööhõive tase; arvestades, et Euroopa Ülemkogu Stockholmi kohtumisel lisati vahe-eesmärk saavutada 2005. aastaks 57 % naiste tööhõive tase ja lisati ka eesmärk saavutada 55 % eakatetöötajate tööhõive tase, arvestades mehi ja naisi koos;
H. arvestades, et naiste tööhõive tase kasvas natuke ja saavutas 2003. aastaks laienenud Euroopa Liidus
taseme 55,1 %; arvestades, et sellest ajast peale on selle kasv aeglustunud ning et eriti madalaks on
jäänud eakate naiste tööhõive tase, eeskätt sellepärast, et paljud neist on loobunud oma kutsetegevu-sest, et võtta enda peale perekondlikud kohustused, millel on negatiivne mõju nende pensioniõigusteleja kindlustusvaldkonnas ning mis muudab nad vaesumisohu ees kaitsetumaks;
I. arvestades, et naistele loodud uued töökohad on siiski üldiselt ebakindlad ja halvasti tasustatud;J. arvestades, et komisjon leiab, et tulevikus on kahekümne viie liikmesriigini laienenud Euroopa Liidus
vaja luua umbes 22 miljonit töökohta, et saavutada Lissaboni strateegia tööhõivega seotud üldees-
märgid;
K. arvestades, et vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse oht, mis on naiste puhul eriti suur, on tihedalt seotud
pikaajalise töötuse ja tasustamata tööga, mis on olemuselt naiste pärisosa;
L. rõhutades, et õigused pensionile on naiste puhul palju väiksemad kui meeste puhul, kuna nende
osalus tööturul on piiratud, ning et mõned liikmesriigid korraldavad asjaomaseid süsteeme nii, et
annavad õigused pensionile ka laste kasvatamisele või eakate või puudega ülalpeetavate eest hoolitse-
misele kulutatud ajavahemike eest;24.11.2006 C 287 E/324 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
M. arvestades, et hoolimata sellest, et sisserändajate tõhus ja vastutustundlik integreerimine tööturule ja
ühiskonda on üks Lissaboni eesmärkide saavutamise otsustavaid tegureid, puudub integratsioonipolii-
tikal üldiselt sooline perspektiiv, mis piirab võimalusi naissoost sisserändajate potentsiaali täielikukskasutamiseks tööturul;
N. arvestades, et maailmamajanduse arengu aeglustumine ja Euroopa Liidu ees seisev demograafiline
väljakutse õhutavad maksimaalselt kasutama naiste tööjõupotentsiaali;
O. arvestades, et naiste ja meeste vahel püsivad ikka paljud erinevused, eelkõige mis puudutab töötasu
erinevust, juurdepääsu tööturule ja seal edu saavutamist, kraadiõpet ja elukestvat õpet, samuti õigusipensionile;
P. arvestades, et laienenud Euroopa Liidus on töötasu keskmine erinevus 15 %, kuid et olenevalt riigist
võib see küündida kuni 33 % ni; arvestades, et tegelikkuses pole põhimõtte “võrdse töö eest võrdnepalk” rakendamises tehtud viimase 30 aasta jooksul mingeid edusamme; ning arvestades, et selle erine-
vuse vähendamine on viis muuta töötamine naistele ahvatlevamaks, mis aitab kaasa nende tööhõive
suurenemisele ja inimkapitali investeerimise võimaluste täielikule ärakasutamisele;
Q. arvestades, et ettevõtlikkuse ja sõltumatu töö edendamine on Euroopa tööhõivestrateegia tuum ning
et statistika näitab, et sõltumatud naistöötajad moodustavad kõigist sõltumatutest 28 %, samas kuitööandjast naisettevõtjad moodustavad kõigist sõltumatutest vaid 2,5 % (võrreldes 8 % ga meestest);
R. arvestades, et naiste haridustase kaldub meeste oma ületama (58 % kõrgkoolidiplomi omandanutest,
sealhulgas 41 % doktorikraadi omandanutest on naised); arvestades, et oma õpinguid jätkavaid naision alati rohkem; arvestades, et neil on aina enam teaduskraade ja et nad on üha parema väljaõppe jakvalifikatsiooniga, on neil siiski endiselt suuremad raskused töö saamisel ning neid diskrimineeritakse
edutamise ja palga osas;
S. arvestades, et elukestev haridus ja õpe aitavad kaasa naiste ja meeste eneseteostusele ning nende koha-
nemisele tööturul, võimaldades neil paremini vastata teadmistepõhise ühiskonna väljakutsetele;
T. leides, et enamikus Euroopa riikides iseloomustab kutseharidus- ja kutseõppesüsteeme erakordselt
madal naiste osalusprotsent uute tehnoloogiate, info- ja sidetehnoloogia valdkonna kursustel (alla
20 %), selle tagajärjel on naiste protsent, kes rajavad selles sektoris oma ettevõtte või kes on seal juhi-kohal, veel madalam, mis kahjustab nende konkurentsivõimet tööturul;
U. arvestades, et Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel tunnistati, kui oluline on parandada võrdõi-
guslikkust kõikides valdkondades, eelkõige võimaldades ühitada pere- ja tööelu; arvestades, et EuroopaÜlemkogu Barcelona kohtumisel seati 2010. aastaks arvulised eesmärgid lapsehoidmisstruktuurideloomiseks nii linnades kui ka maal vähemalt 90 %-le lastest alates kolmandast eluaastast kuni kohus-
tusliku koolieani ning vähemalt 33 %-le alla kolme aasta vanustest lastest;
V. arvestades, et piisavate lapsehoidmise ja ülalpeetavate hooldamise struktuuride loomist käsitlevate
andmete ja statistika puudumine liikmesriikides muudab kõnesolevate meetmete elluviimise hindamise
keeruliseks;24.11.2006 C 287 E/325 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
W. arvestades, et liikmesriikide vahel on tähelepanuväärseid erinevusi olulistes küsimustes, mis tekivad
töö- ja pereelu ühitamisel, seda nii aluspõhimõtete kui ka rakenduse plaanis: vanemapuhkuse
(üleantav või üleantamatu õigus, kestus), rasedus- ja sünnituspuhkuse, palgaga või palgata puhkuse jmosas, mis tundub olevat segaduse allikaks asjaomaste õiguste Euroopa tasemel hindamise ja headetavade vahetamise jaoks;
X. arvestades, et tööaja korraldamine võib kaasa aidata naiste töökoha kvaliteedi parandamisele ning
hõlbustada töö- ja pereelu ühitamist; kahetsedes, et niisuguseid uusi ja paindlikke töötamise vormenagu kaugtöö või töötamine osalise tööajaga kasutavad peamiselt naised;
Y. arvestades, et osalise tööajaga töö määr ulatub naiste puhul 30,4 % ni meeste 6,6 % vastu ning et see
erinevus on alates 1998. aastast veel veidi suurenenud;
Z. arvestades, et naiste huvides võetud meetmetel on tagajärgi meestele; et mehed võivad positiivselt
kaasa aidata võitluses perekondlike stereotüüpidega;
AA. arvestades, et siiani on koostöö Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks olnud peamiselt
koostöö riikide valitsuste vahel; arvestades, et soolise mõõtme tegelikuks arvessevõtmiseks peavadoma jõupingutused ühendama kogu kodanikuühiskond, õppe- ja teadusasutused, sotsiaalpartnerid,ettevõtted ja haldusasutused;
AB. arvestades, et paljud töökohad Euroopa Liidus, eriti koduste hooldusteenuste (lapsehoidmine ning
eakate inimeste, haigete või puudega inimeste hooldamine), sotsiaalmeditsiinilises, hotelli- ja toitlustus-
ning põllumajandussektoris pakutavad töökohad, ei ärata liikmesriikidest pärit tööotsijates huvi ning
neil töötavad kolmandatest riikidest pärit töötajad, selle põhjus on kas palgatase, ebakindel staatus võialavääristatud ühiskondlik kuvand;
AC. arvestades oma naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni olulist rolli soolise võrdõiguslik-
kuse edendamises ja soolise mõõtme arvessevõtmises Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel,
1. kinnitab vajadust võtta kiiresti meetmeid naiste tööhõive, töökoha kvaliteedi ja sotsiaalse hõlvatuse
huvides, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, arvestades suurt majanduslikku potentsiaali, midaenamate naiste tööhõive endast kujutab;
2. teatab, et on mures naiste ja meeste vaheliste erinevuste püsimise pärast, eelkõige mis puudutab
töötasu erinevust, töö saamist, eraldamist tööturul, juurdepääsu kraadiõppele ja elukestvale õppele ning
juurdepääsu uutele tehnoloogiatele ja infoühiskonnale;
3. palub liikmesriikidel edendada tütarlaste karjäärivalikute mitmekesistamisele suunatud kutsenõustamist
koolides, et tagada neile paremad võimalused tööturul;
4. palub liikmesriikidel jätkata jõupingutusi naiste kvaliteetsete töökohtade edendamiseks kõikides vanu-
serühmades ja sektorites, võttes tõhusamaid meetmeid naiste tööhõive kasvu edendamiseks, eriti liidu kõigevaesemates piirkondades, mis aitab kaasa naiste poolt koolituse ajal omandatud teadmiste ja võimete väär-tustamisele, nende majanduselus osalemise tugevdamisele ja pensionisüsteemide elujõulisuse tagamisele
ning pakub naistele ka võimalust saada majanduslikult iseseisvaks ja sõltumatuks, tagades samas neile sõltu-
matud õigused pensionile;24.11.2006 C 287 E/326 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
5. rõhutab asjaolu, et praegune suundumus — naiste osalemise suurenemine tööturul — on ebastandard-
sete tööhõive tüüpide, näiteks osalise tööajaga töö, libiseva graafikuga, vahetustega töö ja tähtajaliste lepin-
gute üldise leviku tulemus;
6. palub liikmesriikidel arvestada sisserändajate integreerimise poliitikas soolise mõõtmega, et kasutada
tööturul täiel määral naissoost sisserändajate potentsiaali ning aidata sellega kaasa Lissaboni eesmärkidesaavutamisele;
7. soovitab paremat kooskõlastatust soolise võrdõiguslikkuse integreeritud lähenemise vahel ja Lissaboni
strateegia vahel, et Lissaboni auahnete eesmärkide saavutamisel võetaks süstemaatiliselt arvesse soolist
aspekti, eelkõige majanduspoliitika üldsuunistes ja tööhõivesuunistes, samuti keskkonna- või siseturupolii-tikas;
8. kahetseb, et kuni siiani on koostöö Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks olnud põhiliselt
valitsustevaheline koostöö, ning rõhutab, et kaasata tuleb riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud haldusasu-tused, kohalikud asutused, ettevõtted, haridus- ja teadusasutused, sotsiaalpartnerid ja kogu kodanikuühis-
kond;
9. rõhutab vajadust kaasata Lissaboni strateegia raames saavutatu soolisest aspektist hindamisse täiel
määral Euroopa Parlament ning eelkõige tema naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon;
10. jälgib tähelepanelikult vahe-eesmärgi saavutamist, mille kohaselt peab 2005. aastaks naiste tööhõive
olema 57 %, ning palub komisjonilt tulevasel statistikal põhinevat hinnangut, toetades lähenemist, mis
võimaldaks hinnata naiste tööhõive kasvule ning sel moel loodud töökohtade kvaliteedile kõige enam kaasa
aidanud tegevussektoreid;
11. kinnitab tungivalt, et liikmesriigid peavad naiste ja meeste töötasude erinevuse vähendamise kandma
prioriteedina oma poliitilisse tegevuskavasse ja oma majandusarengu strateegiatesse; taotleb ka vastavateEuroopa Liidu õigusaktide kohaldamist ning naiste edutamist vastutavatele kohtadele nende kvalifikatsioo-nist lähtuvalt;
12. palub liikmesriikidel tegutseda ning võtta meetmeid, et kohaselt toetada ja edendada naiste ettevõtlik-
kust, et pakkuda neile võimalust arendada ettevõtluse vaimu ning aidata kaasa majandusarengule ja konku-rentsivõimele;
13. kinnitab uuesti, et haridus ja elukestev õpe tuleb asetada Lissaboni strateegia keskmesse; palub liik-
mesriikidel võtta vajalikud meetmed kvalifikatsioonide ühiseks tunnustamiseks kõigis liikmesriikides jakõigi õppimisviiside kohta tunnistuste väljastamiseks;
14. rõhutab vajadust parandada naiste kutseõpet uute tehnoloogiate valdkonnas ja suurendada nende
osalust teadus- ja tehnoloogiaprogrammides, mis annab neile võimaluse olla tööturul konkurentsivõime-lisem ning osaliselt täita praegu täheldatavat sugudevahelist lõhet tehnoloogiliste ja teaduskvalifikatsioonidevallas;
15. kinnitab, et tööaja korraldamine võib võimaldada luua rohkem ja parema kvaliteediga töökohti,
samuti aidata kaasa töö-, pere- ja eraelu ühitamisele ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele;
16. tervitab selles osas kokkulepet kaugtöö kohta, mis sõlmiti Euroopa sotsiaalpartnerite vahel, ning
julgustab selle valdkonna rakendamist igapäevaelus;24.11.2006 C 287 E/327 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
17. teatab, et toetab sotsiaalpartnerite, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide suuremat osalemist
kohalikul, piirkondlikul ja liikmesriigi tasandil soolist võrdõiguslikkust soodustava poliitika arendamisel ja
elluviimisel, eriti haridus-, tööhõive- ja pensionisektoris;
18. rõhutab asjaolu, et tööaja korraldamine peab olema naiste vaba valik; meenutab, et osalise tööajaga
töötamine pealesunnitud lahendusena võib tuua kaasa sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse, samas kui osalise
tööaja ratsionaalne rakendamine võimaldaks naistele, kes seda soovivad, juurdepääsu tööturule, tööturul
arenemist ning töö- ja pereelu kergemat ühitamist;
19. soovitab liikmesriikidel võtta meetmeid, et tagada kõige ebasoodsamas olukorras naistele, eriti üksike-
madele garanteeritud miinimumsissetulek, mis võimaldaks neil väärikalt elada ning saada kutseõpet, misvastaks tööturu vajadustele;
20. palub, et komisjon viiks koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega läbi uurimuse, mille eesmärk
oleks määrata paremini kindlaks töökohtade leidmise võimalused, eriti naistele, koduste hooldusteenuste,sotsiaalmeditsiinilises, hotelli- ja toitlustussektoris ja mujal, analüüsida põhjuseid, mis viivad ükskõiksuseninende suhtes, pakkuda välja lahendusi, mille abil neid jälle ligitõmbavaks muuta, ning uurida seoseid nende
töökohtade ja mustalt töötamise vahel; palub liikmesriikidel vahetada omavahel selle valdkonna parimaid
tavasid;
21. palub liikmesriikidel tungivalt lisada oma riiklikesse tegevuskavadesse meetmed, mis näevad ette
kergesti kättesaadavate, kvaliteetsete ja taskukohaste lapsehoidmise ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisestruktuuride loomise, ja tagatud sotsiaalkaitse oma lapsi üksi kasvatavatele emadele; rõhutab asjaolu, et
need meetmed peavad võimaldama naistel naasta tööturule, jääda sinna pikemaks ajaks või sinna uuesti
integreeruda, rõhutab sotsiaalpartnerite rolli selles valdkonnas, eelkõige mis puudutab sõimede väljaarenda-mist ettevõtetes;
22. palub, et nii komisjon kui ka liikmesriigid koguksid piisavalt statistilist materjali tasustamata töö
kohta, mille alusel pandaks paika tööhõivepoliitika ja korraldataks tasustamata töö õiglasemale jagamisele
orienteeritud meetmete edendamist, et võimaldada naiste suuremat osalust tööturul;
23. palub liikmesriikidelt, et nad jätkaksid kõigis valdkondades naiste ja meeste võrdõiguslikkust tagavate
arengute jälgimist võimaldavate põhinäitajate edasiarendamist ning et nad koguksid sellel eesmärgil asjako-haseid, ühtseid ja võrreldavaid, sugude lõikes esitatud statistilisi andmeid ning analüüsiksid neid põhjalikult;
24. palub komisjonil võtta praegu arutusel oleva meeste ja naiste võrdsuse alase tegevuskava juures üheks
oma peaeesmärgiks töö ja eraelu ühitamise ja vaadata koos liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja teisteosapooltega läbi direktiiv 96/34/EÜ selle piisavuse ja tulemuslikkuse seisukohalt; on seisukohal, et läbivaa-tamisel tuleks keskenduda naiste ja meeste olukorra parandamise võimalustele, et tagada nii naiste kui ka
meeste töö ja eraelu ühitamine, mis võiks olla kõigil elujuhtudel üks sugupoolte vahelise võrdsuse saavuta-
mise põhitegureid;
25. heidab liikmesriikidele ette, et nad pole korralikult tegelenud kvantifitseeritud eesmärkide saavutami-
sega — luua päevahoolduse võimalused —, mis endale Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel määrati;palub neil pakkuda lapsehoidmisteenust vähemalt 90 %-le üle kolmeaastastest lastest, kes pole veel jõudnud
koolikohustuse ikka, ja 33 %-le alla kolmeaastastest lastest, olenemata sellest, kas nad elavad linnas või
maal;24.11.2006 C 287 E/328 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
26. peab oluliseks, et liikmesriigid koguksid ja esitaksid süstemaatiliselt statistilisi andmeid lapsehoidmise
ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemise struktuuride loomise kohta;
27. teatab, et on mures rahvusvähemustesse kuuluvate või puudega eakate naiste ebapiisavate elatusva-
hendite pärast, mis sunnib neid otsima tööd oludes, kus tööpuuduse tase on ikka kõrge, ning palub liikmes-
riikidel võtta riiklikes tegevuskavades arvesse nende olukorda ja lugema kõik ealist diskrimineerimistvõimaldavad õigusnormid õigustühiseks;
28. palub liikmesriike, et nad ei vähendaks jõupingutusi sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamiseks, mida
on kirjeldatud 2002. aasta riiklikes aruannetes pensionisüsteemide kohta, eesmärgiga kohandada neidraamistikuga, kus naised on meestega võrdselt tööga hõivatud, neil on samad karjäärivõimalused ningnende õigused pensionile on meestega võrdsed;
29. kutsub liikmesriike ja komisjoni tegema tihedat koostööd tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse
Instituudiga, et tagada asjakohaste ja võrreldavate näitajate väljaarendamist, nende jälgimist ja tõhusate
võrdõiguslikkuse mehhanismide (näiteks võrdlusuuringute) väljaarendamist, võitlemaks naiste diskrimineeri-
misega ning edendamaks nende tööturule pääsemist, samas võimaldades neil ühitada töö- ja pereelu, arves-tades liikmesriikide pakutavate kohalike võimaluste mitmekesisusega;
30. palub komisjonil uurida ja püüda lahendada probleemi, mis tekib eri riikides kehtivatest erinevatest
tööjõu ja tööpuudusega seotud määratlustest ja arvutusmeetoditest (hooajaline tööpuudus, pikaajalinetööpuudus, ebatüüpiline tööpuudus jne), olukorda, mis muudab keeruliseks uurida ja hinnata naiste tege-likku olukorda tööturul, sõnastada võrreldavaid järeldusi ning töötada välja ettepanekuid ja suuniseid
probleemide lahendamiseks;
31. palub liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid meeste huvides, näiteks vanemapuhkuste sobivate
süsteemide edendamine ja teavituskampaaniate korraldamine, mille eesmärk on meeste olulisem pühendu-
mine perekondlike kohustuste võrdsele jagamisele; leiab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kasutadatöögraafiku paindlikku korraldamist ja uusi töötamise vorme, mis võimaldavad ühitada töö-, pere- jaeraelu;
32. kahetseb, et mehed ei kasuta piisavalt tööaja korraldamist ja uusi töötamise vorme, mis võimaldavad
ühitada töö-, pere- ja eraelu;
33. teatab, et soosib regulaarse järelevalve sisseseadmist naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komis-
joni egiidi all ning koostöös riikide parlamentidega, et anda aru tehtud edusammudest ja liidu ees seisvatestväljakutsetest;
34. rõhutab vajadust muuta Lissaboni strateegia tõeliseks solidaarsuse ja säästva arengu strateegiaks, mis
lähtub uute suuniste sõnastamisest, mis haaraksid majandus-, keskkonna- ja tööhõivepoliitikat, määrates
Euroopa Liidule ja liikmesriikidele eesmärgid ja tähtajad; arvab, et tulevane 2007.–2013. aasta finantspers-
pektiiv peab seda strateegilist eesmärki kajastama;
35. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, samuti liikmes-
riikide valitsustele ja parlamentidele.24.11.2006 C 287 E/329 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET