SÕNASTIK

EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (European Agricultural Fund for Rural Development)

EAGF : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (European Agricultural Guarantee Fund)

GIS : Geoinfosüsteem (Geographical Information System)

IACS : Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (Integrated Administration and Control System)

POSEI : Kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm

Poseican : Kanaari saarte kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm

Poseidom : Prantsuse ülemeredepartemangude kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm

Poseima : Madeira ja Assooride kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm

KOKKUVÕTE

I. Nõukogu võttis aastatel 1989–1993 vastu põllumajanduse erimeetmed, mis olid suunatud Euroopa Liidu äärepoolseimatele piirkondadele (Prantsuse ülemeredepartemangud, Kanaari saared, Assoorid ja Madeira) ning väiksematele Egeuse mere saartele Kreekas, tegelemaks nende piirkondade eriolukorraga.

II. Äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere saartele suunatud programmides kasutatakse nende piirkondade erivajaduste täitmiseks kahte erinevat vahendit. Tarnimise erikord on süsteem, millega hüvitatakse nende piirkondade saarelisest asendist ja kõrvalisest asukohast tingitud lisakulutused. Meetmed kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks on suunatud kohaliku põllumajandustootmise ja põllumajandustoodete tarnimise arendamisele.

III. Erimeetmeid reformiti 2006. aastal. Komisjon jõudis järeldusele, et süsteemi juhtimine oli liiga range ja piiras ELi meetme suutlikkust lahendada õigeaegselt äärepoolseimatele piirkondadele omaseid probleeme kõige sobivamal viisil. Selle tulemusel seatakse uue lähenemisega prioriteetideks suurem piirkondlik osavõtt, detsentraliseerimine ja paindlik otsuste tegemine, mis põhineks liikmesriikide poolt komisjonile heakskiidu saamiseks esitatud programmidel.

IV. Võttes arvesse reformi eesmärgid, püstitas kontrollikoda järgmised auditiküsimused:

a) Kas liikmesriikide poolt koostatud ja komisjoni heakskiidu saanud programmid on kavandatud nii, et nende abil on võimalik tagada erivajaduste rahuldamine mõjusal viisil?

b) Kas liikmesriikide poolt pärast 2006. aasta reformi kavandatud meetmeid on rakendatud mõjusalt?

c) Kas liikmesriikide poolt koostatud ja komisjoni heakskiidu saanud programmide järelevalvet tehakse mõjusal viisil?

V. Kontrollikoda täheldas, et üldjuhul olid erimeetmed nende piirkondade põllumajanduses mõjusad ning ülimalt olulised. Kontrollikoda leidis aga meetmete elluviimises mitmeid probleeme, mille lahendamine võimaldaks erimeetmeid veelgi enam parandada.

VI. Programmide kavandamise ja heakskiitmise etapis, mis kestis vaid kuus kuud, eelistas komisjon programmide kavandamises aktiivselt osalemise asemel, mis oleks olnud vajalik nende mõjususe tagamiseks, pigem programmide nõuetele vastavuse ja järjepidevuse kontrollimist. See leid kehtib ka järgmiste aastate programmide muutmise menetluse kohta.

VII. Programmide rakendamisega seoses tuvastas kontrollikoda meetmeid või tegevusi, mis ülesehituse tõttu on parimal juhul tõenäoliselt vaid osaliselt mõjusad. Lisaks ei sobi liikmesriikide olemasolevad kontrollisüsteemid mitte alati erimeetmete erineva iseloomuga.

VIII. Komisjon ei tee piisavalt korrapärast järelevalvet erimeetmete mõjususe üle, piirdudes põhiliselt meetmete hindamisega viieaastase perioodi jooksul. Liikmesriikide poolt esitatavad iga-aastased rakendusaruanded ei ole piisavalt ühtlustatud, et komisjon võiks neid kasutada juhtimisalase teabesüsteemina.

SISSEJUHATUS

ERIMEETMETE AJALUGU

1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 sätestatakse, et "võttes arvesse Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Martinique’i, Réunioni, Saint-Barthélemy, Saint-Martini, Assooride, Madeira ja Kanaari saarte struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda, mida tingivad nende kaugus, isoleeritus, väike pindala, rasked looduslikud olud, majanduslik sõltuvus mõnest tootest, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende arengut, võtab nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga komisjoni ettepaneku põhjal erimeetmed, mis on suunatud eriti aluslepingute kohaldamise tingimuste sätestamisele nendes piirkondades, kaasa arvatud ühine poliitika".

2. Selle sätte alusel töötas komisjon välja äärepoolseimate piirkondade strateegia [1], mis koosneb kolmest eesmärgist:

a) juurdepääsu parandamine;

b) konkurentsivõime suurendamine;

c) piirkondliku integratsiooni tugevdamine.

Nimetatud eesmärkide saavutamise peamised vahendid on struktuurifondid ning mõlemad põllumajandusfondid (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond [EAGF] ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond [EAFRD]), sh äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse eriprogramm nimetusega "kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm" (POSEI).

3. Nõukogu võttis 1989. aastal vastu Prantsuse ülemeredepartemangude kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (Poseidom) [2]. 1991. aasta juunis võeti vastu kaks samalaadset programmi: Poseima (Assoorid ja Madeira) [3] ja Poseican (Kanaari saared) [4].

4. Sarnased programmid koostati 1993. aastal Kreeka jaoks [5]. Kuna väiksemaid Egeuse mere saari ei tunnustata asutamislepingus äärepoolseimate piirkondadena, käsitletakse neile suunatud kava juriidilises mõttes POSEIst eraldi, kuid samade eelarverubriikide all. Sekkumisloogikal on sama struktuur nii POSEI kui väiksemate Egeuse mere saarte kavade puhul ning neid haldab üks komisjoni üksus. Selle tulemusel käsitletakse käesolevas aruandes mõlemat kava koos ning kasutatakse nende kohta väljendit "erimeetmed".

+++++ TIFF +++++

ERIMEETMETE REFORM

5. 2006. aastal reformiti POSEI korraldust ja väiksemate Egeuse mere saarte erimeetmeid [6]. Komisjon leidis, et süsteemi juhtimine oli liiga range ja piiras ELi meetme suutlikkust lahendada õigeaegselt äärepoolseimatele piirkondadele omaseid probleeme kõige sobivamal viisil. Seetõttu toimus reformi käigus üleminek komisjonipoolselt meetmete mikrotasandi juhtimiselt suuremale piirkondlikule osavõtule, detsentraliseerimisele ja paindlikkusele otsuste tegemisel, mis põhines liikmesriikide poolt komisjonile heakskiidu saamiseks esitatud programmidel (vt 1. selgitus, milles täpsustatakse reformi sisu ja eesmärke).

1. SELGITUS

VÄLJAVÕTE NÕUKOGU MÄÄRUSE, MILLEGA SÄTESTATAKSE ERIMEETMED LIIDU ÄÄREPOOLSEIMATE PIIRKONDADE JAOKS PÕLLUMAJANDUSVALDKONNAS, ETTEPANEKU SELETUSKIRJAST

"Samas jätab meetmete haldamine mõneti soovida: POSEI [7] kavade kahe tegevusvaldkonna, s.o tarnimise erikorra ja Egeuse mere väikesaarte kohalikule tootmisele antavate toetuste haldamine ei ole kuigi paindlik. Tarnebilansi kohandamiseks isegi väikeste kõikumistega on vaja, et komisjon võtaks vastu õigusakti.

Lisaks on kohaliku tootmise toetamine killustatud 56 (pisi)meetme vahel, mis on ette nähtud nõukogu määrustega. Meetmete kohandamine ei ole võimalik ilma institutsioonidevahelise seadusandliku menetluseta, see aga aeglustab ühenduse tegevust ja takistab Egeuse mere väikesaarte eriolukordadele kiiret reageerimist sageli isegi siis, kui tegemist on ainult tagasihoidlike summadega.

Seepärast tehakse ettepanek muuta nende väikesaarte abistamisel kasutatavat lähenemisviisi, soodustades saareelanike osalemist otsustamisprotsessis ning kiirendades reageerimist nende erivajadustele."

ERIMEETMETE ISELOOM JA EESMÄRGID

6. Äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere saarte programmide puhul kasutatakse kahte erinevat vahendit piirkondade erivajaduste täitmiseks:

a) tarnimise erikord, mis on süsteem, millega hüvitatakse nende piirkondade saarelisest asendist ja kõrvalisest asukohast tingitud lisakulutused. See saavutatakse mitteliikmesriikidest imporditud toodete tollimaksudest vabastamise kaudu või EList pärineva kauba tarnimise toetamisega, võimaldades lõpptarbijatele võrdsed tingimused;

b) meetmed kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks, mis on suunatud kohaliku põllumajandustootmise ja põllumajandustoodete tarnimise arendamisele. Nimetatud meetmed sisaldavad suurt hulka tootmise, turustamise või töötlemisega seotud tooteid ja meetmeid. Nende puhul kasutatakse mitmeid erinevaid vahendeid, nagu pindalatoetused, loomapidamistoetused, tootjaorganisatsioonidele makstavad toetused, koguste toetused, turu-uuringute rahastamine jne. Kuigi kõik nimetatud meetmed aitavad kaasa üldise eesmärgi – kohaliku põllumajandustootmise suurendamine ja tootjate konkurentsivõime tõstmine – saavutamisele, tuleb märkida, et iga meetme eraldi eesmärgid programmides määratletud kujul võivad üksteisest olulisel määral erineda. Näiteid erinevates programmides sisalduvatest meetmetest ja tegevustest on esitatud 2. selgituses.

+++++ TIFF +++++

2. SELGITUS

NÄITEID ERINEVATES PROGRAMMIDES SISALDUVATEST MEETMETEST JA TEGEVUSTEST

Järgmised meetmed ja tegevused, mis valiti kontrollikoja auditi jaoks, annavad ülevaate programmide erinevast iseloomust:

Prantsusmaa (ülemeredepartemangud)

banaanitootjate toetused;

suhkruroo, suhkru ja rummi sektor (sisaldas nt järgmisi meetmeid: kindlasummalised toetused Prantsusmaa ülemeredepartemangude suhkrutööstuse kohandamiseks ühise turukorraldusega ning suhkruroo transportimise toetused);

loomakasvatussektori struktureerimine (sisaldas nt järgmisi meetmeid: loomalihasektoris eriliste töötlemismeetodite toetused või sealihasektori kohaliku turukorralduse eritoetused).

Hispaania (Kanaari saared)

looma-, lamba- ja kitselihasektorite toetus tootjatele makstavate otsetoetuste vormis;

banaanitootjate toetused.

Portugal (Assoorid)

loomakasvatuse toetused (sisaldas nt järgmisi meetmeid: loomalihatootmise otsetoetused või innovatsioonitoetused ja loomsete toodete kvaliteedi parandamise toetused);

taimekasvatuse toetused (sisaldas nt järgmisi meetmeid: traditsiooniliste põllukultuuride tootmise toetused või puu- ja köögiviljade, lõikelillede ja ilutaimede tootmise toetused).

Kreeka (Chiose saar)

oliivisalutoetus;

mastiksipistaatsiatootjate toetused;

meetootjate toetused.

ERIMEETMETE EELARVE

7. Erimeetmetele eraldati 332 miljonit eurot eelarveaastal 2007 ja 618 miljonit eurot eelarveaastal 2008 (välja arvatud eelmistel aastatel meetmetele antud eraldised), mis on auditiga hõlmatud aastad. Eelarve suurenemine 2008. aastal tulenes vahendite ülekandmisest pärast 1. jaanuaril 2007 käivitatud banaanitootjate ühise turukorralduse reformi, mis langes eelarveaastale 2008. Reformi tingisid ELi uus banaaniimpordikorraldus ja rahvusvahelised kaubandusläbirääkimised. Reformi eesmärk oli, et süsteem kajastaks teistes põllumajandussektorites tehtud reformide peamisi põhimõtteid, tagades samas ELi banaanitootjatele inimväärse elatustaseme ja võttes arvesse tootmisega tegelevate piirkondade eriomadusi. POSEI kava eelarvet suurendati 278,8 miljoni euro võrra, et programmidega oleks võimalik hõlmata kõik ELi banaanitootjate toetused alates 1. jaanuarist 2007. Eelarve täitmise üksikasjad on esitatud I lisas.

8. Erimeetmete eelarvele on seatud ülemmäärad, mis on kehtestatud järgmiselt (miljonites eurodes):

+++++ TIFF +++++

ERIMEETMETE JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEM

9. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) eelarve raames rakendatakse erimeetmeid koostöös liikmesriikidega. 2006. aasta reformide tulemusel võetud suunaga suuremale piirkondlikule osavõtule, detsentraliseerimisele ja paindlikule otsuste tegemisele kasutatakse programmitöö ja rakendamise puhul alt-üles-lähenemist. See tähendab, et äärepoolseimate piirkondade vajadused ja nende vajaduste täitmiseks kasutatavad meetmed määratakse kindlaks tasandil, mis liikmesriikide arvates on kõige sobivam. Liikmesriigid vastutavad programmide väljatöötamise, rakendamise ja järelevalve eest.

10. Komisjon vastutab alusmääruste ettepanekute tegemise ja nõukogu määruste erinevate sätete rakenduseeskirjade koostamise eest. Komisjon annab heakskiidu liikmesriikide esitatud programmidele ja nendega seotud muudatustele ning teeb järelevalvet programmide rakendamise üle.

11. Äärepoolseimate piirkondade eriomaste vajaduste määratlemiseks pidid liikmesriigid koostama eelmiste meetmete majandusanalüüsi ja hindamise, seadma strateegilised ja tegevuseesmärgid ning kavandama meetmed nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Programmid pidid sisaldama kõiki nimetatud elemente ja tulemusnäitajaid [8].

12. Programmid esitati heakskiidu saamiseks komisjonile. Komisjon hindas, kas programmid olid teiste ELi poliitikate ja tegevustega kooskõlas ning vastasid ELi õigusaktidele.

13. Liikmesriikide programmides määrati kindlaks juhtimise ja järelevalve eest vastutavad ametiasutused. Kindlaksmääratud makseasutused vastutavad programmide rakendamise ning järelevalve- ja kontrollimisega seotud ülesannete eest otse või delegeerides kõik ülesanded või osa neist teistele asutustele.

14. Erimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemiga seotud õigusaktidest tulenevad nõuded põhinevad peamiselt EAGFi otsetoetuste ühtsel haldus- ja kontrollisüsteemil (IACS). Kõikide abitaotluste puhul tuleb seetõttu teha halduskontrollid ning 5% suurust valimit kontrollitakse kohapeal. Osa meetmete puhul, kui toetused on toodete töötlemise või turustamise eesmärgil seotud nende tarnimisega, tehakse ka muid kontrolle (nt seoses kaalumise, transpordi ja tarnimisega). Tarnimise erikorra puhul peavad liikmesriigid kontrollima, kas tollimaksude kasutuselevõtu või nendest vabastamise toetusega kaasnev majanduslik kasu jõuab ka tegelikkuses lõplike abisaajateni.

15. Hiljemalt 31. detsembriks 2009 ning pärast seda iga viie aasta tagant peab komisjon esitama üldise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles näidatakse erimeetmete raames aset leidnud tegevuse mõju ning esitatakse vajadusel asjakohased ettepanekud. Nimetatud aruande esitamine lükati edasi ning selle vastuvõtmise tähtajaks määrati september 2010. Aruande koostamisel võttis komisjon arvesse ka erimeetmete hindamist, mis tuli koostada vastavalt põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2008. aasta hindamisprogrammile [9]. Konsultandid esitasid oma aruande novembris 2009.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

16. Auditi eesmärk oli hinnata erimeetmete mõjusust ja nende teatavaid majandusaspekte pärast 2006. aastal toimunud reformi. Hinnati meetmete kavandamist ja juhtimismenetlusi nende mõjususe seisukohalt. Kuna reform toimus alles hiljuti, oli pikaajalise hindamise asemel võimalik hinnata vaid mõjususe suundumusi.

17. Aruandes esitati järgnevad küsimused:

a) Kas liikmesriikide poolt koostatud ja komisjoni heakskiidu saanud programmid on kavandatud nii, et nende abil on võimalik tagada erivajaduste rahuldamine mõjusal viisil?

b) Kas liikmesriikide poolt pärast 2006. aasta reformi kavandatud meetmeid on rakendatud mõjusalt?

c) Kas liikmesriikide poolt koostatud ja komisjoni heakskiidu saanud programmide järelevalvet tehakse mõjusal viisil?

18. Audit hõlmab erimeetmete reformi järgselt suletud eelarveaastaid (2007, 2008 ja 2009).

19. Audit korraldati neljas asjassepuutuvas liikmesriigis (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugal). Kohapeal auditeeritud piirkondadeks olid Chiose saar (Kreeka), Kanaari saared (Hispaania), Réunion (Prantsusmaa) ja Assoorid (Portugal). Teiste piirkondade meetmete puhul piirduti iga liikmesriigi halduse kesktasandi auditeerimisega.

20. Audit hõlmas valimit kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmetest, sõltuvalt nende rahalisest suurusest ja vastavate piirkondade põllumajandusele avalduvast mõjust (vt II lisa). Kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmeid eelistati tarnimise erikorrale, sest:

a) kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmed moodustasid 67% kõikidest 2007. aasta erimeetmetele tehtud eraldistest – sama näitaja suureneb ligikaudu 82%-ni 2009. aastal;

b) tarnimise erikord on kavandatud kõrvalisest asukohast ja saarelisest asendist tingitud puuduste otseseks kompenseerimiseks. Kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmed peavad aga mõjususe saavutamiseks põhinema erivajaduste põhjalikul analüüsil. Lisaks võib nende keerukus, mitmepalgelisus ja konkreetsete ühiste kontrollieeskirjade puudumine suurendada meetmetega kaasnevaid riske;

c) nõukogu on seadnud kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmete rahastamise ülemmääraks 80%, mis näitab sellist liiki meetmete olulisust võrreldes tarnimise erikorraga;

d) tarnimise erikorrale kehtib eriline kontrollimehhanism, mis tagab nende mõjususe. Audit sisaldas selle mehhanismi piiratud uurimist.

21. Audit hõlmas programmide juhtimist ja järelevalvet komisjonis ning asjassepuutuvates liikmesriikides. Audititöö käigus analüüsiti programmitöö etappi ning programmijuhtimise ja järelevalvesüsteemide dokumenteerimist. Audiitorid tegid kohapealsete kontrollide käigus abisaajate ja tootjaettevõtete esindajatega intervjuusid, et saada teavet nende osalusest programmides, nende kogemustest ja saadud tulemustest. Iga auditiküsimuse puhul kasutatud auditikriteeriume ja menetlusi selgitatakse üksikasjalikult allpool.

LEIUD

22. Äärepoolseimate piirkondade ja väiksemate Egeuse mere saarte ebasoodne olukord on püsiv ning sellest ei ole võimalik täielikult vabaneda; seda on erimeetmete abil võimalik vaid leevendada. Seda iseloomustab erimeetmete kaudu antava abi osakaal äärepoolseimates piirkondades asuvate mõningate põllumajandustootjate sissetulekust (vt 3. selgitus). Käesoleva aruande eesmärk ei ole seega erimeetmete väärtuse kahtluse alla seadmine, vaid nende toimimise tõhusamaks muutmisele kaasa aitamine.

3. SELGITUS

ERIMEETMETE KAUDU ANTAVA ABI OSAKAAL ÄÄREPOOLSEIMATES PIIRKONDADES ASUVATE MÕNINGATE PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE SISSETULEKUST

Réunioni saare keskmise suhkruroo tootja puhul moodustas POSEI toetus 2009. aastal 38% käibest (Allikas: "Cahier technique de la canne no 15", august 2008);

Réunioni saare tavalise loomakasvataja puhul moodustas POSEI toetus 2007. aastal 25% käibest (Allikas: 2007 Implementation Report on POSEI IV for the "Structuring livestock farming" measure on Réunion);

Chiose saare (Kreeka) meetootjate puhul moodustas erimeetmete kaudu saadav toetus 2007. aastal 55–70% mesindusest saadavast sissetulekust (Allikas: kontrollikoda).

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| | |

KAS LIIKMESRIIKIDE POOLT KOOSTATUD JA KOMISJONI HEAKSKIIDU SAANUD PROGRAMMID ON KAVANDATUD NII, ET NENDE ABIL ON VÕIMALIK TAGADA ERIVAJADUSTE RAHULDAMINE MÕJUSAL VIISIL?

23. Selle küsimuse puhul kasutatud auditikriteeriumid olid seotud 2006. aasta reformi eesmärkidega, eriti eesmärgiga "soodustada osalemist otsuste tegemises ja kiirendada erivajaduste rahuldamist". See paindlikkus tuleks tagada programmitööga liikmesriigi tasandil, mitte meetmete otsese juhtimisega komisjoni tasandil. Äärepoolseimate piirkondade erivajaduste määratlemiseks pidid liikmesriigid koostama eelnevate meetmete majandusanalüüsi ja hindamise, seadma strateegilised ja tegevuseesmärgid ning kavandama meetmed nende eesmärkide saavutamiseks. Kõik nimetatud elemendid tuli koos tulemusnäitajatega programmidesse kaasata (vt 4. selgitus).

24. Selle tulemusel kasutati antud auditiküsimusele vastamiseks järgmisi kriteeriume:

a) osalemise soodustamise metoodika olemasolu;

b) määrustega ette nähtud programmitöö elementide olemasolu;

c) järjepidevus erinevate elementide vahel, eriti põllumajandusliku tootmise analüüsi, esitatud strateegia ja kavandatud meetmete vahel;

d) meetmete sujuvat kasutuselevõttu võimaldav paindlikkus.

4. SELGITUS

NÕUKOGU 30. JAANUARI 2006. AASTA MÄÄRUSE, MILLEGA SÄTESTATAKSE ERIMEETMED LIIDU ÄÄREPOOLSEIMATE PIIRKONDADE JAOKS PÕLLUMAJANDUSVALDKONNAS, ARTIKKEL 12.

Ühenduse abiprogrammide sisu

Ühenduse abiprogramm peab sisaldama:

a) põllumajandusliku tootmise praeguse olukorra kvantifitseerivat kirjeldust, võttes arvesse kättesaadavaid hindamiste tulemusi erinevuste, mahajäämuse ja arengupotentsiaali kohta, kasutatud rahastamisvahendeid ning vastavalt nõukogu määrustele (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi;

b) esitatud strateegia ja valitud prioriteetide kirjeldust, kvantitatiivseid eesmärke ja eelhindamist, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele;

c) kavandatavate meetmete kirjeldust, ning eelkõige programmi rakendamiseks ettenähtud abikavade kirjeldust, ning vajadusel teavet asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta;

d) meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist;

e) programmide raames võetavate erinevate meetmete vastavuse ja järjepidevuse tõendit ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavaid kriteeriume ja kvantitatiivseid näitajaid;

f) programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid, kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks ning kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise sätteid;

g) pädevate asutuste ja programmi rakendamise eest vastutavate organite nimetamist ning pädevate asutuste või organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite nimetamist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.

25. Kontrollikoda uuris liikmesriikide programmitöö menetlust ja komisjoni antava heakskiidu etappi. Kontrollikoda analüüsis äärepoolseimate piirkondade vajaduste määratlemise protsessi, programmi eesmärkide seadmist ning programmide raames välja töötatud meetmeid ja tegevusi. Sel eesmärgil analüüsitud dokumentide hulgas oli hindamisaruandeid, uuringuid, alt-üles-lähenemisega seotud erinevate osalejate vahelisi konsultatsioonidokumente (nt protokollid ja sarnased dokumendid) ning komisjoni heakskiidu andmist puudutavaid dokumente.

EBAJÄRJEPIDEV ESIALGNE PROGRAMMITÖÖ

OSALEMISE SOODUSTAMINE

26. Osalemise soodustamise meetodite puhul täheldasid kontrollikoja audiitorid, et konsultatsioonid kohalike asjassepuutuvate pooltega viidi läbi kõikides liikmesriikides. Prantsusmaa ülemeredepartemangudes toimusid erimeetmetega seotud konsultatsioonid 2005. aastal. Kuigi neid konsultatsioone ei dokumenteeritud üksikasjalikult (nt ei koostatud kohapeal koos osalejatega koosolekute protokolle), loodi nende alusel neli piirkondlikku programmi, milles esitati kokkuvõtted vajadustest ja nendega seotud meetmetest. Need piirkondlikud programmid konsolideeriti üheks riiklikuks programmiks. Olles programmitöö juba arvesse võtnud, oli Prantsusmaa ametivõimudel seejärel võimalik olukorda nõuetekohaselt hinnata ja piirkondlikul tasandil tehtud konsultatsioonide põhjal määratleda tegelikud vajadused, nagu seda näeb ette erimeetmete reform.

27. 2006. aasta aprillis kutsus Kreeka Põllumajandusministeerium Egeuse mere saarte piirkondlikke ametivõime üles programmi kohta ettepanekuid tegema. Nimetatud ettepanekud tuli esitada 15 päeva jooksul. Ajavahemik teate väljastamise kuupäeva ja kohalike ametivõimude ettepanekute esitamise tähtaja vahel oli liiga lühike vajaduste põhjalikuks analüüsimiseks ja vajaduste täitmiseks kõige mõjusamate meetmete valimiseks. Selle tulemusel sisaldasid piirkondlike ametivõimude vastused põhiliselt teavet, mis ei vastanud nõutavale standardile. Seetõttu ei analüüsinud põllumajandusministeerium vastuseid põhjalikult ega võtnud neid programmi koostamisel arvesse. Põllumajandusministeeriumil omakorda puudub kesktasandil piisav ja usaldusväärne teave, mis võimaldaks tal poliitikat soovitud tulemuste suunas juhtida ja suurendada selle mõju kõige rohkem abi vajavate saarte jaoks.

28. Kuigi kohalike osalejatega tehtud konsultatsioonid korraldati Hispaanias ja Portugalis ajal, mil programme ette valmistati, ei ole need piisavalt dokumenteeritud, võimaldamaks kontrollikoja audiitoritel esitada arvamus tegevusest saadava lisandväärtuse kohta.

PROGRAMMITÖÖ ELEMENDID

29. Määrustega ette nähtud programmitöö elementide olemasolu suhtes märkisid kontrollikoja audiitorid, et kõik programmid sisaldasid kõiki nõutud elemente vähemalt vormiliselt. Sisulise poole puhul täheldati siiski puudusi Hispaania, Portugali ja Kreeka programmides seoses programmitöö protsessi erinevate komponentide loogika ja järjepidevusega.

30. Hispaania programmis on erinevad õigusaktidega ette nähtud andmed küll vormiliselt olemas, kuid nad ei ole sisuga kooskõlas [10]. Olukorra tõelist, vajaduste hindamisel põhinevat analüüsi ei olnud koostatud, samuti puudus strateegia, mis tagaks selle, et erimeetmed täiendaksid muid ELi või riiklikke tegevusi ja oleksid nendega kooskõlas. Programmi eesmärgid on suhteliselt ebamäärased, nad on esitatud pigem üldiste prioriteetide kui selgete ja mõõdetavate eesmärkidena ning neid ei ole seetõttu võimalik tegevuseesmärkideks pidada. Sellest tulenevalt jääb üldiste eesmärkide ja tegelikkuses välja töötatud meetmete vaheline seos ebaselgeks.

31. Kanaari saarte uus erimeetmete programm on eelneva programmi otsene jätk, kuna eelnevad meetmed moodustavad 89% esialgsest üldeelarvest. Nimetatud jätkuvus oleks olnud reformidega kooskõlas, kui ta oleks põhinenud eelmise programmi mõju analüüsil või põhjalikul hindamisel. Hispaania programmi puhul on see jätkuvus põhjustatud aga suures osas osalejate probleemidest, mis tekkisid seoses reformiga ette nähtud uue programmitöö lähenemisviisi rakendamisega määrustes sätestatud tähtaegade jooksul.

32. Portugalis algas üldise POSEI programmi Assooride komponendiga seotud programmitöö 2005. aasta märtsis. Kuigi Portugali ametivõimud võimaldasid programmitöö tegemiseks piisavalt aega, ei ole ka antud juhul analüütiline element kooskõlas esitatud meetmetega. Nimelt puuduvad tõendid sellest, et aastal 2000 avaldatud perioodi 1992–1999 Portugali POSEI programmi hindamise järeldusi oleks arvesse võetud. Nimetatud hindamises soovitati muu hulgas järgmist:

a) puuvilja- ja aiataimede (nii töödeldud kui töötlemata tooted) sektori majandusuuringu rahastamine. Nimetatud uuringu võiks Assooride puhul koostada ja läbi viia Madeirast eraldi;

b) loomakasvatussektori toetuste läbivaatamine tervikuna, kas tarnimise erikorra või tootmisabi kaudu, et vähendada traditsioonilise piimatootmismudeli potentsiaalselt negatiivset mõju;

c) suurema tasakaalu saavutamine erinevatele loomakasvatus- ja põllukultuuride valdkondadele antavate toetuste suuruse vahel, et tagada põllukultuuride tootmise jätkamine Assooridel;

d) Assooride suhkrutööstuse põhjaliku uuringu tegemine, et hinnata selle elujõulisust, võttes arvesse tarnimise erikorra raames imporditava suhkru maksimummäärasid, rafineeritud suhkru reeksportimise võimalust ja/või töötlemistoetuste mahtu;

e) võimalusel osa taimekasvatuse toetuste asendamine ühtse toetusega, mis põhineb haritava maa hektarite arvul.

33. Hoolimata konkreetsetest ettepanekutest kohandada programm muutuvate vajadustega, seati prioriteediks jätkuvus. Näiteks jätkati olemasolevate loomakasvatuse toetuste (mis moodustavad 80% kõikidest Assooride programmi toetustest 2007. aastal) maksmist nii, nagu varasematelgi aastatel. Seetõttu oleks Assooride erimeetmete programmis tulnud rohkem arvesse võtta riski, mida põhjustab kohalike põllumajandustootjate liiga suur sõltuvus piima- ja lihatootmisest, isegi kui see tuleneb saarte kliimast ja geograafilisest asendist. Seda sõltuvust täheldati ka hiljutises aruandes seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks [11].

34. Kreeka programmi puhul on Egeuse mere saarte põllumajandusalaste vajaduste majandusanalüüs väga pinnapealne. Puudub üldine strateegia ja programmis ei täpsustata seost erinevate esitatud meetmete ja üldiste eesmärkide vahel ega soovitavat mõju. Strateegilise visiooni puudumise tulemuseks on meetmed, mille puhul juba nende ülesehitus näitab, et nad ei ole tõenäoliselt mõjusad (vt punkt 44).

KOMISJONI ROLL PROGRAMMITÖÖS

35. Komisjon saatis suunised Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile. Suuniste eesmärk oli "anda liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas programme esitada ning millist sisu ja täpsusastet neilt oodatakse" [12]. Komisjoni suunistes juhiti samuti tähelepanu sellele, et "POSEI reformi keskne põhimõte on liikumine komisjonipoolselt "mikrotasandi juhtimiselt" [13] erinevate meetmete arvu suurenedes järjepidevamale programmitöö lähenemisele. Liikmesriikidel on seega suurem vabadus, kuid ka suurem vastutus äärepoolseimate piirkondade vajaduste määratlemisel ja nende vajaduste täitmise strateegia väljatöötamisel". Neid kasulikke suuniseid ei saadetud Kreekale, kelle puhul toimus programmitöö ajavahemikul oktoober–detsember 2006.

36. Komisjonil oli programmide heakskiitmiseks aega neli kuud. Nimetatud perioodil toimus regulaarne teabevahetus põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja asjaomaste liikmesriikide ametivõimude vahel. Selle teabevahetuse tulemusel arendati programme edasi ja parandati nende kvaliteeti. Komisjoni esitatud muudatused piirdusid siiski vaid vastavuse ja järjepidevusega ELi õigusaktide ja poliitikatega. Komisjon ei hinnanud programmide mõjusust ehk seda, kas seatud eesmärgid ja esitatud meetmed vastasid olukorra analüüsile. Olgugi et programmide puhul on tähtis õigusaktide järgimine, oleks neljakuulist perioodi olnud võimalik paremini kasutada, kui komisjon oleks liikmesriike aktiivselt nõustanud ka programmi mõjususe osas. Komisjon oleks võinud näiteks uue programmiperioodi alguses kehtestada tasakaalustatud tulemusnäitajad, eriti seoses tööhõive või põllumajandustootmise väärtusega. Nimetatud näitajad oleksid olnud aluseks arutelule kasutuselevõetavate meetmete üle ja parandusmeetmeid puudutavate soovituste koostamisele esimese aasta lõpus, luues seega lisandväärtust ilma liikmesriikide programmitöö protsessiga seotud vastutust kahtluse alla seadmata. Erimeetmete komisjonisiseseks juhtimiseks ettenähtud ressursse arvesse võttes võib aga öelda, et komisjon ei olnud endale eraldanud vahendeid, mille abil teha põhjalikumat kontrolli kui vastavuskontroll.

PROGRAMMI MUUDATUSTEST LOODETUD PAINDLIKKUS EI OLE VEEL TÕENDATUD

37. Üks 2006. aasta reformi eesmärkidest oli "soodustada saareelanike osalemist otsustamisprotsessis ning kiirendada reageerimist nende erivajadustele" (vt 1. selgitus). Sellest tulenevalt võeti kasutusele iga-aastane programmide ajakohastamise mehhanism.

38. Komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 793/2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 247/2006 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 49 esimeses versioonis sätestati, et liikmesriigid pidid komisjonile heakskiitmiseks esitama programmi muudatused kord aastas. Selles versioonis ei täpsustatud aga muudatuste esitamise tähtaega, mis põhjustas probleeme muudatuste rakendamisel järgmise aasta alguses. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1242/2007 muudeti artiklit 49 ja kehtestati tähtaeg (30. september aasta n-1) aasta n muudatuste esitamiseks. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 408/2009 muudeti taas kord artiklit 49 ja kehtestati 1. august aasta n-1 muudatuste esitamise tähtajaks.

39. Komisjoni kiitis liikmesriikide poolt 2008. aasta kohta esitatud muudatused heaks ajavahemikul oktoober 2007 – juuli 2008, sõltuvalt esitamise tähtajast, kuna antud ajahetkel olid esitamise tähtajad määrustes täpsustamata. 2009. aastaks menetlust täiendati, kuna heakskiitmine ulatus tagasi 1. jaanuarini 2009. Heakskiit anti aga mitmel juhul ajavahemikul veebruar – mai 2009, põhjustades seega abitaotluste suhtes ebaselgust alates 2009. aasta algusest kuni heakskiidu andmise kuupäevani.

40. Tagamaks, et heakskiitu ei antaks enne vastava aasta algust, kehtestas komisjon uueks muudatuste esitamise tähtajaks 1. augusti aastal n-1. Kuigi uus tähtaeg annab komisjonile rohkem aega esitatud muudatuste hindamiseks ja heakskiitmise otsuste koostamiseks, seab see ohtu esitatud muudatuste mõjususe. Liikmesriigid on samuti kohustatud esitama iga-aastase rakendusaruande aasta n kohta enne 31. juulit aastal n+1. Uue tähtaja puhul (1. august) peavad liikmesriigid esitama muudatused, kui iga-aastane rakendusaruanne on alles koostamisel. Kuigi programmi mõjususe seisukohast tuleks muudatused esitada vastavalt tegeliku rakendamise põhjalikule analüüsile, tähendab 1. augusti tähtaeg, et kohalikud osalejad peavad muudatused esitama juba iga aasta mais. Nimetatud muudatused esitatakse seetõttu enne eelmise aasta meetmete rakendamise kinnitamist (aasta n makseid võib teha kuni 30. juunini aastal n+1); see on loomulikult liiga vara, et hinnata käimasoleva aasta meetmete mõju.

41. Nagu ka esialgses programmitöös, nii keskendub komisjon muudatuste läbivaatamisel pigem õigusaktide ja ühiste poliitikatega vastavusele ning järjepidevusele kui mõjususe aspektidele. Selline tegevus on oluline, kuid komisjonil oleks olnud võimalik anda programmidele lisandväärtust, aidates aktiivselt kaasa nende mõjususe parandamisele, eelkõige arvestades seda, et ta omab ülevaadet kõikide liikmesriikide parimatest tavadest.

KAS LIIKMESRIIKIDE POOLT PÄRAST 2006. AASTA REFORMI KAVANDATUD MEETMEID ON RAKENDATUD MÕJUSALT?

42. Sellele auditiküsimusele vastamisel uuriti, kas asjakohased eesmärgid ja nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud piisavad abikõlblikkuskriteeriumid on kehtestatud. Samuti uuriti asjakohaste tulemusnäitajate olemasolu.

43. Auditiküsimusele vastamiseks analüüsisid audiitorid valitud meetmete eesmärke ja abikõlblikkuskriteeriume ning arutasid meetmete rakendamist tootmisharudevaheliste organisatsioonide või tootjaorganisatsioonidega, kes moodustavad suure osa abisaajatest. Saamaks paremat ülevaadet meetmete rakendusviisist kohapeal, külastasid audiitorid mitteesinduslikku hulka tootjatest. Kohapealsete külastuste käigus uurisid kontrollikoja audiitorid mõjusaks osutunud meetmeid, nagu nt kariloomakasvatuse struktureerimine Réunionil või toetus mastiksipistaatsia tootmiseks Chiose saarel. Muud meetmed olid aga mõjutatud erinevatest vigadest, mida selgitatakse allpool. Nimetatud meetmete mõjusust kinnitasid üldiselt ka konsultandid, kes jõudsid järeldusele, et nende aruandega hõlmatud 24 valdkonnast 16s oli konkurentsivõime paranenud tänu kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmete kasutamisele [14].

OSA MEETMETE ÜLESEHITUS VÄHENDAB RAKENDAMISE MÕJUSUST

OLIIVISALUTOETUSED EGEUSE MERE SAARTEL

44. Oliiviõli sektori toetusprogramm näeb ette kindlasummalise toetuse suurusega 145 eurot hektari kohta oliivitootjatele väiksematel Egeuse mere saartel, eesmärgiga säilitada oliivisalud kohtades, kus nad on alati olnud, tingimusel, et salud hoitakse sellistes tingimustes, mis tagavad piisava toodangu. Toetuseks eraldatav eelarveline summa on 13084831 eurot ehk ligikaudu 70% Egeuse mere saarte meetmete eelarvest.

45. Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 antakse asjassepuutuvatele liikmesriikidele võimalus äärepoolseimate piirkondade ja väiksemate Egeuse mere saarte väljajätmiseks ühtsest otsemaksete kavast ja vastavate eelarveliste assigneeringute liitmiseks erimeetmetega. Kreeka otsustas väiksemaid saari ühtsest otsemaksete kavast mitte välja jätta. Egeuse mere saarte oliivitootjatel on seega toetusõigused, mis põhinevad ühtse otsemaksete kava kaudu oliivitootmise geoinfosüsteemi sisestatud teabel ning nad on seetõttu kohustatud järgima nõuetele vastavuse tingimusi.

46. Abisaajatele erimeetmete raames makstavad summad on üldiselt väga väikesed. Keskmine makse suurus on vaid ligikaudu 203 eurot abisaaja kohta aastas, kuid kõige sagedasem toetussumma on 58 eurot aastas. 43% makstavatest summadest on alla 100 euro (24145 abisaajat) ja 69% abisaajatest saab aastas 200 eurot või vähem. Ainult 2% abisaajatest (1126 põllumajandustootjat) saab üle 1000 euro aastas ning 0,35% (194 põllumajandustootjat) saab kava raames üle 2000 euro.

47. Kontrollikoja hinnangul on keeruline väita, et neis tingimustes ergutaks majanduslik stiimul suuremat osa abisaajatest oma traditsioonilisi oliivisalusid säilitama. See meede oleks olnud mõjusam, kui Kreeka oleks nõudnud oliivisalude säilitamist nõuetele vastavuse raames, nagu seda tehti näiteks Itaalias.

INNOVATSIOONITOETUSED JA LOOMSETE TOODETE KVALITEEDI PARANDAMISE TOETUSED ASSOORIDEL (PORTUGAL)

48. Selle allmeetme eesmärk on tingimuste loomine ja parandamine piimatootmise usaldusväärseks kvantitatiivseks ja kvalitatiivseks järelevalveks ja klassifikatsiooniks, varustades piimakogumismasinad vastuvõtupunktides mõõtmis- ja proovivõtuseadmetega. Toetusega rahastatakse nende tootjate piima proovivõttu (4000 lehmalt 2007. aastal), kes seda eelnevalt taotlesid. Toetust antakse 70%-le taotlustest, maksimaalselt 35 eurot looma kohta. Allmeetme eelarve oli 539000 eurot aastas aastatel 2007, 2008 ja 2010 ning 597000 eurot aastal 2009.

49. Kõnealune Assooride programmi meede on järjekordne näide toetusest, mille mõjusus võib osutuda piiratuks, kuna see ei ole nõuetekohaselt määratletud või ei rakendata asjakohaseid abikõlblikkuskriteeriume. Ühe sellele meetmele tüüpilise toimiku läbivaatamisel leiti, et nii programmi kui vastava juhtumi kohta puudusid üldandmed, mis oleksid võinud tegevuse või allmeetme üldist tausta selgitada. Eriti puudutab see tootjatelt piimaproovide võtmist laborianalüüside tegemiseks ja tootjatele tulemuste edastamist. Kuna lõppeesmärk on saada teavet iga looma piima kvaliteedi kohta, et vastav tootja saaks teha teadlikke juhtimisotsuseid, oleks asjakohane üldmeetme mõtestamise ja täiendamise eesmärgil täpsustada kõiki lisameetmeid (nt valimite laboratoorne analüüs, tulemuste edastamine, piimakogumisseadmete ostmine jne) ja erinevaid (nii ELi, riiklikke kui erasektori) rahastamisallikaid. Vastavad ametiasutused ei olnud väljastanud ka kirjeldusi osutatavate teenuste üksikasjade, rakendamistingimuste ja hinnangulise maksumuse kohta. Selle tulemusel ei põhine kontrollitud abisaajale antud kindlasummaline toetus (31 eurot lehma kohta 2007. aastal) objektiivsetel kriteeriumidel. Kuigi piimaanalüüside tulemuste kohta on koostatud pikad nimekirjad, puudub teave otsustamaks, kas nimetatud tulemuste põhjal toimus tegevus, mis õigustas meetmesse investeeritud summasid. Arvestades nimetatud üksikasjade puudumist, on oht, et abi ei ole piisav ega ka kuigi mõjus.

+++++ TIFF +++++

BANAANITOOTMISE TOETUSED HISPAANIAS JA PRANTSUSMAAL

50. 2007. aastal reformiti banaanituru ühist korraldust ja toetused liideti POSEI programmidega nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2013/2006. Prantsusmaale ja Hispaaniale antavate toetuste eelarve on 270200000 eurot. Määruse 3. põhjendus sätestab, et "kohalik banaanitootmine on nende piirkondade maaregioonide keskkonna, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu tähtis osa".

51. Selle sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu hoidmisele kaasaaitamiseks otsustati programmides sisalduvate analüüside põhjal anda abi tootjatele. Prantsusmaa programm rõhutab sektori olulisust, juhtides tähelepanu näiteks sellele, et Antillidel on sektori loodud otseseid, kaudseid ja teiseseid töökohti ligikaudu 20000. Hispaania programmi puhul on vastav töökohtade arv üle 17300. Kanaaridel moodustab banaanitootmine ligikaudu 25% põllumajandusliku tootmise kogumahust. Need arvud näitavad, et banaanitootjatele antav abi, mis toetab ka tervet sektorit, on oluline tegur vastavate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse säilitamisel. Seevastu keskkonnatasakaalu hoidmisele kaasaaitamise eesmärki on programmiosades, mis asjaomased liikmesriigid on banaanitootmissektori erimeetmetesse kaasamiseks esitanud, vähem välja arendatud.

52. Prantsusmaa banaanitootmissektori POSEI programm, mis kiideti heaks komisjoni 22. augusti 2007. aasta otsusega K(2007), seab eesmärgiks "edendada säästvat majandamist", rakendades järelevalvenäitajana "banaanikasvatuseks kasutatud maad, mis on tootmisest kõrvalejäetud". Eeldatavad keskkonnamõjud on "õrna pinnase ja nõlvakute haldamine ja kaitse", "kasutatava põllumajandusliku pindala säilitamine, stabiliseerides banaanikasvatuse all oleva maa", "kasutatava põllumajandusliku pindala parim kasutus, suurendades tootmisest kõrvalejäetud maad ja külvikorda" ning "sisendite piiramise aktiivne poliitika" (nt väetiste puhul). Hispaania programmi puhul ei ole keskkonnaalast eesmärki selgesõnaliselt sätestatud.

53. Mõlema programmi puhul olid toetused seotud ainult tootmisega. Tootjatele antakse toetust varasematel võrdlusaastatel toodetud koguste alusel. Nimetatud toetust vähendatakse, kui vastava aasta toodang ei saavuta teatavaid künniseid võrreldes varasemate kogustega. Rohkem piiranguid (nt tootmismeetoditega seoses) ei ole.

54. Tootmisega seotud toetused, mis ei sea piiranguid tootmismeetoditele, ei erguta tootjaid kasutama keskkonnasäästlikku tootmismeetodit. Kuna programm ei sisalda selle eesmärgi saavutamist nõudvaid sätteid, vajatakse täiendavat korraldust (nt "jätkusuutlik banaanitootmisplaan" Prantsusmaal), tagamaks, et keskkonnaeesmärki on võimalik saavutada.

55. Lisaks tuleks teha selle eesmärgi järelevalvet, kasutades asjakohaseid näitajaid. Selliseid näitajaid aga Hispaania programmis ei ole ja Prantsusmaa programmis sisalduvad näitajad ei ole kuigi asjakohased. "Säästva majandamise edendamise" keskkonnaeesmärki, mille erinevaid eeldatavaid mõjusid mainitakse punktis 50, peab programmi kohaselt hindama vaid ühe näitaja abil "banaanikasvatuseks kasutatud maa, mis on tootmisest kõrvalejäetud"). Kuigi 2007. aasta rakendusaruanne sisaldab veel üht näitajat, "harimata kesamaa", mida programmides ei mainita, on aruandes toodud üksnes viited neile kahele näitajale ning seal ei looda seost kehtestatud eesmärgiga ega mainita, mil määral nimetatud näitajad võimaldavad eeldatavat keskkonnamõju hinnata. On oht, et liikmesriigid ei pruugi olla teadlikud selle POSEI meetme tegelikust mõjust keskkonnale ning nad ei suuda seetõttu võtta vajalikke parandusmeetmeid, tagamaks, et meede oleks täielikult mõjus. Seda puudust täheldasid ka hindamiskonsultandid [15].

+++++ TIFF +++++

RÉUNIONI SUHKRUROOKASVATUS

56. Suhkruturu ühise korralduse reformi tulemusel langes Euroopa tootjatele makstav suhkruhind. Reformiprotsessi jooksul siiski tunnistati, et "ühenduse äärepoolseimate piirkondade suhkrutootmise iseloomulikud jooned eristavad sealset suhkrutootmist ülejäänud ühenduses toimuvast suhkrutootmisest" [16]. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu suhkrusektorile rahalist abi anda, eraldades nende piirkondade põllumajandustootjatele erimeetmete raames vahendeid. Samal põhjusel lubati ka Prantsusmaal oma äärepoolseimatele piirkondadele eraldada kindlasummalist riigiabi [17].

57. Prantsusmaa ametivõimud märkisid komisjoni poolt heaks kiidetud programmis, et "ülemeredepartemangude suhkrutööstuse ümberkorraldamine on lõpule viidud: alles on vaid kaks üksust Réunionil (üks üksus ei oleks olnud realistlik, arvestades istanduste asukohta ja seda, milliste vahemaade taha oleks suhkruroogu seetõttu tulnud transportida). Komisjon ja nõukogu tunnistasid antud olukorda, kui nad ei kaasanud ülemeredepartemangude suhkrutööstust suhkruturu ühise korralduse reformi, mis võeti vastu 22. veebruaril 2006" [18]. Saare põhja- ja lõunaosas asuva kahe tootmisüksuse säilitamisega seoses tuleb märkida, et Réunioni sarnaste vulkaaniliste saarte topograafia ja kõrged sisemaal asuvad mäed mõjutavad oluliselt transportimiseks kuluvat aega, isegi väikeste vahemaade puhul.

58. Kontrollikoda uuris Prantsusmaa ülemeredepartemangudele ühise turukorraldusega kohandumise hõlbustamiseks makstud kindlasummalisi toetusi. Toetuse eesmärgiks oli sektori säilitamine, võimaldades suhkrutööstusel ja suhkruroo kasvatajatel kohanduda ja maandada mõju, mida avaldab suhkruhindade langus nende sissetulekutele. Ülemeredepartemangude suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris oli selle abi suurus 64308347 eurot 2007. aastal ja 71165224 eurot 2008. aastal.

59. Tootjate ja kasvatajate vahelise lepingu alusel jagatakse kindlasummaline toetus teoreetiliselt ümber kasvatajatele saare kahe tootmisüksuse poolt makstava suhkruroo hinna kaudu. Määruse (EÜ) nr 318/2006 alusel tehtud suhkrutööstuse ühise turukorralduse reformi tagajärjel toimunud hinnalanguse täielikuks kompenseerimiseks ja kasvatajatele minimaalse sissetuleku tagamiseks kehtestati perioodi 2006–2015 suhkrurootootmist käsitlevas lepingus kasvatajatele makstavaks suhkruroo hinnaks 39,09 eurot tonni kohta.

60. 2007. aastal saart tabanud orkaan mõjutas aga otseselt toodetava suhkruroo kogust. Töötlemistehaste poolt makstava ostuhinna kaudu jagatavat toetust ei kasutatud täiel määral ära tehastele tarnitava suhkruroo koguse vähenemise tõttu. Tootmisüksuste juhatajad otsustasid seetõttu vahendite ülejääki kasutada teatavatesse piirkondadesse uue suhkruroo istutamiseks, andes seeläbi osale kasvatajatest intressivaba laenu, mis võimaldas neil soovi korral oma maale istutada produktiivsemad ja sobivamad uued suhkruroo sordid. Kui suhkruroo tootmine saavutab taas oma varasema taseme (ca 2 miljonit tonni), tähendab see, et kindlasummalised toetused tuleb hinnataseme tagamiseks ära kasutada.

61. Samuti tuleks märkida, et Réunioni huvirühmad on saare kaugusest tulenevalt üksteisest sõltuvad. Selle tulemusel on tootmisüksusi võimalik varustada vaid saarel kasvatatava suhkrurooga ja suhkruroo kasvatajad võivad oma toodangut müüa ainult saare tootmisüksustele. Nimetatud kahe tootmisüksuse uuring näitab, et kasumilävi saavutatakse, kui suhkruroo kogutoodang jõuab 2 miljoni tonnini ja iga tehas saab üle miljoni tonni toormaterjali, millest on võimalik töödelda suhkrukogus, mis vastab ligikaudu 100000 tonnile valgele suhkrule. Perioodi 2006–2008 suhkrurootoodang jäi aga vahemikku 1,6–1,8 miljonit tonni ja 2007. aasta oli väga raske saart tabanud ootamatu ilmastikunähtuse tõttu.

62. Audiitorite külastatud kasvatajad olid arvamusel, et sektori ellujäämiseks oli suhkruroo müügihinna säilitamine kõige olulisem tegur. Tegelikkuses on põllumajandustootjate kantavad hooldamis- ja saagikoristuskulud suhkruroo all olevate maatükkide puhul nii suured, et isegi väikseim hinnatõus nt väetiste puhul (enamik kasvatajaid tõi selle näiteks) võib neid väga kiiresti väga keerulisse olukorda panna. Seda kinnitas ka tehniline uuring, mis näitas, et erimeetmete raames antav toetus moodustas juba 38% Réunioni keskmise suhkrurootootja käibest 2009. aastal.

63. Asjaolu, et Réunioni suhkrutööstusele antakse kohandustoetust kindla eelarvega kindlasummaliste maksetena, seab ohtu mõjususe selles ebakindlas keskkonnas, juhul kui välistegurid, nagu sisendihinnad (sh väetiste hinnad) peaksid veelgi tõusma. Fakt on, et kasvatajad ei ole võimelised sellise hinnatõusuga – ükskõik kui väikesega – kohanema oma suhkruroo müügihinna tõttu; nad võivad selle tagajärjel pankrotistuda, mis tähendaks suhkrutööstuse kadumist Réunionil. Kuna kindlasummaline toetus on juba täiel määral kasutatud piisava toodangu müügihinna tagamiseks, on riiklik toetus seetõttu ülimalt oluline juhuslike välisteguritega toimetulemiseks, kuna see stabiliseerib kohalikku tootmist ja tagab programmile antava ELi abi mõjususe. Selle tähelepaneku tegid ka konsultandid, kes rõhutasid täiendava riikliku toetuse tähtsust [19].

TARNIMISE ERIKORD

64. Tarnimise erikord on süsteem, millega hüvitatakse nende piirkondade saarelisest asendist ja kõrvalisest asukohast tingitud lisakulutused. See saavutatakse mitteliikmesriikidest imporditud toodete tollimaksudest vabastamise kaudu või EList pärineva kauba tarnimise toetamisega, võimaldades lõpptarbijatele võrdsed tingimused. Kirjeldatud mehhanism võeti kasutusele teatavate ELi toodete hinna mõjusaks langetamiseks äärepoolseimates piirkondades, nende kaugusest, saarelisest asendist ja äärepoolsest asukohast tulenevate lisakulutuste vähendamiseks ning samaaegselt ka konkurentsivõime säilitamiseks. Toetuse puhul tuleks arvesse võtta äärepoolseimatesse piirkondadesse transportimise lisakulusid ja kolmandatesse riikidesse eksportimise hindasid ning põllumajanduse sisendite või töötlemist vajavate toodete puhul saarelisest asendist ja äärepoolsest asukohast tulenevaid lisakulutusi.

65. Abikõlblikud tooted on loetletud asutamislepingu I lisas ning nad peavad olema äärepoolseimates piirkondades vältimatud kas inimtoiduks või teiste toodete tootmiseks või põllumajanduslikeks sisenditeks. Liikmesriigid peavad koostama tarnebilansi prognoosi, milles esitatakse nimetatud toodete iga-aastased vajadused kvantifitseeritult. Iga-aastaselt tarnimise erikorrale eraldatavad summad ei tohi ületada:

a) Prantsusmaa ülemeredepartemangud: 20700000 eurot;

b) Assoorid ja Madeira: 17700000 eurot;

c) Kanaari saared: 72700000 eurot;

d) väiksemad Egeuse mere saared: 5470000 eurot.

Komisjon arvutas need summad, võttes aluseks keskmised kulutused perioodil 2001–2003, mis olid viimased aastad, mille kohta oli reformi ajal teave olemas. Nimetatud summad kajastavad tarnimise erikorra toetusi käsitleva osa kasutust sel perioodil ning neis ei võeta arvesse "tollimaksust vabastamise" osa.

66. Tarnimise erikorra puhul kasutatavate vahendite piiratusest tulenevalt on Prantsusmaa, Kreeka ja Portugal suunanud oma rahalised vahendid loomasööda rahastamisele, et saavutada sünergiat kohalike põllumajandustoodetega seotud meetmetega. Hindamiskonsultantide sõnul on selle määrustega kooskõlas oleva lähenemisviisi eesmärk olemasolevate piiratud vahendite tõhus kasutamine ja toetuse mõjususe suurendamine.

67. Kontrollikoda usub siiski, et arvestades tarnimise erikorrale eraldatavaid rahalisi vahendeid ja selle keskendumist ühele põllumajandustootele kolmes liikmesriigis, ei ole tarnimise erikorraga võimalik oluliselt kaasa aidata määruses kirjeldatud eesmärkidele, eelkõige äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere saarte ebasoodsa olukorra leevendamisele. Olemasolev eelarve ei võimalda oluliselt mõjutada paljude põllumajandustoodete hinda, mis on kava ambitsioonikas eesmärk, kuna seadustes peetakse lõplike abisaajate all silmas tarbijaid, töötlemisettevõtteid ja põllumajandustootjaid.

PRAEGUSED KONTROLLISÜSTEEMID EI SOBI MEETMETE ERINEVA ISELOOMUGA

68. Abi mõjususe tagamiseks ei pea mitte ainult abikõlblikkuskriteeriumid abi eesmärkidega sobima, vaid nimetatud kriteeriume peab ka mõjusalt kontrollima. Sel eesmärgil uurisid kontrollikoja audiitorid valitud meetmete kontrollimenetlusi ja tegid uuesti osa kontrollidest, eriti pindala mõõtmised.

KOHALIKU PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TOETAMISE MEETMETE KONTROLLID

69. Erimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemiga seotud õigusaktidest tulenevad nõuded põhinevad EAGFi otsemaksete puhul enamasti ühisel haldus- ja kontrollisüsteemil. Kõikide toetusetaotluste puhul tehakse seetõttu halduskontrolle ja 5% valimist kontrollitakse kohapeal.

70. Arvestades aga programmides sisalduvate meetmete erinevat iseloomu, ei ole alati sätestatud kontrollimenetluste tingimusi, mis oleksid sama usaldusväärsed kui ühtne haldus- ja kontrollisüsteem.

71. Kreekas antakse näiteks meetootmise toetust tootjaorganisatsioonidele, kes esitavad programmi, mis sisaldab meetmeid mee tootmise ja turustamise tingimuste parandamiseks. Toetus makstakse tootjaorganisatsioonidele pärast nende esitatud arvete halduskontrolli. Ei kontrollita aga nimetatud arvetega hõlmatud toodete või teenuste tõelevastavust. Kreeka ametiasutused teatasid kontrollikojale oma kavatsusest võtta kasutusele uus kontrollikord.

72. Ühtse otsemaksete kava raames makstav oliivisalude toetus põhineb oliivikasvatuse geoinfosüsteemis registreeritud teoreetilisel pindalal; nimetatud pindala kasutatakse otsemaksete arvutamiseks ja väljamaksmiseks. Enne otsemaksete reformi loodud erimeetmete raames Egeuse mere saartele antav oliivisalude toetus põhineb tegelikul põllumajandustootja poolt haritaval oliivisalude pindalal; vajatakse täiendavaid kontrolle, kuna need kaks pindala ei ole samad. Saarte põllumajandustingimused (segakultuurid) ja topograafia aga muudavad tegeliku pindala mõõtmise keeruliseks – seda kinnitasid ka kohapealse auditi käigus tehtud mõõtmised.

73. Hispaanias ja Portugalis erimeetmetega hõlmatud pindalade kontrollimiseks kasutatavad süsteemid ei ole usaldusväärsed. Hispaania puhul raskendab banaanikasvatusmaa kindlakstegemist asjaolu, et geoinfosüsteemis ei märgistata neid maatükke erikoodiga. Portugalis ei olnud geoinfosüsteem kohandatud "taimekasvatusabi" meetme nõuetega. Sellest tulenevalt ei ole ei tootjad ega riiklikud inspektorid geoinfosüsteemi sisuga tuttavad. Kui kontrollikoja audiitorid koos riiklike audiitorite ja tootjatega alustasid GPS-süsteemi abil valitud maatükkide mõõtmist, märkas auditirühm, et mõõtmistulemused ei vasta geoinfosüsteemis sisalduvatele andmetele ei piiride ega pindala poolest, samuti tekkis kahtlusi seoses asukohaga.

TARNIMISE ERIKORRA KONTROLLID

74. Tarnimise erikorra puhul peavad liikmesriigid kontrollima, kas tollimaksude kasutuselevõtu või nendest vabastamise toetamisega kaasnev majanduslik kasu jõuab ka tegelikkuses lõplike abisaajateni. Iga liikmesriik pidi sellega seoses oma metoodika välja töötama. Komisjon ei väljastanud selle kohta suuniseid ega andnud tehnilist abi. Kõik kasutatavad meetodid põhinevad tarnimise erikorra raames toetust saava ettevõtja toodete kogukasumi võrdlemisel kas ilma toetuseta perioodiga või teiste sarnaste ettevõtjatega, kes toetust ei saa. Nimetatud kontrollide mõjusus sõltub põhiliselt võrreldavate andmete kvaliteedist. Kontrollikoda täheldas siiski, et nende andmete kvaliteet on suuresti erinev. Prantsusmaal võrreldakse kasumit enne tarnimise erikorra kasutuselevõttu saadud kasumiga. Võrdlusandmed on juba oma loomult aegunud ja ei pruugi enam kajastada praegust majandusolukorda. Kreekas ei olnud võrdlusandmed usaldusväärsed, kuna need saadi mandri ettevõtjate mitteametliku küsitluse teel. Portugalis kogutakse iga kuue kuu tagant teatavad andmed, mis osaliselt käsitlevad seda, kas tarnimise erikorrast saadav kasu on lõplike abisaajateni jõudnud või mitte. Kuigi Hispaanias on Consejería de Economía de Canarias teinud märkimisväärseid jõupingutusi, tunnistasid ametivõimud, et nad ei ole suutnud välja töötada järjepidevat metoodikat hindamaks, kas tarnimise erikorrast saadav kasu ka lõppkasutajani jõuab.

KAS LIIKMESRIIKIDE POOLT KOOSTATUD JA KOMISJONI HEAKSKIIDU SAANUD PROGRAMMIDE JÄRELEVALVET TEHAKSE MÕJUSAL VIISIL?

75. Selle auditiküsimuse hindamiseks kasutati järgmisi kriteeriume: liikmesriigid peaksid "veenduma, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse, ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti" [20] ning liikmesriigi esitatav iga-aastane rakendusaruanne peaks näitama "meetmete ja prioriteetide rakendamise edusamme aruande esitamise seisuga seoses eri- ja üldeesmärkidega, kasutades kvantitatiivseid näitajaid" [21]. Komisjonile kehtiva kriteeriumi kohaselt peab jälgima "nende eesmärkide saavutamist […] tegevuskohaste tulemusnäitajate abil" [22]. Auditiküsimusele vastamiseks uurisid audiitorid komisjoni ja liikmesriikide järelevalvemenetlusi.

KOMISJON OLEKS VÕINUD ERIMEETMETE TULEMUSLIKKUST REGULAARSEMALT JÄLGIDA

76. Finantsmääruse kohaselt vastutab komisjon selle eest, et eelarvelisi assigneeringuid kasutataks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega (st säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõttega) kooskõlas. Mõjususe põhimõte on seotud erieesmärkide ja eeldatavate tulemuste saavutamisega. Tulemuste jälgimiseks tuleb kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seada täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nimetatud eesmärkide saavutamist kontrollitakse igale tegevusele koostatavate tulemusnäitajate abil ning komisjon peab eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal esitama teavet oma vastutusalasse kuuluvate kulude kohta.

77. POSEI ja väiksemate Egeuse mere saarte rakenduseeskirjades sätestas komisjon, et liikmesriikide iga-aastased rakendusaruanded peavad iga meetme puhul sisaldama finants- ja muid näitajaid, andmete analüüsi ja vajadusel meetmega hõlmatud valdkonna tutvustust ja analüüsi. Nimetatud teave peaks aitama komisjonil täita oma ülesandeid ELi kulutuste mõjususe üle järelevalve tegemisel.

78. Komisjon on aga seisukohal, et meetmeid oleks võimalik mõjusamalt jälgida pikema aja jooksul. Komisjon usub, et määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 28 lõikes 3 Euroopa Parlamendile ja nõukogule kava mõju kohta aruande esitamiseks kehtestatud viieaastane periood on oluliste järelduste tegemiseks mõistlik. Komisjon koostas nimetatud aruande muu hulgas ülalmainitud hindamisaruande põhjal.

79. Arvestades finantsmääruse nõuetega, usub kontrollikoda, et usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast peaks komisjon erimeetmete tulemuslikkust jälgima iga-aastaselt. Praeguses olukorras piirdub komisjon iga-aastase aruande puhul vaid määrustest tulenevate nõuete täitmise kontrollimisega. Näiteks tulemusnäitajate puhul piirdub komisjon sellega, et kontrollib pigem nende olemasolu kui asjakohasust. Esimese katse analüüsida 2007. aasta aruandeid programmide tulemuslikkuse seisukohast tegi 2008. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi erimeetmete koordineerimisüksus. Nimetatud üksus jõudis järeldusele, et aruannetes kasutatud tulemusnäitajad olid liiga erinevad, andmaks üldist hinnangut erimeetmete tulemuslikkusele. Komisjonil on kavas esitada koostöös liikmesriikidega ühtlustatud näitajad. See algatus on esimeseks sammuks erimeetmete tulemusalase teabe- ja juhtimissüsteemi loomise suunas. Algatusega tuldi välja aga alles 2010. aastal ehk reformi elluviimise neljandal täisaastal.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

KAS LIIKMESRIIKIDE POOLT KOOSTATUD JA KOMISJONI HEAKSKIIDU SAANUD PROGRAMMID ON KAVANDATUD NII, ET NENDE ABIL ON VÕIMALIK TAGADA ERIVAJADUSTE RAHULDAMINE MÕJUSAL VIISIL?

80. Kontrollikoda järeldab, et erimeetmete 2006. aasta reformiga kasutusele võetud uut, alt üles suunaga detsentraliseeritud lähenemisviisi ei ole olemasolevate meetmete mõjususe parandamiseks piisavalt ära kasutatud. Uus lähenemisviis osutus riiklikele ametivõimudele tõeliseks väljakutseks, kuna lähenemisviis oli uus, menetlus oli keeruline, ette nähtud ajaperiood (kaks kuud) lühike ja komisjon ei andnud piisavalt ei tehnilist ega finantsabi. Komisjon eelistas programmide nõuetele vastavuse ja järjepidevuse kontrollimist oma juhtimisega seotud kohustustele ega aidanud aktiivselt kaasa sellele, et programmide ülesehitus optimeeriks nende mõju. See asjaolu takistas oluliselt uute erimeetmete käivitamist kõige mõjusamal viisil.

1. SOOVITUS

Tulevaste erimeetmete programmitööd arvestades peaks komisjon aitama liikmesriikidel programme koostada, edendades parimaid tavasid ja määrates kindlaks näitajate raamistiku programmi tulemuslikkuse jälgimiseks. Näitajad peaksid sisaldama vähemalt teavet majanduslike muutuste (nt tootmis- ja lisandväärtus) ja sotsiaalsete muutuste (nt loodud või säilitatud töökohad) kohta.

81. Programmide muutmiseks kehtestatud 1. augusti tähtaeg piirab liikmesriikide suutlikkust esitada nõuetekohaselt põhjendatud muudatusi ning võib seetõttu kahjustada programmide mõjusust. Ei ole saavutatud ka paindlikkuse suurendamise eesmärki (vt punktid 37–41).

2. SOOVITUS

Komisjon peaks uuesti läbi vaatama programmi muudatuste ametlikuks heakskiitmiseks kehtestatud tähtaja – 1. august n-1 –, et liikmesriigid omaksid muudatuste koostamise ajal usaldusväärset teavet eelmise aasta kulude kohta.

KAS LIIKMESRIIKIDE POOLT PÄRAST 2006. AASTA REFORMI KAVANDATUD MEETMEID ON RAKENDATUD MÕJUSALT?

82. Kontrollikoja üldine järeldus on, et programme rakendati mõjusalt ning seega on äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere saarte vajadused täidetud. Kontrollikoja auditiga leiti siiski mitmeid meetmeid, mille ülesehitus piiras nende mõjusat rakendamist:

a) väiksematel Egeuse mere saartel oleks oliivisalude säilitamise eesmärk olnud mõjusam, kui Kreeka oleks nõudnud oliivisalude säilitamist nõuetele vastavuse raamistikus, nagu seda tehakse näiteks Itaalias;

b) Assooridel innovatsiooni ja loomsete toodete kvaliteedi parandamiseks antava toetuse mõjusus ei ole tõestatud;

c) kuigi banaanitootjate toetus oli sotsiaalmajandusliku eesmärgi seisukohalt mõjus, ei aita see kuigivõrd kaasa keskkonnatasakaalu säilitamisele;

d) Réunioni suhkrutööstusele antava kindlasummalise toetusega tagatakse hetkel sektori toimimine. Kuna nimetatud sektor on aga väga haavatav, sõltub ELi toetuse mõjusus täiendavast riiklikust toetusest;

e) Kreekas, Prantsusmaal ja Portugalis tarnimise erikorra raames antavad toetused on liiga väikesed, et suurele põllumajandustoodete hulgale mõju avaldada.

3. SOOVITUS

Liikmesriigid peaksid asjassepuutuvaid meetmeid muutma, et kõrvaldada punktides 44–67 loetletud puudused, võttes kohapealsete huvirühmadega koostöös kasutusele alt-üles-lähenemisviisi. Komisjoni hindamisaruanne peaks samuti aitama välja selgitada ebamõjusad meetmed, mille ülesehitust oleks võimalik parandada.

83. Liikmesriikide kontrollimenetlused ei sobi alati erimeetmete erineva iseloomuga.

4. SOOVITUS

Liikmesriigid peaksid välja töötama kontrollimenetlused, mis sobiksid igat liiki meetmetega. Nad peaksid eelkõige tagama, et nende põllumajandusmaa identifitseerimissüsteemi ajakohastatakse regulaarselt. Komisjon peaks omalt poolt tagama, et nimetatud kontrollimenetlused toimivad mõjusalt.

KAS LIIKMESRIIKIDE POOLT KOOSTATUD JA KOMISJONI HEAKSKIIDU SAANUD PROGRAMMIDE JÄRELEVALVET TEHAKSE MÕJUSAL VIISIL?

84. Kontrollikoda järeldab, et praegune programmi järelevalve ei ole mõjus. Komisjon pani alguse tulemusalasele juhtimissüsteemile, nõudes liikmesriikidelt nende iga-aastastes rakendusaruannetes tulemusnäitajatega seotud üksikasjade esitamist. Liikmesriikide poolt välja töötatud näitajad on aga liiga erinevad, võimaldamaks komisjonil kõikide erimeetmete tulemuslikkuse kohta järeldusi teha, kuigi teatavaid andmeid on võimalik asjakohasemal viisil kasutada. Komisjoni kavandatud algatus arutada liikmesriikidega ühise raamistiku loomist oli esimene samm erimeetmete tulemuslikkuse juhtimise teabesüsteemi loomise suunas. Kuni sellise raamistiku loomiseni puudub ühistel tulemusnäitajatel põhinev teabesüsteem, mis võimaldaks komisjonil institutsioonina õigeaegselt hinnata, kuidas erimeetmete eelarvelised assigneeringud aitavad kaasa ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärkide saavutamisele. Selle tähelepaneku puhul kehtib ka 1. soovitus, mis käsitleb programmi tulemuslikkuse jälgimisega seotud näitajate ühtlustatud raamistikku.

5. SOOVITUS

Komisjon peaks kasutama liikmesriikide poolt esitatud teavet programmide tulemuslikkuse iga-aastaseks jälgimiseks, sh kasutama täiel määral juba olemasolevat ja alles esitatavat teavet.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Michel CRETIN, võttis käesoleva aruande vastu 6. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Komisjoni teatis KOM(2008) 642 (lõplik).

[2] Nõukogu 22. detsembri 1989. aasta otsus 89/687/EMÜ, millega kehtestatakse Prantsuse ülemeredepartemangude kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (Poseidom) (EÜT L 399, 30.12.1989, lk 39).

[3] Nõukogu 26. juuni 1991. aasta otsus 91/315/EMÜ, millega kehtestatakse Madeira ja Assooride kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (Poseima) (EÜT L 171, 29.6.1991, lk 10).

[4] Nõukogu 26. juuni 1991. aasta otsus 91/314/EMÜ, millega kehtestatakse Kanaari saarte kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (Poseican) (EÜT L 171, 29.6.1991, lk 5).

[5] Nõukogu 19. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2019/93 väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta (EÜT L 184, 27.7.1993, lk 1).

[6] Nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 42, 14.2.2006, lk 1) ning nõukogu 18. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1405/2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).

[7] Vt punkt 6.

[8] Nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 247/2006 artikkel 12.

[9] "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (ühise põllumajanduspoliitika raames äärepoolseimate piirkondade (POSEI) ja väiksemate Egeuse mere saarte toetamiseks rakendatud meetmete hindamine), konsultatsioonifirma Oréade-Brèche, november 2009, kokkuvõte(vt http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm).

[10] Nt Hispaania programmi muudetud 29. septembri 2006. aasta versiooni lk 95: "Programmi meetmete vastavus ja järjepidevus: kuna antud programmi meetmed on üldiselt jätkuks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1454/2001 rakendatud meetmetele, on selge, et nad vastavad ELi õigusaktidele ning on kooskõlas teiste ELi poliitikate ja nende põhjal vastu võetud meetmetega."

[11] Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 247/2006 (KOM(2009) 510 – C7 0255/2009 – 2009/0138(COD)), projekti ettepaneku kohta, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon, dok A7-0054/2010, 23. märts 2010.

[12] Kiri D. 1/MO/alf D(2006) 2393 Prantsusmaale, 24. veebruar 2006. Samasugused kirjad saadeti ka Hispaaniale ja Portugalile.

[13] "Mikrotasandi juhtimine" tähendab antud kontekstis iga meetme juhtimist komisjoni määruste alusel.

[14] "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (ühise põllumajanduspoliitika raames äärepoolseimate piirkondade (POSEI) ja väiksemate Egeuse mere saarte toetamiseks rakendatud meetmete hindamine) konsultatsioonifirma Oréade-Brèche, november 2009. Kokkuvõtte lehekülg 3, punkt 3.1.

[15] "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (ühise põllumajanduspoliitika raames äärepoolseimate piirkondade (POSEI) ja väiksemate Egeuse mere saarte toetamiseks rakendatud meetmete hindamine) konsultatsioonifirma Oréade-Brèche, november 2009, kokkuvõte lk 31.

[16] Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 318/2006, suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, 41. põhjendus (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1).

[17] Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 41 lõige 1.

[18] Komisjoni 16. oktoobri 2006. aasta otsusega K(2006) 4809 heakskiidetud Prantsusmaa programmi 5. peatüki lk 4, vastavalt määrusele (EÜ) nr 247/2006.

[19] "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (ühise põllumajanduspoliitika raames äärepoolseimate piirkondade (POSEI) ja väiksemate Egeuse mere saarte toetamiseks rakendatud meetmete hindamine) konsultatsioonifirma Oréade-Brèche, november 2009, kokkuvõte lk 32.

[20] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 53b lõike 2 punkt a (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[21] Komisjoni 12. aprilli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 793/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikkel 48 (ELT L 145, 31.5.2006, lk 1).

[22] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikkel 27.

--------------------------------------------------

I LISA

ERIMEETMETE EELARVE TÄITMINE

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | 2010. a. assigneeringud (eurot) | 2009. a. assigneeringud (eurot) | 2008. a. assigneeringud (eurot) | 2008. a. tulem (eurot) | % | 2007. a. assigneeringud (eurot) | 2007. a. tulem (eurot) | % |

05 02 11 04 | POSEI (välja arvatud otsetoetused ja kalanduse artikkel 11 02 03) | 231000000 | 235000000 | 220000000 | 232679194 | 105,8 | 212000000 | 201226010 | 94,9 |

05 03 02 50 | POSEI – ELi toetuskavad | 394000000 | 377000000 | 377000000 | 372255721 | 98,7 | 64000000 | 63765532 | 99,6 |

05 03 02 51 | POSEI – muud otsetoetused ja varasemad kavad | 22000000 | 22000000 | 22000000 | 21191445 | 96,3 | 3000000 | 3791612 | 126,4 |

05 03 02 52 | POSEI – Egeuse mere saared | 18000000 | 18000000 | 19000000 | 16791929 | 88,4 | 13550000 | 13528383 | 99,8 |

Kokku | 665000000 | 652000000 | 638000000 | 642918289 | 100,8 | 292550000 | 282311537 | 96,5 |

--------------------------------------------------

II LISA

AUDITEERITUD MEETMETE NIMEKIRI

Allpool esitatud summad tähistavad loetletud meetmete kogukulusid. Juhime tähelepanu sellele, et Euroopa Kontrollikoja poolt kohapeal kontrollitud piirkonnad olid: Réunion (Prantsusmaa), Kanaari saared (Hispaania), Chiose saar (Kreeka) ja Assoorid (Portugal)

| 2008. a. maksed (eurot) | 2007. a. maksed (eurot) | Rakendamisega seotud leid | Järelevalvesüsteemiga seotud leid |

Prantsusmaa [1] (kõik ülemeredepartemangud)

tarnimise erikord | 19601176 | 19633602 | Punktid 64–67 | Punkt 74 |

banaanitootjate toetused | 129100000 | 129052597 | Punktid 50–55 | – |

suhkruroo, suhkru ja rummi sektor (sisaldas nt järgmisi meetmeid: kindlasummalised toetused Prantsusmaa ülemeredepartemangude suhkrutööstuse kohandamiseks ühise turukorraldusega ning suhkruroo transportimise toetused) | 71165224 | 64308347 | Punktid 56–63 | – |

loomakasvatussektori struktureerimine (sisaldas nt järgmisi meetmeid: loomalihasektoris eriliste töötlemismeetodite toetused ja sealihasektori kohaliku turukorralduse eritoetused) | 19779394 | 18402827 | – | – |

Hispaania [2]

tarnimise erikord | 69151890 | 69541851 | – | Punkt 74 |

lamba- ja kitselihasektorite toetus tootjatele makstavate otsetoetuste vormis | 7485063 | 6978313 | – | – |

banaanitootjate toetused | 139706006 | 138836153 | Punktid 50–55 | Punkt 73 |

Portugal [3]

tarnimise erikord | 6255681 | 5926618 | Punktid 64–67 | Punkt 74 |

loomakasvatuse toetused (sisaldas nt järgmisi meetmeid: loomalihatootmise otsetoetused või innovatsioonitoetused ja loomsete toodete kvaliteedi parandamise toetused Assooridel) | 34001000 | 33750370 | Punktid 48 ja 49 | |

taimekasvatuse toetused (sisaldasid nt järgmisi meetmeid: traditsiooniliste põllukultuuride tootmise toetused ja puu- ja köögiviljade, lõikelillede ja ilutaimede tootmise toetused) | 7049000 | 6571170 | – | Punkt 73 |

Kreeka (Chiose saar) [4]

tarnimise erikord | 5050453 | 4781251 | Punktid 64–67 | Punkt 74 |

oliivisalutoetus | 11200034 | 11372595 | Punktid 44–47 | Punkt 72 |

mastiksipistaatsiatootjate toetused | 849821 | 885304 | – | – |

meetootmise toetused | 1187234 | 1194180 | – | Punkt 71 |

[1] Allikas: ODEADOM, FranceAgriMer 2008. aasta rakendusaruanne.

[2] Allikas: Gobierno de Canarias, Consejeria de Agricultura, Gadanderia, Pesca y Alimentacion, Informe de Applicacion del Regimen Especifico de Abastecimiento en el ano 2008, en el ano 2007 ("Kariloomad, kalandus ja toiduained" – Kanaari saarte põllumajandusministeeriumi aruanne tarnimise erikorra rakendamise kohta aastatel 2008 ja 2007).

[3] Secretaria Regional da Agricultura e Florestas, Relarorio de Aplicaçao do Sub-Programa para a Regiao Autonoma dos Açores do Programa Global de Portugal (Põllumajanduse ja metsanduse piirkondliku sekretariaadi aruanne Portugali üldise programmi raames rakendatava Assooride autonoomse piirkonna allprogrammi kohta).

[4] Andmed põhinevad 2008. aasta rakendusaruandes esitatud teabel ning nad on seotud kõigile saartele ja igale meetmele ette nähtud kogueelarves sisalduvate summadega; erandiks on tarnimise erikord, mis sisaldab välja makstud kogusummasid.

--------------------------------------------------