Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 229/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Murazzano“

ELi nr: PDO-IT-0015-AM01 – 18.11.2020

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP (kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootjate ühendus), via Piazza Oberto, 1 – 12060 Bossolasco (CN), Itaalia. E-post: consorzio.murazzano@gmail.com; sertifitseeritud E-post: consorziomurazzano@sicurezzapostale.it.

Juustutootjate ühendus Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP ühendab kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootjaid ja sellel on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☒ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõendid

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: tootespetsifikaadi muutmine; kontrolli käsitleva artikli ümbersõnastamine ja kontrollorgani andmete lisamine

4. Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5. Muudatus(ed)

Esmalt tuleb märkida, et juustu „Murazzano“ tootespetsifikaadi muutmise peamine põhjus on soov koondada kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ eeskirjad ühte dokumenti ja lisada teatav teave, mis toote registreerimisel puudus, viies seega tootespetsifikaadi ja koonddokumendi õigusaktide nõuetega kooskõlla.

Juust „Murazzano“ registreeriti kaitstud päritolunimetusena 26. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/96 vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklile 17. Dokumendid, mille alusel kõnealune toode registreeriti, olid presidendi 30. juuni 1983. aasta dekreet nr 334, millega asjaomast päritolunimetust Itaalias tunnustati, neljaleheküljeline dokument „Murazzano D.O.P“ („Murazzano KPN“) ja kokkuvõte.

Tootespetsifikaat on praegu jagatud kolmeks artikliks: artiklis 1 käsitletakse toote nimetuse tunnustamist; artiklis 2 määratakse kindlaks tunnustatud toode, selle tootmismeetodid ja omadused; artiklis 3 määratakse kindlaks tootmispiirkond.

Kokkuvõte sisaldab teavet toote nimetuse, toote kirjelduse, geograafilise piirkonna, tootmismeetodi ja geograafilise piirkonnaga seose kohta ning mõningaid andmeid märgistuse ja kontrolli kohta.

Toote nimetus

See muudatus on seotud vaid sõnastusega. See puudutab olemasoleva tootespetsifikaadi (presidendi 30. juuni 1983. aasta dekreet nr 334) artiklit 1.

Praegune versioon:

„Artikkel 1 Juustu „Murazzano“ päritolunimetust tunnustatakse ja seda kasutatakse üksnes toote puhul, mis vastab käesolevas dekreedis sätestatud nõuetele seoses töötlemismeetodite ning toote organoleptiliste ja muude omadustega, mis tulenevad allpool artiklis 3 kindlaks määratud tootmispiirkonnast.“

Uus versioon:

„Artikkel 1 Nimetus Juustu „Murazzano“ kaitstud päritolunimetust kasutatakse üksnes toote puhul, mis vastab käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele seoses töötlemismeetodite ning toote organoleptiliste ja muude omadustega, mis tulenevad allpool artiklis 3 kindlaks määratud tootmispiirkonnast.“

Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi (presidendi 30. juuni 1983. aasta dekreet nr 334) artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus

Praegune versioon:

„Täisrasvane värske juust, mis on valmistatud ainult lambapiimast või lamba- ja lehmapiima segust, millest vähemalt 60 % moodustab lambapiim, millele on lisatud kuni 40 % ulatuses lehmapiima.

Kuju: silindriline, lameda üla- ja alaosaga, ääristatud veidi kõrgema randiga.

Suurus: läbimõõt ligikaudu 10–15 cm, ääre kõrgus ligikaudu 3–4 cm tootmisaja pikkusest olenevate suuremate või väiksemate variatsioonidega.

Kaal: 300–400 g

Juustumassi värvus: piimvalge.

Juustumassi tekstuur: pehme, veidi tihke, mõnikord väheste aukudega, peeneteraline, värvipigmente ega erimaitseaineid ei ole kasutatud.

Välimine kiht: koorikuta, värske juust on piimvalge, kuid kauem laagerdunud juustule tekib õhuke õlgkollane kirme.

Maitse: peene, kergelt vürtsika ja lambapiima meenutava meeldiva maitsega.

Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 50 %.“

Uus versioon:

„Päritolunimetust „Murazzano“ kasutatakse üksnes juustu puhul, millel on järgmised omadused: täisrasvane värske juust, mis on valmistatud ainult Delle Langhe tõugu lammaste piimast või lamba- ja lehmapiima segust, millest vähemalt 60 % moodustab lambapiim, millele on lisatud kuni 40 % ulatuses lehmapiima. Seda kasutatakse lauajuustuna ja sellel on allpool loetletud omadused. Kuju: silindriline, lameda üla- ja alaosaga, ääristatud veidi kõrgema randiga. Suurus: läbimõõt ligikaudu 10–15 cm, ääre kõrgus ligikaudu 3–4 cm. Kaal: 250–400 g Mõõtmed ja kaal olenevad veidi laagerdumisajast. Juustumassi kirjeldus: pehme, veidi tihke, mõnikord väheste aukudega, peeneteraline; laagerdudes muutub juustu värvus piimvalgest õlgkollaseks; tekstuur muutub laagerdudes pehmest järjest tihkemaks, kuna juust kaotab järk-järgult niiskust, muutudes lõpuks poolkõvaks või kõvaks. Värvipigmente ega erimaitseaineid ei ole kasutatud. Välimine kiht: värske juust on koorikuta, välimine kiht on piimvalge, mõnikord õhukese õlgkollase kirmega, mis muutub järk-järgult tumedamaks. Maitse: peene, kergelt vürtsika ja lambapiima meenutava meeldiva maitsega; juustu laagerdudes selle lõhn ja maitse tugevnevad. Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 50 % (lubatud kõrvalekalle 2 %) ainult lambapiimast valmistatud toote puhul ja 47 % (lubatud kõrvalekalle 2 %) lamba- ja lehmapiima segust valmistatud toote puhul.“

Miinimumkaal on muudetud 300 grammilt 250 grammile.

See muudatus on vajalik, et rahuldada turu nõudlust ja hõlbustada väiketootjate tööd neil aastaaegadel, kui piimatoodang on väiksem. Samuti on täpsustatud, et kaal oleneb veidi laagerdumisajast, sest pikaajaline laagerdumine põhjustab niiskuse kadu ning seega kaalu ja suuruse vähenemist.

Minimaalset rasvasisaldust kuivaines on vähendatud vähemalt 53 %-st vähemalt 50 %-ni (lubatud kõrvalekaldega 2 %) ainult lambapiimast valmistatud toote puhul ja vähemalt 50 %-st vähemalt 47 %-ni (lubatud kõrvalekaldega 2 %) lamba- ja lehmapiima segust valmistatud toote puhul. Seda tehti järgmiste tähelepanekute ja kaalutluste põhjal.

1983. aasta tootespetsifikaadis sätestatud rasvasisaldus võeti 1964. aasta uuringust. See uuring puudutas praegusest väga erinevat karjakasvatusolukorda. Piisab kui märkida, et neil päevil oli Delle Langhe tõugu lambaid üle 30 000, kuid nüüd on neid alles vaid 2 000, ning võtta arvesse kõiki geneetilise vaesumisega seotud tagajärgi, mida selline oluline vähenemine võib aretuse seisukohast kaasa tuua.

1963. aastal oli keskmine toodang looma kohta umbes 100 kg, samal ajal kui tänapäeval on see umbes 150 kg.

Puuduvad andmed lambapiima rasvasisalduse kohta 1964. aasta uuringu ajal, kuid on selge, et juustu rasvasisaldust mõjutab eri koostisosade (rasv, valgud, laktoos, tuhk) sisaldus piimas, millest see on valmistatud. Seetõttu on toodangu suurenemisel ühe liitri piima rasva-, valgu- jms sisaldusele negatiivne mõju.

Selle küsimuse hiljutine põhjalik uuring, mille korraldas 2012. aastal Torino Ülikool, näitas põllumajandusettevõtetevahelisi piima rasvasisalduse olulisi erinevusi, mida mõjutavad kahtlemata nii geneetilised tegurid kui ka traditsioonilised söötmistavad. Veel üks kahtlemata oluline tegur on see, et kuna tegemist on suuresti käsitöötootega, leidub suuri erinevusi vadaku rasvajäägis, st töötlemisel kaotsi minevas ja kalgendisse mittejäävas rasvas.

Neil näitajatel oli juustu rasvasisaldusele loomulikult oluline mõju, mistõttu Torino Ülikool märkis, et mitmel juhul oli juustu „Murazzano“ rasvasisaldus väiksem kui 1964. aastal ja seejärel 1983. aasta tootespetsifikaadis märgitud.

Pealegi võib eeldada, et olemasolevas tootespetsifikaadis esitatud näitajad määrati kindlaks tänapäevastest vähem täpseid analüüsimeetodeid kasutades.

Seoses lambapiimaga on lisatud viide Delle Langhe tõule.

Seni oli seda mainitud üksnes sissejuhatuses nimetatud dokumendis „Murazzano“. See on seega lisatud tootespetsifikaadi artiklisse 2 ja koonddokumendi punkti 3.2.

Juustumassi värvuse, välimise kihi ja maitse kirjeldust on täiendatud, lisades kauem laagerdunud juustu „Murazzano“ omadused, et juustu „Murazzano“ kirjeldus oleks kooskõlas pikemat laagerdusaega käsitleva muudatusega (vt allpool esitatud tootmismeetodi muudatus).

Päritolutõend

Tootespetsifikaati on lisatud konkreetne artikkel, et viia see kooskõlla kehtivate õigusaktidega.

Uus artikkel on järgmine:

„Artikkel 4 Päritolutõend Tootmisprotsessi iga etappi kontrollitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Sel viisil ning kõigi tootmisahelas osalejate kandmisega kontrollorgani peetavatesse erinimekirjadesse ja toodetud koguste õigeaegse kontrollorganile deklareerimisega tagatakse toote jälgitavus. Kontrollorgan kontrollib tootespetsifikaadi nõuete ja asjaomase kontrollikava alusel kõiki asjakohastesse nimekirjadesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.“

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artikli 2 muudatus. Muudetud on sööta ja lüpside arvu käsitlevat osa ning täpsustatud on kalgendamistemperatuuri lubatud kõrvalekallet ja laagerdusaega.

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus: sööt.

Praegune versioon:

„Lammaste ja asjakohastel juhtudel veiste sööt peab koosnema tootmispiirkonnast pärit haljas- või kuivsöödast.“

Uus versioon:

„Nende kariloomade aastases söödaratsioonis, kelle piimast valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“, peab vähemalt 70 % kuivainest olema haljas- või konserveeritud sööt, ja kuni 30 % kuivainest jõu- või täiendsööt. Vähemalt 80 % söödast peab olema pärit päritolupiirkonnast. Kui aastaaeg seda võimaldab, kasutatakse karjatamist. Väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärit sööda aastamaht ei või mingil juhul ületada 50 % kuivainest. Vitamiine ja mineraalaineid sisaldavaid söödalisandeid võib kasutada seadusega lubatud piires.“

Kogu tootmispiirkond asub mitteniisutataval maal kõrgel või keskmise kõrgusega mägedes. Seepärast võib sööda tootmine väheste sademetega aastatel väheneda, mis on seotud ka kliimamuutustega.

Juba aastaid on päritolupiirkonnas väga ulatuslikult intensiivistunud ka sarapuupähklikasvatus ja vähemal määral viinamarjakasvatus, mistõttu on vähenenud kasutatav söödamaa. Sellele tuleks lisada karju ründavate ja lambaid hirmutavate huntide arvu suurenemine, mis raskendab karjatamist ebasoodsamatel aladel, mida on keerulisem niita. See tähendab üha sagedamini seda, et mõnikord kasutatakse loomade jaoks turvalisi pidamiskohti ja loobutakse vähem olulistest karjamaadest, mistõttu kasutatakse rohkem konserveeritud sööta.

Seetõttu on lubatud täiendada kariloomade söödavalikut mõõdukas koguses jõusööda, sealhulgas täiendsöödaga. Söödavaliku mõõdukas täiendamine jõusööda, sealhulgas täiendsöödaga, on tingitud vajadusest tagada loomade tasakaalustatud toitumine laktatsiooni ja tiinuse ajal, muu hulgas on see loomade heaolu huvides. See tava võib olla vajalik ka ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu, mis võivad piirata kohalike söödaressursside (karjatamine, hein) kättesaadavust. Pealegi ei saa söödavaliku võimalik mõõdukas täiendamine kuidagi mõjutada toote eripära ega piima omadusi.

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus: tooraine.

Praegune versioon:

„Tootmisel kasutatakse aasta läbi kahe igapäevase lüpsikorra piima.“

Uus versioon:

„Tootmisel kasutatakse aasta läbi kahe või enama lüpsikorra piima.“

Aja jooksul pidevalt paranenud piima jahutus- ja hoiusüsteemide kasutamisega on loodud võimalus valmistada juustu kahe või enama lüpsikorra piimast, nii et väiketootjad saavad valmistada juustu iga kahe või enama päeva tagant, eriti teatavatel aastaaegadel, kui toodang väheneb.

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus: tootmismeetod

Praegune versioon:

„Juust tuleb valmistada traditsioonilisel meetodil, kasutades silindrikujulisi vorme, mille põhjas on augud. Laagerdumise ajal tuleb juustu iga päev leige veega kergelt loputada. Soolamiseks tuleb kasutada kuivsoolamist.“

Uus versioon:

„Kasutatakse kahe või enama lüpsikorra piima. Seda võib puhastamiseks kuumtöödelda ning sellesse võib inokuleerida piimaensüüme ja/või looduslikke starterkultuure. Piimale lisatakse vedelat vasikalaapi ja seejärel piim kalgendatakse temperatuuril 37 °C (lubatud kõrvalekalle ± 3 °C). See segatakse laabi lisamise ajal ja järel kiiresti läbi, pärast mida võidakse sel lasta vähemalt 40 minutit seista, et tekiks paks ühtlane kalgend. Kõigepealt lõigatakse kalgend koorelusikat või visplit kasutades suurteks (apelsinisuuruseks) tükkideks. Pärast vähemalt viieminutilist seismist lõigatakse kalgend teist korda visplit või lõikurit kasutades pähklisuurusteks tükkideks, ja lastakse veel vähemalt kümme minutit seista. Juustuks vormimiseks pannakse kalgend plastist või roostevabast terasest valmistatud sobiva suurusega silindrikujulistesse vormidesse, mille põhjas on augud. Kalgendit sisaldavaid vorme hoitakse 24 + 4 tundi kaldpinnal, neid selle aja jooksul mitu korda keerates. Juustu kuivsoolatakse vormimise ajal kaks korda, üks kord kummaltki poolt.“

Kehtivas tootespetsifikaadis viidatud traditsioonilisi meetodeid on üksikasjalikult kirjeldatud. Täpsustatud on ka seda, et piima võib puhastamiseks kuumtöödelda.

Täpsustatud on, et piima võib inokuleerida piimaensüüme ja/või looduslikke starterkultuure.

Kalgendamistemperatuuri puhul on sõna „umbes“ asendatud sõnadega „lubatud kõrvalekalle ± 3 °C“, mis on tavapäraste töömeetodite puhul tavaline temperatuurikõikumine.

Välja on jäetud nõue juustu laagerdumise ajal iga päev pesta ja on täpsustatud, et esimesel neljal päeval, mis on minimaalne laagerdusaeg, tuleb juustu leige veega pesta. See muutmistaotlus põhineb aastate jooksul tehtud tähelepanekutel, mis osutavad, et nimetatud nõude muutmine ei mõjuta juustu lõppkvaliteeti.

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus: laagerdusaeg.

Praegune versioon:

„Laagerdusaeg 4–10 päeva.“

Uus versioon:

„Laagerdumine kestab vähemalt neli päeva ja võib toimuda tootmisruumides, kusjuures juustu loputatakse kergelt leige veega vähemalt kaks korda; lubatud on kasutada muid samaväärseid meetodeid. Pärast vähemalt neljapäevast laagerdumist võib juustu hoida spetsiaalsetes laagerdusrajatistes või külmhoonetes. Minimaalne laagerdusaeg on neli päeva ja maksimaalne 90 päeva. Kuni 15kuuline laagerdumine muid tooteid lisamata on lubatud üksnes juhul, kui kasutatakse traditsioonilist hermeetiliselt suletavat klaasanumat burnie’t, millesse juust pannakse pärast vähemalt 20päevast laagerdumist. Seda ei kasutata üksnes lauajuustuna, vaid ka paljudes retseptides ja valmistoodete koostisosana.“

Kui 1983. aasta tootespetsifikaadis oli viidatud 10päevasele laagerdumisele, on nüüd üha enam levinud, et osa valmistatavat juustu „Murazzano“ laagerdatakse kauem, ja tarbija oskab seda hinnata. Seepärast on viide kümnele päevale välja jäetud ja kehtestatud 90päevane maksimaalne laagerdusaeg.

See tava tähistab tagasipöördumist vana traditsiooni juurde. Minevikus oli üsna levinud, et juustu „Murazzano“ laagerdati palju kauem kui kümme päeva, et selle kvaliteeti parandada.

Lisaks on loodud võimalus säilitada juustu „Murazzano“ hermeetiliselt suletavates klaasanumates burnie’des, kuhu juust pannakse.

Ka see on tagasipöördumine traditsiooni juurde, mida tänapäeval järgib üha suurem arv tootjaid. Burnie’sid kasutati minevikus peamiselt selleks, et hoida juustu talveks, kui piima ja seega ka juustu toodeti vähe või üldse mitte.

Selle meetodi puhul pannakse juust pärast vähemalt 20päevast laagerdumist burnie’sse, kus seda võidakse hoida kuni 15 kuud.

Seos piirkonnaga

Tootespetsifikaati on lisatud spetsiaalne artikkel ning kokkuvõtte punktides d ja f sisalduv teave on ümber sõnastatud, et viia see kooskõlla määrusega (EL) nr 1151/2012.

Praegune versioon:

„d) AJALUGU: see juust, mida on alati valmistatud asjaomases tootmispiirkonnas, on saanud oma nime oma peamise tootmiskeskuse, Murazzano kommuuni järgi. Toode on aja jooksul säilitanud mäejalamite keskkonnast tulenevad eriomadused.

f) SEOS GEOGRAAFILISE PIIRKONNAGA: tähelepanu väärivad looduslikud tegurid on asjaomase mäejalamitel asuva ala ilmastikutingimused, mis mõjutavad nii veistele kui ka lammastele söödetava sööda kvaliteeti. Mis puutub inimteguritesse, siis varasematel aegadel on seda juustu kasutatud Cuneo ümbruses, sest tegemist on tootega, mis on olnud toitlustusettevõtetes laialdaselt kättesaadav.“

Uus versioon:

„Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmispiirkonna kommuunid asuvad Alta Langa nime kandval mägialal, mis piirneb põhjas madalamal asuva Langhe piirkonnaga, kus paiknevad viinamarjaistandused ja toodetakse tuntud päritolunimetustega veine, lõunas Liguuria Apenniinidega, idas Monferrato piirkonnaga ja läänes Cuneo provintsi madalikega. Tegemist on geograafilise piirkonnaga, mida ei ole aja jooksul mõjustanud geoloogilised häiringud ja mille taimestik on olnud selliste häiringutega kaasnevate suurte muutuste eest kaitstud. See on kujundanud juustu „Murazzano“ geograafilise piirkonna n-ö oaasiks, kus on leidnud varjupaiga ka hoopis teistsugustele keskkondadele iseloomulikud taimeliigid. Lisaks Euroopa madalikele tüüpilistele ja Vahemere piirkonna päritolu liikidele on see ideaalne kasvukoht ka paljudele Kesk- ja Lõuna-Euroopa ning Atlandi päritolu liikidele, mis on kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmispiirkonnaga piirnevatel aladel palju vähem levinud. Taimeliikide selline lai ja mitmekülgne valik tähendab, et loomad saavad aasta läbi segatüüpi ja mitmekesist sööta. Karjatamist võimaldaval ajal (tavaliselt aprillist oktoobrini) toituvad lambad otse aasadel ja heinamaadel kasvavast haljassöödast. Siis kui see ei ole võimalik, koosneb sööt ikkagi peamiselt piirkonna taimeliikidest saadud heinast. Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ maitse ja lõhna eripära tuleneb seega tootmispiirkonnale tüüpilise taimestiku komplekssusest ja mitmekesisusest, mille aromaatsed komponendid kanduvad üle piima ja seejärel juustu. Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmise teine oluline element on Delle Langhe lambatõug – kohalik tõug, mis on olnud Alta Langa piirkonnaga seotud sajandeid (esimese kirjaliku ülestähenduse võib leida Plinius Vanema „Loodusloost“). See loom oli pikka aega maaperede ainus elatusallikas, sest võimaldas neil kasutada neid alasid, mis ei olnud oma asukoha, raskesti ligipääsetavuse ja vähese viljakuse tõttu kuigivõrd sobivad intensiivsemaks kasutuseks või muud liiki loomakasvatuseks. Delle Langhe tõugu lambad on keskmist kasvu, väga vastupidavad ja hea piimaanniga isegi optimaalsetest kehvemates tingimustes. Just tänu neile omadustele on tõug suutnud oma tootmispotentsiaali kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmispiirkonnas kõige paremini näidata, mistõttu on see veel tänapäevalgi piirkonna põllumajanduse oluline osa. Lambakasvatus, juustutootmine ja maa korrashoid on kõik lahutamatult seotud elemendid, mis ei ole hoolimata sajandite jooksul toimunud vajalikest ja möödapääsmatutest muutustest kuhugi kadunud. Neil ei ole üksnes tootmisfunktsioon, vaid ka väga oluline roll suure loodus- ja maastikulise väärtusega piirkonna kaitsmisel ja keskkonna kui terviku elujõulisuse säilitamisel. Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmismeetod, mis on jäänud tänapäevani tugevalt seotuks traditsioonilise valmistusviisiga, toob esile keskkonna, loomade, tootmistegurite ja kohalike inimeste oskusteabe koostoimel tekkinud omadused. Kalgendi kahekordne lõikamine, juustude väiksus ja kalgendi kiiresti vormidesse panemine on kõik tegurid, mille eesmärk on võimaldada vadakut ruttu välja nõrutada, samal ajal kui juustu sagedane ümberpööramine, soolamise erimeetodid ning laagerdustingimused võimaldavad saada juustule eripärased omadused. Kaitstud päritolunimetusega juustul „Murazzano“, mis ei ole pikalt laagerdunud, on loomade söötmiseks kasutatavate eri liiki taimede ja söödataimede varjundid, mida on lõhnast enne tunda kui maitsest, ning see juust on hõrgu maitse ja pehme juustumassiga, mille värvus ulatub piimvalgest õlgkollaseni. Pikema laagerdumise korral, kui juust valmib ja vananeb, muutuvad selle lõhn ja maitse tugevamaks ning sellel võib tekkida pehme õhuke koorik koos väga õhukese koorikualuse kihiga, samuti tihkem tumedam juustumass ning juust võib eritada lambavilla meenutavaid lõhnavarjundeid. Konkreetsete ilmastikutingimuste, loomade söödavaliku ja Delle Langhe tõugu lammaste piima omaduste kombinatsioon koos eripärase tootmismeetodi ja neid tingimusi arukalt ära kasutada osanud juustuvalmistajate oskustega on seega kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmise põhielemendid, Langhe piirkonna elanike sajanditepikkusest ühisest ajaloost tuleneva kollektiivse oskusteabe väljendus.“

Märgistus

Kokkuvõtte punktis h esitatud märgistuse osa laiendatakse.

Praegune versioon:

„h) MÄRGISTUS: toodet turustatakse selle tootjate ühenduse sümboliga.“

Uus versioon:

„Juustu võib müüa tervelt või tükeldatuna ja see võib olla eelpakendatud. Juustu „Murazzano“ logol/sümbolil on kujutatud stiliseeritud suurtähte „M“„Murazzano“ juusturatta lamedal osal ja juusturattast on maitsmiseks tükk välja lõigatud. Sümbol on sinist (Pantone sinine 0729) või musta värvi (Pantone must U) ja selle taust valge ning see lisatakse juustu „Murazzano“ pakendil kasutatavale märgistusele. Märgistuse võib pakendile kinnitada üksnes pärast minimaalset laagerdusaega. Traditsioonilises burnie’s laagerdatud/hoitud toode tähistatakse erimärgisega (kleebisega), mis kinnitatakse klaasanuma välisküljele või teise võimalusena selle sees hoitavale tootele. Kuna juustu „Murazzano“ valmistamiseks kasutatav lambapiim võib pärineda üksnes Delle Langhe tõugu loomadelt, on lubatud pakendile või erimärgisele lisada sõnad „Con latte di pecora delle Langhe“ („Delle Langhe tõugu lammaste piimast“). Täielikult lambapiimast toodetud juustu „Murazzano“ pakendil või erimärgisel võivad olla sõnad „Solo latte di pecora delle Langhe“ („Üksnes Delle Langhe tõugu lammaste piimast“).“

Muu

Tootespetsifikaadi ülesehitust on muudetud, et see oleks loetavam. Uues tootespetsifikaadis on seega järgmised kaheksa artiklit: artikkel 1 „Nimetus“, artikkel 2 „Toote omadused“, artikkel 3 „Geograafiline piirkond“, artikkel 4 „Päritolutõend“, artikkel 5 „Tootmismeetod“, artikkel 6 „Seos keskkonnaga“, artikkel 7 „Kontroll“, artikkel 8 „Märgistus“.

Kokkuvõtte punktis g sisalduvat kontrolli käsitlevat artiklit on muudetud, et viia see kooskõlla kehtivate õigusaktidega, ja lisatud on kontrollorgani andmed.

Praegune versioon:

„g) KONTROLL: NIMI: põllumajandus- ja metsandusministeerium – pettustevastane keskinspektsioon; Murazzano juustu tootjate ühendus Consorzio di Tutela del Formaggio kui järelevalve eest vastutav organ“

Uus versioon:

„Toote vastavust tootespetsifikaadile kontrollib kooskõlas määrusega (EL) nr 1151/2012 kontrollorgan I.N.O.Q. – Istituto Nord Ovest Qualità – Soc. Coop. a r.l., Piazza Carlo Alberto Grosso 82, Moretta (CN) 12033. Tel: +390172911323; faks: +390172911320; E-post: inoq@inoq.it“

KOONDDOKUMENT

„Murazzano“

ELi nr: PDO-IT-0015-AM01 – 18.11.2020

KPN (X) KGT ( )

1. [KPNi VÕI KGT] Nimetus(ED)

„Murazzano“

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Päritolunimetust „Murazzano“ kasutatakse üksnes juustu puhul, millel on järgmised omadused: täisrasvane värske juust, mis on valmistatud ainult Delle Langhe tõugu lammaste piimast või lamba- ja lehmapiima segust, millest vähemalt 60 % moodustab lambapiim, millele on lisatud kuni 40 % ulatuses lehmapiima. Seda kasutatakse lauajuustuna ja sellel on allpool loetletud omadused.

Kuju: silindriline, lameda üla- ja alaosaga, ääristatud veidi kõrgema randiga.

Suurus: läbimõõt ligikaudu 10–15 cm, ääre kõrgus ligikaudu 3–4 cm.

Kaal: 250–400 g

Mõõtmed ja kaal olenevad veidi laagerdumisajast.

Juustumassi kirjeldus: pehme, veidi tihke, mõnikord väheste aukudega, peeneteraline; laagerdudes muutub juustu värvus piimvalgest õlgkollaseks; tekstuur muutub laagerdudes pehmest järjest tihkemaks, kuna juust kaotab järk-järgult niiskust, muutudes lõpuks poolkõvaks või kõvaks.

Värvipigmente ega erimaitseaineid ei ole kasutatud.

Välimine kiht: värske juust on koorikuta, välimine kiht on piimvalge, mõnikord õhukese õlgkollase kirmega. Juustu laagerdudes muutub selle värvus järjest tumedamaks õlgkollaseks.

Maitse: peene, kergelt vürtsika ja lambapiima meenutava meeldiva maitsega; juustu laagerdudes selle lõhn ja maitse tugevnevad.

Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 50 % (lubatud kõrvalekalle 2 %) ainult lambapiimast valmistatud toote puhul ja 47 % (lubatud kõrvalekalle 2 %) lamba- ja lehmapiima segust valmistatud toote puhul.

Minimaalne laagerdusaeg on neli päeva ja maksimaalne 90 päeva. Kuni 15kuuline laagerdumine muid tooteid lisamata on lubatud üksnes juhul, kui kasutatakse traditsioonilist hermeetiliselt suletavat klaasanumat burnie’t, millesse juust pannakse pärast vähemalt 20päevast laagerdumist.

Juustu võib müüa tervelt või tükeldatuna ja see võib olla eelpakendatud.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Nende kariloomade aastases söödaratsioonis, kelle piimast valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“, peab vähemalt 70 % kuivainest olema haljas- või konserveeritud sööt, ja kuni 30 % kuivainest jõu- või täiendsööt. Vähemalt 80 % söödast peab olema pärit päritolupiirkonnast. Kui aastaaeg seda võimaldab, kasutatakse karjatamist. Väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärit sööda aastamaht ei või mingil juhul ületada 50 % kuivainest. Vitamiine ja mineraalaineid sisaldavaid söödalisandeid võib kasutada seadusega lubatud piires.

Kogu tootmispiirkond asub mitteniisutataval maal kõrgel või keskmise kõrgusega mägedes. Seepärast võib sööda tootmine väheste sademetega aastatel väheneda, mis on seotud ka kliimamuutustega.

Juba aastaid on päritolupiirkonnas väga ulatuslikult intensiivistunud ka sarapuupähklikasvatus ja vähemal määral viinamarjakasvatus, mistõttu on vähenenud kasutatav söödamaa. Sellele tuleks lisada karju ründavate ja lambaid hirmutavate huntide arvu suurenemine, mis raskendab karjatamist ebasoodsamatel aladel, mida on keerulisem niita. See tähendab üha sagedamini seda, et mõnikord kasutatakse loomade jaoks turvalisi pidamiskohti ja loobutakse vähem olulistest karjamaadest, mistõttu kasutatakse rohkem konserveeritud sööta.

Seetõttu on lubatud täiendada kariloomade söödavalikut mõõdukas koguses jõusööda, sealhulgas täiendsöödaga. Söödavaliku mõõdukas täiendamine jõusööda, sealhulgas täiendsöödaga, on tingitud vajadusest tagada loomade tasakaalustatud toitumine laktatsiooni ja tiinuse ajal, muu hulgas on see loomade heaolu huvides. See tava võib olla vajalik ka ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu, mis võivad piirata kohalike söödaressursside (karjatamine, hein) kättesaadavust. Pealegi ei saa söödavaliku võimalik mõõdukas täiendamine kuidagi mõjutada toote eripära ega piima omadusi.

Delle Langhe tõugu lammaste piim või lamba- ja lehmapiima segu, millest vähemalt 60 % moodustab lambapiim, millele on lisatud kuni 40 % ulatuses lehmapiima. Kasutatakse kahe või enama lüpsikorra piima. Seda võib puhastamiseks kuumtöödelda ning sellesse võib inokuleerida piimaensüüme ja/või looduslikke starterkultuure. Piimale lisatakse vedelat vasikalaapi.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Juustu „Murazzano“ valmistamiseks kasutatavat piima andvat piimakarja tuleb kasvatada määratletud geograafilises piirkonnas.

Piima tootmine ja töötlemine ning juustu laagerdamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Murazzano“ logol/sümbolil on kujutatud stiliseeritud suurtähte „M“„Murazzano“ juusturatta lamedal osal ja juusturattast on maitsmiseks tükk välja lõigatud. Sümbol on sinist (Pantone sinine 0729) või musta värvi (Pantone must U) ja selle taust valge ning see lisatakse juustu „Murazzano“ pakendil kasutatavale märgistusele. Märgistuse võib pakendile kinnitada üksnes pärast minimaalset laagerdusaega.

Traditsioonilises burnie’s laagerdatud/hoitud toode tähistatakse erimärgisega (kleebisega), mis kinnitatakse klaasanuma välisküljele või teise võimalusena selle sees hoitavale tootele.

Kuna juustu „Murazzano“ valmistamiseks kasutatav lambapiim võib pärineda üksnes Delle Langhe tõugu loomadelt, on lubatud pakendile või erimärgisele lisada sõnad „Con latte di pecora delle Langhe“ („Delle Langhe tõugu lammaste piimast“). Täielikult lambapiimast toodetud juustu „Murazzano“ pakendil või erimärgisel võivad olla sõnad „Solo latte di pecora delle Langhe“ („Üksnes Delle Langhe tõugu lammaste piimast“).

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond (sh laagerduspiirkond) hõlmab kogu Albaretto Torre, Arguello, Bastia Mondovì, Belvedere Langhe, Benevello, Bergolo, Bonvicino, Borgomale, Bosia, Bossolasco, Camerana, Castelletto Uzzone, Castellino Tanaro, Castelnuovo di Ceva, Castino, Cerreto Langhe, Ceva, Cigliè, Cissone, Clavesana, Cortemilia, Cravanzana, Feisoglio, Gorzegno, Gottasecca, Igliano, Lequio Berria, Levice, Marsaglia, Mombarcaro, Monesiglio, Montezemolo, Murazzano, Niella Belbo, Paroldo, Perletto, Pezzolo Valle Uzzone, Priero, Prunetto, Roascio, Roccacigliè, Rocchetta Belbo, Sale Langhe, Sale San Giovanni, Saliceto, San Benedetto Belbo, Serravalle Langhe, Somano, Torre Bormida ja Torresina kommuuni haldusterritooriumi.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmispiirkonna kommuunid asuvad Alta Langa nime kandval mägialal, mis piirneb põhjas madalamal asuva Langhe piirkonnaga, kus paiknevad viinamarjaistandused ja toodetakse tuntud päritolunimetustega veine, lõunas Liguuria Apenniinidega, idas Monferrato piirkonnaga ja läänes Cuneo provintsi madalikega.

Tegemist on geograafilise piirkonnaga, mida ei ole aja jooksul mõjustanud geoloogilised häiringud ja mille taimestik on olnud selliste häiringutega kaasnevate suurte muutuste eest kaitstud. See on kujundanud juustu „Murazzano“ geograafilise piirkonna n-ö oaasiks, kus on leidnud varjupaiga ka hoopis teistsugustele keskkondadele iseloomulikud taimeliigid. Lisaks Euroopa madalikele tüüpilistele ja Vahemere piirkonna päritolu liikidele on see ideaalne kasvukoht ka paljudele Kesk- ja Lõuna-Euroopa ning Atlandi päritolu liikidele, mis on kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmispiirkonnaga piirnevatel aladel palju vähem levinud.

Taimeliikide selline lai ja mitmekülgne valik tähendab, et loomad saavad aasta läbi segatüüpi ja mitmekesist sööta.

Karjatamist võimaldaval ajal (tavaliselt aprillist oktoobrini) toituvad lambad otse aasadel ja heinamaadel kasvavast haljassöödast. Siis kui see ei ole võimalik, koosneb sööt ikkagi peamiselt piirkonna taimeliikidest saadud heinast.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ maitse ja lõhna eripära tuleneb seega tootmispiirkonnale tüüpilise taimestiku komplekssusest ja mitmekesisusest, mille aromaatsed komponendid kanduvad üle piima ja seejärel juustu.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmise teine oluline element on Delle Langhe lambatõug – kohalik tõug, mis on olnud Alta Langa piirkonnaga seotud sajandeid (esimese kirjaliku ülestähenduse võib leida Plinius Vanema „Loodusloost“). See loom oli pikka aega maaperede ainus elatusallikas, sest võimaldas neil kasutada neid alasid, mis ei olnud oma asukoha, raskesti ligipääsetavuse ja vähese viljakuse tõttu kuigivõrd sobivad intensiivsemaks kasutuseks või muud liiki loomakasvatuseks. Delle Langhe tõugu lambad on keskmist kasvu, väga vastupidavad ja hea piimaanniga isegi optimaalsetest kehvemates tingimustes. Just tänu neile omadustele on tõug suutnud oma tootmispotentsiaali kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmispiirkonnas kõige paremini näidata, mistõttu on see veel tänapäevalgi piirkonna põllumajanduse oluline osa.

Lambakasvatus, juustutootmine ja maa korrashoid on kõik lahutamatult seotud elemendid, mis ei ole hoolimata sajandite jooksul toimunud vajalikest ja möödapääsmatutest muutustest kuhugi kadunud. Neil ei ole üksnes tootmisfunktsioon, vaid ka väga oluline roll suure loodus- ja maastikulise väärtusega piirkonna kaitsmisel ja keskkonna kui terviku elujõulisuse säilitamisel.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmismeetod, mis on jäänud tänapäevani tugevalt seotuks traditsioonilise valmistusviisiga, toob esile keskkonna, loomade, tootmistegurite ja kohalike inimeste oskusteabe koostoimel tekkinud omadused. Kalgendi kahekordne lõikamine, juustude väiksus ja kalgendi kiiresti vormidesse panemine on kõik tegurid, mille eesmärk on võimaldada vadakut ruttu välja nõrutada, samal ajal kui juustu sagedane ümberpööramine, soolamise erimeetodid ning laagerdustingimused võimaldavad saada juustule eripärased omadused.

Kaitstud päritolunimetusega juustul „Murazzano“, mis ei ole pikalt laagerdunud, on loomade söötmiseks kasutatavate eri liiki taimede ja söödataimede varjundid, mida on lõhnast enne tunda kui maitsest, ning see juust on hõrgu maitse ja pehme juustumassiga, mille värvus ulatub piimvalgest õlgkollaseni. Pikema laagerdumise korral, kui juust valmib ja vananeb, muutuvad selle lõhn ja maitse tugevamaks ning sellel võib tekkida pehme õhuke koorik koos väga õhukese koorikualuse kihiga, samuti tihkem tumedam juustumass ning juust võib eritada lambavilla meenutavaid lõhnavarjundeid.

Konkreetsete ilmastikutingimuste, loomade söödavaliku ja Delle Langhe tõugu lammaste piima omaduste kombinatsioon koos eripärase tootmismeetodi ja neid tingimusi arukalt ära kasutada osanud juustuvalmistajate oskustega on seega kaitstud päritolunimetusega juustu „Murazzano“ tootmise põhielemendid, Langhe piirkonna elanike sajanditepikkusest ühisest ajaloost tuleneva kollektiivse oskusteabe väljendus.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või otse põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Qualità“, seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ ja lõpuks linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.