ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
39.

ootab, et liikmesriigid, Euroopa Parlament ja nõukogu täidaksid alates 2013. aastast oma kohustusi, et määratleda põllumajanduspoliitika ja selle finantsperspektiivid, mis on kooskõlas eesmärkidega ja kõigi tasandite rakendustingimustega.
11.

tunnistab samuti asjaolu, et hädaolukorra lahendamise kavade koostamine ja elluviimine ennetava meetmena on andnud suurepäraseid tulemusi juhtudel, kui need kavad on suudetud ellu viia. Rahaliste vahendite ebapiisavus on oluline takistus kõnealuse ennetuspoliitika edasisel arendamisel;
13.

on arvamusel, et uuesti määratletud TEN-T peaks hõlmama ka kõnealustel põhivõrkudel asuvaid transpordisõlmi, mis on eriti olulised ELi piirkondade ühtekuuluvuse ja majanduse jaoks. Transpordisõlmpunktides on lisaväärtus suur just seetõttu, et need on väljatöötatud mitmeliigiliselt. Transpordisõlmed on tihti liiklusummikute ja muude ebatõhususte peamine allikas. TEN-T peaks hõlmama eelkõige infrastruktuuri suurtest linnadest ümbersõiduks. See võimaldaks piirata pikamaaliikluse ja igapäevase linnalähedase liikluse kooseksisteerimist, otsides samuti alternatiive liiklusummikuteta piirkondade näol;
16.

Selleks on vaja, et pädevad ELi ametkonnad või ELi liikmesriigid või siis asjaomased haldusüksused töötaksid edasi siiani olemasolevate tõkete kõrvaldamise nimel, mis vähendavad raudteekaubaveo tõhusust ja seega konkurentsivõimet. Need tõkked on muu hulgas järgmised: — keelebarjäärid piiriülese transpordi valdkonnas; — ühtsete koolitusprogrammide puudumine vedurijuhtidele, milles käsitletaks ELi ülese raudteetranspordi põhimõtteid; — ühtsete eeskirjade puudumine ohutuse ja lastimahutavuse valdkondades; — telemaatiliste seadmete ja satelliidi- ja raadiosidesüsteemide ebaühtlane kasutamine; — ühendvedude transpordiahelate raames veetavate saadetiste süsteemi ja ühese tsiviilõigusliku vastutuse puudumine; — arvukad tehnilised ja haldusalased probleemid piiriületamisel rahvusvahelisel raudteekaubaveol; — läbilaskevõime kitsaskohtade kõrvaldamine eelkõige ka linnastutes, et siduda üksteisest lahti kaubavedu ja reisijatevedu ning selleks, et oleks võimalik tõsta raudteetranspordi konkurentsivõimelisust üldiselt, nii suures ulatuses kui see on tehniliselt ja kavandamisalaselt võimalik; — rööbaste erinevad laiusstandardid; — kaubaveo täpsust puudutavate eeskirjade puudulik järgimine, eelkõige ühendvedudes (näiteks raudtee-maantee); — puuduv üksmeel rongide optimaalse massi ja pikkuse osas suurema transpordimahu ja parema keskkonnamõju saavutamiseks.
23.

tunnistab, et ELi veevarude olukorda mõjutavad mitu ELi direktiivi. Direktiivides on rakendamise lahutamatu osana esitatud kohustuslikud tähtajad. Vee raamdirektiivi kohaldatakse 2015. aasta tähtaega silmas pidades. Selleks ajaks peavad kõik veeametid saavutama hea keskkonnaseisundi. Esimesed vesikonna majandamiskavad tuleb valmis saada hiljemalt 2009. aasta 22. detsembriks ning seepärast on oluline, et suunised ja vahendid töötataks välja 2009. aasta lõpuks, et tagada, et vesikonna majandamiskavades oleks arvestatud praeguste teadmistega kliimamuutuste kohaliku mõju kohta ja et neid kohandataks pidevalt vastavalt uusimatele andmetele kliima modelleerimise kohta ning kliimauuringutele. Üleujutuste direktiivi kohaldatakse kolme tähtaega silmas pidades. Aastatel 2011, 2013 ja 2015 tuleb ellu viia üleujutusohu esialgne hindamine, koostada üleujutusohu kaardid ja välja töötada üleujutusriski maandamise kavad. Veepuudust ja põuda käsitleva strateegiaga viiakse sisse põuaohjekavad. Need kindlaksmääratud eesmärgid viivad suurelt jaolt ellu ja neid juhivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kogu Euroopas. Seepärast on väga oluline, et EL ja liikmesriigid annaksid kohalikele ja piirkondlikele valitsustasanditele õigeaegselt õiged ja piisavad vahendid;
1.

toetab komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahetut tegevust tagamaks Euroopa Liidu vahendite tõhusa kasutamise, et aidata ettevõtteid käesoleval piiratud likviidsuse perioodil. Komitee rõhutab, et hiljutine finantskriis on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ja mikroettevõtete jaoks kaasa toonud krediidikitsikuse, mis ühelt poolt süvendab majanduslangust ja teiselt poolt takistab majanduse hilisemat elavnemist;
44.

avatud koordinatsiooni meetodi kasutamisel tuleks õppe- ja koolitusvaldkonna uute näitajate ja uute viiteväärtuste määratlemisel tagada, et lugemisoskuse ja tekstist arusaamise oskuse kontrollimine sisaldaks ka meediasisu mõistmise kontrollimist, arvestades, et tänasel päeval on see sisu elektroonilises ja digitaalses keskkonnas kombinatsioon kirjalikust, pildilisest ja filmilisest materjalist;
62.

nõuab tungivalt, et praeguste investeeringute ja tegevuste puhul, mille abil toodetakse energiat taastuvatest allikatest ning mis muudavad elupaiku ja millel on ebasoodne mõju bioloogilisele mitmekesisusele (eriti mikrotootmisüksused ja hüdroelektrijaamad), järgitaks loodusressursside kasutamisel põhinõudeid, mis tagavad jõekeskkonna võimaliku bioloogilise mitmekesisuse eluvõime ja säilimise. Juhul, kui bioloogilise mitmekesisuse säilitamise tõttu on tegevuse tasuvus väiksem, ei saa see mitte mingil juhul anda õigust hüvitisena makstavale avaliku sektori abile, kuna tegemist on siduva kohustuse täitmisega. Samas tuleb kindlasti tagada vooluveekogudest ja lammidest koosneva ökoloogilise koridori säilimine, et vältida populatsioonide isoleerimist;
14.

leiab, et ELi rändepoliitika on olemuse poolest valdkonnaülene ja mitmetahuline ning seetõttu on see Euroopa Liidu ning liikmesriikide ja kolmandate riikide eri valitsustasandite jagatud vastutusalas; kõik pooled peaksid demokraatia, subsidiaarsuse, solidaarsuse ja vastastikuse usalduse põhimõttel koos tegutsema, arvestades kohaliku ja piirkondliku konteksti eripäradega ning pidades kinni inimõigustest ja põhiväärtustest, millele EL tugineb;
37.

täheldab, et peamine põhjendus komposti kasutamisel pinnase parendamise eesmärgil on vajadus lisada põllumaale ja teistele pinnaseliikidele taimedele vajalikke toitaineid. Siin on vajadused ja tingimused eri liikmesriikides erinevad. Seepärast on oluline, et valiku tegemisel – kas väetada põllumajandusmaad või teisi pinnaseliike kindla kvaliteediga biojäätmetega või kas toota nende põletamisega energiat –tuleb lähtepunktiks võtta kohalikud nõudmised ja olud;
65.

leiab, et alahinnata ei tohiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loodavat lisaväärtust teistes partnerlustes ning et omavalitsused võivad etendada olulist rolli tänu sellele, et nad on asjaomastele sihtrühmadele lähemal; rõhutab seega — rahu- ja julgeolekupartnerlust, mis on esmatähtis mis tahes tegevuseks, mille eesmärk on üldsust teavitada eri kontinentidel esinevatest konfliktidest ning põgenikega seotud konkreetsetest probleemidest; — energiapartnerlust, mida tuleb edendada detsentraliseeritud koostöö meetmete kaudu, seades esikohale taastuvenergia ja jäätmete vähendamise mikrohangete kaudu või teavitades kõiki sidusrühmi võitlusest ebaseadusliku käitumise vastu majapidamisjäätmete tekitamisel; — teadus-, infoühiskonna ja kosmosepartnerlust, mille puhul on oluline pöörata erilist tähelepanu selliste kohalike algatuste toetamisele, mille eesmärk on võidelda digitaalse lõhe vastu;
1.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumi elluviimisel eriti oluline roll. Tänu oma asjakohastele kogemustele on neil oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, nad haldavad sageli teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi. Lisaks on linnadel ja piirkondlikel omavalitsustel tavaliselt tunnustatud seadusandlikud volitused ja oma teadusuuringute eelarve või on nad muul viisil teadus- ja arendustöö olulised edendajad ja kaasrahastajad. Tõhus ja hästi toimiv institutsiooniline süsteem kohalikul ja piirkondlikul tasandil on väga oluline edukate ja viljakate teadusuuringute planeerimisel ja läbiviimisel;
ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel, mis on näidanud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis vastavad äritegevuse nõuetele. Kõnealused meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koostalitlusvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust.

ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel. Samuti tuleks arvesse võtta IDABC programmi rakendamise vahekokkuvõtte tulemusi programmi olulisuse, tõhususe, mõju, kasulikkuse ja sidususe osas; erilist tähelepanu tuleks pöörata programmi kasutajate sõnastatud vajadustele. mis on näidanud On ilmnenud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis vastavad äritegevuse nõuetele. Kõnealused meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koostalitlusvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust.
8.

ei nõustu ulatusliku täieliku ühtlustamise põhimõttega, kuna see peidab endas riski, et liikmesriigid peavad ühtlustamise nimel loobuma spetsiifilistest tarbijakaitse sätetest, kuigi need sätted on end neis riikides õigustanud;
6.

sellega seoses kiidab komitee heaks energiatõhususega seotud meetmed, mis komisjon pakkus välja teise strateegilise ülevaate avaldamisel (näiteks ehitiste energiatõhususe direktiivi ülevaatamine (vt allpool)), kuid väljendab kahetsust järgmiste punktide üle: 6.1 üldiselt on energiatõhusus tähtsuselt alles neljandal kohal viie prioriteedi seas, mis on sätestatud ELi tegevuskavas varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas; 6.2 ühtegi ettepanekut ei ole tehtud sellise siduva õigusakti koostamiseks, mis oleks suunatud konkreetselt sellele, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 20 % võrra. Tuleb luua selgem seos energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid käsitlevas direktiivis (2006/32/EÜ) nimetatud eesmärkide ja vahenditega. See on konkreetne vahend, mille abil saab teha esimese sammu 20 % eesmärgi saavutamise poole; 6.3 Euroopa Komisjon loodab teise strateegilise ülevaate lisas esitatud prognoosides osaliselt oma tegevusest sõltumatutele sündmustele (naftahinna tõus), et saavutada 20 % eesmärki energiatõhususe valdkonnas. See näitab poliitilise tahte puudumist ja energiatõhususe alarahastamist. Selline suhtumine on veelgi kahetsusväärsem, kuna energiatõhususse tehtud investeeringutest saadav kasu teeb sellest olulise vahendi majanduse taashoogustamiseks ja töökohtade loomiseks, mis on praeguses kriisiolukorras väga oluline; 6.4 teises strateegilises ülevaates tehtud ettepanekutes energiatõhususe kohta ei pakuta välja konkreetseid meetmeid tööstusele, mis ometigi tarbib palju energiat. Samas on varustuskindluse osas oluline rõhutada selliste lahenduste eeliseid, milles ühendatakse tööstustegevus ja energia tootmine (jääksoojuse ärakasutamine, külmutamine, energia tootmine, energia koos- ja mitmiktootmine jne); 6.5 tervitab seda, et energiaeesmärkide saavutamisel on tunnustatud transpordi olulist rolli. Arvestades Euroopa transpordi suurt sõltuvust naftast, väljendab komitee kahetsust, et teises strateegilises ülevaates ei ole esitatud strateegiat selles valdkonnas. Samas moodustab transpordisektor üksi 30 % ELi kogu energiatarbimisest. Lisaks mõjutab seda sektorit otseselt varustuskindluse probleem, kuna transport sõltub peaaegu täielikult naftast, mida imporditakse 80 % ulatuses Euroopa Liitu. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles esitama transporditõhususe ettepanekuid paralleelselt energiatõhususe paketiga. Selles valdkonnas on väga suur kasutamata potentsiaal kasvuhoonegaaside vähendamise osas, näiteks investeeringud rööbastransporti ja teistesse ühistranspordi liikidesse, energiatõhusamad sõidukid, autode ühiskasutus, keskkonnateadlik sõidustiil, jalgrataste kasutamise suurendamine jne;
73.

nõustub sellega, et just EL peaks juhtima seda nn sinist revolutsiooni nii kalakasvatuses kui ka tehnoloogias ja uuendustegevuses. Samuti tuleks ELi tasandil luua sertifitseerimisasutused, mis tagavad ELi vesiviljelustoodete tipptaseme. On seisukohal, et EL peaks võtma endale juhirolli keskkonnahoidlike kalakasvatusmeetodite arendamisel ning edendama vesiviljelust üksnes neis piirkondades, kus see on võimalik ökoloogiliselt jätkusuutlikul viisil ning kus on võimalik tagada merekeskkonna säilimine ka tulevikus.;
Komitee kinnitab, et hetkel, kui Euroopa Liit üritab viia miinimumini praeguse majanduslanguse mõju ja seada kursi uuele kasvule, on oluline luua dialoogiplatvorm olulistele haridus- ja majanduselu sidusrühmadele, kuna haridus- ja koolitusssüsteemidel on Lissaboni strateegia ja uuendatud sotsiaalmeetmete kava kontekstis keskne tähtsus.
39.

on arvamusel, et üldiselt tuleks ka Euroopa Liidu tasandil pöörata senisest rohkem tähelepanu töö kvaliteedile. Antud kontekstis tuleks meenutada, et alates 2008. aastast on inimväärse töö loomine osa ÜRO aastatuhande arengueesmärkidest;
1. Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromude kogumist, äraviimist artikli 5 lõike 2 kohaselt loodud kogumispunktidest ning nende töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Liikmesriigid julgustavad vajaduse korral tootjaid rahastama kõiki kogumiskohtadele tekkinud kulusid, mis on seotud kodumajapidamiste elektroonikaromudega. 2. Toodete , mis on turule viidud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga. Liikmesriigid tagavad, et kui tootja viib toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude kulud rahastatakse ja tootja tähistab selgelt oma tooted artikli lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab tootega seotud ja lõikes 1 toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto. 3. Enne turuleviidud toodetest elektroonikaromude (vanad jäätmed) rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul.

1. Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromude kogumist, töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Liikmesriigid tootjaid rahasta kõiki kogumiskohtadele tekkinud kulusid, mis on seotud kodumajapidamiste elektroonikaromudega. 2. Toodete , mis on turule viidud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga. Liikmesriigid tagavad, et kui tootja viib toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude kulud rahastatakse ja tootja tähistab selgelt oma tooted artikli lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab tootega seotud ja lõikes 1 toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto. 3. Enne turuleviidud toodetest elektroonikaromude (vanad jäätmed) kulud rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul.
14.

möönab, et transpordialast killustatust suurendavad erinevad infrastruktuuri standardid liikmesriikides, näiteks erinev rööpmevahe ning erinevad elektri- ja ohutussüsteemid. Tehniliste tingimuste ja rajatiste ühtlustamiseks on vaja tehniliste standardite ühtlustamist ja seega investeeringuid infrastruktuuri. Samal ajal tuleb ühtlustada vedurijuhtide koolitust ning ohutus- ja laadimisstandardeid puudutavaid riiklikke eeskirju ning rahvusvaheliste vedude ja eelkõige kolmandatest riikidest saabuvate vedude jaoks kasutusele võtta ühtne liikluskorralduskeel, nagu on tehtud lennunduses. Eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet võrreldes maanteetranspordiga. Ülekoormatud võrgustikuosades tuleb luua tingimusi reisija- ja kaubaveo toimumiseks ühiselt kasutatavatel raudteetrassidel, ilma et need üksteist takistaksid, või uute raudteerööbaste ehitamiseks ning kauba- ja reisijaveo infrastruktuuride eristamiseks, niivõrd kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult põhjendatud;
4.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühed peamised osalejad, kellele on suunatud e-kaasatust käsitleva algatuse i2010 ettepanekud ning nad võiksid olla selle elluviimise peamine jõud. E-kaasatus kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib parandada inimeste elukvaliteeti ja hoogustada üldsuse hulgas sotsiaalset ja majanduslikku tegevust, tugevdades piirkondlikke ning tõhusamaid ja individuaalsetele vajadustele kohandatud avalikke teenuseid, samuti kohalikku äritegevust. Seepärast peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tegutsema partneritena, et kaasata kõik põlvkonnad info- ja sidetehnoloogia algatustesse, mille eesmärk on muuta nende elu lihtsamaks ja mugavamaks. Piirkondade ja linnade käsutuses on mitmeid vahendeid, et tagada selle potentsiaali täielik ärakasutamine.
on arvamusel, et kui EL soovib saavutada suuremat läbipaistvust ja reageerida senisest paremini kodanike huvidele, on oluline, et ühenduse õigusaktid oleksid koostatud arusaadaval viisil neile, kellele need on suunatud. Seepärast julgustab komitee Euroopa Komisjoni tegema tekstid selgemaks, ühtsemaks ja üheselt mõistetavaks, et tagada õigusaktide tõhus ja ühesugune kohaldamine kõigis liikmesriikides. See nõue on seda olulisem, et tekstid, mis lõpuks vastu võetakse, on sageli kompromisside tulemus, ning neid ei ole alati lihtne riikide õigusesse üle võtta;
12.

on täheldanud, et partnerluse mõistet tõlgendatakse nüüd märksa laiemalt kui varem, ja seepärast teeb komitee ettepaneku, et avaliku ja erasektori partnerlust tõlgendataks jätkuvalt kindlapiirilisemalt, nii et see hõlmaks pikaajalisi suhteid, ühist riskide võtmist ja suurt majanduslikku vastutust. Sellepärast on ülimalt tähtis selgemalt määratleda avaliku ja erasektori partnerluse mõiste, et saavutada asjakohane arutelu ühenduse võimalike edasiste meetmete üle;
49.

tõstab esile asjaolu, et Euroopa digitaalsel tegevuskaval on tohutu potentsiaal toimida piirkondade ja omavalitsuste jaoks stiimulina reformida Euroopa koostöö raames oma teenuse- ja tootmisprotsesse. Piirkonnad ja omavalitsused kogu Euroopas peaksid põhjalikult reformima oma struktuure, töömeetodeid ja protsesse võrdlusanalüüsi alusel ning nii omavahelises koostöös kui ka koostöös ülikoolide ja ettevõtetega. Koostöö ja rahastamine ELi tasandil lubaks võtta ka suuremaid riske. EL peab kasutusele võtma uue tava, mille alusel on investeeringute juhtmõte see, et osa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi on teerajajad, aktiivsed teadlased, katsetajad ja otsuselangetajad, kes arendavad uusi tulevikulahendusi kõigi hüvanguks;
61.

usub, et see peaks sisaldama andmete haldamise ja kogumise põhjalikku läbivaatamist, et tagada täitmise korrektne võrdlemine ja parem arusaam parimatest tavadest;
13.

märgib, et rahvusvahelisel tasemel on käimas läbirääkimised, et saavutada ÜRO kokkulepe kliimamuutusi puudutavate ülemaailmsete meetmete juhtimise kohta pärast 2012. aastat, mil jõuab lõpule Kyoto protokolli esimene kohustusperiood. Samuti tõdeb komitee, et EL on võtnud ühepoolse kohustuse vähendada 2020. aastaks oma heitkoguseid 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega ning on teatanud nimetatud väärtuse tõstmisest 30 %-le, kui ka teised suuremad saastajad tööstusriikides ja arengumaades võtavad rahvusvahelise kokkuleppe raames endale osa vastutusest heitkoguste vähendamise valdkonnas. On teaduslikult tõestatud, et 2050. aastaks on tarvis vähendada heitkoguseid vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. Nimetatud ambitsioonikad eesmärgid nõuavad üleminekut vähem CO2 heiteid tekitavale majandusele, mille tootmismeetodid ja tarbimismustrid on vähem energiamahukad ning ressursisäästlikumad. On oluline, et selline uus suundumus kajastuks kesksetes majandusnäitajates;
39.

palub komisjonil ja liikmesriikidel pensionide piisavuse käsitlemisel arvestada soolise võrdõiguslikkuse aspektiga, võttes ühelt poolt arvesse nii seda, et naiste keskmise eluea ja seadusjärgse pensioniea vahe on suurem kui meestel, kui ka seda, et naised moodustavad suurima pensionäride rühma, nad on üleesindatud eakamate pensionäride rühmas ning sageli on nad üleesindatud karjääri pooleli jätnute ja ebatüüpiliste lepingutega töötajate ja isiklike hooldajate hulgas ning see olukord muutub praegusel määratud sissemaksetega skeemide levikul veelgi raskemaks;
16.

tuletab meelde, et kino on hõlmatud kultuuritööstuse määratlusega, (4) nagu see on sõnastatud rohelises raamatus kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta: „majandusharu, mis toodab ja levitab kaupu ja teenuseid, millel arvatakse nende arendamise ajal olevat eriomadus, -kasutusviis või -otstarve, mis hõlmab või edastab kultuurilist väärtust olenemata nende võimalikust kaubanduslikust väärtusest. Lisaks tavapärastele kultuurisektori valdkondadele (näitekunst, kujutav kunst, kultuuripärand, sealhulgas avalik sektor) hõlmab see veel järgmisi valdkondi: kino, DVD ja video, televisioon ja raadio, videomängud, uus meedia, muusika, raamatud ja trükiväljaanded. See põhimõte on määratletud seoses 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga”;
24.

on turgude avamise ja reguleerimisega seoses üldiselt selliste meetmete poolt, mille eesmärk on suurendada reguleeriva asutuse volitusi, et võimaldada sel paremini kontrollida, kas raudteeturule on tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs ja seada infrastruktuuriettevõtjatele stiimuleid teenuste tõhusamaks osutamiseks. Siia juurde kuulub ka liikmesriikide senise võimaluse säilitamine seada nimetatud stiimuleid reguleerivate meetmete abil. Arvestades, et raudtee probleemid on järjest rahvusvahelisemad, siis võiks kaaluda, kas mitut liikmesriiki hõlmavate küsimuste lahendamiseks tasuks subsidiaarsuse põhimõtte ja liikmesriikide reguleerivate asutuste volitustega kooskõlas luua Euroopa reguleeriv asutus. Kõigepealt võiks komisjon luua raudteed reguleerivate asutuste Euroopa komisjoni, mille ülesanne oleks lahendada võrgustike reguleerimise siseriiklikke vaidlusi edasikaebuse esitamise etapis ja millel oleks õiguslik alus sundida liikmesriike tema otsuseid täitma. Komitee on lisaks seisukohal, et komisjon peaks aktiivsemalt tegutsema selle nimel, et liikluse tõhustamist silmas pidades võetaks kasutusele ühtne haldamisalane terminoloogia, ühtsed tööeeskirjad ja ühine juhtimissüsteem;
—

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleb kindlasti konsulteerida, kui töötatakse välja ja rakendatakse meetmeid, millega soovitakse parandada avaliku sektori otsuste tegemise kvaliteeti kõigil tasanditel. Komitee on juba kutsunud üles juhtima seda valdkonda mitmetasandilise valitsemise mudeli järgi ning kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega. Samuti kutsub komitee üles kaasama suuremal määral ELi mittekuuluvaid riike ja tegema nendega rohkem koostööd merealaste teadmiste küsimustes. Merenduspoliitika teistes aspektides on juba paljud tunnistanud, et on oluline parandada koordineerimist ELi-väliste partneritega, ning on ütlematagi selge, kui kasulik on selles valdkonnas rakendada rohkem ühiseid meetmeid.