Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Piiriülesed avalikud teenused Euroopas“

(2021/C 106/04)

Raportöör: Pavel BRANDA (ECR/CZ), Rádlo abivallavanem

I. ÜLDISED MÄRKUSED

Peaaegu üks kolmandik ELi kodanikest elab ja töötab Euroopa piirialadel. Piirid mõjutavad nende elu otseselt ja kaudselt. Piirialadel elavad inimesed puutuvad sageli kokku eripäraste väljakutsetega, nagu töökoha leidmine või juurdepääs tervishoiule ja muudele avalikele teenustele ning igapäevane pendelränne ja haldusprobleemide ületamine. Piiriülene koostöö on osutunud kõige tõhusamaks takistava mõju ja piiride eraldava rolli ületamise ning piirialade territoriaalse ühtekuuluvustunde tugevdamise vahendiks.

Piirialadel, eriti seal, kus on suur rahvastikukadu, on juurdepääs avalikele teenustele sageli rohkem piiratud kui tsentraalsetes ja pealinnapiirkondades. Eriti terav on see olukord piirkondades, mis seisavad silmitsi ka demograafiliste probleemidega. Ometi on juurdepääs avalikele teenustele tähtis inimeste elukvaliteeti määrav tegur. Piiriüleste avalike teenuse osutamine ei oleks pelgalt kodanikele kasulik, vaid ka kasumlikum, kuna need teenused muutuksid laiemalt kättesaadavaks ja kulutõhusamaks.

Piiriüleste avalike teenuste edukas osutamine võib suurendada ka naabrite vahelist vastastikust mõistmist ning tugevdada äärmiselt vajalikku usaldust. Nendel teenustel oleks vahetu mõju sellele, kuidas Euroopa Liitu nähakse, ning need aitaksid tugevdada Euroopa identiteeti.

Laiemalt kättesaadavad piiriülesed avalikud teenused aitaksid vähendada piiri negatiivseid mõjusid ja suurendaksid piirialadel elavate kodanike elukvaliteeti. Kui EL tegeleks piisavalt praeguse avalike teenuste vajadusega meie sise- ja välispiiridel, näitaks see miljonitele nendest teenusest kasu saavatele kodanikele selgelt ühenduse lisandväärtust.

Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu (ESPON) kvaliteetne sihtanalüüs (1) annab esimese ülevaate piiriüleste avalike teenuste teemast. Selles antakse olukorrast ülevaade ja esitatakse mõned soovitused. Selles keerulises olukorras, milles me praegu oleme ja milles on vaja probleemide lahendamiseks koordineeritud lahendusi, peaks komitee tegema arvamuse koostamise kaudu poliitilise algatuse, et toetada piiriüleste avalike teenuste küsimust ja anda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast poliitikasoovitusi ning määrata kindlaks edasised sammud, mida ELi institutsioonid ja muud sidusrühmad peaksid astuma, et muuta piiriüleste avalike teenuste osutamine tulevikus tõhusamaks ja laialdasemaks.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1. on arvamusel, et piiriüleste avalike teenuste edukaks, tõhusaks ja laiemaks osutamiseks on kindlasti vaja kolme vahendit/tingimust: õigusraamistik, struktuurid ja rahastamine. Pidades silmas nende teenuste euroopalikku olemust, peaks EL mängima nende vahendite/tingimuste tagamisel aktiivset juhtivat rolli. Vajalik on riigi keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste partnerluse põhimõttele vastav koostöö, et kaotada ja/või vähendada piiriülesest kontekstist tulenevaid kulusid;

ELi õigusraamistik

ELi õigusraamistiku lisandväärtus

2. rõhutab, et ELi õigusraamistik peab võimaldama tõhusalt luua ja hallata piiriüleseid avalikke teenuseid, mis vastaksid meie piirialadel elavate kodanike vajadustele. See kujutaks endast selget ELi lisaväärtust, kuna olemasolevate raamistikega kaasnevad sageli liiga suur halduskoormus ja kulud, mistõttu paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loobuvad oma plaanidest;

3. toetab sellega seoses kindlalt Euroopa piiriülest mehhanismi, mida käsitlev ettepanek on praegu Euroopa Liidu Nõukogus blokeeritud. Seepärast kutsub komitee eesistujariiki Portugali üles selle vastuvõtmist ruttu kiirendama;

4. on arvamusel, et piiriülene koostöö ja piiriüleste avalike teenuste osutamine on subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt euroopaliku olemusega ning sellega saab kõige tõhusamalt tegeleda ELi tasandil, tiheda koostöö kaudu riiklike keskvalitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsustega (partnerluse põhimõte);

ELi õiguse rakendamine piiriüleseid aspekte arvestades

5. kutsub Euroopa Komisjoni kui ELi õigusaktide rakendamise jälgimise eest vastutavat institutsiooni ning veelgi enam liikmesriike ja seadusandliku võimuga piirkondi üles koordineerima koos naaberriikide ja -piirkondadega direktiivide ülevõtmist, et vähese koordineerituse tõttu ei tekiks uusi õiguslikke takistusi; kutsub samal ajal liikmesriike ja seadusandlike volitustega piirkondi üles uurima oma riiklikke või piirkondlikke õigusraamistikke seoses nende mõjuga piirialadele;

6. juhib tähelepanu asjaolule, et mõjuhinnangud võivad anda väga head teavet ELi õigusaktide mõjude kohta, ning kutsub Euroopa Komisjoni ning ka liikmesriike ja seadusandlike volitustega piirkondi üles välja töötama meetodeid, mis võimaldaksid läbi viia tõhusaid piiriüleseid mõjuhinnanguid;

Piiriülesed kontaktpunktid Euroopa Komisjoni peadirektoraatides

7. kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma oma poliitika kujundamisel kõigis valdkondades arvesse piirialade olukorra küsimust ja määrama kõigis peadirektoraatides piiriülesed kontaktpunktid, mis saaksid vajaduse korral tegeleda piiriüleste küsimustega, eriti keskkonna, hädaabiteenuste, riskijuhtimise, transpordi, tervishoiu, hariduse, ruumilise planeerimise, digiülemineku, teabevahetuse, kultuuri, turismi, majandusarengu ja tööhõive vallas ( 2 ) . Uutes ja läbivaadatud ELi õigusaktides tuleks kaaluda piiriüleste avalike teenuste osutamist nendes asjaomastes valdkondades, et toetada nende rakendamist;

Riiklikud piiriülesed kontaktpunktid

8. kutsub liikmesriike ja seadusandliku võimuga piirkondi üles looma riiklikke piiriüleseid stabiilseid, alalisi ja asutustevahelisi kontaktpunkte, mis vahetaksid kogemusi ning räägiksid väljakutsetest, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused konkreetsel piiril silmitsi seisavad, koordineeriks ELi õigusaktide rakendamist ja piiritõkete süstemaatiliseks eemaldamiseks tehtavat tööd (ka seoses piiriüleste avalike teenuste loomise ja osutamisega). Need kontaktpunktid võivad olla Euroopa piiriülese mehhanismi määruses välja pakutud organid, juhul kui need asjaomases piirkonnas luuakse, ent laiemate kohustustega. Sellistes kontaktpunktides tuleks määrata vastutavaks ametnikuks isik, kes valdab asjaomaste piirialade ametlikke keeli. Nende kontaktpunktide töö peaks kaasa tooma kohalike ja piirkondlike osalejate tuvastatud takistuste kõrvaldamise. Nad võiksid hinnata olukorda piirialadel ja pakkuda välja ühiseid lähenemisviise ja tegevusi, mis võimaldaks osutada kodanikele paremaid teenuseid ning kasutada mõlemal pool piiri olemasolevaid ressursse optimaalselt, ning määrata kindlaks mehhanismid nende koordineerimiseks piiriüleste programmide ja teiste ELi programmidega. ELi piirikeskus peaks toetama koordineerimise osas, pakkuma metodoloogilist tuge ja hõlbustama Euroopa piirialade heade tavade vahetamist;

9. kutsub liikmesriike üles suhtuma piiriüleseid teenuseid osutada soovivatesse kohalikesse ja piirkondlikesse omavalitsustesse paindlikumalt, sest asjaomaste riiklike osalejate paindlikkus, sihtotstarbelised lahendused ja kiire reageerimine piiriüleste avalike teenuste rakendamiseks ja töös hoidmiseks võivad pakkuda lühiajalisi lahendusi probleemidele, mis vajavad pikaajalisi jätkusuutlikke lahendusi. Piiriüleste avalike teenuste osutamist võib stimuleerida ka valitsustevaheliste kokkulepete, näiteks hiljutise Aacheni leppe kasutamine;

Piirikeskus (DG REGIO)

10. rõhutab oma toetust DG REGIO piirikeskusele ja nõuab selle tegevuse suuremat inimressurssidega toetamist, pidades silmas selle potentsiaalset uut rolli riiklike kontaktpunktide ja erinevate peadirektoraatide kontrollpunktide koordineerijana;

Euroopa piiriülene mehhanism

11. usub, et EL peaks ELi õigusaktide rakendamise küsimuses piiridel koordineeritud lähenemist toetama. Juhul, kui see ei ole olnud edukas, ja kui koostöö ei ole riiklike seadustega lubatud, peaks EL võimaldama piiriüleste avalike teenuste osutajatel valida Euroopa lahenduse/raamistiku;

12. rõhutab seetõttu tungivalt vajadust võtta vastu uus Euroopa Komisjoni pakutud vahend, Euroopa piiriülene mehhanism, ( 3 ) ehk alt-üles õiguslik vahend, mis pakuks tõenäoliselt piisava lahenduse õiguslike ning halduslike takistuste ületamiseks ja looks piiriüleste avalike teenuste spetsiifiliseks osutamiseks sobiva õigusliku raamistiku;

13. kordab, et Euroopa Komisjoni poolt piiriülese läbivaatamise käigus tehtud olemasolevate piiritakistuste analüüs ja sellele järgnenud piirilahenduste (b-solutions) projektid viitavad selgelt kohaliku tasandi vajadusele seesuguse õigusliku vahendi järele. Enam kui ühe kolmandiku puhul 43 analüüsitud piirilahenduste ( 4 ) juhtumist oleks Euroopa piiriülene mehhanism sobiv vahend, mis aitaks takistused lahendada. Sellest oleks nimelt abi juhul, kui väljapakutud lahendus nõuaks piiriala poolset kehtiva õigusliku või haldusraamistiku muutmist;

14. kutsub selles kontekstis kohalikke ja piirkondlikke sidusrühmasid üles tugevdama oma võimekust, et nad suudaksid Euroopa piiriülese mehhanismi raames väljapakutud lahenduste „algatajatena“ mängida tugevamat ja tõhusamat rolli. Selleks, et mehhanismi korralikult rakendada, peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused takistustest piisavalt aru saama ja suutma seega selgelt piiritleda rakendavaid õiguslikke ja halduslikke lahendusi;

15. märgib, et kavandatav Euroopa piiriülese mehhanismi määrus võib olla keskse tähtsusega mitte ainult piiriüleste teenusepakkujate jaoks, vaid ka üldise piiriülese koostöö tuleviku jaoks, kuna see võib aidata kõrvaldada praegused takistused ning vallandada ELi piirialade täieliku majandusliku potentsiaali; ( 5 )

16. soovitab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu alustaks uuesti Euroopa piiriülese mehhanismi alaseid arutelusid ning võtaks kiiremas korras vastu oma arvamuse ettepaneku kohta, et määruse saaks kiiresti vastu võtta;

17. kutsub liikmesriike üles lisama piiririikide tippkohtumiste ja mis tahes muude kõrgetasemeliste piiriülese koostöö foorumite päevakorda arutelu teemal „Mehhanism õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamiseks piiriüleses kontekstis“. Euroopa Komisjoni välja pakutud vahendi analüüsimine otsuseid tegevatel foorumitel peaks veenma liikmesriike selle kasulikkuses paljude ELi piiridel püsivate õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise ning seega piiriüleste avalike teenuste loomise jaoks;

18. teeb Euroopa Komisjonile, huvitatud liikmesriikidele, seadusandliku võimuga piirkondadele ning kohaliku ja piirkondliku tasandi piiriülestele struktuuridele ettepaneku katsetada kavandatava Euroopa piiriülese mehhanismi põhimõtete ja protseduuride rakendamist konkreetsete projektide puhul, et saada paremini aru, kuidas seda vahendit konkreetsetes tingimustes paremini kasutada. Sellest võib olla abi ka olemasolevate õiguslike ja halduslike takistuste ületamisel. Paljud piiriülesed alad on minevikus toiminud piiriülese koostöö laboritena ja andnud piiriüleste küsimuste lahendamisel häid tulemusi;

Piiriülesed struktuurid

19. märgib, et EPSONi analüüs on näidanud, et enamiku jaoks piiriülestest avalikest teenustest on vaja uue piiriülese struktuuri või organi loomist, mis ei ole üldjuhul uus juriidiline isik. Väga sageli kasutati või kohandati ümber juba olemasolevaid struktuure. Uute piiriüleste struktuuride loomise korral kasutati selleks olemasolevaid riikidevahelisi kokkuleppeid, siseriiklikku õigust või Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse määrust;

20. rõhutab, et piiriüleste avalike teenuste efektiivsel väljatöötamisel on eelised oma personali ja eelarvega püsivatel piiriülestel struktuuridel, mille ainus eesmärk on toetada piiriülest koostööd, näiteks euroregioonidel, töökogukondadel ja teistel samalaadsetel struktuuridel;

21. rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste ( 6 ) kasutegureid ja mitte veel täielikult kasutatud potentsiaali, mida saaks kasutada täiuslike piiriüleste avalike teenuste haldamise organitena, eriti juhul, kui on vaja ühist eelarvet ning ühist personali ja kui riigiasutused ei ole peamised teenusepakkujad. Komitee ETKRi platvormi jõupingutusi teadlikkuse suurendamiseks tuleks tugevdada ja keskendada need konkreetselt ETKRi kasutamisele piiriüleste avalike teenuste osutamisel;

22. rõhutab asjaolu, et ehkki Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused on osutunud piirüleses koostöös väga kasulikeks, on neil teatud õiguslikke piiranguid, mille tõttu need ei saa täielikult ära kasutada tugevdatud piiriülese koostöö potentsiaali. See on eriti ilmne piiriüleste avalike teenuste ja taristuprojektide puhul. Seda Euroopa instrumenti saaks eespool mainitud õigusraamistiku tõhustamise korral palju laiemalt kasutada;

Rahastamisvahendid

23. nõuab piiriüleste avalike teenuste arendamise kui rahastamiskõlbliku tegevuse äramärkimist ühtekuuluvuspoliitikas, eriti Interregi programmi raames (ilma programmi muid osi vähendamata), ning samuti muudes rahastamisvahendites, mis on ette nähtud järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ja COVID-19 pandeemiale reageerimiseks koostatud taasterahastus „NextGenerationEU“; Rahastamisprogrammide atraktiivsuse suurendamiseks on vaja lisaks vähendada nende toetusvahendite taotlemise ja väljamaksmisega seotud halduskoormust;

24. nõuab, et kõik piirialade korraldusasutused rahastaksid piiriüleseid tegevusi/meetmeid/projekte oma peamiste piirkondlike programmide (ERF ja ESF) raames, et täiendada ja süvendada Interregi programmide meetmeid;

25. rõhutab Interregi programmi tähtsust piiriülestele piirkondadele viimase 30 aasta jooksul. Interreg on toetanud koostööd, mis on võimaldanud piiriüleste eri piirkondade valitsuste ja omavalitsuste lähenemist ja dialoogi, nihutanud kaugemale piiriülese koostöö piire ja toetanud projekte, millel on olnud vahetu mõju piiriüleste avalike teenuste loomisele;

26. mainib Euroopa Komisjoni piirilahenduste projektide väga häid kogemusi. Nende projektide eesmärk on kõrvaldada piiritõkked, sealhulgas piiriülestele avalikele teenustele suunatud tõkked. Need projektid näitasid, et ka piiratud rahaliste vahenditega on võimalik saavutada väga häid tulemusi;

27. kordab uuesti oma sügavat pettumust Interregi programmile järgmiseks finantsperspektiiviks tehtud ettepanekutes kavandatud eelarve üle, millest ei piisa üldises mõttes Euroopa territoriaalse koostöö ja konkreetselt piiriülese koostöö vajaduste rahuldamiseks. Viimatinimetatud koostöö on ühtekuuluvuspoliitika ning Euroopa integratsiooniprotsessi üks põhielement. Interregi programmi väiksema eelarve tõttu jäävad kasutamata paljud võimalused, sest juba eelmise rahastamisperioodi eelarve oli suuresti ebapiisav;

28. soovitab, et liikmesriigid eraldaksid ühiselt osa oma algatuse REACT-EU kaudu saadud lisaressurssidest piiriülestele koostööprogrammidele, milles nad osalevad, võimaldades seeläbi pärast COVID-19 kriisi piiriülese koostöö tõhusat taaskäivitamist ja tugevdamist, toetades muu hulgas piiriüleste avalike teenuste või sanitaarkoridoride arendamist; Seejuures tuleks analüüside koostoimeid, mida on võimalik saavutada päästeteenistuste ühise kasutamisega;

29. toetab kindlalt katseprogrammi „COVID-19 puhanguga silmitsi seisvad piiriülesed piirkonnad: võimalus taaselustada ühine reageerimine kriisidele ja ühisarendus“, mille üle hääletati Euroopa Parlamendi täiskogu novembri istungil ja mille eesmärk on parandada kodanike elu piirialadel, toetades ühtsemaid ja toimivamaid piiriüleseid alasid. See katseprojekt aitab piirialadel tulevaste kriisidega paremini toime tulla ning edendada uut, ühisarendusel ja paremal mitmetasandilisel valitsemisel põhinevat mudelit avaliku poliitika, sealhulgas avalike teenuste väljatöötamiseks piirialadel. Katseprojektis on seega ühendatud lühiajaline ja keskpikk lähenemisviis, et pakkuda praktikutele ja otsustajatele konkreetseid vahendeid ja meetodeid, mida saab otse ellu viia, kodanike jaoks käegakatsutavalt rakendada ja kohaldada kõigil Euroopa piiridel;

30. märgib, et ehkki EL on oma kavade kaudu mõnede piiriüleste avalike teenuste loomist toetanud, ei ole pikaajaline rahastamine jätkusuutlik. Liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid otsima täiendavaid pikaajalisi ja piisavaid rahastamisvõimalusi, näiteks riiklikke või piirkondlikke ressursse, ning avaliku ja erasektori partnerlusi, mille piiriülest toimumist ja toimimist tuleks samuti soodustada, vähemalt Euroopa Majanduspiirkonna raames;

E-teenused

31. juhib tähelepanu sellele, et piirialadel toimub praegune digiüleminek kolmest vaatenurgast: esiteks tootmisstruktuuri, teiseks kodanikele teenuseid osutavate valitsuste ja avaliku sektori asutuste ning kolmandaks kodanike endi vaatenurgast. Sellega seoses võivad e-teenused avada väga huvitava arenguvaldkonna seoses avalike teenuste piiriülese osutamisega. Näiteks kui kasutada masintõlke liidest, on võimalik ületada keelebarjäär, mis on üks peamisi takistusi piiriülese koostöö puhul üldiselt ja eelkõige avalike teenuste piiriülese osutamise puhul. Samuti oleks piirialade kodanikele piiriüleste avalike teenuste kasutamist võimaldavate e-kaartide loomine oluline samm nende piirkondade elanike elukvaliteedi parandamise suunas. E-menetluste laialdasem kasutamine toob kaasa haldussätete vajaliku ühtlustamise, mis kõrvaldab omakorda hea hulga takistusi. Samuti võiks tehisintellektil põhinevate süsteemide arendamine veelgi edendada teenuste üleeuroopalist osutamist.

Erasektori roll

32. kutsub otsustajaid üles pöörama erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega teenusepakkujatele. Erasektori osalejad on teatud teenuste osutamisel ja/või teatud riikides keskse tähtsusega. Väikeste ja keskmise suurusega praktiseerijate piiriülesed ühisettevõtted võivad olla näiteks Euroopa äriühingu ( 7 ) kaudu piiriüleste avalike teenuste osutamiseks paremal positsioonil;

Piiriülene ühendatus

33. kutsub üles toetama piiriülest ühenduvust. Mõnedel piirialadel on kodanikel keeruline pääseda teisele poole piiri kas looduslike piiride tõttu (mäed või jõed), kus kahe poole vahel ei ole füüsilist ühendust, nagu maanteed või sillad, või siis sobivate korrapäraste ühistranspordi teenuste puudumise tõttu. Ühendatuse parandamine suurendaks suhtlemist, tuues kaasa piirialade kodanike suurema integratsiooni;

34. kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles taasalustama läbirääkimisi teenuste osutamise loa (e-kaardi) kasutusele võtmise teemal, mis võimaldaks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel piiriüleselt teenuseid osutada, ilma et neile kaasneks seoses sellega välisriigi reguleerivate asutuste poolt täiendavat halduskoormust;

Piiriüleste avalike teenuste tõhusam edendamine ja jälgimine

35. rõhutab asjaolu, et valdavat enamust kõigist tuvastatud piiriülestest avalikest teenustest (64 %) ( 8 ) osutatakse vanade ELi liikmesriikide vahelistel piiridel ja väga väheseid uute liikmesriikide vahel;

36. kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike koos kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja Euroopa Regioonide Komiteega viima liikmesriikides läbi teavituskampaania, et näidata piiriüleste avalike teenuste kasutegureid ja võimalusi. Need sidusrühmad peaksid ka rohkem investeerima olemasolevate piiriüleste avalike teenuste jälgimisse ja edendamisse, kuna paljud neist on laiemale avalikkusele endiselt tundmatud (näiteks luues piiriüleste avalike teenuste katalooge);

37. on valmis täitma suuremat rolli Euroopas piiriüleste avalike teenuste jälgimisel ja edendamisel, võttes arvesse oma väga häid kogemusi Euroopa Regioonide Komitee Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste platvormi kaudu Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste jälgimisel ja edendamisel. Kuna mõned Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused osutavad juba piiriüleseid avalikke teenuseid, tuleks Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste platvormi ülesandeks teha ka piiriüleste avalike teenuste jälgimine ja arendamine ning nende edendamine koos Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste kui sobiva vahendiga nende rakendamiseks;

38. kutsub piirialasid ning täpsemalt euroregioone, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusi, töökogukondi ja teisi piiriüleseid struktuure üles rääkima oma kodanikega teenustest, mida ei ole nende arvates piirkonnas piisavalt või mida saaks parandada, ning tegelema nende vajadustega ja töötama potentsiaalselt välja uued või paremad piiriülesed ühishuviteenused;

Piiriülesed avalikud teenused ELi välispiiridel maal ja merel

39. viitab ETKRi määruse rakendamisel saadud kogemustele, mis on näidanud, et on võimalik luua viljakas ja paremini struktureeritud koostöö kolmandate riikidega, nagu on tehtud iseäranis Šveitsi ja Ukraina puhul;

40. rõhutab, et 17 % kõigist tuvastatud piiriülestest avalikest teenustest on loodud ELi ja ELi-väliste riikide vahel, mis viitab selle koostöö vajadusele ja potentsiaalile ka väljaspool ELi nii maal kui ka merel asuvaid välispiire. Õiguslik raamistik, struktuurid ja rahastamine peaksid võimaldama luua neid teenuseid koos ELi-väliste riikidega, mis oleks nende piirialade kodanike huvides;

COVID-19 kogemus: piiride sulgemine koostöö vastu

41. kordab uuesti võimalusi, mille liikmesriigid on hiljutise COVID-19 pandeemia ajal instinktiivselt ja ühepoolselt piire sulgedes kasutamata jätnud, mõtlemata ELi sisepiiridel piirialadel elavatele kodanikele tervishoiu- ja hädaabiteenuste osutamisel jõudude ühendamisele. Koos töötades ning eksperditeadmisi ja ressursse jagades oleks saanud kriisile paremini reageerida. Seda võib aga vaadelda õppetunnina, mis tõestab veel kord vajadust piiriüleste avalike teenuste ning ühiste probleemide lahendamisele ühenduseüleselt koordineeritult lähenemise järele. Seejuures tuleb rõhutada, et piiriülene koostöö tervishoiu- ja päästeteenuste valdkonnas on ka väljaspool kriisiaega väga oluline aspekt elanikkonna eest hea hooldamise juures ja seda tuleb edendada.

42. juhib tähelepanu asjaolule, et piiride sulgemisel naaberriikidega ning ka piirialade kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastamata ja konsulteerimata ei olnud hävitav mõju mitte ainult olemasolevale piirialasele koostööle, vaid eelkõige piirialadel elavate inimeste elule, sest puudusid kokkulepped inimeste ja kaupade erakorralise liikumise tagamiseks. See aga avaldas omakorda negatiivset mõju muu hulgas piiriüleste avalike teenuste osutamisele.

43. näeb vajadust määratleda peamine piirialase koostöö miinimumtase, mida tuleb säilitada ka kriisi ajal, et tagada piirialaste avalike teenuste, eriti kriisiohjega seotud teenuste osutamine;

44. kiidab heaks Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa Komisjoni ja juhtivate piiriüleste küsimustega tegelevate liitude (MOT, Euroopa Piirialade Ühendus ja CESCI) COVID-19 kriisi ajal loodud partnerluse. Selle kogemuse tulemusena moodustati Euroopa Piirialade Kodanike Liit;

45. rõhutab, et vaatamata piiride sulgemisele on paljud piirialad ja -linnad leidnud praegusel raskel ajal võimalusi koostöö tegemiseks ning ressursside jagamiseks. See tõestas veel kord, et piiriülene koostöö on nendes piirkondades elavate inimeste jaoks loomulik ja mõistlik viis oma kogukondade edendamiseks;

Soovitused tuleviku jaoks

46. kinnitab, et on valmis piirialade kogemustest õppima ning esitama Euroopa Regioonide Komitee poolt Euroopa tuleviku teemalisel konverentsil kõikehõlmavad piiriülese koostöö soovitused;

47. kavatseb neis asjus esitada konverentsil spetsiifilised soovitused kahes küsimuses: — Esimene on Euroopa Liidu piiriülese koostöö tuleviku pikaajaline visioon, mis keskendub konkreetsetele ettepanekutele, mille rakendamist Euroopa Regioonide Komitee ja piirialad 2050. aastaks nõuaksid. Piiriülesed avalikud teenused on selle visiooni osa. — Teine küsimus on taotlus koostada õigusakt, mis tagaks ELi-ülese ja/või kohaliku tasandi kriisi korral minimaalsed piiriülese koostöö standardid, et säilitada avalike teenuste osutamise piisav tase, võimaldada piirialadel elavatel kodanikel tegutseda, tagada ühtse turu takistamatu toimimine ja säilitada Euroopa integratsiooni tempot.

Brüssel, 5. veebruar 2021 Euroopa Regioonide Komitee president Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu 14. jaanuari 2019 piiriüleste avalike teenuste sihtanalüüs.

(2) Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu (ESPON) analüüsis välja toodud poliitikavaldkonnad, milles luuakse enamik piiriülestest avalikest teenustest

(3) Määrus COM/2018/373 final – 2018/0198 (COD).

(4) https://www.b-solutionsproject.com

(5) Euroopa Komisjoni teatises „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ väidetakse, et ainuüksi 20 % olemasolevate takistuste eemaldamine piirialadel tooks kaasa nende piirkondade SKP suurenemise 2 % võrra. […], mis tähendaks umbes ühte miljonit uut töökohta (COM (2017) 534, lk 4).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).

(7) Nõukogu , 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (ELT L 294, 10.11.2001, lk 1).

(8) Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu 14. jaanuari 2019 piiriüleste avalike teenuste sihtanalüüs.