EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.12.2022 COM(2022) 678 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 2022. aasta ajakohastamisest eelarvele tulenevat mõju käsitlev teave





1.Aruande eesmärk Komisjon esitab käesoleva aruande eesmärgiga täita talle Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 65 lõikega 1 ette nähtud kohustust esitada andmeid selle kohta, milline on liidu ametnike töötasude ja pensionide eelarvemõju, võttes arvesse ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamist 2022. aastal. ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide 2022. aastal toimuvat ajakohastamist rakendatakse vastavalt personalieeskirjade XI lisale ning see toimub enne käesoleva aasta lõppu. Selle jaoks kasutatakse statistilisi andmeid, mille ELi statistikaamet valmistas ette kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega ning mis kajastavad liikmesriikide olukorda vastavalt 1. jaanuari 2022. aasta ja 1. juuli 2022. aasta seisuga. Sel aastal sisaldab komisjoni aruanne liidu ametnike töötasude ja pensionide eelarvemõju käsitlevate andmete kohta 2022. aasta ajakohastamiste valguses järgmist teavet: ·andmed selle kohta, millist mõju avaldas eelarvele töötasude ja pensionide ning nende suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine, mis toimus 2022. aasta juunis tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2022. See ajakohastamine hõlmas kõiki ELi töötajaid. Ajakohastamise ajend oli elukalliduse oluline muutus Brüsselis ja Luxembourgis 2021. aasta juunist detsembrini; ·andmed selle kohta, millist mõju avaldas eelarvele töötasude ja pensionide ning nende suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastane ajakohastamine, mis toimub 2022. aasta detsembris tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2022; ·andmed selle kohta, millist mõju avaldas eelarvele erandiklausli kohaldamine, mis toimus 2020. aasta detsembris tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2020, ning selle järgnev taastamine, mis peab rakenduma koos töötasude ja pensionide iga-aastase ajakohastamisega, mis toimub 2022. aasta detsembris tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2022. 2.Taustteave Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 muudeti palkade ajakohastamise mehhanismi ehk nn meetodit, võimaldades kõikide palkade, pensionide ja toetuste automaatset ajakohastamist. Seepärast tuleks personalieeskirjades esitatud vastavaid summasid ja paranduskoefitsiente käsitleda võrdlussummade ja -paranduskoefitsientidena, mida korrapäraselt automaatselt ajakohastatakse. Nii nagu personalieeskirjade artikli 65 lõikes 4 sätestatud, leppisid nõukogu ja Euroopa Parlament kokku veel selles, et 2013. ega 2014. aastal ei ajakohastata Belgias ja Luksemburgis töötavate ELi töötajate töötasusid ja pensione. Lisaks lepiti 2011. ja 2012. aasta töötasude ja pensionide kohandamist käsitlevate ELi institutsioonide vaheliste vaidluste lahendamiseks võetud üldise lähenemisviisi tulemusel kokku töötasude ja pensionide piiratud ulatuses kohandamine 2011. ja 2012. aastal vastavalt 0 % ja 0,8 %. ELi töötajad kogesid ajavahemikul 2004–2022 tegeliku ostujõu märkimisväärset vähenemist. Personalieeskirjades 2004. ja 2013. aastal tehtud muudatuste ning palkade väiksema kohandamise tõttu kahanes ELi töötajate ostujõud kõnealusel perioodil ligikaudu 11,7 %. Liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate ostujõud kahanes samal ajavahemikul 3 %. Palkade ja pensionide piiratud ulatuses kohandamise tõttu 2011. ja 2012. aastal ning töötasude ja pensionide külmutamise tõttu 2013. ja 2014. aastal, nagu Euroopa Parlament ja nõukogu kokku leppisid, säästeti 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus umbes 3 miljardit eurot ja pikas perspektiivis ligikaudu 500 miljonit eurot aastas. Peale selle kujutavad ilma otsese eelarvelise mõjuta erimeetmed, näiteks pikem tööaeg ja palgata põhipuhkuste kasutamise vähendamine, institutsioonide jaoks umbes 1,5 miljardi euro suurust säästu. 3.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamist käsitlevad õigussätted 3.1.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ajakohastamine (personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teine lõik) Personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et teatavaid põhipalkade, eri toetuste ja koefitsientide määramiseks kasutatavaid osutatud summasid ajakohastatakse igal aastal vastavalt XI lisale. Komisjon avaldab ajakohastatud summad kahe nädala jooksul pärast ajakohastamist teavitamise eesmärgil ELT C-seerias. Peale selle on personalieeskirjade artikli 65 lõikes 3 sätestatud, et kõnealuseid (artikli 65 lõike 1 teises lõigus osutatud) summasid käsitatakse summadena, mille tegelikku väärtust teataval hetkel ajakohastatakse, ilma et selleks tuleks võtta vastu uus õigusakt. Personalieeskirjade artikli 65a kohaselt on artiklite 64 ja 65 rakenduseeskirjad sätestatud XI lisas. Personalieeskirjade XI lisa artikli 3 kohaselt ajakohastatakse töötasusid ja pensioneid vastavalt personalieeskirjade artiklile 65 otseselt, lähtudes muutustest liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus (erinäitaja) ning elukalliduse muutumisest Belgias ja Luksemburgis (ühisindeks). Erinäitajaga mõõdetakse pärast liikmesriigi inflatsiooni arvesse võtmist liikmesriikide keskvalitsustes töötavate riigiteenistujate netotöötasu muutusi. Eurostat arvutab selle näitaja XI lisa artikli 1 lõikes 4 nimetatud 10 liikmesriigi esitatud andmete põhjal.

Ühendkuningriik astus EList välja 1. veebruaril 2020 ja on nüüd kolmas riik. Väljaastumislepinguga kehtestatud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020. Seepärast ei kuulu Ühendkuningriik enam XI lisa artikli 1 lõike 4 kohasesse liikmesriikide põhivalimisse erinäitajate arvutamiseks (ülejäänud kümnest liikmesriigist koosnev valim esindab endiselt vähemalt 75 % EL 27 sisemajanduse koguproduktist). Ühisindeksiga mõõdetakse elukalliduse muutumist Belgias ja Luksemburgis ELi ametnike jaoks vastavalt töötajate jaotumisele kõnealuses kahes liikmesriigis. Eurostat arvutab selle indeksi Belgia ja Luksemburgi ametiasutuste esitatud hinnaandmete ning ELi institutsioonide siseandmebaasides sisalduva töötajate arvu käsitleva teabe põhjal. Lisaks on personalieeskirjade XI lisa artiklis 10 sätestatud mõõdukusklausel, mille järgi on iga-aastasel ajakohastamisel kasutatava erinäitaja väärtuse ülempiir +2 % ja alampiir –2 %. Kui erinäitaja väärtus ületab ülempiiri või jääb alampiirist allapoole, kasutatakse iga-aastase ajakohastamise väärtuse arvutamisel vastavalt ülem- või alampiiri väärtust. Ülem- või alampiiri kohaldatakse alates 1. juulist ning iga-aastase ajakohastamise ülejäänud osa kohaldatakse alates järgmise aasta 1. aprillist. Personalieeskirjade XI lisa artiklis 11 on sätestatud erandiklausel, mida kohaldatakse juhul, kui liidu reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) komisjoni prognoosi kohaselt väheneb. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 11 kohaldatakse erandiklauslit juhul, kui erinäitaja väärtus on positiivne, kuid liidu SKP jooksval aastal väheneb. Sellisel juhul ja sõltuvalt ELi SKP vähenemise ulatusest kasutatakse iga-aastase ajakohastuse väärtuse arvutamisel erinäitajat osaliselt või täielikult ning ülejäänud osa kohaldatakse alates järgmise aasta hilisemast kuupäevast või kui liidu SKP kumulatiivne kasv, mõõdetuna aastast, mil erandiklauslit kohaldati, muutub positiivseks. Personalieeskirjade XI lisa artiklis 8 on lisaks sätestatud, et kui kaudsete indeksitega mõõdetud elukallidus konkreetses teenistuskohas suurenes üle 6 % või 10 %, jõustub vahepealne või iga-aastane ajakohastamine kuupäeval, mis on varasem kui rakendamise vaikekuupäev (st enne 1. juulit iga-aastase ajakohastamise puhul ja enne 1. jaanuari vahepealse ajakohastamise puhul). Sellisel juhul jõustub vahepealne ajakohastamine olenevalt elukalliduse suurenemise ulatusest 1. või 16. novembril ja iga-aastane ajakohastamine jõustub 1. või 16. mail. 3.2.ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine (artikli 64 teine lõik) Personalieeskirjade artikli 64 kohaselt kohaldatakse ametniku eurodes väljendatud töötasu suhtes paranduskoefitsienti, mis on suurem kui 100 %, sellest väiksem või sellega võrdne, sõltuvalt elamistingimustest eri teenistuskohtades. Belgias ja Luksemburgis paranduskoefitsiente ei kohaldata, kuna nendes riikides asuvad enamiku institutsioonide peamised ja algsed asukohad, mistõttu on neil eriline roll võrdlusalusena. Peale selle arvutatakse või tühistatakse paranduskoefitsiente ning ajakohastatakse neid igal aastal kooskõlas XI lisaga. Ajakohastamise puhul käsitatakse kõiki väärtusi võrdlusväärtustena. Komisjon avaldab ajakohastatud väärtused kahe nädala jooksul pärast ajakohastamist teavitamise eesmärgil ELT C-seerias. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 8 jõustub paranduskoefitsient suure elukalliduse kasvuga kohtade puhul (mõõdetuna kaudsete indeksite muutusena) paranduskoefitsientide vahepealse ajakohastamise korral enne 1. jaanuari või iga-aastase ajakohastamise korral enne 1. juulit. Kui iga-aastase ajakohastamise puhul suurenes kaudsete indeksitega mõõdetud elukallidus üle 6 %, jõustub iga-aastane ajakohastamine 1. juuli asemel 16. mail, ja kui kaudsete indeksitega mõõdetud elukallidus suurenes üle 10 %, jõustub iga-aastane ajakohastamine 1. mail. Kui vahepealse ajakohastamise puhul suurenes kaudsete indeksitega mõõdetud elukallidus üle 6 %, jõustub vahepealne ajakohastamine 1. jaanuari asemel 16. novembril, ja kui kaudsete indeksitega mõõdetud elukallidus suurenes üle 10 %, jõustub vahepealne ajakohastamine 1. novembril. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 3 ajakohastatakse töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente XI lisa artiklis 1 osutatud vastavate ostujõu pariteetide ja personalieeskirjade artiklis 63 asjaomaste riikide suhtes kindlaks määratud vahetuskursside vaheliste suhete põhjal. Töötasude ostujõu pariteedid määravad kindlaks töötasude ostujõu suhte võrdluslinna Brüsseli ja muude teenistuskohtade vahel, välja arvatud Luxembourgi puhul, mille puhul paranduskoefitsienti ei kohaldata. Eurostat arvutab need pariteedid kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega. Pensionide ostujõu pariteedid määravad kindlaks pensionide ostujõu suhte võrdlusriigi Belgia ja muude elukohariikide vahel. Eurostat arvutab need pariteedid kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega. Vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artiklile 20 kohaldatakse neid paranduskoefitsiente ainult pensioni selle osa suhtes, mis vastab enne 1. maid 2004 omandatud pensioniõigustele. Minimaalne pensionide suhtes kohaldatav paranduskoefitsient on 100. Vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3 kohaldatakse konkreetseid paranduskoefitsiente ametnike ja muude teenistujate teatavate ülekannete suhtes. 3.3.Kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine (personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimene lõik) Personalieeskirjade X lisa artiklid 11, 12 ja 13 sisaldavad sätteid kolmandates riikides töötavatele ametnikele ja muudele teenistujatele makstavate töötasude kohta. Töötasu makstakse ELis eurodes ja selle suhtes kohaldatakse Belgias töötavate ametnike töötasude suhtes kohaldatavat paranduskoefitsienti, kuid ametniku taotluse korral võib selle täies ulatuses või osaliselt maksta ka teenistuskoha riigi vääringus. Sellisel juhul kohaldatakse summa suhtes teenistuskoha paranduskoefitsienti ja summa konverteeritakse vastava vahetuskursi põhjal. Et tagada liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate võimalikult samaväärne ostujõud olenemata nende teenistuskohast, ajakohastatakse paranduskoefitsiente kord aastas kooskõlas personalieeskirjade XI lisas sätestatud eeskirjadega. Ajakohastamise puhul käsitatakse kõiki väärtusi võrdlusväärtustena. Komisjon avaldab ajakohastatud väärtused kahe nädala jooksul pärast ajakohastamist teavitamise eesmärgil ELT C-seerias. Et teha kindlaks Brüsseli ja muude kolmandates riikides asuvate teenistuskohtade töötasude ostujõu suhe, arvutab Eurostat ostujõu pariteedid. Paranduskoefitsient saadakse ostujõu pariteedi jagamisel vahetuskursiga. Kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse vastavalt ELi üldeelarve rakenduseeskirjadele ja need vastavad paranduskoefitsientide kohaldamise alguskuupäevale. 3.4.ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide vahepealne ajakohastamine (personalieeskirjade artikli 65 lõige 2) Artikli 65 lõikes 2 on sätestatud, et elukalliduse olulise muutumise korral ajakohastatakse artikli 65 lõikes 1 osutatud summasid ja artiklis 64 osutatud paranduskoefitsiente vastavalt XI lisale. Komisjon avaldab ajakohastatud summad ja paranduskoefitsiendid kahe nädala jooksul pärast ajakohastamist teavituseesmärgil ELT C-seerias.

Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 4 lõikele 1 tehakse töötasude ja pensionide vahepealseid ajakohastusi, mis jõustuvad 1. jaanuaril, juhul kui elukallidus juuni ja detsembri vahel oluliselt muutub (arvestades personalieeskirjade XI lisa artiklis 6 määratletud tundlikkusläve). Selles võetakse arvesse prognoosi ostujõu muutumise kohta jooksval iga-aastasel vaatlusperioodil. Vahepealseid ajakohastusi võetakse arvesse palkade iga-aastasel ajakohastamisel. Peale selle tehakse vahepealseid ajakohastusi vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 6 kõikide kohtade (sh Brüsseli ja Luxembourgi) suhtes siis, kui Brüsselis ja Luxembourgis saavutatakse tundlikkuslävi või see ületatakse (mõõdetuna ühisindeksiga juuni ja detsembri vahel). Kui Brüsselis ja Luxembourgis seda tundlikkusläve ei saavutata, tehakse vahepealseid ajakohastusi ainult nende kohtade suhtes, kus tundlikkuslävi on saavutatud või ületatud. Kooskõlas personalieeskirjade XI lisa artikliga 7 on vahepealse ajakohastuse suurus ühisindeks, mida korrutatakse vajaduse korral poolega prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne. Paranduskoefitsiendid on asjaomase ostujõu pariteedi ja personalieeskirjade artiklis 63 ette nähtud vastava vahetuskursi vaheline suhe, mida juhul, kui tundlikkusläve ei ole Belgias ja Luksemburgis saavutatud, korrutatakse ajakohastuse summaga. 3.5.Kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastus (personalieeskirjade X lisa artikli 13 teine lõik) Peale kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude iga-aastase ajakohastamise vastavalt personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimesele lõigule (vt punkt 3.3 eespool) tehakse juhul, kui teatava riigi puhul on paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi alusel mõõdetud elukalliduse muutus viimase ajakohastamisega võrreldes suurem kui 5 %, paranduskoefitsiendi vahepealne ajakohastus personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimeses lõigus sätestatud korras. Et teha kindlaks Brüsseli ja muude kolmandates riikides asuvate teenistuskohtade töötasude ostujõu suhe, arvutab Eurostat ostujõu pariteedid. Paranduskoefitsient saadakse ostujõu pariteedi jagamisel vahetuskursiga. Kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse vastavalt ELi üldeelarve rakenduseeskirjadele ja need vastavad paranduskoefitsientide kohaldamise alguskuupäevale. 4.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamised 2022. aastal Komisjon võtab teadmiseks ELi ametnike ja muude teenistujate töötasudes ja pensionides kooskõlas personalieeskirjade XI lisaga 12-kuulise vaatlusperioodi jooksul kuni 1. juulini 2022 tehtud eri ajakohastamised ning enne 2022. aasta lõppu tehtavad ajakohastamised. Need aruande käesoleva peatüki punktides 4.1–4.5 üksikasjalikult kirjeldatud ajakohastamised põhinevad statistilistel andmetel, mille Eurostat on koostanud kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega ja mis kajastavad liikmesriikide olukorda 1. juuli 2022. aasta seisuga. 4.1.ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide vahepealne ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade artikli 65 lõige 2) Personalieeskirjade artikli 65 lõike 2 ning XI lisa artiklite 4 ja 6 kohaselt tuleb töötasusid ja pensioneid ajakohastada nendes kohtades, kus elukallidus on oluliselt muutunud. Eurostat on kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega välja arvutanud, et muutus Belgia ja Luksemburgi elukalliduses (mõõdetuna ühisindeksiga) oli ajavahemikul 2021. aasta juunist 2021. aasta detsembrini 3,5 %. Elukalliduse muutumist vaatlusperioodi jooksul muudes kohtades kui Belgia ja Luksemburg mõõdeti Eurostati arvutatud kaudsete indeksite abil. Kõnealuste indeksite arvutamiseks korrutati ühisindeks ostujõu pariteedi muutusega. Elukalliduse olulise muutuse korral kohaldatav tundlikkuslävi on 12-kuulise ajavahemiku puhul 6 % (kuuekuulise ajavahemiku puhul 3 %). Kuna vaatlusperioodi (2021. aasta juunist 2021. aasta detsembrini) ühisindeks oli 103,5 (st + 3,5 %), ületas kõnealune muutus kindlaksmääratud piiri (± 3,0 %). Seega ajakohastatakse ELi ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione kõikides teenistuskohtades pärast iga-aastast ajakohastamise menetlust. Eurostat on samuti välja arvutanud, et prognoositud üldine erinäitaja (edaspidi „GSI“) vaatlusperioodiks 2021. aasta juulist kuni 2022. aasta juulini on –2,3 %. Kui selle prognoosi tulemusena saadav protsendimäär on negatiivne, tuleb personalieeskirjade XI lisa artikli 5 kohaselt võtta vahepealse ajakohastuste arvutamisel arvesse poolt sellest (–1,1 %). Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 7 saadakse ajakohastuse suurus ühisindeksi korrutamisel poolega erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne. Seega oli töötasude ja pensionide üldine vahepealne ajakohastus Belgias ja Luksemburgis 2,4 %. Paranduskoefitsiendid on asjakohase ostujõu pariteedi ja vastava vahetuskursi vaheline suhe, mis juhul, kui tundlikkuslävi Brüsselis ja Luxembourgis saavutatakse, korrutatakse vahepealse ajakohastuse summaga. Kuna Sloveenias ja Eestis mõõdetud kaudsed indeksid ületasid 6 % piiri, jõustus vahepealne ajakohastamine kooskõlas XI lisa artikliga 8 tagasiulatuvalt 16. novembril 2021. Belgias ja Luksemburgis töötavate Euroopa ametnike nominaalpalga ja pensioni üldise vahepealse ajakohastamise tõttu ajakohastati kõiki ELi-siseste teenistuskohtade, pensionide ja ülekannete suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente koos personalieeskirjade artikli 65 lõikes 1 sätestatud võrdlussummadega.

Seetõttu avaldas komisjon 15. juunil 2022 ELT C-seerias personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teises lõigus viidatud ajakohastatud summad ja paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022 ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes, nagu on näidatud käesoleva aruande IV lisas. 4.2.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide iga-aastane ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teine lõik) Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 1 on Eurostat koostanud aruande, milles käsitletakse elukalliduse muutumist Belgias ja Luksemburgis, muutusi liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus ning ostujõu pariteete, millel põhinevad paranduskoefitsiendid. Erinäitajaga väljendatav liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõu keskmine muutus oli vaatlusperioodil –3,9 %. Ühisindeksiga arvestatav Eurostati arvutatud Belgia ja Luksemburgi elukalliduse muutus oli võrdlusperioodil +8,6 %. Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõikele 2 saadakse ajakohastuse suurus Eurostati arvutatud erinäitaja korrutamisel Eurostati arvutatud ühisindeksiga. Seega on töötasude ja pensionide ajakohastamine Belgias ja Luksemburgis 4,4 %. Personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõike 5 kohaselt Belgias ega Luksemburgis paranduskoefitsienti ei kohaldata. Kooskõlas personalieeskirjade XI lisa artikli 4 lõikega 2 võetakse töötasude iga-aastasel ajakohastamisel arvesse vahepealset ajakohastamist (2,4 %), st ülejäänud 2 % tuleb rakendada iga-aastases ajakohastamises. Pärast majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi 2020. aasta prognoosi, mida seejärel kinnitas Eurostati mõõtmistulemus, et ELi SKP vähenes 2020. aastal võrreldes 2019. aastaga 5,9 %, rakendati erandiklauslit ning 2020. aastal mõõdetud üldine erinäitaja (2,5 %) peatati. 2022. aastal järeldas majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, et 2022. aasta iga-aastase ajakohastamise vaatlusperioodil jõudis ELi SKP kriisieelsele tasemele. Selle alusel on alates 2020. aastast peatatud erinäitaja (2,5 %) osa 2022. aasta ajakohastamisest. Eespool toodut arvesse võttes kajastab võrdlussummade 2022. aasta iga-aastane ajakohastamine nii ülejäänud iga-aastast ajakohastamist (2 %) kui ka erinäitaja (2,5 %), mis on erandiklausli kohaldamise tõttu alates 2020. aastast peatatud, tagantjärele kohaldamist. Üldine erinäitaja (–3,9 %) ületab personalieeskirjade XI lisa artiklis 10 sätestatud vahemikku (ülempiir +2 % ja alampiir –2 %). Samal ajal jääb töötajate ostujõu üldine areng koos erandiklausli (2,5 %) tagantjärele kohaldamisega, st alates 2020. aastast peatatud erinäitaja tagantjärele kohaldamisega, XI lisa artiklis 10 sätestatud marginaalide piiresse (–1,5 %). Seetõttu mõõdukusklauslit ei rakendata. Kuna üldine erinäitaja on negatiivne ja reaalse SKP muutuse prognoos on positiivne (2,7 %), siis personalieeskirjade XI lisa artikli 11 kohast erandiklauslit ei kohaldata. Seetõttu avaldab komisjon 2022. aasta lõpuks ELT C-seerias personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teises lõigus osutatud ajakohastatud summad, millega kohandatakse alates 1. juulist 2022 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensioneid, nagu on näidatud käesoleva aruande I lisas. 4.3.ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastane ajakohastamine (artikli 64 teine lõik) Vastavalt personalieeskirjade XI lisa artiklile 1 on Eurostat koostanud aruande, milles käsitletakse elukalliduse muutumist Belgias ja Luksemburgis, muutusi liikmesriikide riigiteenistujate töötasude ostujõus ning ostujõu pariteete, millel põhinevad paranduskoefitsiendid. Töötasude ja pensionide ajakohastamine väljaspool Belgiat ja Luksemburgi tuleneb Belgia ja Luksemburgi kohanduse ja paranduskoefitsientide ning vahetuskursi muutuse korrutisest. Töötasude, pensionide ja töötasude osalise ülekandmise suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid arvutas Eurostat alljärgnevalt kirjeldatud viisil. 4.1.1.Paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi teenivate töötajate jaoks Eurostat on kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel tehakse kindlaks Brüsseli ja muude teenistuskohtade töötasude ostujõu suhe 1. juuli 2022. aasta seisuga. Muudes liikmesriikides kui Belgia ja Luksemburg teenivate ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid määratakse nende ostujõu pariteetide ja 1. juulil 2022 kehtinud vahetuskursside suhte põhjal. Personalieeskirjade XI lisa artikli 8 kohaselt jõustub ajakohastamine 16. mail juhul, kui kaudne indeks muutus üle 6 %. Nii on see Sofias, Kopenhaagenis, Tallinnas, Madridis, Zagrebis, Vareses, Nikosias, Budapestis, Varssavis, Bukarestis, Bratislavas ja Stockholmis. Samas artiklis on sätestatud, et kui kaudne indeks muutus üle 10 %, jõustub ajakohastamine 1. mail 2022. Nii on see Prahas, Ateenas, Riias, Vilniuses ja Lissabonis.

Seetõttu avaldab komisjon 2022. aasta lõpuks ELT C-seerias paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse alates 1. maist, 16. maist ja 1. juulist 2022 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes, nagu on näidatud käesoleva aruande I lisas. 4.1.2.Pensionide paranduskoefitsiendid väljaspool Belgiat ja Luksemburgi ning ülekannete paranduskoefitsiendid Eurostat on kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega arvutanud välja ostujõu pariteedid, mille alusel tehakse kindlaks Belgia ja muude elukohariikide pensionide ostujõu suhe 1. juuli 2022. aasta seisuga. Muudes riikides kui Belgia ja Luksemburg elavate isikute pensionide paranduskoefitsiendid määratakse nende ostujõu pariteetide ja 1. juulil 2022 kehtinud vahetuskursside suhte põhjal. Vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artiklile 20 kohaldatakse neid paranduskoefitsiente ainult pensioni selle osa suhtes, mis vastab enne 1. maid 2004 omandatud pensioniõigustele. Vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 17 on need paranduskoefitsiendid otseselt kohaldatavad ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes. Personalieeskirjade XI lisa artikli 8 kohaselt jõustub ajakohastamine 16. mail juhul, kui kaudne indeks muutus üle 6 %. Nii on see Bulgaarias, Taanis, Eestis, Iirimaal, Kreekas, Ungaris, Horvaatias, Poolas, Portugalis, Rumeenias ja Rootsis. Samas artiklis on sätestatud, et kui kaudne indeks muutus rohkem kui 10 %, jõustub ajakohastamine 1. mail. Nii on see Tšehhis, Lätis, Leedus ja Slovakkias. Seetõttu avaldab komisjon 2022. aasta lõpuks ELT C-seerias paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse alates 1. maist, 16. maist ja 1. juulist 2022 väljaspool Belgiat ja Luksemburgi makstavate pensionide suhtes, ning Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ülekannete paranduskoefitsiendid, nagu on näidatud käesoleva aruande I lisas. 4.4.Kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 2022. aasta iga-aastane ajakohastamine (personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimene lõik) Komisjonile kättesaadav statistika hõlmas 141 teenistuskohta. Kui andmed puudusid või kui need olid kohaliku ebastabiilsuse tõttu või muudel põhjustel ebausaldusväärsed, ei kajastunud statistikas aga ostujõu pariteedid. Kõikide ELi-väliste teenistuskohtade paranduskoefitsiendid arvutati jõustuvalt 1. juulil 2022. aastal. Iga-aastasel ajakohastamisel määratakse kindlaks paranduskoefitsiendid, mis põhinevad Eurostati esitatud ostujõu pariteetidel 1. juuli 2022. aasta seisuga. Seetõttu avaldab komisjon 2022. aasta lõpuks ELT C-seerias paranduskoefitsiendid, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2022 kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes, nagu on näidatud käesoleva aruande II lisas. 4.5.Kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade X lisa artikli 13 teine lõik) 4.1.3.Periood alates 2021. aasta augustist 2022. aasta jaanuarini Komisjonile kättesaadav statistika näitas, et teatavate kolmandate riikide puhul oli paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi alusel mõõdetud elukalliduse muutus alates kolmandates riikides töötavatele Euroopa Liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele teenistuskoha riigi vääringus makstavate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide viimasest kehtestamisest, st alates 1. juulist 2021, üle 5 %. Personalieeskirjade X lisa artikli 13 teise lõigu kohaselt tehakse sellisel juhul paranduskoefitsiendi vahepealne ajakohastamine personalieeskirjade XI lisas sätestatud korras. Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.1, toimus vahepealne ajakohastamine tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2022. Personalieeskirjade artiklis 65 osutatud summade ajakohastamise tulemusena on ajakohastatud kõiki paranduskoefitsiente, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa Liidu ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes, arvestamata personalieeskirjade X lisa artiklis 13 sätestatud 5 % piiri. Vahepealsel ajakohastamisel esitati Eurostati arvutatud ostujõu pariteedid ja nendest tulenevad paranduskoefitsiendid vastavalt seisuga 1. august, 1. september, 1. oktoober, 1. november, 1. detsember 2021 ja 1. jaanuar 2022. Seetõttu avaldas komisjon 15. juunil 2022 ELT C-seerias kuus tabelit, millest igaühes käsitletakse ühte kuud ning täpsustatakse asjaomased riigid, vastavad paranduskoefitsiendid ja nende kohaldamise kuupäevad, nagu on näidatud käesoleva aruande V lisas. 4.1.4.Periood alates 2022. aasta veebruarist 2022. aasta juunini Komisjonile kättesaadav statistika näitab, et teatavate kolmandate riikide puhul on paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi alusel mõõdetud elukalliduse muutus alates kolmandates riikides töötavatele ELi ametnikele ning ajutistele ja lepingulistele töötajatele teenistuskoha riigi vääringus makstavate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide viimasest kehtestamisest üle 5 %.

Personalieeskirjade X lisa artikli 13 teise lõigu kohaselt tehakse sellisel juhul paranduskoefitsiendi vahepealne ajakohastamine personalieeskirjade XI lisas sätestatud korras. Vahepealsel ajakohastamisel määrati kindlaks paranduskoefitsiendid, mis põhinevad Eurostati esitatud ostujõu pariteetidel vastavalt 1. veebruari, 1. märtsi, 1. aprilli, 1. mai ja 1. juuni 2022. aasta seisuga. Seetõttu avaldab komisjon 2022. aasta lõpuks ELT C-seerias viis tabelit, millest igaühes käsitletakse ühte kuud ning täpsustatakse asjaomased riigid, vastavad paranduskoefitsiendid ja nende kohaldamise kuupäevad, nagu on näidatud käesoleva aruande III lisas. 5.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 2022. aasta ajakohastamiste mõju eelarvele Käesolevas jaos esitatakse üksikasjalik prognoos ELi töötajate töötasude ja pensionide 2022. aasta ajakohastamise mõju kohta eelarvele. 5.1.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide vahepealne ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade artikli 65 lõige 2) Personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teises lõigus osutatud summade ajakohastamisel on finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud töötajate kuludega kõigis institutsioonides ja asutustes, mille suhtes personalieeskirju kohaldatakse. Miljonites eurodes Rubriik 7 Muud rubriigid (1–6) Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele +177,4 +177,4 +177,4 +51,6 +51,6 +51,6 Hinnanguline mõju tuludele +31,3 +31,3 +31,3 +8,7 +8,7 +8,7 5.2.ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade artikli 64 teine lõik, XIII lisa artikli 20 lõige 1) ELi liikmesriikides väljaspool Brüsselit ja Luxembourgi töötavate ELi töötajate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamisel alates 1. jaanuarist 2022 on finantsmõju mitmele eelarvereale, mis on seotud töötajate kuludega. Miljonites eurodes Rubriik 7 Muud rubriigid (1–6) Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele +4,8 +4,8 +4,8 +8,0 +8,0 +8,0 5.3.ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide iga-aastane ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teine lõik) Personalieeskirjade artikli 65 lõike 1 teises lõigus osutatud summade iga-aastasel ajakohastamisel on finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud töötajate kuludega kõigis institutsioonides ja asutustes, mille suhtes personalieeskirju kohaldatakse. Miljonites eurodes Rubriik 7 Muud rubriigid (1–6) Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele +75,7 +151,5 +151,5 +22,3 +44,5 +44,5 Hinnanguline mõju tuludele +12,2 +24,3 +24,3 +3,4 +6,8 +6,8 5.4.ELis töötavate ELi ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastane ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade artikli 64 teine lõik, XIII lisa artikli 20 lõige 1) ELi liikmesriikides väljaspool Brüsselit ja Luxembourgi töötavate ELi töötajate töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamisel alates 1. juulist 2022 on finantsmõju mitmele eelarvereale, mis on seotud töötajate kuludega. Miljonites eurodes

Rubriik 7 Muud rubriigid (1–6) Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele –1,8 –3,7 –3,7 +3,7 +7,4 +7,4 5.5.2020. aasta iga-aastasel ajakohastamisel erandiklausli rakendamise tulemusel peatatud erinäitaja taastamine (2,5 %) personalieeskirjade XI lisa artikli 11 alusel Erandiklausli rakendamise tulemusel peatatud erinäitaja tagantjärele kohaldamine (2,5 %), mis jõustub 1. juulil 2022 ning mida kohaldatakse ELi töötajate töötasude ja pensionide suhtes, avaldab finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud töötajate kuludega kõigis institutsioonides ja asutustes, mille suhtes personalieeskirju kohaldatakse. Miljonites eurodes Rubriik 7 Muud rubriigid (1–6) Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Aasta

2022 Aasta

2023 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele +94,7 +189,4 +189,4 +27,8 +55,6 +55,6 Hinnanguline mõju tuludele +15,2 +30,4 +30,4 +4,2 +8,5 +8,5 5.6.Sääst, mis tuleneb 2020. aastal erandiklausli kohaldamisest ja üldise erinäitaja (2,5 %) automaatsest peatamisest. Erandiklausli kohaldamine 2020. aastal lükkas edasi 2020. aasta üldise erinäitaja rakendamise. Sellel on finantsmõju kõigile eelarveridadele, mis on seotud töötajate kuludega kõigis institutsioonides ja asutustes, mille suhtes personalieeskirju kohaldatakse. Miljonites eurodes Rubriik 7 Muud rubriigid (1–6) Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta

2022 Järgnevad aastad Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta

2022 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele –110,0 –220,0 –234,6 –1,0 –23,5 –47,5 –50,2 –0,2 Hinnanguline mõju tuludele –19,1 –38,6 –40,8 –0,2 –4,0 –8,0 –8,5 –0,0 5.7.Kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide 2022. aasta iga-aastane ajakohastamine (personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimene lõik) Kolmandates riikides töötavate ELi töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastasel ajakohastamisel alates 1. juulist 2022 on finantsmõju mitmele eelarvereale, mis on seotud töötajate kuludega rubriigis 7. Miljonites eurodes Rubriik 7 Aasta

2021 Aasta

2022 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele +0,92 +1,84 +1,84 5.8.Kolmandates riikides töötavate ELi ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine 2022. aastal (personalieeskirjade X lisa artikli 13 teine lõik) 5.1.1.Periood alates 2021. aasta augustist 2022. aasta jaanuarini Kolmandates riikides töötavate ELi töötajate töötasude suhtes kohaldatavate teatavate paranduskoefitsientide vahepealsel ajakohastamisel alates 1. augustist 2021, 1. septembrist 2021, 1. oktoobrist 2021, 1. novembrist 2021, 1. detsembrist 2021 ja 1. jaanuarist 2022 on finantsmõju mitmele eelarvereale, mis on seotud töötajate kuludega rubriigis 7. Miljonites eurodes Rubriik 7 Aasta

2021 Aasta

2022 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele –0,04 –0,07 –0,07 5.1.2.Periood alates 2022. aasta veebruarist 2022. aasta juunini

Kolmandates riikides töötavate ELi töötajate töötasude suhtes kohaldatavate teatavate paranduskoefitsientide vahepealsel ajakohastamisel alates 1. veebruarist 2022, 1. märtsist 2022, 1. aprillist 2022, 1. maist 2022 ja 1. juunist 2022 on finantsmõju mitmele eelarvereale, mis on seotud töötajate kuludega rubriigis 7. Miljonites eurodes Rubriik 7 Aasta

2021 Aasta

2022 Järgnevad aastad Hinnanguline mõju kuludele –0,01 –0,01 –0,01 6.Meetodi mõju ja jätkusuutlikkus kiire inflatsiooni tingimustes 6.1.Taust Nõukogu võttis 6. septembril 2022 vastu oma seisukoha Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta. Nõukogu märkis oma avalduses, et valitsev inflatsioonikeskkond seab ELi eelarve märkimisväärse surve alla, mistõttu tuleb kasutusele võtta erivahendid, mida saaks muul viisil kasutada. Lisaks väljendas nõukogu muret negatiivse mõju pärast, mida palkade automaatne indekseerimine võib avaldada ELi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale. Sellega seoses palus nõukogu komisjonil ELi toimimise lepingu artikli 241 alusel ja 2022. aasta septembri lõpuks „hinnata ELi töötajate palkade automaatse ajakohastamise mõju ja jätkusuutlikkust kiire inflatsiooni tingimustes ning esitada nõukogule asjakohased ettepanekud halduskuludele avalduva surve leevendamiseks“. Komisjoni vastus nõukogu taotlusele esitati 29. septembril 2022. Oma vastuses selgitas komisjon, et tal ei ole vajalikke lõplikke statistilisi andmeid, et teha selline hindamine 2022. aasta septembri lõpuks. Lisaks tuletas komisjon meelde, et ELi töötajate palkade automaatse ajakohastamise mõju ja jätkusuutlikkust on pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu lisasid selle 2014. aastal personalieeskirjadesse, põhjalikult käsitletud 2022. aasta aprillis komisjoni aruandes personalieeskirjade XI lisa ja artikli 66a kohaldamise kohta, kuigi mitte kiire inflatsiooni tingimustes, mis ilmnesid pärast 2022. aasta aprilli aruande jaoks analüüsitud perioodi. Lõpetuseks märkis komisjon, et käesolevas aruandes iga-aastase töötasude ajakohastamise eelarvemõju kohta, mis tuleb personalieeskirjade artikli 65 kohaselt esitada 2022. aasta lõpuks, antakse hinnang 2022. aasta palkade automaatse ajakohastamise mõju ja jätkusuutlikkuse kohta kiire inflatsiooni tingimustes. 6.2.Meetodi toimimine kiire inflatsiooni tingimustes Pärast palkade automaatse ajakohastamise meetodi mõju ja jätkusuutlikkuse hindamist pärast selle kasutuselevõttu 2014. aastal, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni aruandes XI lisa kohta, saab pärast 2022. aasta ajakohastamise tsükli lõppu teha järgmised põhijäreldused: -Kajastades liikmesriikide poliitikat seoses töötasude arenguga, tagab üldine erinäitaja, et ELi töötajate ostujõud areneb samamoodi nagu liikmesriikide keskvalitsuste ametnikel. See kehtib ka 2022. aasta ajakohastamise kohta, kus ELi liikmesriigid üldiselt otsustasid oma riigiteenistujate puhul inflatsioonipõhiseid kohandusi mitte teha. See otsus kajastub täielikult meetodis, millel on sama mõju ELi ametnikele (st –3,9 %). -Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ELi töötajate inflatsiooni mõõtmise ühisindeks on näidanud oma asjakohasust kiire inflatsiooni kontekstis. Kuna see on mõeldud kajastama ELi töötajate spetsiifilisi tarbimisharjumusi, mitte elanikkonna tarbimisharjumusi üldiselt, olid tulemused märkimisväärselt väiksemad kui Belgias ja Luksemburgis mõõdetud riiklik inflatsioon. Sel aastal on ühisindeks (8,6 %) ligikaudu 20 % väiksem kui Belgias ja Luksemburgis 2021. aasta juulist kuni 2022. aasta juulini mõõdetud riiklik inflatsioon (st vastavalt 10,5 % ja 10,3 %). See mõjutas märkimisväärselt 2022. aasta ajakohastamise näitajat (4,4 %). -Paljud ELi liikmesriigid kehtestasid ühekordsed sotsiaalmeetmed, et kaitsta oma riigiteenistujate ostujõudu. Enamik neist ühekordsetest sotsiaalmeetmetest, mida meetod ei hõlma, mõjutasid liikmesriikide keskvalitsuste riigiteenistujaid, kuid neid ei kohaldatud ELi ametnike suhtes. -Mis puudutab ELi töötajate võrdse ostujõu põhimõtte rakendamist olenemata nende teenistuskohast, siis on praegune meetod osutunud sama tõhusaks. Eelkõige võeti kasutusele personalieeskirjade XI lisa artiklis 8 sätestatud mehhanismid, mis on kehtestatud selleks, et tulla toime kiire inflatsiooni olukorraga konkreetsetes ELi liikmesriikides ja viia inflatsiooni olukord mitmes liikmesriigis paremini kooskõlla, nagu on selgitatud 4. peatükis. Vaatlusperioodil täheldatud kiire inflatsiooni keskkonna tulemusel ajakohastati meetodiga üldiselt igal aastal 4,4 %, mis vastab vähem kui poolele samal perioodil riigi tasandil mõõdetud inflatsioonist. See kinnitab, et ELi töötajate töötasu ei ole inflatsiooniga indekseerimine. Samal ajal näitab see näitaja probleeme ELi avaliku teenistuse üldise atraktiivsusega, kuna see süvendab veelgi ELi töötajate ostujõu vähenemise suundumust. 6.3.2022. aasta automaatse ajakohastamise mõju eelarvele ja jätkusuutlikkus kiire inflatsiooni tingimustes Töötasude ja pensionide ajakohastamine 2022. aastal (4,4 %) on suurim alates personalieeskirjade muudatuste jõustumisest, millega kehtestati 2014. aastal töötasude ja pensionide ajakohastamise praegune meetod. See tuleneb nii kiire inflatsiooni olukorrast kui ka liikmesriikide keskvalitsuste riigiteenistujate reaalpalkade muutumisest. Sellised tegurid nagu COVID-19 puhang ja Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu aitasid kaasa kiire inflatsiooni keskkonna kujunemisele, mida täheldati 2022. aasta ajakohastamise asjaomasel võrdlusperioodil. Kuid nagu punktis 6.2 kirjeldatud, on meetodi tulemuseks iga-aastane 4,4 % suurune ajakohastamine, mis vastab vähem kui poolele samal perioodil riigi tasandil mõõdetud inflatsioonist. Meetodi leevendav mõju kiire inflatsiooni perioodil näitab, et kaasseadusandjate 2014. aastal tehtud otsus võtta arvesse üksnes liikmesriikide ametnike ostujõudu, on kiire inflatsiooni perioodil asjakohane. Kui liikmesriikide rahanduses on tõepoolest kindlaks määratud ja jätkusuutlikuks peetud nende riigiteenistujate teatavat ostujõu taset (mis suurendab või vähendab oma riigiteenistujate ostujõudu vastavalt inflatsioonile liikmesriigis), on sama põhimõtte kohaldamine ELi ametnike suhtes eelarve seisukohast tõenäoliselt samamoodi asjakohane. Kuna XI lisa käsitlevas komisjoni aruandes jõuti järeldusele, et meetod on piisav (koos paranduskoefitsientide võimaliku paranemisega), ei saa 2022. aasta ajakohastamise jätkusuutlikkust ja mõju eelarvele kiire inflatsiooni kontekstis vaadelda eraldi meetodi muudest omadustest, nagu Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ELi töötajate inflatsiooni mõõtmise ühisindeks või erandiklausel.