ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.3.

Automatiseeritud või poolautomatiseeritud juhtimise kõige olulisem omadus on see, et see võib märkimisväärselt parandada maismaasõidukite aktiivset ohutust ning vähendada surmaga lõppevaid õnnetusi märkimisväärselt või isegi need täielikult kaotada. Automatiseeritud sõidukite katseetapis põhjustatud surmaga lõppevad õnnetused võivad selle tehnoloogia arengule kaika kodarasse visata. Seetõttu soovitab komitee, et kõikide automatiseeritud juhtimise katseprojektide ja katsemenetluste läbiviimisel lähtutaks kõige rangemast võimalikust ohutusnõuete tasemest, isegi kui see piirav tingimus võib aeglustada arengut võrreldes väljaspool ELi asuvate konkurentidega. Pikemas perspektiivis toob see lähenemisviis endaga kaasa paremad tooted, millel on suurem poolehoid.
3.3.

Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon edendab digitaalse Euroopa programmiga digioskuste kasutuselevõttu ja optimaalset kasutamist. Komitee nõustub komisjoniga, et digioskused on avalikku huvi pakkuvates valdkondades ja majanduses innovatsiooni alus. Et digiteerimine ELis kulgeks positiivselt, on hädavajalik, et liidu käsutuses oleks juhtiv digitehnoloogia ja asjakohased oskused. Komitee hinnangul on kavandatud eelarve arvestatav, aga mitte võrreldav USA ja Hiina konkurentide eelarvetega. Komitee on küll veendunud, et selle eelarvega on võimalik seatud eesmärke saavutada, kuid manitseb, et Euroopa maailmatasemel hoidmiseks on vaja suurendada ka investeeringuid ELi liikmesriikides.
2.3.

„Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega nähakse ette aktsiisi üldine kord (uuesti sõnastatud).“ Teine meetmete pakett on tehniline ja hõlmab meetmeid aktsiisikaupade veo ühtlustamiseks. Aktsiisi- ja tollimenetlused ei ole alati ühtlustatud ega sünkroniseeritud, mis tekitab probleeme aktsiisikaupade impordi või ekspordi korral. Mõnes olukorras on aktsiisimenetlused tülikad või liikmesriigiti märkimisväärselt erinevad. Lisaks tuleb arvestada, et aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade valdamise ja liikumisega on seotud kõrge maksualane risk, mistõttu kasutavad seda enamasti suurettevõtted. VKEd kasutavad menetlusi, mis on väikesaadetistele ja vähesele arvule liikumistele sobivamad, kuid mille tulemuseks on suurem regulatiivne koormus liikumise kohta. See toob kaasa täiendavaid haldus- ja nõuete täitmisega seotud kulusid ning jõupingutusi nii ettevõtjatele kui ka riigiasutustele. Seda seetõttu, et mõningaid menetlusetappe tuleb käsitsi läbi viia ning need peavad vastama nõuetele, mis on liikmesriigiti erinevad. Lisaks on sellised etapid maksupettuste allikaks. Komisjon pakub välja mitmeid meetmeid, et tõhustada ja lihtsustada menetlusi, mis hõlmavad aktsiisikaupade ekspordi ja impordi vastastikust mõju, aktsiisi tasumist ettevõtetevahelise kaubanduse puhul ja erakorralisi olukordi.
2.14.

EL oli esirinnas sarnaste bioloogiliste ravimite heakskiitmise õigusaktide väljatöötamises. Euroopa Ravimiamet andis esimesele sarnasele bioloogilisele ravimile heakskiidu 2006. aastal, USA Toidu- ja Ravimiamet tegi seda alles 2015. aastal. Küll aga on selgeid märke, et Euroopa on oma konkurentsieelist kaotamas ja tema kaubanduspartnerid jõuavad üha lähemale. Seega on kiiresti vaja, et EL taastaks ELis tegutsevate analoogravimite ja sarnaste bioloogiliste ravimite tootjate konkurentsivõime. Tegevusetus või algatuse edasilükkamine nõrgestaks ELi tööstust veelgi ja kahjustaks ELi kui esirinnas olija mõju ja konkurentsieelist ennekõike bioloogiliste ravimite sektoris.
4.11.

Kuigi likviidsuslepingud on kiiduväärt, eriti vähearenenud turgude puhul, looks Euroopa tasandi ettepanek võrdsed võimalused, millele tugineda kohalike tingimuste loomisel. Komitee on seisukohal, et likviidsuslepinguid käsitlev 29. kord, mille kallal Euroopa Komisjon praegu töötab, loob emitentidele võimaluse kehtestada likviidsuslepingu kas riiklike õigusaktide, juhul kui need olemas on, või üleeuroopalise määruse alusel.
3.13

Komitee rõhutab, et sotsiaalpartnerite osalemine Euroopa Tööjõuameti toimimises ja juhtimises on oluline (artikkel 24). Sellegipoolest rõhutab komitee, et selle kavandatav rakendamise viis on ilmselgelt ebapiisav. Komitee loodab, et nende osalemise tingimusi muudetakse nii, et see annaks tõelist lisaväärtust tööjõu liikuvusega seotud konkreetsete probleemide lahendamiseks.
2.8.

Viisamenetluse konkreetsete ohunäitajate väljatöötamise puhul leiab komitee, et see võib piirata taotlejate õigusi. Kuigi riskinäitajad ei sisalda isikuandmeid, võivad need tugineda liikmesriikide esitatud statistikale ja teabele ohtude, keeldumiste ebatavalise määra või teatud kategooria kolmandate riikide kodanike üleaja viibimise ning rahvaterviseriskide kohta. On arvestatav oht, et viisat väljastavad asutused kasutavad neid andmeid ja näitajaid viisataotluse tagasilükkamiseks süsteemis oleva profiili põhjal ja mitte taotleja konkreetseid asjaolusid arvestades. Komitee nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriikide ametiasutused teavitaksid nõuetekohaselt ja koolitaksid praktilise töö tegijaid ja juhtkonda, et vältida võimalikku profiili koostamist rassi, soo, etnilise päritolu, usutunnistuse, seksuaalse sättumuse ja muude isiklike tunnuste alusel.
4.15.

Komitee peab kiiduväärseks, et vahend võimaldab liikmesriikidel viia projekte ellu kolmandates riikides või nende territooriumil, kui sellel teemal on komisjoniga enne konsulteeritud. Komitee leiab, et nimetatud konsulteerimise (või teabe edastamise) nõuete kohta on vaja rohkem teavet, kehtestades selged kriteeriumid, mis sisaldavad samuti inimõiguste olukorda sihtriigis. See on hädavajalik, arvestades et kolmandate riikidega koos võetud meetmed võivad hõlmata näiteks ebaseadusliku piiriületamise seiret, avastamist, tuvastamist, jälgimist, tõkestamist ja peatamist.
3.2.

Komitee nõustub sellega, et suurem tõhusus maksuhaldurite vahel on oluline ühtse turu sidususe ja toimimise jaoks, ning on nõus, et koostöö ja tegevuse kooskõlastamise niivõrd kõrge tase on võimalik saavutada üksnes ELi tasandil. Komitee leiab samuti, et liidu raamistik tõenäoliselt suurendab osalemise määra ning seega ka ühtse turu potentsiaali ja konkurentsivõimet.
2.1.

2 -heitega majanduse tohutu ulatusega. Taastuvenergia asendab fossiilkütused, andmed on muutumas uueks domineerivaks tooraineks ning (asjade) internetist on saanud kõige olulisem suhtlemisviis. Lineaarsete tootmismudelite asemele tulevad üha enam tootmise, tarbimise ja ringlussevõtu süsteemid ringmajanduse raames ning masstootmine asendub kohandatud tootmisprotsessidega. Kaasaegne tööstus tähendab tootmist ja innovatsiooni tihedat koostööd tegevate osaliste võrgustikus, kuhu kuuluvad suured, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ulatudes kuni seotud teenusteni kogu väärtusahela ulatuses. Teadmised on asendanud tööjõu või kapitali kui kõige olulisema teguri. Euroopa pikaajaline tööstusstrateegia peab integreerima kõik need (murrangulised) väljakutsed, et jõuda etappi, mida saab inimkonna ajaloos võrrelda vaid üleminekuga paleoliitikumist neoliitikumi. See on nn infoliitikum Tänapäeva tööstus seisab silmitsi põhjalike muutustega seoses digiülemineku ja vähese CO-heitega majanduse tohutu ulatusega. Taastuvenergia asendab fossiilkütused, andmed on muutumas uueks domineerivaks tooraineks ning (asjade) internetist on saanud kõige olulisem suhtlemisviis. Lineaarsete tootmismudelite asemele tulevad üha enam tootmise, tarbimise ja ringlussevõtu süsteemid ringmajanduse raames ning masstootmine asendub kohandatud tootmisprotsessidega. Kaasaegne tööstus tähendab tootmist ja innovatsiooni tihedat koostööd tegevate osaliste võrgustikus, kuhu kuuluvad suured, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ulatudes kuni seotud teenusteni kogu väärtusahela ulatuses. Teadmised on asendanud tööjõu või kapitali kui kõige olulisema teguri. Euroopa pikaajaline tööstusstrateegia peab integreerima kõik need (murrangulised) väljakutsed, et jõuda etappi, mida saab inimkonna ajaloos võrrelda vaid üleminekuga paleoliitikumist neoliitikumi. See on nn infoliitikum ( 5 )
3.16.

Eelnevalt mainitud praktilise kasutatavusega seoses on komiteel heameel tõsiasja üle, et laialdaselt on arvestatud õiguskontrollikomitee töödega. Niisiis pooldab komitee tekstide kohandamist selliselt, et taksonoomia võetakse kasutusse alles siis, kui see on stabiilne ja küps.
7.4.

Tervitatav on programmidokumentide (partnerlusleping, rakenduskavad) lihtsustamine. Komitee nõustub eelkõige partnerluslepingu lihtsustamisega ja leiab, et see peaks olema strateegiline kõrgetasemeline dokument. Seetõttu on oluline, et jõupingutusi tehtaks selleks, et tagada, et liikmesriikide programmid on jätkuvalt kooskõlas ELi põhimõtetega ja omavahel sünergias. Komitee tervitab ka delegeeritud õigusaktide lihtsustamist. Selleks et vältida ülereguleerimise ohtu korraldusasutuste poolt, kutsub komitee komisjoni üles kaasama Euroopa majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejaid delegeeritud õigusaktide koostamisse.
3.8.3.

Vabatahtlik tegevus on väga mitmetahuline mõiste. See võib olla ajas väga piiratud või see võib olla üsna pikaajaline. See võib hõlmata eri ulatuses altruismi, entusiasmi ja eelkõige aega. Vabatahtlik tegevus on vaieldamatult avalik hüve ning samal ajal võib see teenida olulisi sotsiaalseid ja majanduslikke huve, võttes enda kanda riigi kohustusi ja tagades, et tähtsad ülesanded saavad kohalikes tingimustes täidetud. Riik peab vabatahtlikku tegevust toetama, samuti ka EL. Kuna Euroopa solidaarsuskorpus on vaid üks programm, siis rõhutab selle rõhuasetus täistööajaga vabatahtlikule tegevusele riikidevahelises kontekstis seda lähenemisviisi. Seega ei pruugi muud liiki vabatahtlik tegevus isegi parima tahtmise juures sama palju tähelepanu pälvida.
4.4.

Sageli kritiseeritakse Euroopat investeeringute nappuse ning riskialti ja ettevõtliku mõtteviisi puudumise pärast. Euroopa Komisjoni ettepaneku üldine mõte on tegeleda nende probleemidega ja luua nende mõtetega seotud uus narratiiv. Teaduse ja innovatsiooni panus parema ja kaasavama Euroopa loomisesse on osa muutusest, mis on vajalik Euroopa projektiga seotud väärarusaamade vältimiseks, ja see esindab kahtlemata head panust sellesse, et suurendada kodanike kaasatust ja muuta nad uhkeks selle üle, et nad on osa lahendusest. Samuti tuleb ümber lükata ebatäpsed ideed Euroopa Liidu vahendite kasutamise kohta kohalikes kogukondades: kui kodanikud saaksid aru, et maksumaksjate raha kasutatakse hästi, oleks see hea samm äärmuspopulistlike narratiivide ümberlükkamise suunas.
6.3.

Märkimist väärib ka ettepaneku ulatuslik isikuline ja sisuline kohaldamisala, sest see hõlmab kõiki, nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid, sealhulgas kõik kauplejad ja seega ka mikroettevõtjad, ning et lubatud on ainult selgelt sätestatud erandid (artikli 1 lõiked 1 ja 3). Oleks vaja ühtlustada kõik keeleversioonid, et oleks selge, et määruse ettepanek ei puuduta mitte ainult menetlust algatavat dokumenti, vaid kõiki menetlusega seonduvaid dokumente.
4.12.

Komitee leiab ka, et õiguste ja väärtuste programm saaks kasu eri tegevussuundade samasugusest otsesest juhtimisviisist, et tagada rakendamise järjepidevus, ning märgib eelkõige komisjoni järelevalve all toimiva Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti positiivset hinnangut eri liiki toetuste haldamise, rahastamise korra, lihtsustatud kulude kasutamise ja vigade väikese osakaalu osas.
3.2.

Põhimõtteliselt märgib komitee, et loodus ja keskkond ELis on tõsises kriisis. See on ühelt poolt seotud sellega, et ELi loodus- ja keskkonnakaitse rahastamisprogrammid on liiga väheste vahenditega. Teiselt poolt tuleb kritiseerida seda, et ELi erinevate valdkondade poliitika ei ole piisavalt sidus. Komitee kutsub komisjoni ja nõukogu tungivalt üles neid komitee poolt korduvalt kritiseeritud puudusi kõrvaldama. Vastasel korral jääb programmile LIFE, millega rahastatakse kahtlemata väga häid projekte, üksnes alibifunktsioon.
4.17.

Ehkki Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt on liikmesriikidel pädevus määratleda üldhuviteenuseid, ei vähenda see liidu pädevust määratleda selliseid teenuseid liidu tasandil, kui see on vajalik liidu eesmärkide saavutamiseks. Komitee kutsub liidu institutsioone üles tunnustama liidu üldhuviteenuste olemasolu ja vajalikkust valdkondades, kus ELi meetmed on eesmärkide saavutamiseks tõhusamad, mis on ilmselgelt tõsi kosmosesektori puhul.
5.5.

Komitee rõhutab, et on oluline, et Euroopa Sotsiaalfond Pluss oleks jätkuvalt majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika kohaldamisalas, pidades silmas majanduskasvu, tööhõive eesmärkide ja sotsiaalse kaasatuse vahelist vastastikkust täiendavust. Euroopa Sotsiaalfond Plussi lisaväärtus võrreldes liikmesriigi tegevusega on seotud teiste struktuurifondide territoriaalsete vajaduste ja integratsiooniga, et viia ellu järjepidevaid ja ulatuslikke algatusi kohalikul tasandil. Selles raamistikus on piirkondlik ja kohalik mõõde ülimalt oluline kohandatud meetmete kavandamiseks ja rakendamiseks.
3.6.10.

Praegu on siseriiklikud õigusnormid liikmesriigiti väga erinevad ja mõnikord näevad ette ülemääraseid haldusmenetlusi, mida komisjonil on vaja uue ettepanekuga vähendada, et ettevõtjaid uute võimaluste avastamisest mitte eemale peletada. Olgugi et komitee toetab kõnealuseid uusi õigusnorme ja menetlusi, tuleb neid siiski hoolikalt uurida, veendumaks, et nad ei tekita rohkem halduskoormust ja -kulusid kui seda nõuavad töötajate, võlausaldajate ja aktsionäride kaitsega seotud eesmärgid.
4.8.

Õnneks on nüüd rohkem ELi institutsioone kaasavaid noorteüritusi, nii et kõigi nende hindamine oleks kasulik. Samuti tuleks kontrollida, kas nende vahel oleks võimalik saavutada suuremat koostoimet. Struktureeritud dialoogi eeliseks on see, et see on pigem pidevalt toimuv, mitte ühekordne. Noorte pidev kaasamine otsustesse, mis neid puudutavad, peaks olema prioriteet ja on oluline, et see juhtuks kõigis poliitikavaldkondades, mitte ainult noortepoliitikas. Ühekordseid üritusi korraldavad institutsioonid peaksid kaasama noori pidevalt oma töösse.
1.4.

Komitee tunneb heameelt, et komisjon kehtestas loamenetluste kestusele võrdlusaluse, ja leiab, et on mõistlik piirata kogumenetluse kestust maksimaalselt kolmele aastale, kuid soovib tähelepanu juhtida sellele, et on oluline võtta arvesse riikide pädevate asutuste arvamusi, tagamaks et kavandatud tähtajad on realistlikud, arvestades konkreetset olukorda liikmesriikides.
1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et Euroopa on ühistel väärtustel rajanev kultuuriline kogukond ning et Euroopa elustiili iseloomustab sotsiaalne turumajandus , mis ühendab majandusliku vabaduse sotsiaalsete õigustega ja inimese austamise põhimõtetega.
4.8.

Seepärast tervitab komitee rakenduspartnerite kohustust hõlmata vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi. Siiski on komitee veendunud, et riiklike ja piirkondlike investeerimisvajadustega tegelemiseks, millega peaks tegelema eelkõige asjaomase liikmesriigi sektsioon koostoimes ühtekuuluvuspoliitika riiklike tagatistega, on manööverdamisruumi. Komitee rõhutab sellega seoses, kui oluline on investeerida inimkapitali ja sotsiaalsesse taristusse, mis aitab pikas perspektiivis ära kasutada kasvupotentsiaali (elukestev õpe, sotsiaalteenuste võrgustik ja taskukohane eluase) ning tagada ELi majanduse konkurentsivõimet.
4.4.

Ameti direktor nimetatakse ametisse menetluse kaudu, mis on sätestatud määruse artikli 6 lõikes 3. Ta on sõltumatu ega allu ELi institutsioonidele. Ta peab esitama igal aastal aruande Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile, ning oleks mõistlik anda Euroopa Parlamendile õigus seda hinnata ja selle üle hääletada. See tagaks, et ametil on teatav aruandekohustus ja et protsess oleks läbipaistvam.
5.9.

Läbivaadatud artiklis 20 kehtestatakse eraldi põhjendus kolmanda riigi tunnustuse kehtetuks tunnistamiseks selle tõttu, et see ei ole vähemalt viie aasta jooksul ELi laevastikku meremehi andnud. Komitee soovib selgitada, et lõplik otsus tunnustamise tühistamise kohta jääb liikmesriikidele ning see tehakse tavamenetluse alusel laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitees (COSS) ning et selle menetlusega antakse õigus arvestada asjaomase liikmesriikide antud teabega. Komitee toetab üldiselt läbivaatamist, rõhutades, et ressursside tõhusa kasutamise huvides on jätkuvalt oluline argument, et kolmas riik ei ole andnud üldse kapteneid ja ohvitsere või ei ole andnud märkimisväärset hulka kapteneid ja ohvitsere. Seda arvesse võttes ja menetlustega täielikult kooskõlas teeb komitee ettepaneku, et kolmanda riigi tunnustuse võiks tunnistada kehtetuks juhul, kui kolmas riik ei ole vähemalt viie aasta jooksul andnud märkimisväärset hulka kapteneid ja ohvitsere.
1.6.

Komitee leiab, et haridus alates kohustuslikust haridusest ning koolitus on oluline tegur, et viia noori teaduse ja tehnoloogia valdkonnale lähemale. See on väga oluline, et tulevikus suurendada Euroopa kõnealuses sektoris teadlaste arvu, mis praegu ei ole piisav nõudluse rahuldamiseks tootmis- ja teadusvaldkonnas.
2.4.2.

Pärast Fukushima tuumakatastroofi sai täiesti selgeks, et tuumaenergia kasutamise probleemid ja riskid on üleilmsed. ELil on ainulaadne profiil, tänu millele on ta üks peamine vastutustundlik ja leidlik osaleja ülemaailmsetes nii tuumaohutuse kui ka puhta energia tehnoloogiate püüdlustes.
Komitee väljendab heameelt artiklis 2 sätestatud põhjalike mõistete üle ja väljendab heameelt, et keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud aspekte käsitletakse koos ja et neid võetakse uue taksonoomia loomisel arvesse. Seda regulatiivset lähenemisviisi kajastab punkt o, arvestades et jätkusuutlikud investeeringud ei tohi põhineda ainult keskkonnaalastel eesmärkidel, millele on osutatud uut taksonoomiat käsitleva määruse ettepaneku artikli 2 alapunktis i, ( 13 ) vaid need peaksid ühtlasi vastama alapunktidele ii ja iii, milles käsitletakse sotsiaalset ja äriühingu juhtimisega seotud mõõdet. Need sätted on koostatud selleks, et hõlbustada teavitamiskohustust, mis lasub neil turuosalistel, kes juba integreerivad sotsiaalseid ja juhtimisalaseid tegureid oma investeerimisportfellidesse, ning komitee leiab, et need tuleks sõnastada rohelise taksonoomia tagatistena.
4.8.

Komitee nõustub ka üldpõhimõttega luua teadmiste ja koolitusvõrgustik vastavalt komisjoni kirjeldusele. Kuid ta märgib siiski, et institutsiooniliselt on vaja kaasata teadlasi ja akadeemilist kogukonda ning viia läbi uuringuid, et kirjeldada ja hinnata võimalikke ohte, neist tulenevat haavatavust ja kogukondade kokkupuudet ohtudega. Ilmselgelt on vaja tagada eraalgatuse ja ettevõtjate, samuti kodanikuühiskonna kaasamine, et võtta arvesse nende omandatud kogemusi ja teadmisi, aga ka selleks, et õnnetuste korral koondada kohalikul tasandil kogukonna struktuure lihtsamalt ja vahetumalt. Lisaks on esmatähtis kodanike teavitamine eri ohtudest, millega neil tuleb kokku puutuda, ning neid sel teemal ka harida.
3.7.

Lisaks märgib komitee, et koridoriühendus, mille kohta tegi komisjon nüüd ettepaneku, on seatud kahtluse alla nii kitsas kui ka laiemas tähenduses. Enne ettepanekut toimunud konsulteerimismenetluses seadsid paljud La Manche’i väina lõunaranniku sadamad ning Prantsuse sadamate ühendus ja kohalikud omavalitsused kahtluse alla suurel määral kõnealusele ettepanekule tugineva tegevuskava, milles tõstatati teema muuta Dunkirki, Calais’, Le Havre’i, Roscoffi ja Bresti sadamad osaks kavandatava Põhjamere–Vahemere koridori ühendusest ning muuta Atlandi põhivõrgu koridori ühendust. Ka mitmesugused Iiri huvitatud pooled on seadnud kahtluse alla pika mereühenduse tõhususe Ühendkuningriigi nn maasilla asendajana, sest on lühemaid mereteed, näiteks Iirimaa ja Brittany sadamate vahel. On leitud, et lühemad mereteed on sobivamad näiteks kiiresti riknevate kaupade puhul.
4.10.

Komitee märgib, et ettepaneku kohaselt vastutab meetmete rakendamise korral kõnealuste rahaliste vahendite jaotamise eest liikmesriik. Komitee leiab, et ehkki see on seaduslikult põhjendatud, ei piisa sellest, et keelata tegelikkuses liikmesriigil kõnealuste vahendite jaotamist ja komisjoni poliitilise kasu eesmärgil süüdistamist. Kuna avalikkus ei mõista tõenäoliselt ELi õigusaktide täpsemat toimimist, oleks liikmesriikidel võimalik luua otsene seos rahastamise kärpimise ja komisjoni otsuse vahel. See tekitaks olukorra, kus komisjoni oleks võimalik takistada võtta meetmeid liikmesriikide vastu avaliku arvamuse võimaliku vastumeelsuse tõttu. See on eriti suur oht nende liikmesriikide puhul, kus valitsusel on kontroll või mõjuvõim avaliku või eraõigusliku meedia üle, mis kipub olema nii liikmesriikides, kus esinevad õigusriigi toimimises tõsised puudused.
1.7.

Komitee nendib, et komisjoni sõnul kavatsetakse uue ühtse turu programmi prioriteetide rahastamiseks eraldada ligikaudu 3,9 miljardit eurot, mis tähendab, et rahastamine jääb umbes samale tasemele käimasoleva rahastamisperioodiga (2014–2020), kuid väljendab muret, et ELi finantsraamistiku vastuvõtmiseks peetavate läbirääkimiste käigus võidakse teha kärpeid, mistõttu saab eelarve olema varasemast väiksem. Komitee väljendab sellegipoolest heameelt tõsiasja üle, et COSME raames on InvestEU programmist saadaval veel 2 miljardit eurot ja et rahastamist on võimalik kombineerida teiste programmide vahenditega.
3.6.

Komitee on pettunud, et kavandatud määrusesse ei ole kaasatud 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus alguse saanud ERFi kohustust edendada üleminekut institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele. Kavandatud ERFi määruse artikli 2 lõikes d seatakse prioriteediks sotsiaalmajanduslikku integratsiooni suurendamine „integreeritud meetmete, sealhulgas eluasemete võimaldamise ja sotsiaalteenuste kaudu“. Kuigi see on oluline säte, ei ole kindel, et see konkreetne eesmärk on piisav, et tagada inimeste, eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste kogukonda kaasamine sihtinvesteeringute ja deinstitutsionaliseerimise kaudu. Pidades silmas asjaolu, et ERFi investeeringud on sotsiaalse kaasamise jaoks otsustava tähtsusega, soovitab komitee tagada, et ERF investeeriks ainult sotsiaalset kaasamist toetavatesse teenustesse ja et vahendite kasutamine eraldatud institutsiooniliste hoolekandeasutuste ehitamiseks või renoveerimiseks oleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi ulatusest välja jäetud. On oluline, et nii positiivset stiimulit kui ka negatiivset kohustust ERFi määruses mitte ainult ei säilitataks, vaid ka tugevdataks.
5.4.3.

erineva kultuuritaustaga riiklike haldusasutuste vahel, et tuvastada ja jagada häid tavasid , on vaja ametnikke, kes on õppinud üksteist tundma ja oma ametiülesandeid sarnaselt täitma kõikidel oleks võimalus oma teadmisi suurendada, et teha koostööd oma Euroopa kolleegidega . Komitee on veendunud, et edukaks koostööksriiklike haldusasutuste vahel, et, on vaja ametnikke, kes on õppinud üksteist tundma ja oma ametiülesandeid sarnaselt täitma ( 17 ) nii digivõimaluste kasutamisel kui ka muudes valdkondades (haldussuutlikkus). Komitee leiab, et nii liikmesriikide kui ELi jaoks oleks hea poliitika säilitada tollimenetlused kohapeal, sõltumata järjest suurematest tehnilistest nõuetest. Ta soovib, et kokkuhoiupoliitika koos programmi väljakuulutatud eesmärkidega ei viiks avaliku sektori töötajate vähendamiseni ning et
1.3.

Komitee on seisukohal, et on oluline tagada liidu tollivarustuse kvaliteedi ja innovatsiooni kõrge tase, et kõige paremini kaitsta liikmesriikide ühiskondlikku kultuuri, sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, majanduslikke ja finantshuve. Täpsemalt hõlmab see järgmist: — ebaseadusliku kaubanduse vastane võitlus, mis ei ole veel tõhus; — seaduslike kaubandustavade tõhustamine ja lihtsustamine; — ELi siseturu turvalisuse tagamine; — keskkonna ja kodanike tervise kaitse; — töötaja põhiõiguste järgimine; — tarbijaõiguste kaitse; — tollivaldkonna optimaalne riskijuhtimine; — tollimaksude kogumine.