Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 150/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Pays d’Oc“

PGI-FR-A1367-AM03

Teate esitamise kuupäev: 23.1.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähise „Pays d’Oc“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti 5, milles käsitletakse viinamarjasorte, on täiendatud teiseste sortide lisamisega.

Punased ja roosad veinid: lisatud on sort 'Cabernet Cortis N'.

Valged veinid: lisatud on sordid 'Cabernet blanc B', 'Muscaris B', 'Soreli B', 'Souvignier Gris B'.

Need viis sorti on kantud loetellu, mis sisaldab 16 viinamarjasorti, mis on resistentsed viinapuu ebajahukastele ja jahukastele ning on pärast uuringuid ja katseid kaasatud veiniviinamarjasortide 2017. ja 2018. aasta ametlikku loetellu. Need sordid on tootespetsifikaadis esitatud kui uuenduslikud teisesed sordid. KGTga „Pays d’Oc“ veini puhul ei tohi nende sortide sisaldus ületada 15 % veini tootmismahust. Nendel sortidel on polügeenne resistentsus, mis tagab paremini pikaajalise resistentsuse viinapuu ebajahukastele ja jahukastele. Viinapuu ebajahukastet ja jahukastet põhjustavad seened, millel on polügeense resistentsusega keeruline toime tulla.

Nimetatud sordid võimaldavad tagada KGTga veinide organoleptilised omadused ja vähendada taime töötlemiseks kasutatavate sünteetiliste taimekaitsevahendite kogust.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Pays d’Oc

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

16. Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

Üldosa

Kaitstud geograafilist tähist „Pays d’Oc“ kasutatakse vaiksete veinide, kvaliteetvahuveinide ja üleküpsenud viinamarjadest valmisatud punaste, roosade, valgete ja hallide veinide ning veinide gris de gris puhul.

KGTga „Pays d’Oc“ toodete sortiment on lai, üle 90 % sortimendist moodustavad sordiveinid. Lisaks Vahemere piirkonna viinamarjasortidele 'Grenache', 'Cinsault' ja 'Syrah', mida eelistatavalt kasutatakse puuviljaliste ning kergete hallide ja roosade veinide tootmiseks, võimaldavad hiljuti istutatud viinamarjasordid 'Merlot', 'Cabernet-Sauvignon' ja 'Pinot noir' toota struktureeritud punaseid veine, millel on punaste marjade aroom.

Allpool nimetamata analüütilised parameetrid on sätestatud üldeeskirjades.

Vaiksete veinide kirjeldus

Valgetel veinidel on kollakas värvus, mille varjundid ulatuvad rohelisest kuldkollaseni. Sortidest 'Viognier', 'Sauvignon' ja 'Chardonnay' valmistatud veinidel on märkimisväärne mineraalsus ning üldiselt on neil elavatel ja aromaatsetel valgetel veinidel tugev maitse, millel on ergas tsitruseline kuni lilleline (valged õied, kannike) noot.

Roosadel veinidel on lillakas varjund, mis hallide veinide ja veinide gris de gris puhul ulatub heleroosani. Veinid on värsked, kerged ja peened harmoonilise marjade (mustsõstrad, maasikad) ja lillede aroominoodiga. Sellised kvaliteediomadused on sortidel 'Cinsaut', 'Grenache', 'Syrah'.

Punastel veinidel on tumedam või heledam granaatõuna värvus. Veinide aroom on erineva intensiivsusega ning võib meenutada punaseid marju (mustsõstrad, vaarikad, kirsid jne) või olla särtsakama vürtside, lagritsa või kakao varjundiga. Veinid on küpsed, neis on kontsentreerunud pehmed tanniinid ja värvained. Teatavaid veine valmistatakse viinamarjade segust, kus kaasaegse veinivalmistusmeetodi tulemusena annab iga sort oma maitse (nahk, puit), värvuse intensiivsuse (õrn punane, violetne) ja tanniinistruktuuri.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kvaliteetvahuveinide kirjeldus

Osa kvaliteetvahuveine valmistatakse sordiveinina ja neid on alates 1990. aastatest turustatud viinamarjasordi märkega. Neid veine, mille värvus ja aroom on samad kui vaiksetel veinidel, iseloomustab Pays d’Oc’i kliimatingimustega kõige paremini sobivate sortide (peamiselt 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Pinot noir', 'Syrah', 'Viognier', 'Muscat à Petits Grains') värskus ja rafineeritud aroom. Kvaliteetvahuveinid on peene ja elegantse mulliga, sõltuvalt kasutatud sortidest on veinidel lilleline või puuviljaline aroom. Kohandatud veinitootmismeetodite kasutamine võimaldab säilitada viinamarjasortide iseloomulikke omadusi, eelkõige värskete puuviljade esmast aroomi ja erksust. Veinisektori tootmise struktureerimine on võimaldanud aja jooksul moodustada vahuveinide tootmise üksuse, mis pakub teenust lepingu alusel.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide kirjeldus

Veine, mis on saadud üleküpsenud või väärishallitusega viinamarjadest, toodetakse väikeses koguses. Need on suhkrurikkad ja kompleksse aroomiga veinid.

Kuivatatud ja/või väärishallitusega viinamarjadest toodetud küpsed veinid, mida toodetakse väikeses koguses ja millel on õlgkollane kuni pruun värvus ning pirni ja kollase puuvilja aroom, on iidne pärand ajast, mil Languedocis toodeti kangeid veine, mis ainsana sobisid säilitamiseks ja transportimiseks. Just nendest veinidest lähtudes on välja töötatud veinid KGTga „Pays d’Oc“.

Üleküpsenud või väärishallitusega viinamarjadest valmistatud valgeid veine ei rikastata ning nende fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos + fruktoos) on vähemalt 45 g/l ja lenduvate hapete sisaldus ei ületa 24,48 meq/l.

Muud analüütilised parameetrid vastavad üldeeskirjades sätestatule.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Peamised viinamarjasordid peavad moodustama üle 50 % veini mahust, millele KGTd taotletakse. Teisesed sordid peavad moodustama alla 50 % veini mahust, millele KGTd taotletakse. Uuenduslikud sordid peavad moodustama kuni 15 % veini mahust, millele KGTd taotletakse.

Kaitstud geograafilisele tähisele võib lisada märke ühe viinamarjasordi nimetusega tingimusel, et:

— kõnealune sort on kantud peamiste viinamarjasortide loetellu,

— veinile taotletakse märget selle viinamarjasordi nimetusega,

— vein on vähemalt 85 % ulatuses valmistatud kõnealusest sordist.

Kaitstud geograafilisele tähisele võib lisada märke kahe või enama viinamarjasordi nimetusega, tingimusel et:

— kõnealused sordid on kantud peamiste viinamarjasortide loetellu,

— veinile taotletakse märget nende viinamarjasortide nimetusega (seguna või mitte),

— iga viinamarjasort moodustab vähemalt 15 % veini mahust.

Punase või roosa veini koostises võib kasutada peamiste viinamarjasortide loetelust või uuenduslike viinamarjasortide loetelust pärit valget viinamarjasorti, tingimusel et:

— nendest viinamarjasortidest valmistatud virret kääritatakse koos ja

— peamiste viinamarjasortide loetelust pärit valge viinamarjasordi virre moodustab kuni 20 % veini mahust, millele KGTd taotletakse, või

— uuenduslike viinamarjasortide loetelust pärit valge viinamarjasordi virre moodustab kuni 15 % veini mahust, millele KGTd taotletakse.

Esimese organoleptilise kontrollimise ajaks peab punaste veinide malolaktiline käärimine olema lõppenud, välja arvatud veinide puhul, millel on märge primeur või nouveau ja punasest üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide puhul.

Veinivalmistuse eritavad

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein peab olema valmistatud ainult märgitud aastakäigu viinamarjadest.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veine KGTga „Pays d’Oc“ tuleb laagerdada vähemalt kuus kuud alates koristuskuupäevast.

Veine, millel on kaitstud geograafiline tähis „Pays d’Oc“ ja märge sur lie (veinisettel), laagerdatakse mahutis või vaadis ainult ühe talve ja kuni villimiseni hoitakse neid peenel veinisettel. Kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ veine, millele lisatakse märge sur lie, tohib villida alles alates saagikoristusele järgneva aasta 21. märtsist.

Esimese organoleptilise kontrollimise ajaks peab KGTga „Pays d’Oc“ punaste veinide malolaktiline käärimine olema lõppenud, välja arvatud veinide puhul, millel on märge primeur või nouveau, ja punastest üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide puhul.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

KGTga „Pays d’Oc“ punased ja valged veinid

90 hektoliitrit hektari kohta

KGTga „Pays d’Oc“ roosad ja hallid veinid ning veinid gris de gris

100 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veinivalmistamine ja vaiksete veinide tootmine, sealhulgas üleküpsenud viinamarjadest veinide tootmine, millele taotletakse KGTd „Pays d’Oc“, toimub Aude’i, Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangus ning Lozère’i departemangu järgmistes kommuunides: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène, Les Vignes.

Viinamarjade korjamine, veinivalmistamine ja veinide tootmine kvaliteetvahuveinide valmistamiseks toimub Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangus ning Lozère’i ja Aude’i departemangu teatavates kommuunides.

Lozère’i departemangu kommuunid: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène, Les Vignes.

Aude’i departemangu kommuunid: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de- Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Alicante Henri Bouschet N'

'Altesse B'

'Alvarinho' – 'Albariño'

'Bourboulenc B' – 'Doucillon blanc'

'Cabernet franc N'

'Cabernet-Sauvignon N'

'Caladoc N'

'Carignan N'

'Carmenère N'

'Chardonnay B'

'Chasan B'

'Chenin B'

'Cinsaut N' – 'Cinsault'

'Clairette rose Rs'

'Colombard B'

'Cot N – Malbec'

'Gamay N'

'Gewurztraminer Rs'

'Grenache N'

'Grenache blanc B'

'Grenache gris G'

'Gros Manseng B'

'Macabeu B' – 'Macabeo'

'Marsanne B'

'Marselan N'

'Mauzac B'

'Merlot N'

'Mondeuse N'

'Morrastel N' – 'Minustellu', 'Graciano'

'Mourvèdre N' – 'Monastrell'

'Muscat d’Alexandrie B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat de Hambourg N' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains blancs B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains rouges Rg' – 'Muscat', 'Moscato'

'Nielluccio N' – 'Nielluciu'

'Négrette N'

'Petit Manseng B'

'Petit Verdot N'

'Pinot blanc B'

'Pinot gris G'

'Pinot noir N'

'Portan N'

'Riesling B'

'Roussanne B'

'Sauvignon B' – 'Sauvignon blanc'

'Sauvignon gris G' – 'Fié gris'

'Sémillon B'

'Sylvaner B'

'Syrah N' – 'Shiraz'

'Tempranillo N'

'Terret blanc B'

'Vermentino B' – 'Rolle'

'Viognier B'

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna eripärad

Geograafiline tootmispiirkond hõlmab Languedoc-Roussilloni, Aude’i, Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangu kõiki kommuune ning Lozère’i departemangu kuut kommuuni.

Piirkonna põhjaosas on kujunenud hiiglaslik amfiteater, mille moodustavad järjestikused mäeahelikud, mis ulatuvad Püreneedest kuni Sevennideni ja sealt edasi kuni Vahemereni. Geoloogilised kihistused on pärit paleosoikumist kuni kvaternaariajastuni. Olenemata muldade geoloogilisest päritolust kasvavad viinapuud muldadel, millele on järgmised ühised omadused: muld on kuiv, üsna kivine, mitte eriti viljakas ja laseb hästi vett läbi, mis võimaldab juurtel sügavale tungida.

1979. aastal, kui tekkis arutelu, kas viinamarjasaaduste eristamine on vajalik, loodi kohalike veinide kategooria ning 10. oktoobri 1987. aasta dekreediga tunnustati piirkonna kohalikke veine nimetusega „Pays d’Oc“.

Jätkates Vahemere piirkonna kaubandustraditsiooni, mis on alati soodustanud viinamarjasortide levikut, toetutakse KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmisel nii Languedoci ajaloolistele kui ka väljastpoolt piirkonda pärit sortidele.

Toote eripära

Praegu on KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmiseks tunnustatud 63 viinamarjasorti; kõige olulisemad neist on Vahemere piirkonna viinamarjasordid, nagu 'Carignan', 'Grenache', 'Cinsault' ja 'Syrah', mis on rahvusvaheliselt tuntud Prantsuse viinamarjasordid, kuid lisaks on hiljuti kasvatama hakatud ka selliseid sorte nagu 'Merlot', 'Cabernet-Sauvignon', 'Pinot noir' ja 'Caladoc' punaste veinide tootmiseks ning 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Viognier' ja 'Alvarinho' valgete veinide tootmiseks.

Eripärased, kuid üksteist täiendavad viinamarjasordid on suurepäraselt kohanenud KGT „Pays d’Oc“ päritolupiirkonna kliimatingimustega, võttes ka arvesse kliima tõendatud soojenemist piirkonnas. Samuti võimaldavad need sordid väljendada veinitootjate oma loovust ainulaadsete veinide valmistamisel. Näiteks jõuab sort 'Petit Verdot' piisavalt küpseda, et veini saaks valmistada vaid ühest viinamarjasordist.

Roosade veinide valmistamiseks eelistatakse Vahemere viinamarjasorte. Viinamarjasordi 'Carignan' omadused tulevad harmooniliselt esile punaste veinide valmistamisel, millel on tugev värvus ja mida saab kokku segada muude sortidega, eelkõige sordiga 'Merlot'.

Mitmest sordist valmistatud veinide tootmine suureneb pidevalt. Selliste veinide osakaal on ligikaudu pool punaste veinide tootmismahust ning üks neljandik roosade ja valgete veinide tootmismahust.

Sellised veinid, millel on märge ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega, moodustavad 95 % toodetud veinidest, mis tähendab, et Euroopa sordiveinide seas kuulub KGTga „Pays d’Oc“ veinidele turul liidrikoht.

Toodete optimaalse kvaliteedi tagamiseks on tootmistingimused ja analüütilised parameetrid rangelt kindlaks määratud ning veine kontrollitakse süstemaatiliselt kõikide partiide puhul.

Vahemerest mõjutatud kliima võimaldab toota veine enamasti ühest viinamarjasordist.

Seda arvesse võttes hoogustus sajandi alguses kvaliteetvahuveinide tootmine, mis toetus kihisevate veinide tootmise pikale piirkondlikule traditsioonile.

Rooma ajal Languedocis rajatud viinamarjaistandustes toodeti kihisevaid veine sel moel, et virret kääritati augustatud amforates.

Esimesed kihisevad veinid toodeti 1531. aastal Aude’is asuvas Saint Hilaire’i benediktiinikloostris, sellega sillutati tee vahuveinide tootmisele kogu piirkonna territooriumil, mis praegu moodustab KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmispiirkonna. Maaelu ajakohastamise kontseptsiooni järgides alustas Compagnie des Salins du Midi 1883. aastal suures mahus veinide, sh vahuveinide tootmist Gard’is asuvas istanduses Domaine Royal de Jarras, mis kuulus algselt Psalmodie benediktiinikloostri munkadele ja mille Louis IX Püha 1244. aastal endale ostis.

Vahuveinide tootmismahu kiire kasvu tõttu tekkis vajadus tootmist mehhaniseerida ja 1907. aastal sai Montpellier’st pärit põllumajandusinsener Jean-Eugène CHARMAT õppeasutuselt Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier (alates 1946. aastast Montpellier SupAgro) patendi sellise tootmisprotsessi väljatöötamisele, kus käärimine ja teine käärimine toimub suletud mahutis. CHARMAT’ meetod annab tunnistust majanduslikust huvist toota Languedoc-Roussilloni viinamarjakasvatuspiirkonnas kihisevaid veine ja nende veinidega seotud oskusteabe arengust.

Alates 20. sajandi algusest on tootmine kõigis Languedoc-Roussilloni departemangudes palju edasi arenenud, see on toetanud nii piirkondliku viinamarjakasvatuse laienemist kui ka viinamarjaistanduste kohandamist selle konkreetse toodangu jaoks.

Selliste veinide iseloomulik värvus, värskus ja lõhn tulenevad sobivate sortide valikust, mis on istutatud maatükkidele, kus muldadel on hea ja pikalt püsiv veevaru ning need omadused võimaldavad toota kvaliteetseid punaseid, valgeid ja roosasid kihisevaid veine peamiselt sortidest 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Pinot noir', 'Syrah', 'Viognier' ja 'Muscat à petits grains'.

Kuivatatud ja/või väärishallitusega viinamarjadest toodetud küpsed veinid, mida toodetakse väikeses koguses ja millel on õlgkollane kuni pruun värvus ning pirni ja kollase puuvilja aroom, on iidne pärand ajast, mil Languedocis toodeti kangeid veine, mis ainsana sobisid säilitamiseks ja transportimiseks. Just nendest veinidest lähtudes on välja töötatud veinid KGTga „Pays d’Oc“.

Erireegli kohaselt tohib veine märkega sur lie villida tootespetsifikaadis nimetatud geograafilises piirkonnas ja selle vahetus läheduses asuvates ettevõtetes. Eesmärk on säilitada veinide eripära, mis tuleneb looduskeskkonna ja tootjate poolt veini organoleptiliste omaduste arendamisel omandatud veinivalmistamis- ja laagerdamisoskuste vastastikusest mõjust.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna eripärade ja toote eripärade vahel

Tüüpiline vahemereline kliima ning üsna kuivad, mitte väga viljakad ja hästi vett läbi laskvad mullad, mis võimaldavad juurtel sügavale tungida, soodustavad eri sortide kasvatamist ja nende põllumajandusliku potentsiaali kasutamist parimal moel. Erinevate sortide kasvatamine selles vahemerelise kliimaga piirkonnas tagab KGTga „Pays d’Oc“ veinide eripära.

Kvaliteetvahuveinid on eripärased, mis tuleneb saja-aastasest vahuveinide tootmise traditsioonist piirkonnas ning viinamarjakasvatajate kogemustest, oskusteabest ja heast tehnilisest varustatusest. Kvaliteetvahuveinidel on piirkonnas eriline koht, sest valitud viinamarjasordid kohanduvad hõlpsasti.

Meretuulte mõjul on kogu tootmispiirkonnas tooremalt koristatud sortidel intensiivne esmane aroom, mis on väga sobilik kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Languedoc-Roussilloni piirkonnas on vahuveinide tootmisele ja arengule kaasa aidanud mitu väga soodsat tegurit, nagu hea ja pikalt püsiva veevaruga mullad, eriti päikseline vahemereline kliima, mida pehmendavad meretuuled ning viinamarjakasvatajate oskusteave.

Nimetatud tegurite (mullad, kliima, tuulte mõju) koostoime, viinamarjakasvatajate oskused viljelustehnikate rakendamisel ning kohanenud aromaatsed sordid võimaldavad kasvatada viinamarju, mis on vastupidavad seenhaigustele, mille tõrje on olulise tähtsusega. Viinamarjaistandused on haigusvabad ja ulatuslikku haigestumist ei ole täheldatud, seega saab viinamarju koristada tehnoloogilises küpsusastmes, mis võimaldab toota kvaliteetvahuveine, millel on peened mullid ja püsiv vaht.

Kihisevate veinide tootmine on Pays d’Oci piirkonnas juurdunud, tootmismaht on märkimisväärne ja toodang suure lisandväärtusega. Tootmine hõlmab kuni 150 veiniühistut ja 1 000 eraomanikele kuuluvat veinikeldrit ning veine müüakse nii Prantsusmaal kui ka eksporditurgudel.

Suur edu on saanud võimalikuks üksnes tänu pikaajalisele tootmistraditsioonile, esivanemate oskusteabele ja viinamarjasortide täielikule kohanemisele KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmispiirkonna mullastiku ja kliimaga.

Viinamarjasortide mitmekesisus, üksteist täiendavad kvaliteetsed tooted, kaasaegsed, optimaalsed ja piirkonnaga kohanenud viinamarjaistandused on vaieldamatult tunnistus sellest, et KGT „Pays d’Oc“ aitab hoida ja väärtustada piirkonna traditsioone.

KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmise ja turustamisega tegeleb ligikaudu 2 000 ettevõtjat, 200 veiniühistut, 1 200 eraomanikele kuuluvat veinikeldrit, 65 veinitootjat-müüjat ning enam kui 450 edasimüüjat.

Languedoc-Roussilloni piirkonnas kasvatatakse viinapuid 240 000 hektaril, neist ligikaudu 115 000 hektarit on igal aastal seotud KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmisega.

Peaaegu 40 aastat tagasi alustatud ümberkorraldused nii veinivalmistustehnika kui ka sordiaretuse osas on saanud tuge järgmistelt viinamarjakasvatusvaldkonnaga tegelevatelt piirkondlikelt kõrgharidus- ning teadus- ja tehnikauuringute keskustelt: Gardi departemangus asuv ettevõte ENTAV (Etablissement National Technique pour l’Amelioration de la Viticulture), kus säilitatakse kõiki Prantsusmaa viinamarjasorte ja kloone, Montpellier’s asuv Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin ja Aude’i departemangus asuv INRA (Institut national de la recherche agronomique) Pech Rouge tehnoloogialabor.

Toetudes osutatud asutuste tegevusele on KGTga „Pays d’Oc“ vaiksed veinid, vahuveinid, kvaliteetvahuveinid ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid tänu viinamarjasortide valikule väga edukad ja mainekad mitte ainult Euroopas, vaid ka üleilmsel turul.

Veine müüakse 170 riigis, peaaegu 75 % veinidest müüakse Põhja-Euroopas, 9 % Põhja-Ameerikas ja 7 % Hiinas.

Seega jätkub Pays d’Oci piirkonna pikk veinitootmise traditsioon kaasaegses võtmes, mis hõlbustab tarbijate leidmist ja kasvatab kaitstud geograafilise tähise mainet.

Kogu veiniaasta jooksul, alates saagikoristusest kuni aastakäigu veinide valmimiseni, korraldatakse reklaamüritusi nii piirkonnas kui ka välismaal mitmesugustel messidel. Lisaks on tegemist atraktiivse turismipiirkonnaga, paljud turistid külastavad viinamarjaistandusi kas sõidukitega või jalgsi, maitsevad viinamarjakasvatajate veinikeldrites kohalikke veine ning tutvuvad veinipiirkonna arhitektuuripärandiga. Kõik need tegevused aitavad kaasa KGTga „Pays d’Oc“ veinide arengule ja tuntusele.

Alates selle loomisest ja ka praegu on kaitstud geograafiline tähis „Pays d’Oc“ Languedoc-Roussilloni piirkonna viinamarjakasvatuse kaasajastamise keskmes ning aitab kaasa viinamarjaistanduste säilimisele, mis on külaelu ja piirkonna maakasutuse planeerimise oluline ja struktureeriv element.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemisega ning kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ vaiksete veinide valmistamisega seotud erandit, hõlmab Aude’i, Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangudega piirnevate järgmiste kommuunide territooriumi:

Anglès, Arles, Avignon (nr°1, 2, 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (kommuunid Le Pontet, Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (kommuunid Camaret-sur-Aigues, Travaillan, Violès), Villefort, Villefranche-de-Lauragais.

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemisega ning kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ kvaliteetvahuveinide valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmisi departemange: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn, Vaucluse.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ veinid, millele on lisatud märge sur lie, villitakse geograafilises piirkonnas ja vahetus läheduses asuvas piirkonnas, et säilitada nende veinide põhiomadused ja eripärane kerge sillerdus ning minimeerida sisetekkelise süsinikdioksiidi kadu.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilisele tähisele „Pays d’Oc“ võib lisada märke ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Viinamarjasordi nimetus peab (viinamarjasortide nimetused peavad) asuma samas vaateväljas kui kaitstud geograafilise tähis „Pays d’Oc“.

Kaitstud geograafilist tähist „Pays d’Oc“ võib täiendada märkega primeur või nouveau. Märkeid primeur või nouveau kasutatakse vaiksete veinide puhul.

Valgete ja roosade vaiksete veinide puhul võib kaitstud geograafilisele tähisele „Pays d’Oc“ lisada märke sur lie. Veini etiketil lisatakse märkele sur lie ka saagikoristusaasta.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini etiketile peab lisaks kaitstud geograafilise tähisele „Pays d’Oc“ olema märgitud saagiaasta.

Kui väljend „Kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse väljendiga „Vin de pays“, lisatakse etiketile Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.