ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 2.7.2007 
KOM(2007) 371 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ITU ülemaailmne raadiosidekonverents 2007 
(WRC-07) 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Spektripoliitika mõõde Euroopas ja maailmas............................................................. 3 
2. Euroopa ettevalmistused WRC-07 konverentsiks........................................................ 4 3. WRC-07-ga seonduvad ühenduse poliitika valdkonnad.............................................. 5 4. Tuleviku mobiilside ..................................................................................................... 6 5. Teised prioriteetsed küsimused.................................................................................... 8 6. Paindlikum ülemaailmne spektrikasutust reguleeriv raamistik.................................. 10 7. Järgmise konverentsi (WRC-11) päevakord .............................................................. 10 8. Kokkuvõte.................................................................................................................. 1 1 
 
ET 3   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ITU ülemaailmne raadiosidekonverents 2007 
(WRC-07) 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. S PEKTRIPOLIITIKA MÕÕDE EUROOPAS JA MAAILMAS  
Raadiospekter  on napp ja väärtuslik loodusvara , millel võib olla oluline ühiskondlik ja 
majanduslik mõju1 kõikidele traadita tehnol oogiaid kasutavatele se ktoritele, nagu meedia, 
mobiilside, riigikaitse ja lennundus. Spekter on majanduslikult oluline si send traadita sidel 
põhinevate avalike ja kommertsteenuste pakku misel, teadusuuringutes ning rahvusvaheliste 
transpordi- ja sidevõrkude loomisel.2 
Spektri ühtlustamine Euroopas on esmatähtis EL-i ühtse kaupade ja teenuste turu  
toimimise võimaldamisel ning võib laiemal tasandil tehniliste kaubandustõkete kaotamise kaudu soodustada rahvusvahelist kaubandust. R aadiospektri tõhusa haldamise ülesandeid on 
sageli lihtsam käsitleda riikide koostöös. Kui võtta arvesse ka majandustegevuse väärtust – 
spektrist sõltuvate teenuste koguväärtus ulatub EL-is üle 200 miljardi euro, s.o umbes 2–2,5% 
Euroopa aastasest kogutoodangust – siis on selg e, miks Euroopa kui majanduspiirkond peab 
raadiospektri kasutamisega seotud rahvusvaheli stele läbirääkimistele tähtsust omistama. 
Viimastel aastatel on Euroopa ühtse raadio spektripoliitika väljakujundamise meetmed 
edenenud ning toetanud ühise poliitika vald kondi, näiteks infoühi skonna, keskkonna ja 
transpordi puhul. Raadiospektri otsusega
3 pani ühendus aluse õiguslikule ja poliitilisele 
raamistikule, mille eesmärk on tagada asja omase ühenduse poliitika puhul raadiosidenõuete 
täitmine.  
Selle raamistiku kohaselt tegeleb ühenduse poliitikaga seotud küsimustega 
raadiospektripoliitika töörühm ( RSPG ), mis on komisjoni nõuandev organ. Vastavad 
reguleerivad meetmed spektri kasutamise ühtlustamiseks ühenduses töötab välja 
raadiospektrikomitee ( RSC ).  
Ülemaailmsel tasandil vastutab spektriga seotud kooskõlastamise ee st Rahvusvaheline 
Telekommunikatsiooni Liit ( ITU), ÜRO allasutus, mille ülesanne on säilitada ja laiendada 
igasuguse telekommunikatsiooni ed endamise ja ratsionaalse ka sutamise alast rahvusvahelist 
koostööd. Iga kolme kuni nelja aasta  järel korraldab ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsi, 
mille eesmärk on kohandada ülemaailmset sp ektrikasutust reguleerivat kokkulepet ehk ITU 
                                                 
1 Ühendkuningriigi hiljutise uuringu kohaselt oli spektri kasutamisest saadav majanduslik kasu 2005. 
aastal üle 1000 euro elaniku kohta, arvestades tarbij ate ja tootjate kasu.  
2 Nagu rõhutatakse EL-i Lissaboni protsessi 2. pr ioriteetses meetmes, mille kiitis heaks 2006. aasta 
kevadine Euroopa Ülemkogu ning milles nimetatakser selgesõnalis elt spektrihalduse rolli teadmiste ja 
innovatsiooni edendamisel. 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ.  
 
ET 4   ET raadioside eeskirju . Järgmine ülemaailmne raadiosidekonverents  (WRC-07), mis on 
mitmeaastase ettevalmistustöö haripunktiks,  peetakse Genfis 22. oktoobrist kuni 16. 
novembrini 2007.  
Komisjon osaleb WRC-07 konverentsil ITU hääleõi guseta liikmena. Liikme susest tulenevalt 
püüab komisjon toetada neid Euroopa ühiss eisukohti, mis on kooskõlas ja mis seonduvad 
ühenduse poliitikaga.  
Käesoleva teatise eesmärk on teavitada Eu roopa Parlamenti ja nõukogu WRC-07 tulemuste 
võimalikust mõjust ühenduse polii tika valdkondadele. Teatise eesmärk on saada nende toetus 
taotletavatele poliitilistele eesmärkidele ning liikmesrii kide seisukohtadele WRC-07 
konverentsil. 
2. E UROOPA ETTEVALMISTUSED WRC-07  KONVERENTSIKS  
EL-i liikmesriigid osalevad ITU läbirääkimistes iseseisvate liikmetena. Praktikas eelistavad 
nad oma tehnilised seisukohad välja töötada CEPT-i  raames, mis on 47 siseriikliku spektri- ja 
telekommunikatsiooniasutuse liit, ning pidada seejärel ülejäänud maailmaga läbirääkimisi 
Euroopa kooskõlastatud seisukohtade alusel  („Euroopa ühised ettepanekud”). CEPT-i 
protsessis osalevad riigid on kokku leppinud, et toetavad neid ühiseid  seisukohti või vähemalt 
ei võta aktiivselt sõna nende vastu. 
Kuigi CEPT on tõhus vahend, et välja tööt ada WRC taoliseks te hnilis-regulatiivseks 
konverentsiks üksikasjalikke Euroopa läbir ääkimiste seisukohti, seovad liikmesriike 
kohustused, mille nad on võtnud EÜ asutamislepingu ja õigustikuga.4 Seepärast tuleb lisaks 
CEPT-i raames toimuvale tehniliste seisukoht ade väljatöötamisele võtta läbirääkimistel 
arvesse ka kogu ühenduse huvidega seotud kaalutlusi.  
Selleks nähakse raadiospektr i otsusega ette ühenduse se isukohtade kooskõlastamine ja ühise 
poliitika eesmärkide  kehtestamine WRC konverentsiks. Liikmesriigid ja ühendus peavad 
välja töötama ühised meetmed ja tegema kogu läbirääkimisteprotsessi käigus tihedat 
koostööd, et tagada ühenduse rahvus vahelise esinduse ühtsus.  
Seda kohustust silmas pidades tagab ko misjon enne WRC konve rentsi poliitilise 
kooskõlastamisega ühenduse poliitiliste eesmä rkide vastuvõtmise ning jälgib Euroopa 
osalemist protsessis. Selleks andis ta raadio spektripoliitika töörühmale ülesande koostada 
nõuandev arvamus ühenduse eesmärkide kohta WRC-07 konverentsil.5 Seda tegevust toetas 
avalik arutelu ja ka ks avalikku töörühma. 
                                                 
4 EL-i liikmesriigid esitavad WRC lõppaktidele lisamis eks ühisdeklaratsiooni, milles märgitakse, et nad 
taotlevad konverentsil vastu võetud ITU raadioside eeskirjade kohandamist vastavalt nende EÜ 
asutamislepingust tulenevatele kohustustele. 
5 RSPG muudetud arvamus WRC-07 kohta, 14. veebruar 2007. 
 
ET 5   ET Euroopa Komisjoni üldeesmärk WRC protsessis on tagada, et vastuvõetavad otsused 
toetavad ühenduse poliitikat  ja algatusi.  
Koos nõukogu eesistujaga püüab komisjon aidata liikmesriikidel konverentsi läbirääkimistel 
ühiseid seisukohti järgida. Selle ks peaksid liikmesriigid toet ama komisjoni määratletavaid 
ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi toetat avaid seisukohti ning ühenduse poliitika 
eesmärkidele vastavaid Euroopa ühiseid seisu kohti. Läbirääkimiste ajal seisukohti muutes 
tuleb nõuetekohaselt arvesse võt ta seonduvaid ühenduse huve.  
3. WRC-07- GA SEONDUVAD ÜHENDUSE POLIITIKA VALDKONNAD  
WRC-07 päevakorda tuleb käs itleda kehtiva ühenduse poliitik a ja põhimõtete kontekstis. 
WRC raames tuleb toetada muu hulga s järgmisi EL-i üldisi eesmärke: 
• Euroopa ühtse turu tugevdamine; 
• rahvusvahelise kaubanduse tehniliste tõkete kaotamine; 
• alternatiivsete infrastruktuuriplatvormide vahelise konkurentsi edendamine; 
• innovatsiooni soodustavate tingimuste loomin e uutele tehnoloogiatele, muu 
hulgas avatud standardite abil. 
Sellega seoses on olulised ka järgmised poliitikavaldkonnad:  
i2010 – Euroopa Infoühiskond 2010 , üldisi poliitikasuundi si saldav uus strateegiline 
raamistik. See edendab avatud ja konkurentsi võimelist digitaalmajandust ning rõhutab IKTd 
sotsiaalse hõlvamise ja el ukvaliteedi katalüs aatorina. i2010 kui uuendatud Lissaboni 
majanduskasvu ja tööhõive partnerluse põhielem ent aitab EL-is kujundada integreeritumat 
infoühiskonna ja audiovisuaalse meedia alast poliitikat. See hõlmab selgetel põhimõtetel ja 
kohustustel põhineva EL-i reguleeriva raamis tiku loomist elektroonili se side vallas.  
Audiovisuaalpoliitika  rõhutab sotsiaalsete ja kultuuriväärtuste ülekan dmist, pidades silmas 
olulisi avalikke huve, nagu sõnavabadus ja  kultuurilise mitmekesisuse edendamine. 
Ringhäälinguteenuseid ja võrke reguleerib EÜ üldine elektroonilise side raamistik, samas on 
kokku lepitud uues sisudirektiivis (audiovisuaalsed meediateenused). 
Teadusuuringud ja arendustegevus  on EL-is suunatud konkurentsivõime kiiremale 
tugevdamisele tehnoloogiliste uuenduste kaudu, millega kooskõlastatakse riikide ja EL-i poliitikat ning soodustatakse uurimisrühmade võ rgustike loomist. Üh enduse teadusuuringute 
ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammidest ra hastatakse olulist hul ka konkurentsieelseid 
teadusuuringuid. 
Keskkonnakaitse
 on kliimamuutuste kontekstis EL-i üks  poliitilisi prior iteete. Euroopa 
algatus selle valdkonna poliitikas on näiteks GMES (üleilmne keskkonna- ja turvaseire), mille eesmärk on pakkuda Euroopa otsustajatel e sõltumatu jälgimise võimalust.  
Transpordipoliitika
 eesmärk on arendada Euroopa Ühenduses välja kõiki veoliike hõlmav 
integreeritud transpordisüsteem. Selle polii tika edendamiseks võetakse mitmesuguseid 
 
ET 6   ET meetmeid integreeritud transpordisüsteemide (maantee-, õhu-, raudtee- ja meretransport) 
loomiseks. 
Kosmos  on EL-i jaoks oluline strateegiline ressurss mõningate laiemate poliitiliste 
eesmärkide elluviimisel. Sellega seoses soodustab ühendus muu hulgas niinimetatud 
digitaalset lõhet vähendavaid lairiba-sa telliitside rakendusi,  Maa kaugseiret ja 
positsioneerimissüsteeme. 
Raadiospektripoliitika töörühm  kinnitas oma arvamuses WRC- 07 kohta EL-i poliitika üldist 
tausta ning soovitas komisjonile seisukohti, mida Euroopa peaks konverentsil konkreetsetes 
läbirääkimisküsimustes võtma. Komisjon nõustub üldjoontes raadiospek tripoliitika töörühma 
soovitustega. Allpool selgitatakse vastavaid seisukohti täpsemalt.  
4. T ULEVIKU MOBIILSIDE  
Konverentsi üks olulisi teemasid on tuleviku mobiilsidesüsteemide valdkond.6 WRC-07 
ettevalmistuste käigus ilmnes vajadus määrat a nende süsteemide jaoks ülemaailmselt kindlaks 
täiendav spekter.7 
Selle täiendava vajaduse rahuldamiseks kaalutakse praegu Euroopas mobiilsideks 
kasutatavatest sagedustest nii all- kui ülevalpool olev aid sagedusspektri alasid.  
Komisjon usub, et oluline on kindlaks määrata sell ised sagedusalad, mis a itaksid pikaajalises 
perspektiivis saavutada ühetaolise telekommunikatsioonikeskkonna . 
4.1. Kõrgemad sagedused 
Praegu Euroopas mobiilsidesüsteemidele eralda tud spektrist kõrgemate sageduste osas on 
oluline kandidaat C-riba ( 3,4–4,2 GHz ). Kuigi see riba on Euroopa tuleviku 
mobiilsidesüsteemide jaoks atraktiivne, kasu tatakse seda eelkõige arengumaades lairiba-
satelliiditeenuste tuumvõrguna. Esmatäh tis on püüda välja töötada tehnilised 
jagamislahendused, mis rahuldavad mobiilside vajadusi, kaitstes samas nõuetekohaselt ja satelliidioperaatorite jaoks minimaalsete kulutus tega satelliidihuve C-ri bas. Satelliidi- ja 
maismaateenuste jaoks allribade prioritiseerimine  3,4–4,2 GHz sagedusribas annaks 
mõlemale sobivad pikaajalised tagatised sellel sagedusalal põhjendamatute häireteta 
tegutsemiseks. Satelliiditoimingud peaksid säilit ama alalise prioriteed i 3,8–4,2 GHz allribas.  
4.2. UHF-sagedusala 
Tänu madalale sagedusele pakub UHF-sagedusala (470–862 MHz) leviala ja  siseruumide levi 
seisukohalt optimaalseid signaaliedastusvõima lusi. Seetõttu võiksid UHF-sagedusala 
võrguinfrastruktuurid olla praeguste st süsteemidest märkimisväärselt tasuvamad  ning 
                                                
 
6 WRC-07 arutab niinimetatud "IMT"-tehnoloogia spektri vajadusi, mis hõlmab ITU poolt tunnustatud ja 
üldjuhul "3G" nime all tuntud mobiiltelefonist andardeid „IMT-2000” ning „IMT-Advanced” 
standardeid, mis hõlmavad IMT-2000 uusi võimalusi toetavaid raadioliideseid. 
7 Üks ITU analüüsi peamisi sisendeid oli Euroopa Komisjoni uuring tuleviku mobiilsideteenuste 
spektrivajaduste kohta. 
 
ET 7   ET soodustada mobiilsidesüsteemide sisseseadmist hõredalt asustatud piirkondades ja 
kõrghoonestusega linnaaladel.  
Komisjon on pidevalt soovitanud, et Euroop a peaks ühiselt püüdma maksimaalselt ära 
kasutada niinimetatud digitaalse dividendi e hk tulevikus digitaalringhäälingule üleminekul 
vabanevate spektrialade ühiskondlikku ja ma janduslikku potentsiaali. See tähendab, et UHF-
sagedusala ei tohiks praeguse spektrijaotusega „külmutada”, vaid seda tuleks hinnata uute 
tõhusamate kasutusviiside võimaluste konteks tis, pidades silmas üldist huvi pakkuvaid 
eesmärke .8 
Mitmed liikmesriigid viivad juba  ellu riiklikke strateegiaid analoogtelevisioonist loobumiseks 
ja digitaalse dividendi ärakasutamiseks. S eepärast tuleb kiiresti uurida võimalikku Euroopa 
tasandi lisandväärtust. Selleteemalisi kõrgetaseme lisi poliitilisi avaldusi on hiljuti teinud nii 
Euroopa Ülemkogu9 kui ka Euroopa Parlament.10 Ka raadiospektripoliitika töörühm on 
komisjonile soovitanud11 taotleda kasu, mida võib saad a, kui muuta selle ribalaiuse 
kasutamine sobival viisil paindlikumaks, et käia kaasas tuleviku tehnoloogiliste läbimurrete 
ning muutuva turunõudlusega.  
Samal ajal on oluline kogu elektroonilisteks side teenusteks kasutatava spektri õiguslikult 
ühetaoline reguleerimine, et soodustada sekt orisisest konstruktiiv set koostööd, eelkõige 
mobiilside- ja multimeediateenuste koondu mist, näiteks mobiilitelevisiooni ja 
„kolmikpakettide” pakkumist, välistamata seej uures põhjendatud erande id, mis on vajalikud 
üldist huvi pakkuvate audiovisuaalpo liitika vajaduste rahuldamiseks.  
Digitaalse dividendi optimaalne kasutamine eel dab UHF-sagedusalas in novatiivsete teenuste 
pakkumist takistavate seadusandl ike tõkete aktiivset kaotamis t. Praegused ITU raadioside 
eeskirjad annavad ringhäälinguteenustele kõrge ma õigusliku staatuse („esmane kasutus”)12 
Euroopa UHF-sagedusalas.13 Kuna WRC-07 arutab täie ndava spektri eraldamist 
mobiilsideteenustele, saaks esimese paindlikkus t suurendava sammuna tõsta sel konverentsil 
nende teenuste staatuse ringhäälinguteenustega samale tasemele .14 
                                                 
8 Vt KOM(2005) 461. 
9 14.-15. detsembri 2006. aasta Ülemkogu soovitas „… läheneda digitaalse ülemineku tulemusena 
vabaneva spektriala kasutamisele maksimaalselt koordineeritult… ”. 
10 Euroopa Parlament võttis 14. veebruaril 2007. aasta l vastu resolutsiooni, milles deklareeris, et „… osa 
vabast spektrist tuleks eraldada tehniliseks ühtlustamiseks Euroopa tasandil ” ning et ta „… julgustab 
komisjoni raadiospektripoliitika edasiste suundum uste kindlaksmääramisel arvesse võtma vaba 
spektriga seotud tegelikkust …”. Ka kutsus ta komisjoni üles tagama „… et ülekandevõimsuste 
jaotamisel võetakse Euroopa tasandil asjakohaselt arvesse ringhäälingu tähtsust isikute 
arvamusvabaduse ning arvamuste mitmekesisuse jaoks ”. 
11 RSPG arvamus digitaalse dividendi kohta, 14. veebruar 2007. 
12 ITU raaadioside eeskirjades tehakse vahet „esmasel” ja „teisesel”. Teisese staatusega teenused ei tohi 
põhjustada kahjulikke häireid esmastes teenustes ning peavad taluma esmaste teenuste põhjustatud 
häireid. Kui samas sagedusalas on mitu ühesuguse staatusega teenust, on kõikidel võrdsed õigused, 
kusjuures eelistatakse varasemaid. 
13 Ametlikult nn ITU 1. regioonis. ITU raadioside eeskirjadega jaotatakse maailm kolmeks regiooniks. 1. 
regiooni kuuluvad Euroopa ja Aafrika. 
14 2006. aastal pärast ITU RRC-06 konverentsi sõlmit ud GE06 kokkulepe sätestab põhjaliku reguleeriva 
raamistiku digitaalse ringhäälingu kaitsmiseks kahjulike häirete eest. Komisjon on CEPT-ile andnud ka ametliku mandaadi digitaalse dividendi ühtlustamisvõimaluste tehniliste kaalutluste osas. 
 
ET 8   ET 4.3. Olemasoleva mobiilsidespektri kaitse 
Väljaspool Euroopat asuvad riigid on käivitamas mitmesuguseid satelliidisüsteeme, mis 
kasutavad 2500–2690 MHz sagedusriba osi. Kui arve stada, et seda spektriosa kasutatakse 
Euroopas lähiajal kolmanda põlvkonna mobiils idevõrkude jaoks, peab Euroopa tagama oma 
huvide nõuetekohase kaitse ja sate lliidisüsteemidega ühilduvuse. 
Ühenduse poliitika eesmärgid  
Ühenduse jaoks on majanduslikult oluline, et m obiilsidesektoril oleks ka edaspidi piisav 
ligipääs raadiospektriressursile. Seepärast: 
– Euroopas tuleks teha mobiilsideteenuste jaoks ainuõiguseta kättesaadavaks osa 3,4–4,2 
GHz sagedusribast. Tuleks kasutusele võtta sobivad lahendused selle sagedusala praeguste 
satelliidikasutajate jaoks. 
– Mobiilsideteenuste staatuse tõstmine Eur oopa UHF-sagedusalas lisaks paindlikkust ning 
kaotaks potentsiaalse takistuse selle sage dusala optimaalseks reorganiseerimiseks 
tulevikus. 
– Tuleks võtta kõik vajalikud meetmed, et  välistada EL-is 2,5–2,69 GHz sagedusribas 
tegutsevate IMT-2000 võrkude võimalik hä irimine satelliiditeenuste poolt. 
5. T EISED PRIORITEETSED KÜSIMUSED  
5.1. Teadusotstarbelise spek trikasutuse toetamine 
Raadiospektri kasutamine teaduslikul otst arbel on ühiskondlikult ja majanduslikult väga 
väärtuslik ning seda tuleb toetada.15 Spektri teadusotstarbeline kasutus hõlmab Maa-uuringute 
satelliite (EESS), meteoroloogias atelliite ja kosmoseuuringute süsteeme, mis toetavad EL-i 
poliitikat keskkonna, kosmose ning uurimis- ja arendustegevuse valdkonna s. Looduslikke või 
inimtekkelisi füüsikalisi nähtusi saab sageli jä lgida üksnes konkreetsetel sagedustel. Ülesanne 
seisneb selles, kuidas tagada teadusteenus te tõhus toimimine, seadmata seejuures 
ebaproportsionaalseid piiranguid te istele oluliste le sektoritele. 
Ühenduse poliitika eesmärgid  
EESS on oluline osa GMES-i algatusest, mi s on Euroopa panus ühenduse keskkonnapoliitika 
seisukohalt olulisse maavaatlussü steemide ülemaailmsesse süsteemi (GEOSS). Tuleb toetada 
selle jätkuvat kaitset häir ete eest ning ka nõuetekohase lt põhjendatud täiendavaid 
spektrieraldisi teadusteenustele. 
5.2. HF-sagedusalade üm berkorraldamine 
Spektri kõrgsageduslikke (HF) ehk lühilaine sagedusalasid, mis on vajalikud raadiosignaali 
edastamiseks suurtele kaugustele, on surv estamas mitmesugused kasutajad, eelkõige 
raadioringhääling, lennunduse, sõ javäe ja merenduse mobiilsid eteenused. Selle sagedusala 
                                                 
15 Vt RSPG aruanne ja arvamus spektri teadusotstarbelise kasutuse kohta, 25. oktoober 2006. 
 
ET 9   ET põhjalik käsitlemine WRC-07 konv erentsil võib mõjutada asjaomast EL-i audiovisuaal- ja 
transpordipoliitikat.  
Lühilaine-raadioringhäälingus ka vatsetakse asuda kasutama digitaaltehnoloogia eeliseid ning 
seda tuleks toetada piisava spektriulatuse ga. Uued digitaaltehno loogiatel, näiteks DRM-
tehnoloogial (Digital Radio Mondiale) põhine vad ringhäälinguteenused  pakuvad võimalusi 
kaugraadio taaselustamiseks ning Euroopa ku ltuuri ja seisukohtade levitamiseks maailma 
tasandil. Ringhäälingu jaoks täiendava HF -spektri eraldamine  aitab digitaalse 
raadioringhäälingu tehnoloogiaid edukalt kasutusele võtta. 
Merenduse olulised HF-teenused  on samuti järk-järgult üle minemas digitaaledastusele. 
WRC-07 peaks aegsasti käsitlema selle sektori spektrivajadusi, tagades samas elutähtsate 
analoogteenuste nõuetekohase jätkumise. 
Ühenduse poliitika eesmärgid  
Lühilaine-raadioringhäälingu ja merendusteenuste üleminekut analoogtehnoloogialt 
digitaaltehnoloogiale tuleks toetada, ra huldades WRC-07 raames HF-sagedusala 
läbivaatamisega nende spektrivajadused.  
5.3. Tuleviku lennunduse spektrivajadused 
EL-is on „ühtse Euroopa taeva” loomise eesmärk  optimeerida lennujuhtim ist ja lennuohutust, 
et rahuldada kõigi õhuruumi kasutajate vaja dusi, kuivõrd õhuruum on  vara, mida tuleb 
kasutada ühiselt riig ipiiridest sõltumata. Ühenduse lenn unduspoliitika eesmärkideks on 
lendude läbilaskevõime suurendamine ja le nnujuhtimise tõhustamine. Nende eesmärkide 
saavutamiseks on vaja kooskõlastatult kasu tusele võtta uusi spektrisäästlikumaid 
tehnoloogiaid. On selge, et teatud aja on vanade ja uute lennundussüsteemide üheaegne 
toimimine paratamatu, kuid see peab jääm a minimaalseks. Lennundusele juba eraldatud 
spektriosa tuleb kasutada nii tõhusalt kui võimalik, pida des samas silmas ohutusnõudeid. 
Ühenduse poliitika eesmärgid  
Lennunduse telemeetria ning õhk-maa hääl- ja a ndmeside jaoks piisav  spekter aitaks 
saavutada „ühtse Euroopa taeva” eesmärke, pi dades silmas vajadust viia vanade ja uute 
süsteemide paralleelse spektrikasutuse kestus miinimumini. 
5.4. Satelliitside 
WRC-07 kavatseb üle vaadata mõningad satelliitsi dega seotud ITU eeskirjad. Satelliitside on 
tunnistatud infoühiskonna lahutamatuks os aks ning see on EL-i kosmosepoliitika üks 
põhialuseid. Satelliidid on olulin e elektrooniliste sideteenuste al ternatiivplatvorm, mis pakub 
võimalusi kogu Euroopa hõlmamiseks uute tee nustega, sealhulgas lairiba-andmesidega, 
aidates seega ületada Euroopa maapiirkondades ja äärealadel tekkida  võivat „digitaalset 
lõhet”.  
 
ET 10   ET Ühenduse poliitika eesmärgid  
Kuigi ITU põhimõte, et spektri- ja orbiidir essursile juurdepääs peab olema võrdne, on 
kõigutamatu, tuleks tagada, et ülemaailmne regul eeriv raamistik toetaks sektorite konkreetseid 
algatusi elujõuliste satelliitsidesüsteemide rajamiseks ja kasutamiseks. Kehtivaid 
satelliiditaotluste menetlusi tuleks lihtsustada, samas tuleks ITU raadioside eeskirjade raames 
kaitsta olemasolevaid satelliidisüsteeme.  
6. P AINDLIKUM ÜLEMAAILMNE SPEKTRIKASUTUST REGULEERIV RAAMISTIK  
Komisjon väljendas hiljuti seisukohta,16 et spektrikasutust tuleks reguleerida paindlikumalt, 
vastavalt raadiospektripoliitika töörühma varasemale selleteemalisele arvamusele.17 
WRC-07 pakub olulise võimaluse väidelda ül emaailmsel tasemel spektrihalduse tuleviku 
strateegiliste suundade  üle, arutades ITU poolt läbi  viidud uuringute tulemusi, mis 
käsitlevad raadioside eeskirjade tõhusust, asja kohasust ja mõju tehnol oogia arengule, et leida 
võimalusi parendusteks. Konkreetne edueesmärk selles küsimuses oleks WRC-11 
päevakorrapunkt . 
Ühenduse poliitika eesmärgid  
Ühenduse parimates huvides oleks selline ülemaa ilmne raamistik, mis toetab raadiospektri 
kasutamise põhjendamatute regulee rivate piirangute kaotamist, laiendades selle paindlikku ja 
tõhusat kasutust ning tuues kaasa erinevate raadioinfrastruktuurid e tugevama konkurentsi. 
7. J ÄRGMISE KONVERENTSI (WRC-11)  PÄEVAKORD  
Igal ülemaailmsel raadiosidekonverentsil m ääratakse kindlaks järgmise konverentsi 
päevakord. Ühenduse huvides on toetada alga tusi, mille tulemusena edaspidistel WRC 
konverentsidel käsitletakse  otseselt konkreetsete EL-i poliitika vajadustega seonduvaid 
küsimusi.  
Komisjon on juba kindlaks määranud, et W RC-11 konverentsil tuleks  konkreetselt käsitleda 
spektrikasutust reguleeriva ülemaailmse raam istiku paindlikumaks muutmist (vt 6. punkt). 
Sellega seoses peaks WRC-11 päevakorras olema võimalus tõsta paiksete raadiosideliinide staatust sagedusribas 470-862 MHz.
18  
Enamik WRC otsustest avaldavad mõju ja on  kohaldatavad pika aj a jooksul (sageli 10–20 
aastat pärast konverentsi ). Seepärast on olu line, et päevakorrad oleksid piisavalt 
„tulevikukindlad”, võimaldamaks käsitleda oluliste poliitikavaldkonda de ja suundumustega 
seotud spektrivajadusi. Selle s kontekstis olulised muu hulgas järgmised ELi poliitika 
valdkonnad, mille tähtsus selle aja jooksul ilmselt suureneb: 
                                                 
16 Vt KOM(2007) 50.  
17 RSPG arvamus WAPECSi kohta, 23. november 2005. 
18 Ilma et see takistaks WRC-07 konverentsil 1. regioonis mobiilsideteenustele esmase staatuse andmist. 
 
ET 11   ET • Säästev areng ja kliimamuutus:  tähelepanu tuleks pöörata eelkõige jõupingutustele, mille 
eesmärk on teha kindlaks selle valdkonna tule vikurakenduste spektrivajadused ning tagada 
nende õigeaegne kaasamine ITU protsessi. 
• Üleeuroopalised võrgud ja teenused  transpordi ja elektroonili se side vallas: näiteks 
järgmise põlvkonna Euroopa lennujuhtimissüsteemil 19 võib olla täiendav spektrivajadus 
ning WRC-11 päevakord peaks olema selleks j uhuks ette valmistatud, nagu ka mehitamata 
õhusõidukite ja lennunduse satelliitside jaoks. 
• Digitaalsete lõhede ületamine , eelkõige maapiirkondade, va nurite, puudega isikute ja 
teiste ebasoodsamas olukorras kogukondade os as. Vaja oleks täiendavalt arutada 
satelliitside ning meditsiini - ja abitehnoloogiaid toetav ate seadmete spektrit. 
WRC 11 ettevalmistuste käigus teeb komisj on koostööd kõikide asjaom aste huvirühmadega, 
et teha kindlaks poliitikavaldkondade konkreetsed spektrivajadused, mida tuleks konverentsil 
toetada. 
Ühenduse poliitika eesmärgid  
Järgmise, 2011. aasta WRC päevakord peaks olem a piisavalt paindlik, et arutada ühenduse 
poliitika olulistest valdkondadest, näiteks „üht sest Euroopa taevast” ja säästvast arengust 
tuleneda võivaid spektrivajadusi. Et teha e dusamme spektri üldise paindlikkuse osas, oleks 
päevakorda vaja ka selleteemalist konkreetset punkti. 
8. K OKKUVÕTE  
Euroopa Parlamenti ja nõukogu kutsutakse üles toetama käesolevas teatises märgitud 
ühenduse eesmärke, mis aitavad edukalt ellu ra kendada vastavat ühenduse poliitikat, ning 
eelkõige liikmesriikide tegevust konverentsil, millega püütakse: 
• rahuldada mobiilsidesüsteemide spektrivajadused 
– eraldades selleks mitteainuõiguslikult sagedusala 3,4–3,8 GHz; 
– tõstes mobiilsideteenuste õigus likku staatust UHF-sagedusalas; 
– kaitstes 2,6 GHz sagedusala, et kasutada seda kolmanda põlvkonna 
mobiilsides; 
• tagada Maa-uuringute ja teiste teadusotst arbeliste teenuste tõhus kaitse kahjulike 
häirete eest; 
• rahuldada digitaalse raadio ringhäälingu ja merendusteenus te spektrivajadused HF-
sagedusalas; 
• laiendada reguleerivat ra amistikku, et toetada tõe lisi satelliidisüsteeme; 
• võimaldada piisav spekter lennunduse telemeetria ning õhk-maa hääl- ja 
andmeside jaoks; 
                                                 
19 Vt KOM(2007) 103.  
 
ET 12   ET • valmistada 2011. aastal toimuvaks järgmi seks WRC konverentsiks ette ühenduse 
poliitikat toetavad meetmed. 
Pärast WRC-07 konverentsi teatab komisjon, millised olid konverentsi tulemused ühenduse 
poliitika ning 2011. aastal toimuva järgmise konvere ntsi seisukohalt. Ka alustab ta viivitamata 
ettevalmistusi, et teisendada  WRC-07 konverentsi tulemused asjakohasteks Euroopa 
ühenduse meetmeteks .