Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, [kuupäev] 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv lõplik dumpinguvastane tollimaks /* COM/2014/03 final - 2014/0001 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi importi käsitlevas dumpinguvastases menetluses. Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lõplikud meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1331/2007 (ELT L 296, 15.11.2007, lk 1). Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatud meetmete kokkuvõte 15. novembril 2012 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb tähelepanekutel, mis on kinnitanud dumpingu jätkumise, kuid mitte kahju kordumise tõenäosust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega tunnistatakse meetmed kehtetuks ja mis tuleks avaldada 7. veebruariks 2014. Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: meetmete vormi kirjeldatakse eelmainitud algmääruses ja see ei võimalda teha riiklikke otsuseid; nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. Vahendi valik Kavandatud vahend(id): määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2014/0001 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, [kuupäev] 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv lõplik dumpinguvastane tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2, artikli 11 lõikeid 6 ja 9, võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS 1.1. Kehtivad meetmed (1) Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1331/2007[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiid) impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 49,1 %. 1.2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks (2) Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta[3] sai komisjon 14. augustil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas AlzChem AG (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab 100 % liidu ditsüaandiamiidi kogutoodangust. (3) Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. 1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine (4) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 15. novembril 2012 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[4] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. 1.4. Uurimine 1.4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood (5) Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). (6) Pärast lõplikku avalikustamist teatas taotluse esitaja, et vaatlusalune periood oleks pidanud algama 2008. aastal, sest 2009. aasta tähelepanekud ei ole representatiivsed. Kõigepealt tuleb märkida, et komisjonil on kahju uurimisel arvesse võetava perioodi kindlaksmääramisel lai otsustusõigus. Teiseks esitas taotluse esitaja oma väite liiga hilja, et vaatlusalust perioodi muuta. Vaatlusalune periood avalikustati kohe menetluse alguses, kuid taotluse esitaja seda siis ei vaidlustanud. Vaatlusalust perioodi ei saa menetluse lõppetapis praktilistel põhjustel enam muuta, samuti oleks muutmine kogutud tõendite valguses vastuolus uurimise erapooletu läbiviimisega. Seetõttu lükati väide tagasi. 1.4.2. Uurimisega seotud isikud (7) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. (8) Arvestades asjaomase riigi eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. (9) Võeti ühendust kaheteistkümne teadaoleva Hiinas asuva eksportiva tootjaga. Kuna nõutud teabe esitas vaid üks Hiina eksportiv tootja, siis ei osutunud eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks. (10) Importijate puhul määrati liidus kindlaks 10 sõltumatut ditsüaandiamiidi importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik. (11) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi liidu tootjalt, koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt liidus. (12) Täiendavaid märkuseid saadi kahelt sõltumatult importijalt/kauplejalt ja kolmelt kasutajalt liidus. (13) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse: a) liidu tootja: – AlzChem AG, Trostberg, Saksamaa b) Hiina eksportiv tootja: – Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Hiina c) liidus asuv sõltumatu importija: – Helm AG, Hamburg, Saksamaa d) kasutaja liidus: – Merck Santé S.A.S., Lyon, Prantsusmaa 2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 2.1. Vaatlusalune toode (14) Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiin (ditsüaandiamiid, DCD) (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla. Seda toodetakse kustutamata lubjast ja tahmast ning see saadakse pärast mitut tootmisetappi. See on tahke aine peene valge kristalse pulbri kujul, tavaliselt lõhnatu. (15) DCDd kasutatakse tavaliselt vahesaadusena suure hulga muude keemiliste vahesaaduste, nt ravimite tootmiseks, mitmes tööstusrakenduses – vesi, tselluloos ja paber, tekstiil, nahk – ja mitmesugustes epoksürakenduste valdkondades. See on lämmastik-süsinik-lämmastik (NCN) ahela põhielement koos niši lõpptoodetega (nt guanidiinnitraat jm NCN derivaadid). (16) Enamik liidu turul müüdavast DCDst on standardne. Ülejäänud (nn mikro-DCD-l) on osakeste suurus väiksem. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esitas teavet üksnes standardtüübi kohta. 2.2. Samasugune toode (17) Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu toodetud DCD-standardtüüp on parema kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate toodetud standardtüüp, mistõttu liidu DCD ja Hiina DCD ei ole samasugused tooted. Eelkõige väitis kasutaja, et Hiina DCD veesisaldus on märkimisväärselt suurem ja muutlikum, võrreldes liidus valmistatud DCD veesisaldusega. Lisaks on Hiina DCDs lisandite sisaldus suurem. (18) Nagu täheldati juba esialguse uurimise käigus, näitas uurimine, et kuigi võib olla teatavaid kvaliteedi erinevusi, ei saa neid siiski koguseliselt väljendada, ning peale selle ei mõjuta need liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud DCD põhilisi keemilisi, füüsikalisi ja tehnilisi omadusi; ka leiti, et vaatlusalune toode on sama ja seda on kasutatud samadel eesmärkidel. (19) Teine kasutaja väitis, et mikro-DCD tuleks dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud vaatlusaluse toote mõistest välja jätta, sest selle füüsikalised omadused, lõppkasutajad ja hinnad võrreldes DCD-standardtüübiga on erinevad. (20) Uurimine aga näitas, et mõlema DCD-tüübi keemilised, füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad. DCD standardtüübi edasine töötlemine mikro-DCD tootmiseks hõlmab selgelt vaid füüsikalist protsessi (peenestamine), mitte aga keemilist protsessi. Lisaks on mõlemad tüübid omavahel vahetatavad ja neil on samad põhilised lõppkasutajad, kuigi mikro-DCD hinnad on kõrgemad võrreldes DCD standardtüübi hindadega. (21) Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootja toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. 3. Dumpingu jätkumise tõenäosus 3.1. Sissejuhatavad märkused (22) Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist. (23) Nagu märgitud põhjenduses 9, ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine vajalik, sest koostööd tegi vaid üks äriühing. Selle äriühingu import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 35 % vaatlusaluse toote impordist Hiina Rahvavabariigist liitu. See äriühing ei eksportinud esialgse uurimise uurimisperioodil ja seega ei teinud ka esialgse uurimise käigus koostööd. 3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3.2.1. Võrdlusriik (24) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. (25) Vaatlusaluse toote väljaspool liitu ja Hiinas tootmise puudumise korral tõi komisjon algatamise teates välja kavatsuse võtta normaalväärtuse aluseks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstavad hinnad, nagu seda tehti ka esialgses uurimises. (26) Liidu tootmisharu müüs samasugust toodet tüüpilises mahus. Liidu tootmisharu omamaine läbimüük oli siiski kahjumis, ehkki kasumi nullpunkti lähedal. Seetõttu põhines normaalväärtus liidu tootmisharu tootmiskuludel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks sama meetodi alusel kui esialgses uurimises. Artikli 11 lõike 9 kohaselt kohandati liidu tootmisharu tootmiskulusid, et neutraliseerida täiendavad veokulud, mis tekkisid tootmisüksuste füüsilise eraldatuse tõttu ja otsese juurdepääsu puudumise tõttu toorainele, mida tuleb vedada kaugemal asetsevatest tootmiskohtadest, ning kõrvalsaaduse (must lubi) eemaldamise tõttu. Kohandusi tehti ka esialgses uurimises. 3.2.2. Ekspordihind (27) Koostööd teinud eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. 3.2.3. Võrdlus (28) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. (29) Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eksportiva tootja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. 3.2.4. Dumpingumarginaal (30) Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. (31) Koostööd teinud eksportiva tootja puhul näitas võrdlus dumpingu olemasolu, kuid selle tase oli märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlaksmääratud tasemest. 3.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral 3.3.1. Sissejuhatav märkus (32) Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ning analüüsiti järgmisi elemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind, liidu turu atraktiivsus Hiina impordi jaoks. (33) Sellega seoses tuleks märkida, et koostööd teinud eksportiv tootja esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 30 % kogutoodangust Hiinas. 3.3.2. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas (34) Kuna Hiina DCD tööstusharu kohta on vähe avalikku teavet, tuginesid järeldused Hiina vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja ainsana koostööd teinud tootja esitatud teabele, mida on võimaluse korral võrreldud avalikult kättesaadava teabega. (35) Selle põhjal eeldatakse, et Hiina kogu installeeritud tootmisvõimsus suurenes ajavahemikul 2007–2012. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piirdus tegelik tootmine siiski 80 000 tonniga, mis viitab vaba tootmisvõimsuse olemasolule. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina installeeritud tootmisvõimsus suurem kui DCD üleilmne nõudlus ning vaba tootmisvõimsus võib tähendada suuremat kogust kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina omamaine tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid 40 000 tonni, st pool Hiina tegelikust toodangust. (36) Seoses vaba tootmisvõimsusega näitab uurimise käigus kohapeal kogutud teave seda, et ainsale koostööd tegevale tootjale, kellele kuulus üle 20 % Hiina installeeritud tootmisvõimsusest 2012. aastal, anti luba tootmisvõimsust 2014. aastal 50 % võrra suurendada. Eeldatavasti kasutatakse seda uut tootmisvõimsust muu hulgas tootja enda tootmisprotsessides (DCD sisemine kasutamine) ja Hiina siseturul, mis kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ära umbes poole ainsa koostööd tegeva tootja DCD toodangust. Ainsalt koostööd tegevalt tootjalt saadud teave näitas, et tootmisvõimsusesse tehtavaid tulevasi investeeringuid kasutatakse muu hulgas nõudluse rahuldamiseks Hiina siseturul, mis on suur ja mis kasvab kiiresti. (37) Hiina on seega olukorras, kus ta saab toota suuri koguseid ekspordiks, sest eelkõige puuduvad märgid selle kohta, et kogu vaba tootmisvõimsus suudetakse Hiina siseturul ära kasutada. 3.3.3. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad (38) Eurostati andmete ja kontrollitud impordiandmete kohaselt vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt pärast meetmete kehtestamist 2007. aastal, kuid hakkas seejärel taas tasapisi suurenema alates 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni, jäädes 2007. aasta tasemele siiski alla. See peegeldub ka Hiinast pärit impordi turuosas, mis langes 40–45 % tasemelt 2007. aastal 10–15 % tasemele 2009. aastal ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks uuesti 15–20 % tasemele vaatamata sellele, et Hiina hinnad olid 73 % suurenenud. 3.3.4. Liidu turu atraktiivsus (39) Liidu turg on suhteliselt suur turg ja hõlmab ligikaudu 18 % maailma DCD tarbimisest, kuid see ei ole tingimata kõige atraktiivsem ega ainus atraktiivne turg müügisegmentide või hinna poolest (vt põhjendus 74). Olemasoleva teabe põhjal saab tõepoolest väita, et Hiina tootjad prognoosivad nõudluse suurenemist näites India ravimitööstuses, kus kasutatakse DCD-d toorainena diabeediravimi (metformiini) tootmisel. Seepärast võib selline uus nõudlus suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest ära kasutada. Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et liidu turg ei ole Hiina eksportijate jaoks ainus atraktiivne turg. 3.3.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta (40) Uurimine on kinnitanud, et Hiinast imporditud toode on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sisenenud liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades dumpingu jätkumist, samuti asjaolu, et liidu turg on suhteliselt suur turg, mis pakkus Hiina eksportijatele minevikus suurt huvi, ning arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, mis ületab liidu kogutarbimist, võib järeldada, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. Siiski tuleb märkida, et praegune dumpingu tase on märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest. 4. OLUKORD LIIDU TURUL 4.1. Sissejuhatav märkus (41) Kuna analüüs käsitleb üksnes ühte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tõttu enamik näitajaid esitatud indekseeritud kujul. 4.2. Liidu tootmisharu (42) Liidu tootja AlzChem GmbH toodang moodustab 100 % liidus valmistatud DCDst. Seepärast leitakse, et AlzChem AG esindab liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. 4.3. Tarbimine liidu turul (43) Liidu tarbimine arvutati selle alusel, kui suur on liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, ja Eurostati impordiandmete põhjal, mida on võrreldud muude statistiliste allikatega. Vaatlusaluse perioodi jooksul muutus see järgmiselt: Tabel 1 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidu tarbimine (tonni) || 11 042 || 13 712 || 14 338 || 14 146 Indeks (2009=100) || 100 || 124 || 130 || 128 (44) Lisaks eespool esitatud turutarbimisele märgitakse, et vaatlusalusel perioodil jäi liidu tööstusharus DCD sisemine kasutamine vahemikku 10–20% liidu kogutoodangust ning see muutus järgmiselt: Tabel 2 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Sisemine kasutamine – Indeks (2009=100) || 100 || 123 || 124 || 127 4.4. Hiina import liitu (45) Pidades silmas, et uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportija, peeti Eurostati andmeid parimaks teabeallikaks impordimahtude ja hindade kohta. Eurostati andmed hõlmavad EL 27 liikmesriike ning neid andmeid on võrreldud Hiina ekspordistatistika, artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja koostööd tegevate importijate/kasutajate andmetega. (46) DCD-d imporditi Hiinast kahe tolliprotseduuri raames. Tavaprotseduuri raames tuli tasuda tavapärast tollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu. Seestöötlemise protseduuri puhul selliseid maksusid maksta ei tulnud, sest materjali kasutati tootmisahela järgmise etapi toodete valmistamiseks, mis eksporditi väljapoole liitu. Nagu allpool esitatud tabelist näha, hõlmas seestöötlemine ligikaudu kaks kolmandikku läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordist. 4.4.1. Maht ja turuosa (47) Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2007. aastal vähenes Hiina impordimaht märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli üldine turuosa 15–20 %. Vaatamata sellele kõikus vaatlusalusel perioodil tavaprotseduuriga hõlmatud Hiina impordi maht, kusjuures seestöötlemise soodustuse raames toimuv Hiina import suurenes rohkem kui kaks korda. Kui võtta arvesse mõlemat protseduuri, suurenesid küll impordimahud, kuid need jäid siiski tunduvalt allapoole meetmete kehtestamise eelset taset (üle 6 000 tonni). Tabel 3 Import Hiinast || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Impordimaht – tavaprotseduur (tonni) || 881 || 1 251 || 1 781 || 730 Indeks (2009=100) || 100 || 142 || 202 || 83 Turuosa || 5–10 % || 5–10 % || 10-15 % || 5-10 % Keskmine impordihind – tavaprotseduur (eurot/tonni kohta) || 1 218 || 1 267 || 1 826 || 2 101 Keskmine impordihind – seestöötlemine (eurot/tonni kohta) || 1 677 || 1 463 || 1 674 || 2 069 Impordimaht – seestöötlemine (tonni) || 676 || 984 || 654 || 1 467 Indeks (2009=100) || 100 || 146 || 97 || 217 Turuosa – kõik protseduurid || 10-15 % || 15-20 % || 15-20 % || 15-20 % 4.4.2. Hind (48) Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt. (49) Liidu tootmisharu väitis, et hinnatõusu ei saa põhjendada peamiste kulutegurite, st tooraine ja elektri hinnatõusuga. Samas ei esitanud tööstusharu muid selgitusi ega põhjapanevaid tõendeid oma väite kinnitamiseks. 4.4.3. Hinna allalöömine (50) Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul ja Hiina importijate vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindasid (vaid standardtüüpi DCD). Liidu tootmisharu müügihindu kohandati tehasehindade tasemele eelkõige seoses saatekuludega ning komisjonitasudega. Hiina ekspordi CIF-hinnad saadi Eurostatilt ning neid võrreldi artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja need ei sisaldanud sellist importi, mis oli hõlmatud seestöötlemise protseduuriga. CIF-hindasid kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Hinna allalöömist seestöötlemise protseduuriga hõlmatud impordi puhul analüüsitakse põhjenduses 83. (51) Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hindasid alla. 4.5. Import liitu muudest kolmandatest riikidest (52) Import liitu muudest kolmandatest riikidest ei olnud märkimisväärne. (53) Vaatlusalusel perioodil ei ületanud impordimaht Ameerika Ühendriikidest kunagi 2 % suurust turuosa. Uurimine näitas, et tegelikult imporditi standardtüüpi DCD-d, mis oli algselt toodetud Hiinas ja seejärel mikroniseeritud Ameerika Ühendriikides. Tabel 4 Import Ameerika Ühendriikidest || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Impordimaht (tonnides) || 192 || 237 || 282 || 255 Indeks (2009=100) || 100 || 123 || 147 || 133 Turuosa || 0-2 % || 0-2 % || 0-2 % || 0-2 % 4.6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord (54) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. 4.6.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (55) Liidu tootmisharul oli integreeritud tootmisahel, mis hõlmas lisaks DCD-le tootmisprotsessi eelmise ja järgmise etapi tooteid. DCD tootmisvõimsus liidus ei ole alates 2009. aastast muutunud. Vaatlusalusel perioodil suurendas liidu tootja oma toodangut peamiselt suurema nõudluse tõttu liidu turul, nagu on näidatud tabelis 1. Alates 2010. aastast on liidu tootja töötanud peaaegu täisvõimsusel. Olukord erines 2009. aastal, kui toodangut ja käivet mõjutas finantskriis. Tabel 5 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Toodang – Indeks (2009=100) || 100 || 115 || 113 || 109 Tootmisvõimsus – Indeks (2009=100) || 100 || 100 || 100 || 100 Tootmisvõimsuse rakendamine || 86,9 % || 100,2 % || 98,2 % || 95,2 % 4.6.2. Varud (56) Liidu tootjal oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike varu ja seda ei peetud liidu tootmisharu olukorra hindamisel oluliseks asjaoluks. Tabel 6 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Varud – Indeks (2009=100) || 100 || 73 || 88 || 49 4.6.3. Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad liidus (57) Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 26 %, kusjuures müügihinnad suurenesid 7 %. (58) Liidu tootmisharul õnnestus müüki ELis suurendada tänu tarbimise suurenemisele, nagu on näidatud tabelis 1. Liidu tööstusharu suutis säilitada suure turuosa liidu turul. Tabel 7 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügimaht – Indeks (2009=100) || 100 || 121 || 125 || 126 Turuosa || 80-85 % || 80-85 % || 80-85 % || 80-85 % Müügihind – Indeks (2009=100) || 100 || 95 || 98 || 107 4.6.4. Kasumlikkus ja rahavoog (59) Liidu tööstusharu kasumlikkus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, sest ta suutis suurendada müügimahtu ja müügihindasid sõltumatutele tarbijatele liidu turul. Kasumlikkuse tugev paranemine on seda märkimisväärsem, et esialgsel uurimisperioodil oli tööstusharu sügavas kahjumis (-20 – -30 %). Tabel 8 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Kasumlikkus || -10 % – 0 % || -10 % – 0 % || -10 % – 0 % || -5 % – 0 % (60) Sisemiste tehingute kasumlikkus oli võrdlemisi hea. (61) Vaatlusalusel perioodil oli rahavoog alati negatiivne, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperiood, mil see arenes kooskõlas üldise kasumlikkuse edenemisega. Tabel 9 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Rahavoog – Indeks (2009=-100) || -100 || -84 || -229 || 174 4.6.5. Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime (62) Vaatlusalusel perioodil tegi liidu tööstusharu investeeringuid olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. 2009. aastal tehti uus märkimisväärne mikro-DCDga seotud investeering. Tabel 10 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Investeeringud – Indeks (2009=100) || 100 || 50 || 65 || 37 (63) Vaatlusalusel perioodil oli investeeringutasuvus negatiivne, mis on kooskõlas eespool osutatud kasumlikkusega. Tabel 11 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Investeeringutasuvus – Indeks (2009 =100) || -100 || -63 || -62 || -10 (64) Liidu tootmisharu ei väitnud, et tal on vaatlusalusel perioodil esinenud raskusi kapitali kaasamisega. 4.6.6. Tööhõive, tootlikkus, majanduskasv ja palk (65) Vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringud aitasid kaasa kvalifitseeritud tööjõu arvu suurendamisele. Keskmine töötasu kasvas vaatlusalusel perioodil 15 % võrra. (66) Tööhõive ja tootlikkuse suurenemine peegeldavad 2010. aasta tootmise kasvu. Tabel 12 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Töötajate arv – Indeks (2009 =100) || 100 || 107 || 104 || 105 Tootlikkus (tonni töötaja kohta) – Indeks (2009=100) || 100 || 108 || 108 || 105 Tööjõukulu töötaja kohta – Indeks (2009=100) || 100 || 112 || 113 || 115 4.6.7. Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine (67) Nagu selgitatud punktis 3.2, jätkus dumping vaatlusalusel perioodil. (68) Arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule pidada suureks. Võrreldes esialgse uurimisega paranes liidu tööstusharu olukord märkimisväärselt – see oli varasemast dumpingust toibumas eelkõige kasumlikkuse, käibe ja turuosa seisukohast. 4.6.8. Kokkuvõte (69) Kuigi mõned eespool osutatud positiivsed arengusuundumused on alles hiljutised, leitakse, et liidu tööstusharu olukord on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt paranenud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks olid kõik finantsnäitajad positiivsed või sellele lähedal. (70) Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2007. aastal aitas liidu tööstusharul dumpingu kahjulikust mõjust toibuda ning ära kasutada liidu turu ja kolmandate riikide turgude potentsiaali. Seda, et liidu tööstusharu sai meetmetest kasu, näitab kõige paremini selle kõrge toodangutase, tootmisvõimsuse kasutamine ning kõrgemad ELi müügihinnad ja suurem kasumlikkus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina impordist märkimisväärset kahju enam ei tekkinud. (71) Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et esialgse uurimise raames ilmutasid teatavad kahjunäitajad positiivset trendi, aga see ei takistanud komisjoni kinnitamast märkimisväärse kahju olemasolu sellel ajal. See väide tuleb tagasi lükata. Määrusega (EÜ) nr 1331/2007 vastati vähem kasumliku liidu tööstusharuga seonduvatele asjaoludele. Lisaks erineb aegumise läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 5 kohasest uurimisest. Neist viimane keskendub sellele, kas dumping tekitab kodumaisele tootmisharule kahju, kuid esimese puhul on tegemist tulevikku vaatava ülesandega, mille käigus analüüsitakse olukorda pärast meetmete aegumist. 5. Kahju kordumise tõenäosus (72) Nagu eespool mainitud, ei kandnud liidu tootmisharu uurimisperioodil materiaalset kahju. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist. 5.1. Vaba tootmisvõimsus Hiinas (73) Uurimine näitas, et Hiinas on palju vaba tootmisvõimsust (vt põhjendused 34–37). Samas puuduvad mõjuvad põhjused, mille alusel järeldada, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tõttu suureneks eksport liidu turule märkimisväärselt. (74) Liidu turg on üks paljudest turgudest, kuhu Hiina eksportivad tootjad oma tooteid müüvad. Seoses hindadega kinnitavad liidu tööstusharu, koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja ja Hiina ekspordistatistika andmed seda, et mitmed kolmandate riikide turud on vähemalt sama atraktiivsed kui liidu turg. (75) Mis puutub liidu tootmisharu ekspordimüüki, toimus see sageli kõrgemate hindadega kui müük liidus. Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema kõrgemad ekspordihinnad ei ole seotud turgude atraktiivsusega, vaid neid saab pigem selgitada väikse müügimahuga. See väide tuleks tagasi lükata, sest ELi tootmisharu üldine müügimaht eksporditurgudel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (20 %–30 % liidu tootmisharu toodangust). Samuti ei suudetud tõendada, et müügimaht tarbijatele oli märkimisväärselt vähenenud. (76) Samuti ei nähtu statistilistest andmetest Hiina ekspordihindade kohta eri turgudel, et ELi turg on DCD eksportimisel atraktiivsem võrreldes muude eksporditurgudega. Juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli palju vaba tootmisvõimsust, kuid see ei põhjustanud Hiina eksportijate kahjulikku hinnakäitumist. Asjaolu, et vaba tootmisvõimsus suureneb veelgi, ei näita veel kahju kordumise tõenäosust. India on vaieldamatult suurim DCD turg maailmas. Hiina ekspordistatistika näitab, et Hiina müügimaht liitu moodustas vaid 10 % Indiasse suunatud müügimahust ning et Hiina keskmine müügihind tonni kohta oli ELi ja India puhul üsna võrdväärne. Teisisõnu, olulisel India turul valitsevad turuhinnad (mis suurenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 65 %) pakuvad DCD tootjatele samavõrra huvi. Puuduvad märgid selle kohta, et Hiina vaba tootmisvõimsus tooks endaga kaasa märkimisväärse impordi liitu. Praegu võib eeldada, et vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest ei võeta lähitulevikus kasutusele. See järeldus põhineb viimastel arengusuundumustel, sest taotluse esitaja esitatud andmete põhjal saab väita, et ajavahemikul 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurendas Hiina oma tootmisvõimsust 50 %, kuid kogutoodangut vaid 20 %. Taotluse esitaja koostatud prognoosid kuni 2016. aastani näitavad, et Hiina vaba tootmisvõimsus ületab tunduvalt üleilmset nõudlust ning jääb seega praegu ootele. Üleliigne tootmisvõimsus kogu riigis oleks väiksem, kui prognoosid koostataks koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmete põhjal. Igal juhul erineb DCD tootmine Hiinas selle tootmisest ELis (vt põhjendus 55 eespool), sest DCD tootmine Hiinas ei ole täielikult integreeritud tootmisahela osa, mistõttu on tootmisvõimsuse kasutamata jätmine vähem kulukas. (77) Lisaks võib ravimitööstuse suurenev nõudlus sellistes riikides nagu India (vt põhjendus 39) ära kasutada Hiina ülejäänud tootmisvõimsuse. Uurimise käigus tehti ka kindlaks, et äriühingu AlzChem DCD tooteid peeti ELi kasutajate jaoks atraktiivsemaks muu hulgas nende geograafilise asukoha ja tarnekindluse tõttu. See annab teatava eelise Hiina toodete ees just peamiste kasutajate puhul ELis, kes ostavad DCD-d suurtes kogustes. Seepärast ei saa selles kontekstis olla Hiina suur tootmisvõimsus põhjuseks, mille põhjal järeldada, et kahju kordumine on tõenäoline. Seda järeldust ei lükka ümber ka pelk asjaolu, et liidu tööstusharu osa üleilmses tootmisvõimsuses on vähenenud. 5.2. Kavandatud turukasvu mõju (78) Mitu osalejat märkis, et oodatakse DCD turu märkimisväärset üleilmset kasvu, mis on tingitud selle toote levinud kasutusest ravimi- ja põllumajandustööstuses. Eelkõige võib selle panna diabeediravimite tootmise suurenemise arvele peamiselt Indias. Seda kasvu kinnitab ka tarbimise suurenemine ELis, vt eespool tabel 1. (79) ELi turul prognoositakse edasist kasvu, kuid veidi väiksemal määral. Selle võib panna suure ravimitootja arvele, kes müüb oma tooteid kogu maailmas, kuid asub ELis. (80) Pärast avalikustamist vaidlustas taotluse esitaja kasvu ulatuse. Samas märgitakse, et taotluse esitaja avaldused olid vastuolulised ning et mitmed allikad viitavad kindlale nõudlusele ELis ja märkimisväärsele üleilmsele kasvule. Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmed viitavad kiiresti kasvavale tarbimisele Hiina siseturul. Seega ei toeta olemasolevad andmed taotluse esitaja väidet, et nõudlus on või jääb tagasihoidlikuks. (81) Pärast avalikustamist rõhutas taotluse esitaja samuti, et tema müügimahud ja ELi turuosa on vähenenud. Sellega seoses tuleb märkida, et ELi tööstusharu on töötanud peaaegu täisvõimsusel ja väheste varudega ning DCD tarbimine ELis on suurenenud. See on eelkõige tingitud asjaolust, et ELi tööstusharu otsustas keskenduda ELi turule, suurendamata seejuures oluliselt tootmisvõimsust, mida ta ei saaks teistel turgudel täielikult ära kasutada. Olukord võib muutuda, kui laienemisplaanid täituvad. Seepärast eeldatakse, et isegi siis, kui Hiina DCD import liitu lähiajal suureneb, ei too see endaga automaatselt kaasa kahju kordumist. Nagu Hiina tootjad, saab ka liidu tootmisharu kasu nõudluse üleilmsest suurenemisest. (82) Sellega seoses, ja nagu eespool nimetatud, on liidu tootja turul heas kirjas ja teda eelistab tarnijana mitu peamist klienti, vähemalt teatavate DCD saaduste puhul. DCD toodete kvaliteet ja usaldusväärsus liidus tähendab seda, et tootjal on võimalik tagada suuri lepinguid peamiste ELi tarbijatega, ning loodetavasti selline olukord jätkub hoolimata sellest, kas meetmed tunnistatakse kehtetuks või mitte. Pärast avalikustamist märkis oluline ELi kasutaja, et ta kavatseb ka edaspidi menetlusega hõlmatud toodet hankida liidu tööstusharult ning isegi meetmete kehtetuks tunnistamise korral. 5.3. Muud kaalutlused (83) Nagu selgitatud põhjendustes 50–51, ei löönud Hiina impordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tööstusharu hindasid alla. Hindade allalöömist ei esinenud tavaprotseduuri (ligikaudu kolmandik impordimahust) puhul. Hindade allalöömist esines vähesel määral siis, kui arvestati ka seestöötlemist (kaks kolmandikku impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). See olukord erines hindade olulisest allalöömisest, mis tuvastati esialgse uurimise käigus ja mis tulenes impordihindade üldisest järkjärgulisest suurenemisest alates meetmete kehtestamisest, kuigi see suurenemine ei olnud pidev. Ajavahemikul 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurenes CIF-hinnaga liidu tollipiiril toimuv import Hiinast tegelikkuses 73 %. (84) ELi tööstusharu on näidanud, et ta suudab püsida konkurentsivõimeline ka meetmete puudumise korral, arvestades tööstusharu märkimisväärset eksporti (20–30 % toodangust uurimisperioodil) kolmandatesse riikidesse, kus meetmed ei kehti, ning kus tal on tulnud konkureerida Hiinaga ilma dumpinguvastaste meetmete toetuseta. Allpool kirjeldatud vähenevat ekspordimahtu tuleks vaadelda koos suureneva müügiga liitu ning liidu tootmisharu muutumatu tootmisvõimsusega, mis on põhimõtteliselt täielikult ära kasutatud. Tabel 13 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Ekspordimaht – Indeks (2009=100) || 100 || 105 || 80 || 77 Impordihind (sõltumatu) – Indeks (2009=100) || 100 || 100 || 109 || 125 (85) Analüüsiti ka Hiina impordihindasid 8 kuu jooksul pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võttes arvesse liidu tööstusharu avaldust. Liidu tootmisharu väitis, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algas uus Hiina ekspordist põhjustatud tugev hinnasurve. Tuginedes artikli 6 lõikele 1 koostoimes algmääruse artikli 11 lõikega 5, ei võeta üldjuhul arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnevat perioodi käsitlevaid andmeid. Isegi kui seda teavet arvesse võetakse, ei saaks selle põhjal selles etapis järeldusi teha, sest ei ole kindel, kas muutunud hinnad on püsivad. Näiteks, kuigi hinnad langesid alates läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpust kuni maini 2013, suurenesid need juunis jälle 10 %. Arvestades seda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed hinnad olid esialgse uurimisperioodi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole tõenäoline, et need võiksid lähitulevikus märkimisväärselt halvendada liidu tööstusharu olukorda, mis praegu ei kanna olulist kahju. (86) Seega puuduvad märgid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks turuhindasid lühikeses ja keskmises perspektiivis. Tuleb märkida, et suur osa liidus müüdavast DCD-st on reguleeritud mitmeaastaste lepingutega, ning näib, et liidu tööstusharule on usaldusväärsed ja püsivad tarned usaldusväärselt tootjalt väga tähtsad. Lisaks toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks kolmandikku impordist seestöötlemise protseduuri alusel, mille puhul ei tule tasuda impordi- ega dumpinguvastaseid maksusid. Kuigi ei saa välistada, et mõni leping võidakse uuesti läbi vaadata ja impordihinnad võivad väheneda, on nende kahjustav tase vähetõenäoline, kui tollimaksud tunnistatakse kehtetuks. 5.4. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta (87) Eespool esitatut arvesse võttes ei ole tõenäoline, et liidu tööstusharu peaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma müügi- ja tootmismahtusid ja/või DCD hinda vähendama sellisel määral, mis mõjutaks märkimisväärselt tööstusharu kasumlikkust ja üldist olukorda. (88) Vastupidi, arvestades tarbimise üleilmset kasvu, Hiina impordimahtusid ja -hindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning hindasid muudel turgudel, prognoositakse, et meetmete puudumise korral püsib liidu tootmisharu DCD müük tugeval tasemel ja aitab kaasa tema DCD ja NCN ahelatega seotud tegevusele. (89) Prognooside kohaselt töötab liidu tootmisharu edasi täisvõimsusel hoolimata sellest, kas meetmed tühistatakse või mitte. Lisaks viis liidu tööstusharu sellel aastal lõpule laienemisprogrammi eeltöö. 2013. aasta sügisel otsustas tööstusharu märkimisväärselt suurendada DCD tootmisvõimsust. Turg, sealhulgas olulised ELis asuvad kliendid, tervitasid laienemisprogrammi[5]. Laienemisprogrammis lähtutakse sellest, et liidu tööstusharu usub tugevasse üleilmsesse nõudlusesse ning et AlzChem peaks sellest kasvust kasu saama. (90) Isegi kui liidu tööstusharu satub lähitulevikus Hiina impordist tuleneva hinnasurve alla, ei peeta selle mõju hindadele ja kasumlikkusele märkimisväärseks, sest liidu tööstusharul on suur turuosa, eelised seoses tarnete kvaliteedi ja usaldusväärsusega ning võimekus täita suuri lepinguid. Seega ei ole täidetud algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud kahju tõenäolisuse tingimus. (91) Komisjon järeldab, et kahju kordumise tõenäosus liidu tööstusharule puudub, kui olemasolevad meetmed tunnistatakse kehtetuks. 6. LIIDU HUVID (92) Kuna jõuti järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub, ei tule liidu huvisid välja selgitada. 7. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMINE (93) Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada tunnistada olemasolevad meetmed kehtetuks. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Kui avaldusi ja märkusi tehti, võeti need nõuetekohaselt arvesse, kuid neist ükski ei mõjutanud eespool tehtud järeldusi. (94) Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Hiinast pärit DCD impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada. (95) Arvestades eespool kirjeldatud teatavaid tingimusi, eriti vaba tootmisvõimsust Hiinas ja võimalikku hindade allalöömist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, jälgib komisjon asjaomase toote importi, et lihtsustada nõuetekohaste meetmete kiiret võtmist, kui olukord seda nõuab. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Dumpinguvastased meetmed CN-koodi 2926 20 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiidi) impordi suhtes tunnistatakse kehtetuks ning seda importi käsitlev menetlus lõpetatakse. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51. [2] ELT L 296, 15.11.2007, lk 1. [3] ELT C 116, 20.4.2012, lk 3. [4] ELT C 349, 15.11.2012, lk 10. [5] Pärast avalikustamist väitis liidu tööstusharu, et „tootmisvõimsuse suurendamise otsus tuleb tühistada, kui äriühingu AlzChem kasumlikkus peaks vähenema”.