P9_TA(2022)0068

Uus 2020. aasta järgne ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2022. aasta resolutsioon uue 2020. aasta järgse ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta (sh töötajate parema kaitsmise kohta kahjulike ainetega kokkupuutumise, tööstressi ja korduvatest liigutustest põhjustatud vigastuste eest) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 153 ja 168,

— võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalharta artiklit 3,

— võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 3,

— võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ja soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas,

— võttes arvesse ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 8.8 „Töötajate õiguste kaitse ja ohutu töökeskkonna edendamine“,

— võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osalised on EL ja kõik selle liikmesriigid,

— võttes arvesse ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli aruannet „AR6 Climate Change 2021: the Physical Science Basis“ (Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus),

— võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) vaimse tervise Euroopa tegevusraamistikku 2021–2025 (1),

— võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2),

— võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021)0044),

— võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2021. aasta teatist „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Tööohutus ja töötervishoid muutuvas töömaailmas“ (COM(2021)0323),

— võttes arvesse komisjoni eksperdirühma 23. juuni 2021. aasta arvamust tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta „Tervishoiutöötajate ja muude elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamine“,

— võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 ühiselt välja kuulutasid, ja eriti selle 5.–10. põhimõtet,

— võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava,

— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. mai 2021. aasta Porto deklaratsiooni,

— võttes arvesse nõukogu 2019. aasta oktoobri järeldusi majanduse ja heaolu kohta, milles rõhutatakse vaimse tervise edendamise otsustavat tähtsust töökohal,

— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027“,

— võttes arvesse ELi vaimse tervise ja heaolu tegevusraamistikku, mis võeti vastu 21.–22. jaanuaril 2016 toimunud vaimse tervise ja heaolu ühismeetme lõppkonverentsil (3),

— võttes arvesse ELi puuetega inimeste õiguste strateegiat aastateks 2021–2030,

— võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite digiüleminekut käsitlevat raamlepingu rakendamise esimest ühist aruannet,

— võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 24. aprilli 2020. aasta suuniseid „COVID–19: tagasi tööle. Töökohtade ümberkorraldamine ja töötajate kaitse“,

— võttes arvesse EU-OSHA 22. oktoobri 2021. aasta aruannet „Telework and health risks in the context of the COVID–19 pandemic: evidence from the field and policy implications“ (Kaugtöö ja terviseriskid COVID–19 pandeemia kontekstis: valdkonna tõendusmaterjal ja mõju poliitikale),

— võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (4),

— võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (5),

— võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (6),

— võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (7),

— võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digitaalarenguga seotud tööhõive uued vormid (8),

— võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (9),

— võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

— võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9–0023/2022),

A. arvestades, et inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse tuleb tagada kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel;

B. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirja kohaselt on tervis „täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte üksnes haiguse või puude puudumine“ (10),

C. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni määratluse kohaselt on vaimne tervis „heaoluseisund, milles inimene realiseerib oma võimeid, tuleb toime igapäevase elu pingetega, suudab töötada tulemusrikkalt ja viljakalt ning on võimeline andma oma panuse ühiskonna heaks“ (11);

D. arvestades, et 2018. aastal toimus 27 liikmesriigis enam kui 3 300 surmaga lõppenud õnnetust ja 3,1 miljonit surmaga mittelõppenud õnnetust; arvestades, et igal aastal sureb tööga seotud haigustesse enam kui 200 000 töötajat (12); arvestades, et need andmed ei hõlma kõiki deklareerimata tööst põhjustatud õnnetusi, mistõttu võib eeldada, et tegelikud arvud ületavad oluliselt ametlikku statistikat (13); arvestades, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) andmetel oli 2017. aastal 20 % Euroopa töökohtadest halva kvaliteediga ning ohustasid töötajate füüsilist ja vaimset tervist; arvestades, et 14 % töötajatest on puutunud kokku suurte psühhosotsiaalsete riskidega (14); arvestades, et 23 % Euroopa töötajatest on veendunud, et nende ohutus või tervis on nende töö tõttu ohus; arvestades, et 2015. aastal leiti Euroopa töötingimuste uuringus, et 21 % Euroopa töökohtadest olid kõrgetasemelised töökohad (15); arvestades, et 2020. aasta Euroopa töötingimuste uuringu välitöö peatati COVID–19 pandeemia puhangu tõttu, kuid see käivitati uuesti 2021. aasta juulis eesmärgiga see avaldada 2022. aasta lõpus;

E. arvestades, et tööga seotud vigastuste oht on rohkem kui kolm korda suurem töötajate puhul, kes on töötanud oma töökohal vähem kui neli nädalat, võrreldes nendega, kes on töötanud oma töökohal rohkem kui aasta (16);

F. arvestades, et tööõnnetuste ja surmade arvu vähenemise osas ei ole kõikides riikides sama suundumus;

G. arvestades, et Euroopa vähktõvevastase võitluse kava eesmärk on vähendada vähktõvest tingitud haiguskoormust patsientidele, nende peredele ja tervishoiusüsteemidele; arvestades, et vähktõbi on tööga seotud surmade peamine põhjus ja see põhjustab 52 % kõigist tööga seotud surmajuhtumitest ELis; arvestades, et kantserogeenide tõttu sureb tööga seotud vähki igal aastal hinnanguliselt 100 000 inimest (17); arvestades, et eri asutused, sidusrühmad ja WHO on kindlaks määranud 50–70 ainet või ainerühma töökohal esinevate kantserogeenide, mutageenide ja reproduktiivtoksiliste ainete tähtsusjärjestustes, mille jaoks on vaja siduvaid piirnorme; arvestades, et töökohal puutuvad töötajad sageli kokku mitme eri ainega, mis võib suurendada terviseriske, avaldada kahjulikku mõju reproduktiivsüsteemile, sh vähendada viljakust või põhjustada viljatust ning mõjuda negatiivselt loote arengule ja imetamisele;

H. arvestades, et asbestiga kokkupuude nõuab Euroopas igal aastal umbes 88 000 inimelu, põhjustades 55–75 % tööga seotud kopsuvähi juhtudest, ning arvestades, et asbest on 45 % kopsuvähi juhtude puhul peamine põhjus (18); arvestades, et hinnangute kohaselt kasvab sellest kokkupuutest tingitud suremus jätkuvalt kuni 2020. aastate lõpuni ja 2030. aastatel (19); arvestades, et kuigi asbest on ELis keelatud alates 2005. aastast, leidub seda endiselt paljudes haldushoonetes, koolides, elamutes, taristutes, ühistranspordirajatistes ja veevarustusvõrkudes; arvestades, et 80 % ELi liikmesriikides töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähktõve juhtudest on seotud asbestiga;

I. arvestades, et selliseid tegureid nagu kiirgust, stressi, töökorraldust ja töötingimusi seostatakse kõiki tööga seotud vähiga; arvestades, et nahavähk on üks levinumaid kutsehaigusi, mille esinemissagedus suureneb erinevate tegurite, sealhulgas kliimamuutuste tõttu, ning ainult väga väike osa tööga seotud nahavähkidest on Euroopas tunnistatud kutsehaiguseks; arvestades, et välitingimustes töötavad töötajad, eelkõige põllumajandus-, metsandus-, ehitus- ja turismisektori töötajad, seisavad ultraviolettkiirgusega kokkupuute kõrge taseme tõttu silmitsi märkimisväärse riskiga mittemelanoomse nahavähi tekkeks; arvestades, et tervishoiu- ja hädaabisektori töötajad, kellel on hädaolukorraks valmisolekus ja hädaolukorrale reageerimises oluline roll, näiteks tuletõrjujad ja õed, seisavad samuti silmitsi sarnase kokkupuute ja täiendava stressiga, mis tuleneb suurenenud töökoormusest, mis võib suurendada psühhosotsiaalseid riske; arvestades, et veel puudub Euroopa ühine lähenemisviis UV-kiirguse ennetamisele (20); arvestades, et praegu puuduvad ELi tasandil usaldusväärsed ja võrreldavad andmed töökohas vähktõvega kokkupuutumise riskitegurite kohta (21); arvestades, et 2 % ELi vähktõvest tingitud haiguskoormusest võib seostada ioniseeriva kiirgusega ning et kokkupuude radooni ja selle lagunemissaadustega siseruumides on teine peamine kopsuvähi põhjustaja Euroopas (22) (23);

J. arvestades, et kliimamuutused on juba avaldanud ja avaldavad ka edaspidi kahjulikku mõju inimeste tervisele, tööohutusele ja töötingimustele; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimase aruande kohaselt mõjutavad töötingimusi üha enam olulised muutused ilmastikumustrites, nagu kuumalained ja tugevad sademed; arvestades, et suurem kokkupuude töökohal kõrge temperatuuriga suurendab kuumarabanduse, dehüdratsiooni, väsimuse, keskendumisvõime puudumise ja krooniliste haiguste tüsistuste ohtu; rõhutab, et tööga seotud haigusi, mida seostatakse bioloogiliste mõjuritega, mõjutavad ka kliimamuutused, näiteks võib temperatuuri tõus mõjutada bioloogiliste mõjurite vektorite (puugid, sääsed) geograafilist levikut, hõlbustades seeläbi uute haiguste levikut konkreetses piirkonnas; arvestades, et on oluline kohandada töötavasid, et võtta arvesse kliimamuutuste mõju (24);

K. arvestades, et hea psühhosotsiaalne töökeskkond soodustab töötajate vaimset ja füüsilist heaolu; arvestades, et psühhosotsiaalsed riskid võivad tuleneda halvast töö kavandamisest, korraldamisest ja juhtimisest, kuid ka puudulikust tööga seotud sotsiaalsest kontekstist ning põhjustada negatiivseid psühholoogilisi, füüsilisi ja sotsiaalseid tagajärgi, näiteks stressi, ärevust, läbipõlemist ja depressiooni, mis kuuluvad töötajate teatatud tööst tingitud terviseprobleemide suuruselt teise rühma (25); arvestades, et tööstress võib märkimisväärselt suurendada luu- ja lihaskonna vaevuste, südamehaiguste, autoimmuunhaiguste ning reumaatiliste ja krooniliste põletikuliste haiguste vallandumise ja ägenemise riski (26); arvestades, et Eurofoundi ja EU–OSHA andmetel kogeb üle 25 % Euroopa töötajatest liigset tööstressi; arvestades, et 51 % ELi töötajatest ütleb, et stress on nende töökohal tavaline ja ligi 80 % juhtidest on mures tööstressi pärast (27), mis näitab, et psühhosotsiaalsed riskid teevad muret suuremale osale ettevõtetest (28); arvestades, et üle poole kõigist ELis kaotatud tööpäevadest on põhjustatud tööstressist (29); arvestades, et psühhosotsiaalseid riske käsitlevad lähenemisviisid ja õigusaktid varieeruvad eri liikmesriikides suuresti; arvestades, et töökohal rakendatavatele strateegiatele tähelepanu pööramine võib positiivselt mõjutada Euroopa elanikkonna vaimset tervist ja heaolu; arvestades, et vaimse tervise probleemide ennetamine ja vaimse tervise edendamine aitab samuti kaasa asjakohase tervisega seotud riskikäitumise, näiteks alkoholi, narkootikumide ja tubaka tarbimise, kehalise passiivsuse ja kehva toitumise, vähendamisele; arvestades, et psühholoogilise ja füüsilise heaolu paranemine on otseselt seotud parema tulemuslikkusega töökohal;

L. arvestades, et töökohad võivad vastavalt oma logistilistele vahenditele etendada olulist rolli rahvatervises, edendades tervislikke eluviise, soodustades sporditegemist ja kehalist aktiivsust ning edendades laiemalt töötajate seas tervist kõigis selle aspektides;

M. arvestades, et terviseteadlikkus mängib olulist rolli terviseohtude mõjuks ettevalmistumisel ja selle leevendamisel ning aitab elanikkonnal paremini mõista vastumeetmeid ja mitmesuguste terviseohtude riskihindamist;

N. arvestades, et COVID–19 pandeemia on selgelt näidanud vajadust tagada töötajate, sealhulgas nende vaimse tervise ohutus ja kaitse; arvestades, et see on toonud esile rahvatervisesse investeerimise tähtsuse; arvestades, et COVID–19 pandeemia on põhjustanud kaugtöö kiire kasvu, kusjuures peaaegu pooled kõigist ELi töötajatest töötavad liikumispiirangute ajal vähemalt osaliselt kodust (30), võttes samal ajal suuremaid hoolduskohustusi; arvestades, et kaugtööl on tõendatud suur mõju tööaja korraldusele, kuna see suurendab paindlikkust ja töötajate pidevat kättesaadavust (31), mis sageli toob kaasa konflikti töö- ja eraelu vahel; arvestades, et kaugtöö kasutamise määr jääb arvatavasti kõrgemaks kui enne COVID–19 kriisi või suureneb veelgi (32); arvestades, et kaugtöö toimis kriisi ajal puhvrina ja võimaldas säilitada töökohti, mis muul juhul oleks ära kaotatud (33); arvestades, et kaugtöö annab töötajatele ka vabaduse oma tööaja ja ajakava kohandamiseks vastavalt oma isiklikele ja perekondlikele vajadustele (34); arvestades, et mõned uuringud viitavad sellele, et arusaam kaugtööst on alates pandeemia algusest olulisel määral paranenud, mis on omakorda väljendunud hübriidtööalase töökorralduse üldises eelistamises (35);

O. arvestades, et igapäevaselt kodus töötavatel inimesetel on kaks korda suurem oht töötada üle 48 tunni nädalas ja neil on oht, et tööpäevade vahel puhatakse vähem kui 11 tundi; arvestades, et peaaegu 30 % kaugtöötajatest teatavad, et töötavad vabal ajal iga päev või mitu korda nädalas, samas kui kontoripõhistest töötajatest teeb seda vähem kui 5 %, ja et kaugtöötajatel on suurem oht töötada ebakorrapäraselt; arvestades, et psühhosotsiaalsed riskid on kõige sagedasemad kaugtööga seotud terviseriskid (36); arvestades, et kaugtöö suurem levimus on kaasa toonud ka selliste füüsiliste probleemide sagenemise nagu luu- ja lihaskonna vaevused seoses istuva eluviisiga, kehvade ergonoomiliste tingimustega, pika tööaja ja tööstressiga;

P. arvestades, et muutuv tööturg võib mõjutada töötervishoidu ja tööohutust ning töötingimusi demograafiliste arengute kaudu, samuti selliste tegurite kaudu nagu uute tehnoloogiate, näiteks nanotehnoloogia ja tehisintellekti kasutuselevõtt, samuti olemasolevate tööriistade või masinate uued põlvkonnad, uued ained ja keemiatooted ning uut liiki töökohad; arvestades, et rohkem töötajaid on suundumas platvormitööle, ebatraditsioonilisele tööle või ebatüüpilisse töösuhtesse;

Q. arvestades, et COVID–19 kriis on esile toonud ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate, sealhulgas digitööplatvormide töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vähekaitstuse; arvestades, et platvormitöö osakaalu kasv tööturul tõenäoliselt jätkub; arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjad on töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohaldamisalast välja jäetud, kuna nad ei ole hõlmatud töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate ELi õigusaktidega; arvestades, et platvormitöötajatel võivad esineda suuremad tervise- ja ohutusriskid, mis ei piirdu üksnes füüsilise tervisega, vaid võivad mõjutada ka psühhosotsiaalset tervist ettearvamatu tööaja, tööintensiivsuse, konkurentsikeskkonna, teabe ülekülluse ja isolatsiooni tõttu; arvestades, et algoritmiline haldamine toob töö tuleviku jaoks kaasa uusi probleeme, mis võivad töötajatele põhjustada liigse kiiruse ja tõhususega seotud survet; arvestades, et selline juhtimisstiilis võib kahjustada transpordi- ja tarnesektoris platvormitöötajate, eriti jalgratturite kui vähem kaitstud liiklejate ohutust ning seada ohtu teisi liiklejaid; arvestades, et naissoost platvormitöötajatel, eelkõige naisautojuhtidel ning eramutes koristus- ja hooldusteenuseid osutavatel naistel, võib olla suurem oht langeda seksuaalse ahistamise ja vägivalla ohvriks ning nad võivad jätta sellest teatamata, sest neil puuduvad teavitusvahendid, neil puudub kokkupuude inimesest personalijuhiga või nad kardavad halba hinnangut ja tulevaste töövõimaluste kaotamist; arvestades, et platvormitöös esinevast seksuaalsest ahistamisest ja vägivallast jäetakse sageli teatamata (37);

R. arvestades, et COVID–19 pandeemia on näidanud, et töökohad võivad samuti olla peamisteks nakkuse leviku keskusteks; arvestades, et Euroopa hooajatöötajate ebakindlad töö- ja elutingimused, eelkõige põllumajandussektoris, olid juba enne COVID–19 kriisi hästi dokumenteeritud (38); arvestades, et murettekitavad teated piiriüleste ja hooajatöötajate töö- ja elutingimustega seotud õiguste rikkumiste kohta on näidanud, et nende olukord halvenes pandeemia ajal veelgi; arvestades, et lühiajalisi ülesandeid täitvad töötajad elavad sageli hulgakesi koos, kus sotsiaalne distantseerumine on keerukas ja mis suurendab nende nakatumisohtu; arvestades, et ulatuslikud COVID–19 nakkuspuhangud leidsid aset majandussektorites, näiteks toiduainete töötlemises; arvestades, et ebakindlad töövormid, näiteks üleminekutöö, fiktiivne füüsilisest isikust ettevõtja ja alltöövõtuahelas töötamine, jätavad töötajad regulaarselt tööohutuse ja töötervishoiu teenustest ja koolitusest välja; arvestades, et Euroopa Tööjõuameti (ELA) eesmärk on tagada tööjõu õiglane liikuvus, aidates liikmesriikidel ja komisjonil tõhusalt kohaldada ja jõustada liidu õigusakte, mis on seotud tööjõu liikuvusega ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega ELis, sealhulgas teatada võimalikest rikkumistest, nagu töötingimuste ning tervishoiu- ja ohutuseeskirjade rikkumine, kui nad oma ülesannete täitmisel selliseid rikkumisi avastavad;

S. arvestades, et ennetus, teadlikkuse suurendamine, heaoluga seotud tegevus ning töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri edendamine võivad anda positiivseid tulemusi töötajate tervise parandamisel ning pakkuda uusi töö- ja vabatahtliku tegevuse võimalusi;

T. arvestades, et tööinspektsioonil on oluline roll töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate poliitikameetmete elluviimisel piirkondlikul ja kohalikul tasandil; arvestades, et ILO soovituses toetatakse, et 10 000 töötaja kohta peaks olema vähemalt üks tööinspektor, et teostada tõhusaid ja õigeaegseid inspektsioone igasuguse väärkohtlemise kaotamiseks; arvestades, et EU–OSHA uuringu kohaselt väidab 88 % tööandjatest, et õigusaktide järgimine on peamine põhjus, miks nad tegelevad töötervishoiu ja tööohutuse haldamisega (39);

U. arvestades, et COVID–19 pandeemia tõttu lasuvad tervishoiutöötajatel erakordsed nõudmised; arvestades, et nõudlik töökeskkond ning isikliku ja pere turvalisusega seotud hirmud on avaldanud negatiivset psühholoogilist mõju; arvestades, et tervishoiutöötajad kogevad võrreldes teiste valdkondade spetsialistidega suuremat stressi, ärevust ja depressiooni (40); arvestades, et Euroopa Liit peab COVID–19 kriisist õppima ja looma tõhusa süsteemi, et koordineerida reageerimist mis tahes tulevastele rahvatervise ohtudele, sealhulgas ennetamise, valmisoleku ja reageerimise kavandamine töökohal;

V. arvestades, et COVID–19 pandeemia on heitnud valgust soolisele ebavõrdsusele ja seda süvendanud; arvestades, et enamik elutähtsate kutsealade töötajaid tervishoiu-, sotsiaal-, haridus- ja hooldussektori eesliinil on naised; arvestades, et pandeemia haripunktis seisid need naistöötajad silmitsi pikkade töötundidega ning andsid teada probleemidest töö- ja eraelu ühitamisel; arvestades, et kuigi neid kutsealasid peetakse elutähtsateks, on need siiski ühed kõige alahinnatumad ja -tasustatumad töökohad ELis; arvestades, et naised on olnud COVID–19 kriisi tõttu eriti suures ohus ning sellest kriisist tulenevad majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed mõjutavad neid tõsisemalt (41);

W. arvestades, et töötervishoiu ja -ohutuse suhtes on oluline kohaldada soolist perspektiivi, kuna töötajad võivad olenevalt nende soost eri ainete või riskidega rohkem kokku puutuda ja olla nende suhtes vähem kaitstud; arvestades, et õiguse mitte olla kättesaadav kontekstis tuleks käsitleda soolisi aspekte;

X. arvestades, et töökohal ohtlike ainete ja muude riskiteguritega kokkupuutumise vastu võitlemine on tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks eriti oluline, sest mõned kõige vähekaitstud töötajate kategooriad võivad samuti kannatada selliste ainete ja riskiteguritega suurema kokkupuutumise all; arvestades, et puuetega inimesed, noored ja eakad on COVID–19 kriisi kontekstis eriti vähekaitstud; arvestades, et nad kannatavad tõenäoliselt ebaproportsionaalselt ja et neil on vajadus spetsiifilise toe järele, mida tuleb pandeemiale reageerimisel töötervishoiu ja tööohutuse strateegias arvesse võtta; arvestades, et puuetega või krooniliste haigustega inimesed, või vigastustest ja haigustest taastuvad inimesed võivad taotleda individuaalset tuge ja töökoha kohandamist, kui nad soovivad tööturul osaleda; arvestades, et uuringud on näidanud, et sellistel rühmadel on suur vaimse tervise probleemide tekkimise risk; arvestades, et töökoha kohandamise ja mõistlike abinõude, sealhulgas hädaolukorras evakueerimise korra puudumine, eelkõige puuetega töötajate jaoks, võib põhjustada füüsilist, vaimset ja psühholoogilist pinget, mis võib seada ohtu nende töötajate tervise ja ohutuse, eriti kui puuetega inimeste jaoks ei ole tööga seotud digitaalsete vahendite täielikku kättesaadavust veel saavutatud;

Y. arvestades, et 2011. aastal ELis jõustunud puuetega inimeste õiguste konventsioonis on sätestatud, et osalisriigid rakendavad tõhusaid ja asjakohaseid abinõusid, kaasa arvatud vastastikune toetus, et võimaldada puuetega inimestel saavutada ja säilitada maksimaalset iseseisvust, täielikku füüsilist, vaimset, sotsiaalset ja kutsealast suutlikkust ning täielikku kaasatust ja osalust kõigis eluvaldkondades ning selles tunnistatakse puuetega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel, see hõlmab õigust teenida elatist vabalt valitud või tööturul tunnustatud kutsealal ning õigust puuetega inimestele avatud, kaasavale ja ligipääsetavale töökeskkonnale;

Z. arvestades, et Eurofoundi andmetel (42) ei ole ELi kodanikel võrdseid võimalusi naasta vigastuse või haiguse ajal või pärast seda tööle; arvestades, et vaid üks kolmest ELi töötajast, kelle igapäevast tegevust krooniline haigus tõsiselt või mõnevõrra piirab, teatab, et tema töökohta on ta terviseprobleeme arvesse võttes kohandatud; arvestades, et Eurofound juhtis samuti tähelepanu asjaolule, et madala haridustasemega töötajate ja madala kvalifikatsiooniga ametikohtadel töötavate töötajate puhul ei esine mitte ainult suurem tõenäosus krooniliste haiguste ja piiratud igapäevategevuse tekkeks, vaid nende jaoks kohandatakse ka väiksema tõenäosusega töökohta;

AA. arvestades, et teaduslikud teadmised mitmesuguste ohtudega kokkupuute kohta on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud; arvestades, et seetõttu tuleks ELi kutsehaiguste nimekirja ajakohastada; arvestades, et komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovituses 2003/670/EÜ Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta (43) soovitatakse liikmesriikidel võimalikult kiiresti lisada oma siseriiklikesse õigusaktidesse õigusnormid või haldussätted, mis käsitlevad kutsehaigusi seoses hüvitise saamisega; arvestades, et liikmesriigid peaksid oma siseriiklikus õiguses tagama, et igal töötajal on kutsehaiguste puhul õigus hüvitisele, kui tal on tervisehäired, mille päritolu ja olemus on tõendatult tööga seotud; arvestades, et kui kutsehaiguste tuvastamist ei ühtlustata, võib see kaasa tuua selliste ELi töötajate diskrimineerimise, kelle riigis on kutsehaiguste tuvastamise tase kas kõrgem või madalam;

AB. arvestades, et kõrged töötervishoiu ja tööohutuse standardid, töö- ja eraelu tasakaal, eakohane töökeskkond, madalamad kvantitatiivsed nõudmised ja autonoomne tööaja korraldus võiksid võimaldada eakatel vabatahtlikult tööturule jääda ja neid julgustada; arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata füüsiliselt või psühholoogiliselt väga nõudlikku tööd tegevate töötajate vajadustele;

AC. arvestades, et tööga seotud mootorsõidukite liiklusõnnetused leiavad aset töökohal ja tööga seotud sõidu ajal, enamasti ettevõtte sõidukiga; arvestades, et surmaga lõppenud tööõnnetustest ja liiklussurmadest teatatakse liikmesriikides erineval viisil, mistõttu on tööga seotud liiklusõnnetuste statistika võrdlemine keeruline; arvestades, et hinnanguliselt moodustavad tööga seotud liiklusõnnetused ligikaudu veerandi kuni enam kui kolmandiku kõigist tööga seotud surmajuhtumitest; arvestades, et ELis puudub tööga seotud liiklussurmade standardmääratlus; arvestades, et liiklusõnnetustes suremuse vähendamise jaoks on olemas mitu üleeuroopalist eesmärki, kuid mitte ükski neist ei puuduta otseselt tööga seotud liiklusõnnetusi;

AD. arvestades, et traditsioonilised terviseriskid, nagu suurte raskuste käsitsi teisaldamine, müra, ebamugavad tööasendid ja korduvad käteliigutused, ohustavad endiselt paljusid töötajaid ja neid rõhutati ohuna ka Eurofoundi viiendas töötingimuste uuringus (44); arvestades, et reumaatiliste haiguste ning luu- ja lihaskonna vaevuste riskitegurid töökohal hõlmavad vibratsiooni, raskuste tõstmist, ekraaniseadmetega töötamist, masinate ja raskete seadmete kasutamist; arvestades, et kõigist tööga seotud terviseseisunditest põhjustavad reumaatilised haigused ning luu- ja lihaskonna vaevused suurimat töövõime langust (45);

AE. arvestades, et tööga seotud südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigused on tööga seotud surmajuhtumite seas teisel kohal; arvestades, et kõrged psühholoogilised nõudmised, tööpinge, pikad töötunnid, vaimse tervise häired, ebakindlus töökohal ja kehaline passiivsus on kõik südame-veresoonkonna haigustega vahetult seotud (46);

AF. arvestades, et töötervishoidu ja tööohutust tuleb pidada eetiliseks ja sotsiaalseks kohustuseks ning rangeks seadusest tulenevaks nõudeks, mida ettevõtjad peavad täitma;

1. väljendab heameelt komisjoni strateegilise raamistiku üle ja eelkõige tööga seotud õnnetuste ja haiguste suhtes nulleesmärgipõhise lähenemisviisi kasutuselevõtu üle, sealhulgas peagi rakendatav uus sotsiaalnäitajate tulemustabel surmaga lõppenud tööõnnetuste kohta; väljendab siiski kahetsust, et töötervishoiu ja tööohutuse strateegia ambitsioonitase ei vasta selle nulleesmärgile ning kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis sellele eesmärgile vastavad; nõuab tööõnnetuste ja -surmade vähendamise tegevuskava koostamist koos piisava ELi ja riikliku rahastamisega liikmesriikidele, et viia lõpule üleminek surmade arvu nulltasemele; rõhutab, et nulleesmärk ei tohiks kaasa tuua tööga seotud õnnetustest ja haigustest alateatamist; kutsub komisjoni üles hõlmama nulleesmärgiga kõiki vigastusi ja õnnetusi ning füüsilist ja vaimset kurnatust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma palju rohkem ennetusstrateegiatele, näiteks tugevdades tööinspektsioone, riiklikke tervishoiu- ja ohutusteenistusi ning sotsiaalpartnerite dialoogi, tagamaks, et kõigil töötajatel, olenemata tööandja liigist või suurusest, on õigus võimalikult kõrgetasemelisele tervisekaitsele ja ohutusele; nõuab uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku 2021–2027 ulatuslikku rakendamist ja järelevalvet, võttes arvesse ka COVID–19 pandeemia mõju; nõuab strateegilise raamistiku korrapärast ajakohastamist ja praeguste riiklike strateegiate täiustamist kooskõlas tööturu arengu ning samal ajal toimuva digi- ja rohepöördega; on veendunud, et ELi töötervishoiu ja tööohutuse poliitikaga seotud mitmes aspektis on vaja tihedat koostööd sotsiaalpartneritega ja jõulisi seadusandlikke meetmeid, täiendamaks mitmesuguseid kavandatud pehmeid meetmeid, et viia nulleesmärk ellu; nõuab nulleesmärgipõhises lähenemisviisis selget keskendumist töötajate osalemisele ja sotsiaalpartneritega konsulteerimise tugevdamisele; peab tervitatavaks asjaolu, et 2023. aasta töötervishoiu ja tööohutuse tippkohtumisel keskendutakse eelkõige nulleesmärgipõhise lähenemisviisi edusammudele;

2. kutsub komisjoni üles suurendama oma eesmärke seoses tööga seotud vähiga võitlemisel Euroopa vähktõvevastase võitluse kava raames; nõuab direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest) ( 47 ) pidevat ja ambitsioonikat ajakohastamist, sealhulgas kehtestades pärast tegevuskava esitamist ja 2022. aasta lõpuks pärast töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomiteega konsulteerimist direktiivis viivitamata vähemalt 25 täiendava prioriteetse aine tööalase kokkupuute piirnormid; rõhutab sellega seoses, et komisjon peab tagama piisava arvu töötajaid, sealhulgas asjaomastes üksustes ja ametiasutustes; rõhutab, et põhjalike riiklike registrite loomine kõikide liikmesriikide jaoks võimaldaks koguda kogu Euroopas andmeid kõigi asjaomaste kantserogeenide kohta; nõuab tihedat koostööd ELi institutsioonide ja asjaomaste ametite, liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade vahel, ning sotsiaalpartnerite tihedat kaasamist kogutud andmete aktiivsesse kasutamisse, et võtta järelmeetmeid tööga seotud vähktõve vastu võitlemiseks koos vajalike seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmetega; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigil töötajatel on kooskõlas liikmesriikide tavadega õigus otsese ohu ja erakordselt ohtlike töötingimuste korral töötamine peatada;

3. 3 ja bioloogiliseks piirnormiks 150 μg pliid liitri vere kohta, mis on samm õiges suunas, ei taga kavandatav bioloogiline piirnorm naiste ja eelkõige rasedate nõuetekohast kaitset väljendab heameelt komisjoni poolt direktiivis 2004/37/EÜ võetud kohustuse üle vaadata läbi plii ning selle ühendite ja diisotsüanaatidega kokkupuute piirnormid; märgib, et kuigi Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) riskihindamise komitee soovitab kehtestada plii puhul õhukvaliteedi piirnormiks 4 μg/mja bioloogiliseks piirnormiks 150 μg pliid liitri vere kohta, mis on samm õiges suunas, ei taga kavandatav bioloogiline piirnorm naiste ja eelkõige rasedate nõuetekohast kaitset ( 48 ) ; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik plii ja selle ühenditega kokkupuute piirnormide muutmisega seotud ettepanekud tagavad võrdse kaitse kõigile töötajatele töökohal, olenemata nende soost; väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle lisada endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid määruse (EÜ) nr 1907/2006 ( 49 ) (REACHi määrus) kohaselt väga ohtlike ainete kategooriasse ning klassifitseerida need määruse (EÜ) nr 1272/2008 ( 50 ) kohaselt (CLP-määrus); rõhutab, et töötajaid tuleks endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalidega kokkupuutumise eest kaitsta ELi õigusaktidega; juhib tähelepanu asjaolule, et teatud toimingute automatiseerimine ja robotiseerimine võib töötajate töökohal kantserogeenidega kokkupuute ohtu märkimisväärselt vähendada; rõhutab lisameetmete võtmise vajadust, et ennetada, tuvastada ja paremini ära tunda tööst põhjustatud vähktõve, mis on seotud öötööga; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu rühmadele, kes puutuvad kokku ohtlike kemikaalidega, näiteks keemia- ja põllumajandussektori töötajatele, või eriti vähekaitstud töötajatele, näiteks rasedatele ja rinnaga toitvatele naistele;

4. 3 (1 000 kiudu/m3); kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku ELi raamdirektiivi kohta, mis käsitleb asbesti eemaldamise riiklikke strateegiaid; kutsub komisjoni üles ajakohastama direktiivi 2010/31/EL väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle esitada 2022. aastal seadusandlik ettepanek, et veelgi vähendada töötajate asbestiga kokkupuudet; kutsub komisjoni üles suurendama oma eesmärke ja esitama Euroopa strateegia kogu asbesti eemaldamiseks kooskõlas parlamendi resolutsiooniga soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest; kutsub komisjoni üles püüdlema ambitsioonikalt selle poole, et saavutada asbesti täielik eemaldamine, ning muutma direktiivi 2009/148/EÜ ( 51 ) seoses asbestiga kokkupuutuvate töötajate sertifitseeritud koolitamise miinimumnõutega ja esmajärjekorras ajakohastama asbestiga kokkupuute piirnormi, milleks tuleks kehtestada 0,001 kiudu/cm(1 000 kiudu/m3); kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku ELi raamdirektiivi kohta, mis käsitleb asbesti eemaldamise riiklikke strateegiaid; kutsub komisjoni üles ajakohastama direktiivi 2010/31/EL ( 52 ) hoonete kohustusliku kontrollimise ning asbesti ja muude ohtlike ainete kõrvaldamise kohta enne renoveerimistööde alustamist, keelates sellega niisuguste asbesti sisaldavate materjalide hermeetiliselt sulgemise ja kapseldamise, mida on tehniliselt võimalik eemaldada; palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, milles võetakse arvesse kehtivaid riiklikke õigusnorme ja mõjuhinnangut hoonete kohustusliku kontrollimise kõige tõhusamate mudelite kohta, mis hõlmavad pindadel asbesti tuvastamist asjakohase kvalifikatsiooniga ja lubadega kutselise üksuse poolt enne sellise hoone müüki või rentimist, ning asbestitõendite miinimumnõuete kehtestamise kohta enne 2005. aastat või riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat ehitatud hoonetele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama asbestiga seotud haiguste parema tunnustamise ja hüvitamise kõigile sellega kokkupuutunud töötajatele, et kaitsta ehitus- ja muude töötajate tervist rohepöörde ajal; nõuab, et asbestikiudude loendamiseks kasutataks võimaluse korral alati analüütilist transmissioonelektronmikroskoopiat või muid sarnaseid tipptasemel meetodeid;

5. on veendunud, et nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta ( 53 ) ei pruugi osutuda 21. sajandi töömaailma ja hiljutiste tööturuga seotud suundumuste jaoks, eelkõige psühhosotsiaalsete riskide hindamiseks ja juhtimiseks piisavalt tõhusaks; on seetõttu veendunud, et direktiivi tuleks selle aspekti tugevdamiseks täiendada; tuletab meelde oma nõudmist, et komisjon lisaks õiguse mitte olla kättesaadav oma töötervishoiu ja tööohutuse strateegilisse raamistikku ning eelkõige töötaks raamistikus välja uued psühhosotsiaalsed meetmed; kutsub sellega seoses komisjoni üles suurendama töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku ambitsioonikust; kutsub komisjoni üles tegema sotsiaalpartneritega konsulteerides ettepaneku võtta vastu direktiiv psühhosotsiaalsete riskide ja tööheaolu kohta, mille eesmärk on tõhusalt ennetada psühhosotsiaalseid riske töökohal, näiteks ärevust, depressiooni, läbipõlemist ja stressi, sealhulgas riske, mida põhjustavad struktuursed probleemid, nagu töökorraldus (st halb juhtimine, halb töökorraldus või töötajate teadmiste ja võimete ebapiisav sobitamine neile määratud ülesannetega); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama mehhanisme selliste riskide ennetamiseks ja mõjutatud töötajate tagasipöördumiseks tööle ning minema individuaalsetelt meetmetelt üle töökorralduspõhisele lähenemisele ning kooskõlas direktiivis 89/391/EMÜ sisalduvate ennetushierarhia üldiste põhimõtetega; palub komisjonil koostada suunised töötervishoiuteenuseid osutavate töötajate miinimumarvu kohta, mis on vajalik piisava töötervishoiu järelevalve tagamiseks ( 54 ) ; on seisukohal, et vaimse tervise kaitse ja edendamine peaks seoses tulevaste tervisekriisidega olema tööohutuse ja töötervishoiu valmisoleku kavade lahutamatu osa; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tervishoiutöötajate ja teiste elutähtsate kutsealade töötajate vaimsele tervisele; väljendab sellega seoses heameelt tulemuslike tervishoidu investeerimise viiside eksperdirühma (EXPH) panuse üle oma arvamusse tervishoiutöötajate ja teiste elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamise kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama nende soovitustega seoses asjakohased järelmeetmed ja nende asjakohane rakendamine;

6. rõhutab, kui oluline on kutsehaiguste korral tagada töötajatele nõuetekohased hüvitisnõuete esitamise võimalused; kutsub komisjoni üles muutma sotsiaalpartneritega konsulteerides komisjoni 2003. aasta soovitust Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta koos selliste täiendustega nagu tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevused, tööga seotud vaimse tervise häired, eelkõige depressioon, läbipõlemine, ärevus ja stress, kõik asbestiga seotud haigused ja nahavähk ning reumaatilised ja kroonilised põletikud; kutsub komisjoni üles muutma pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist selle soovituse direktiiviks, millega kehtestatakse kutsehaiguste miinimumloetelu ja miinimumnõuded nende tunnustamiseks ning asjaomastele isikutele piisav hüvitis;

7. rõhutab asjaolu, et naistöötajad seisavad silmitsi suuremate probleemidega töötervishoiu ja tööheaolu valdkonnas, eelkõige tervishoiu- ja hooldussektoris; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon keskendub töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas rohkem sootundlikule lähenemisviisile; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soolist perspektiivi peavoolustama ning võtma töötervishoiu ja tööohutuse meetmetes arvesse soolisi erinevusi; kutsub komisjoni üles võtma eelseisva seadusandliku algatuse (naistevastase soolise vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja nende vastu võitlemise kohta) aluseks raamkokkuleppe, mis käsitleb ahistamist ja vägivalda töökohal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ennetus- ja kaitsemeetmeid, mille eesmärk on kaotada vägivald, diskrimineerimine ja ahistamine töömaailmas, sealhulgas kolmandate isikute vägivald ja ahistamine (nt klientide, klientide, külastajate või patsientide poolt), kohaldatakse vajaduse korral olenemata ahistamise põhjusest ning et need meetmed ei piirdu diskrimineerivatel alustel põhinevate juhtumitega; kutsub liikmesriikide valitsusi üles ratifitseerima ILO konventsiooni nr 190 ja soovituse nr 206 vägivalla ja ahistamise kohta ning kehtestama vajalikud õigusaktid ja poliitikameetmed vägivalla ja ahistamise keelamiseks, ennetamiseks ja kaotamiseks töömaailmas;

8. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja strateegiad, et valmistuda tööjõu vananemiseks, kroonilisi haigusi põdevate töötajate suuremaks osakaaluks ja vajaduseks kohandada töökohta puuetega töötajate vajadustega, toetada aktiivselt taasintegreerimist ja mittediskrimineerimist ning kohandada puuetega või krooniliste haigustega inimeste ja haigustest taastuvate inimeste töötingimusi; rõhutab kohandatud ja individuaalsete strateegiate kindlaksmääramise ja rakendamise vajadust, et hõlbustada töötajate taastumis- ja rehabilitatsiooniprotsessi; rõhutab, et sellised strateegiad peaksid sisaldama hariduse, koolituse ja elukestva õppe edendamist igas vanuses inimestele, samuti paremat töö- ja eraelu tasakaalu ning põlvkondadevahelist teadmiste edasiandmise edendamist töökohal; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata ka hooldajatele;

9. kutsub komisjoni üles pakkuma ELi puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 raames liikmesriikidele ja tööandjatele selgeid ja ambitsioonikaid suuniseid puuetega inimestele töökoha kohandamise ja mõistlike abinõude tagamise kohta; kutsub komisjoni üles vaatama sellega seoses põhjalikult läbi võrdse kohtlemise direktiivi 2000/78/EÜ; rõhutab, et sama oluline on pöörata tähelepanu krooniliste haigustega töötajate olukorrale;

10. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama oma töötervishoiu ja tööohutuse strateegiates erilist tähelepanu noortele töötajatele, keskendudes eelkõige alla 18–aastastele töötajatele; tuletab meelde, et statistiliste andmete kohaselt juhtuvad 18–24-aastastel suurema tõenäosusega tõsised tööõnnetused kui vanematel täiskasvanutel, kuna neil pole piisavalt kogemusi, koolitust ja järelevalvet, nad ei ole väga teadlikud oma õigustest ja tööandja kohustustest, tööandja ei tunnista nende vajadusi ja nad puutuvad kokku ebakindlate töötingimustega, mis seeläbi põhjustab kutsehaiguste teket juba nooremas või ka hilisemas eas ( 55 )

11. tuletab meelde, et platvormitöötajate puhul võivad nii kohapeal kui ka veebipõhiselt tehtava platvormitöö korral kaasneda suuremad tervise- ja ohutusriskid; rõhutab, et sellised riskid ei piirdu üksnes füüsilise tervisega, vaid võivad mõjutada ka psühhosotsiaalset tervist ettearvamatu tööaja, tööintensiivsuse, konkurentsikeskkonna, teabe ülekülluse ja isoleerituse kui esilekerkivate riskitegurite tõttu; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv platvormitöötajate töötingimuste parandamise kohta; rõhutab, et kõigil platvormitöötajatel peaks olema õigus saada tööõnnetuste ja kutsehaiguste korral hüvitist ning neile peaks olema tagatud sotsiaalkaitse, sealhulgas haigus- ja invaliidsuskindlustus, kehtestades platvormitöötajatele töösuhte ümberlükatava eelduse kooskõlas liikmesriikide vastavates õigusaktides või kollektiivlepingutes sätestatud riiklike määratlustega; kordab sellega seoses oma soovitusi, mis on sõnastatud 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digitaalarenguga seotud tööhõive uued vormid;

12. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad õigusaktid ja poliitika hõlmaks kõiki töötajaid, kellel on tööleping või töösuhe, nagu see on määratletud siseriiklikus õiguses, kollektiivlepingutes või tavades, sealhulgas ebatüüpilises töösuhtes olevaid töötajaid ( 56 ) , samuti ehtsaid ja fiktiivseid füüsilisest isikust ettevõtjaid ning liikuvaid töötajaid; rõhutab kollektiivläbirääkimiste olulist rolli kõrgeimate töötervishoiu ja tööohutuse standardite tagamisel; rõhutab, et Euroopa ja rahvusvahelised inimõigused tagavad kõigile töötajatele õiguse organiseeruda, moodustada ametiühing ja sellega liituda, pidada kollektiivläbirääkimisi, võtta kollektiivseid meetmeid oma õiguste kaitseks ning saada kollektiivlepingute alusel kaitset, olenemata nende tööalasest seisundist ( 57 )

13. kutsub komisjoni üles lisama tervishoiu ja ohutuse kõikidesse asjakohastesse ELi strateegiatesse ja poliitikameetmetesse, milles käsitletakse rohepööret ja digiüleminekut, sealhulgas tehisintellekti; rõhutab, et töökohal rakendatavad tehisintellektilahendused peavad olema eetilised, inimkesksed, läbipaistvad ja õiglased ning vältima igasugust ebasoodsat mõju töötajate tervisele ja ohutusele; kutsub komisjoni üles arutama võimalust esitada pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist seadusandlik algatus, et selgitada tehisintellektisüsteemide ja uute töömeetoditega seotud töötervishoiu- ja tööohutusealaseid kohustusi ja vastutust; rõhutab, et töötajate poolt tehisintellekti kasutuselevõtuks ja rakendamiseks töökohal on vaja töötajatele tagada haridus ja koolitus ning tulemuslikud töötervishoiu ja tööohutuse meetmed; rõhutab, et tehisintellekt ja digiüleminek hõlbustavad tõenäoliselt inimeste ja masinate koostoimet ning toovad ettevõtjatele majanduslikku ja ühiskondlikku kasu ja pakuvad uusi võimalusi, kuid tekitavad ka tööohutuse ja töötervishoiuga seotud probleeme, näiteks kerkivad esile töötajate jälgimise ja juhtimise uued vormid, mis põhinevad suure hulga reaalajas andmete kogumisel, ning see võib põhjustada õiguslikke, regulatiivseid ja eetilisi küsitavusi; nõuab eelkõige kaitsemeetmete kehtestamist algoritmipõhise juhtimise kahjuliku mõju vastu töötajate töötervishoiule ja -ohutusele; rõhutab, et töövaldkondades kasutatavad algoritmid peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja eetilised ning algoritmipõhised otsused peavad olema vastutustundlikud, vaidlustatavad ja vajaduse korral tagasipööratavad ning seetõttu peavad need alluma inimjärelevalvele; rõhutab sotsiaalpartnerite rolli murranguliste tehnoloogiate arengust tulenevate esilekerkivate tööalaste riskide ennetamisel;

14. tuletab meelde, et kliimamuutustel on töötajatele otsene tervisemõju; tuletab meelde, et äärmuslike ilmastikunähtuste intensiivistumine toob kaasa rohkem füüsilisi vigastusi ning kliimamuutused võivad suurendada ka nahavähi ja tolmuga kokkupuute ohtu ning psühhosotsiaalseid riske; rõhutab, et puudulik töökorraldus võib samuti olukorda halvendada; rõhutab sotsiaalpartnerite rolli kliimamuutuste tõttu esilekerkivate tööalaste riskide ennetamisel; tuletab meelde, et töötajate töötervishoid ja -ohutus kuuluvad ELi pädevusse ning kooskõlas direktiiviga 89/391/EMÜ tuleb töötajaid kaitsta igasuguste, sealhulgas esilekerkivate riskide eest; kutsub komisjoni üles põhjalikult ja kiiresti hindama uusi ja esilekerkivaid kliimamuutustega seotud riske töötervishoiule ja -ohutusele, et töötajaid paremini kaitsta kokkupuute eest kõrgema temperatuuri, loodusliku ultraviolettkiirguse ning muude seonduvate tervise- ja ohutusriskidega;

15. nõuab kaitse tugevdamist UV-kiirguse eest ELi tasandil, eriti välitingimustes töötajate töötervishoidu ja -ohutust käsitlevate õigusaktide raames; kutsub seetõttu komisjoni üles vaatama läbi direktiivi 2006/25/EÜ töötajate kokkupuute kohta füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega ( 58 ) ning lisama selle kohaldamisalasse päikesekiirguse; kutsub komisjoni üles hindama ioniseeriva kiirgusega kokkupuutuvate töötajate, näiteks lennukimeeskondade, tuumaelektrijaamade töötajate, asjaomaste tööstusettevõtete töötajate, teadlaste ning radioloogia, kiiritusravi või nukleaarmeditsiini sektoris töötavate tervishoiu- ja veterinaartöötajate kaitsmiseks kehtivate meetmete rakendamist ja tõhusust ning vaatama need vajaduse korral läbi, et kehtestada proportsionaalsed meetmed;

16. kutsub komisjoni üles looma praeguses institutsioonidevahelises struktuuris varajase hoiatamise mehhanismi, et teha kindlaks, kus on vaja kohandada ja läbi vaadata kehtivaid töötervishoiu ja tööohutuse direktiive, milles käsitletakse pidevalt muutuvaid valdkondi ning mida võivad mõjutada näiteks uued teaduslikud andmed ohtlike toodete kohta või tööturgude ja töötingimuste areng digi- ja rohepöörde raames; rõhutab sellesse mehhanismi eelkõige valdkondlike sotsiaalpartnerite kaasamise vajadust, kuna just nemad puutuvad esimestena kokku muutuvate olukordadega;

17. palub, et liikmesriigid töötaksid riigihangete olulise osana välja riiklikud poliitikameetmed, millega tagatakse töötervishoiu ja tööohutuse kaitse

18. kutsub komisjoni üles edendama inimväärse töö ulatuslikumat temaatikat tulevastes ELi kaubanduslepingutes ning tagama, et töötervishoiu ja tööohutuse standardeid võetaks nõuetekohaselt arvesse töö- ja sotsiaalstandardeid käsitlevate siduvate kohustuste raames; kutsub komisjoni üles toetama kandidaatriike oma õigusraamistiku vastavusse viimisel liidu õigustikuga töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd ILO ja WHOga, et edendada õigust ohututele ja tervislikele töötingimustele ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste raames ning tagama nende põhimõtete järgimise üleilmsetes tarneahelates; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha ettepanek kogu ELi hõlmava sunniviisilise tööga valmistatud toodete keelustamise kohta;

19. väljendab heameelt eesmärgi üle tugevdada koostööd ELi partnerriikide, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning muude rahvusvaheliste foorumitega, et tõsta töötervishoiu ja tööohutuse standardeid kogu maailmas; nõuab komisjoni aktiivset osalemist, et toetada õiguse ohututele ja tervislikele töötingimustele integreerimist ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste raamistikku;

20. on seisukohal, et piiriülestes piirkondades tuleks edendada tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate ühiseid piiriüleseid koolitusi ja parimate tavade jagamist;

Tulevasteks tervisekriisideks valmisoleku kava: COVID-19 pandeemiast saadud kogemus ja selle mõju tööle

21. rõhutab, et esmatähtis on teha järeldusi COVID–19 pandeemiast ja suurendada valmisolekut võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks; toetab üleskutset liikmesriikidele töötada oma riigi sotsiaalpartneritega konsulteerides välja riiklike töötervishoiu ja tööohutuse strateegiate raames tulevasteks kriisideks valmisoleku kavad, sealhulgas ELi suuniste ja vahendite rakendamise kohta; rõhutab nende kavadega seoses tulemuslike ELi koordineerimismehhanismide vajadust; on seisukohal, et kontrollitud teabe edastamise parandamine peaks olema iga tervishoiualase valmisoleku kava keskmes; on seisukohal, et vaimse tervise kaitse ja edendamine peaks olema tulevaste tervisekriiside korral töötervishoiu ja tööohutuse valmisoleku kavade lahutamatu osa, ning rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tervishoiutöötajate ja teiste elutähtsate kutsealade töötajate vaimsele tervisele; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle alustada pandeemia mõju ning ELi ja riiklike töötervishoiu ja tööohutuse raamistike tõhususe põhjalikku hindamist, et tihedas koostöös rahvatervise osalejatega välja töötada hädaolukorra protseduurid ja suunised meetmete kiireks kasutuselevõtuks, rakendamiseks ja jälgimiseks võimalike tulevaste tervisekriiside korral; kutsub liikmesriike üles pöörama koostöö tõhustamise eesmärgil erilist tähelepanu piiriülestele piirkondadele; on seisukohal, et ELi rahvatervisealase hädaolukorra väljakuulutamine, mis sätestatakse tulevases tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlevas määruses ( 59 ) , peaks käivitama liikmesriikide riiklikes töötervishoiu ja tööohutuse valmisoleku kavades ette nähtud meetmete rakendamise ja nende ELi-poolse koordineerimise;

22. tuletab meelde komisjoni võetud kohustust hinnata vajadust lisameetmete järele, et parandada ELi kehtiva töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistiku toimimist, samuti vajadust muuta bioloogilisi mõjureid töökohal käsitlevat direktiivi 2000/54/EÜ; palub komisjonil viia viivitamata läbi selle direktiivi sihipärane läbivaatamine, tuginedes COVID–19 pandeemiast saadud kogemustele, et parandada valmisolekut, reageerimise kavandamist ja suurendada vastupanuvõimet tervishoiukriisidele kõigis töökohtades; rõhutab, et läbivaatamine peaks tagama selle, et direktiiviga on võimalik reageerida pandeemiaolukorrale, hõlbustada riiklike hädaolukorra lahendamise kavade kehtestamist pandeemia puhkemise korral ja tööandja poolt kõigile töötajatele eri keeltes kirjalike juhiste andmist töötervishoiu ja tööohutusega seotud riskide, sanitaarmeetmete ja töökorralduse kohta sellise haiguspuhangu korral; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle lisada COVID–19 soovitusse Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta;

23. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esmatähtsaks pidama ja piisavalt rahastama nii ELi kui ka riigi tasandil teadusuuringute ja andmete kogumise tugevdamist töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas, eelkõige seoses vaimse tervise, psühhosotsiaalsete ja ergonoomiliste riskide ning luu- ja lihaskonna vaevuste, tööga seotud südame- ja veresoonkonna haiguste, tööga seotud vähktõve, krooniliste põletikuliste haigustega eri sektorites, samuti hindama põhjalikult probleeme ja muutuva töömaailma mõju, sealhulgas võimalusi ja ülesandeid, mis on seotud kaugtöö tervise ja ohutusega ning õigusega mitte olla kättesaadav, et analüüsida soo, vanuse ja puude mõju; kutsub komisjoni võtma nende teadusuuringute põhjal ja pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist nii seadusandlikke kui ka muid kui seadusandlikke meetmeid, et tagada töötajate tervise ja ohutuse kaitse;

24. kutsub komisjoni üles läbi viima täiendava teadusuuringu tervise ja tööga seotud tõrjutuse majanduslike kulude kohta;

25. kutsub komisjoni üles tegema õigusraamistiku ettepaneku, et kehtestada kogu liidus kaugtöö miinimumnõuded kahjustamata samas kaugtöötajate töötingimusi; märgib, et see raamistik tuleks välja töötada liikmesriikide ja Euroopa sotsiaalpartneritega konsulteerides, austades täielikult riikide tööturumudeleid ning võttes arvesse sotsiaalpartnerite raamlepinguid kaugtöö ja digiülemineku kohta; rõhutab, et sellise raamistikuga tuleks selgitada töötingimusi, sealhulgas varustuse, nii olemasolevate kui ka uute digitaalsete vahendite hankimist, kasutamist ja nendega seonduvat vastutust, ning tagada, et sellist tööd tehakse vabatahtlikult ning kaugtöötajate õiguste, töö- ja eraelu tasakaalu, töökoormuse ja tulemuslikkuse standardid on kohapeal töötajatega samaväärsed; rõhutab, et kõnesolev seadusandlik algatus peaks põhinema digitaalse ja kaugtööpraktika ja liikuvat laadi töökeskkonnaga seotud psühhosotsiaalsete riskide igakülgsel hindamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama puuetega inimestele mõeldud ligipääsetavuse ja kaasava tehnoloogia meetmete võtmise nende kaugtööle üleminekul ja/või kaugkutseõppe korral;

26. kutsub komisjoni üles esitama sotsiaalpartneritega konsulteerides direktiivi miinimumstandardite ja -tingimuste kohta, et tagada kõigile töötajatele võimalus tulemuslikult kasutada oma õigust mitte olla kättesaadav ning reguleerida olemasolevate ja uute digitaalsete vahendite kasutamist töö eesmärgil vastavalt oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioonile koos soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav ning võttes arvesse sotsiaalpartnerite raamkokkulepet digitaalse ülemineku kohta;

27. peab kiiduväärseks komisjoni võetud kohustust ajakohastada töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistikku, vaadates läbi direktiivid 89/654/EMÜ ( 60 ) ja 90/270/EMÜ ( 61 ) , millega sätestatakse töökoha ja kuvariga töötamise ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuded; kutsub komisjoni üles olema sellega seoses edasipüüdlikum ja tegema ettepaneku võtta viivitamata vastu laiem ja põhjalikum direktiiv tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevuste ning reumaatiliste ja krooniliste põletikuliste haiguste ennetamise ja ravi kohta, samuti kutsub liikmesriike kiirendama teadusuuringute tegemist ja andmete kogumist; kutsub komisjoni üles tagama, et direktiivis käsitletaks kõiki tööga seotud riske, mis võivad põhjustada reumaatilisi ja kroonilisi põletikulisi haigusi ning luu- ja lihaskonna vaevusi, näiteks raskuste tõstmine, korduvad liigutused, vibratsioon ning pikaajaline seismine ja istumine; tuletab meelde, et luu- ja lihaskonna vaevused mõjutavad tõenäolisemalt naistöötajaid; tuletab komisjonile meelde, et tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevusi käsitlev ettepanek peab selliste haiguste hindamisel, ennetamisel ja ravimisel hõlmama jõulist soolist mõõdet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma paindliku tööaja kehtestamist töötajatele, kes kannatavad luu- ja lihaskonna haiguste või reumaatiliste ja krooniliste põletikuliste seisundite käes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema vereringehaigustega seotud kutseriskidega;

28. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama ettevõtteid tegutsema töötajate tervise edendamise nimel, kasutades nende käsutuses olevaid logistilisi ressursse, andes soovitusi tervislike eluviiside kohta, ergutades füüsilisele aktiivsusele, võimaldades juurdepääsu spetsiaalsetele ruumidele või hõlbustades juurdepääsu spetsiaalsetele välisstruktuuridele, ergutades oma spordimeeskondade loomist, pakkudes jalgrattaparklaid, soodustades head toitumist tervislike, tasakaalustatud ja mitmekesiste toitude pakkumisega ettevõtte sööklas ja tagades looduslike jookide automaatide olemasolu, pannes välja sildid, millega kutsutakse töötajaid hoidma ühiste sisse- ja väljapääsude ümbruse vaba kahjulikest ainetest, nagu sigaretisuits, samuti kasutades muid haridusmeetmeteid, mis võivad sellel eesmärgil kasulikud olla, näiteks Euroopa vähktõvevastase tegevuskava edendamine; rõhutab personali eest vastutavate juhtide ja töötajate nõuetekohase hariduse ja koolituse soodsat mõju töökohal psühhosotsiaalsete riskide ja ahistamise ennetamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et personali eest vastutavad juhid ja töötajad saaksid või oleksid läbinud kohustusliku koolituse, sealhulgas psühhosotsiaalsete riskide ennetamise ja ahistamisvastase koolituse, enne kui nad asuvad töökohal tööle; kutsub liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles käivitama algatusi töötajate esindajate ja juhtide töötervishoiu- ja tööohutusalase koolituse parandamiseks kooskõlas siseriikliku õiguse ja siseriiklike tavadega; kutsub liikmesriike toetama töötajate aktiivset kaasamist ennetavate töötervishoiu- ja tööohutusmeetmete rakendamisse ning tagama, et tervise ja ohutusega tegelevad töötajad saaksid lisaks baaskoolitusele ka süvendatud koolitust;

29. tuletab meelde mitmeid juhtumeid, kus COVID–19 pandeemia ajal rikuti töötajate õigusi, eelkõige liikuvate, sealhulgas selliste piiriüleste töötajate, hooajatöötajate ja võõrtöötajate õigusi, kes puutusid kokku ebatervislike ja ebaturvaliste elu- ja töötingimustega, näiteks halvad või ülerahvastatud majutuskohad, ning kellele ei antud nõuetekohaselt teavet nende õiguste kohta; kordab oma üleskutset komisjonile võtta kiiresti meetmeid liikuvate ja võõrtöötajate, näiteks piiriüleste, lähetatud ja hooajatöötajate tööhõive-, töö- ning tervishoiu- ja ohutustingimuste parandamiseks, sealhulgas vaadata läbi ajutist tööd vahendavate asutuste, värbamisagentuuride, muude vahendajate ja alltöövõtjate roll, et teha kindlaks puudujäägid kaitses, võttes arvesse võrdse kohtlemise põhimõtet ning liikuvate ja võõrtöötajate ees seisvaid konkreetseid töötervishoiu ja tööohutusega seotud probleeme, nagu nõuetekohaste seadmete ja abivahendite kättesaadavus, kvaliteetne majutus, turvaline transport ja kvaliteetne toit ( 62 ) , ning käsitleda vajadust vaadata läbi kehtiv õigusraamistik, et tagada selle pandeemiakindlus, võttes arvesse COVID–19 pandeemiast saadud kogemusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kui tööandja korraldab töötajate majutuse, on see ohutu, inimväärne ja vastab miinimumstandarditele; rõhutab rolli, mida täidab Euroopa Tööjõuamet liikmesriikide ja komisjoni abistamisel, kui nad kohaldavad ja täidavad tulemuslikult töötajate liikuvust käsitlevaid ELi õigusakte ja koordineerivad sotsiaalkindlustussüsteeme ELis; rõhutab vajadust kaaluda Euroopa Tööjõuameti volituste läbivaatamist 2024. aastal toimuva hindamise raames, et lisada sellesse töötervishoiu ja tööohutuse sätted; kutsub EU-OSHAt ja Euroopa Tööjõuametit üles tegema koostööd, et toetada komisjoni ja liikmesriike liikuvate ja võõrtöötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamisel; kutsub komisjoni üles välja selgitama, kuidas digitaalsed vahendid võivad aidata tugevdada tööohutuse ja töötervishoiu standardite piiriülest täitmist kõigi liikuvate töötajate, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjate ja liikuvate kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes ei kohaldata ELi-sisest liikuvust käsitlevaid ELi õigusnorme; kutsub komisjoni üles esitama tihedas koostöös Euroopa Tööjõuametiga ja pärast nõuetekohast hindamist seadusandliku ettepaneku Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kohta kõigile liikuvatele töötajatele ja kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes kohaldatakse ELi-sisest liikuvust käsitlevaid ELi õigusnorme, mis annaks asjaomastele riiklikele ametiasutustele ja sotsiaalpartneritele vahendi, et parandada õiglasel ja tulemuslikul viisil tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate ELi õigusnormide jõustamist tööturul, et tagada ELis võrdsed tingimused, sealhulgas liikuvate töötajate tervise ja ohutuse kaitse, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioonis Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtu kohta sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks ( 63 )

30. rõhutab töötervishoiu ja tööohutuse süvalaiendamise tagamise vajadust riigihangetes ja kutsub sellega seoses liikmesriike üles esitama selle kindlustamiseks riiklikke poliitikameetmeid; kutsub komisjoni üles jagama parimaid tavasid selle kohta, kuidas võtta arvesse töötervishoiu ja tööohutuse aspekte riigihangete reeglites ja kuidas lisada kooskõlas riigihangete direktiiviga riigisisestesse õigusaktidesse töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad klauslid;

Rakendamine ja täitmise tagamine

31. rõhutab riikide tööinspektsioonide olulist rolli tervishoiu- ja ohutusalaste õigusaktide täitmise tagamisel ning tööga seotud haiguste ja vigastuste ennetamisel; kutsub liikmesriike üles nõuetekohaselt rahastama oma tööinspektsioone ja rakendama ILO soovitust, mille kohaselt peab 10 000 töötaja kohta olema vähemalt üks tööinspektor, et teha tõhusaid ja õigeaegseid kontrolle igasuguse väärkohtlemise lõpetamiseks; kutsub komisjoni üles viima läbi uuringu ja levitama saadud tulemusi selle kohta, kuidas riikide tööinspektsioonid inspekteerimisi läbi viivad ja milline on nende kontrollide ulatus ja sisu, sealhulgas avastatud rikkumiste arv ning tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramine, et teha kindlaks nende suutlikkus jõustada kehtivaid tööohutuse- ja töötervishoiunorme, et tagada võrdsed tingimused piisava kaitse tagamiseks; kutsub komisjoni üles moodustama uuringu läbiviimise järel töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee juurde spetsiaalse kolmepoolse jõustamise töörühma; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtlustama töötervishoiu ja tööohutuse standardeid kõigis poliitikameetmetes, samuti täiustama ennetusmeetmeid ning olemasolevate töötervishoiu ja tööohutuse normide ja õigusaktide täitmist; rõhutab sellega seoses sotsiaalpartnerite ning riigi töötervishoiu ja tööohutuse eest vastutavate teenistuste rolli; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama parema kooskõlastamise, koostöö ja koolituse Euroopa tasandil;

32. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahastamise ning kõigi töötajate jaoks töötervishoiu- ja tööohutusalase koolituse ja õppevahendite kättesaadavuse, et võidelda tööõnnetuste ja -haiguste vastu; rõhutab sellega seoses tiheda koostöö vajadust sotsiaalpartneritega;

33. kutsub komisjoni üles võitlema töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate riigisiseste õigusaktide vahelise asümmeetria vastu, mis tekitab ebaausat konkurentsi mitte ainult siseturul, vaid ka suhetes kolmandate riikidega;

34. kutsub komisjoni üles alustama tervishoiu- ja ohutusteenistuste töö hindamist ning hindama saadud õppetunde väliste tervishoiu- ja ohutusteenuste osutamise valdkonnas pärast artikli 7 lõike 3 lisamist direktiivi 89/391/EMÜ; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks soovitused riiklike väliste tervishoiu- ja ohutusteenuste osutamise tugevdamiseks eesmärgiga parandada riskiennetust töökohal;

35. kutsub liikmesriike andma aru riiklikes töötervishoiu ja tööohutuse strateegiates seatud eesmärkidest ja tagama selle rakendamise toetuseks piisava rahastamise; rõhutab, et sotsiaalpartnerid tuleks täielikult kaasata riiklike töötervishoiu ja tööohutuse kavade rakendamisse ja ende järelmeetmete võtmisse; rõhutab vajadust tunnustada sotsiaalpartnereid ning töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna esindajaid ja kaasata nad töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistiku kavandamisse, rakendamisse ja selle täitmise tagamisse; kutsub komisjoni üles alustama uuringuid arusaamade ja tavade kohta, mis võimaldavad töötajatel ja nende ametiühingute ja töönõukogude esindajatel paremini osaleda riskihindamise ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate poliitikameetmete kõigis etappides ettevõtte tasandil, ning käivitama rahastatavad programmid töötajate osalemise parandamiseks ettevõtete töötervishoiu- ja tööohutusalases tegevuses; kutsub liikmesriike kaotama kõik õigusnormid, mis takistavad kollektiivläbirääkimiste pidamist, tagades sealjuures ametiühingutele juurdepääsu töökohtadele organiseerumise, teabe jagamise ja konsulteerimise eesmärgil, tugevdades töötajate esindatust ning seeläbi kindlustades nõuetekohased töötervishoiu ja tööohutuse standardid töökohal;

36. rõhutab, et liikuvuspakett ja selle algatused, sealhulgas komisjoni suunised sõidu- ja puhkeaja reeglite kohta, võivad parandada töötervishoidu ja tööohutust; kutsub liikmesriike üles suurendama teejärelevalvet ja tagama nimetatud reeglite järgimise, sealhulgas selle, et tööandjad tagaksid sõidukijuhtidele nõuetekohase ajakava ülemäärase töökoormuse vältimiseks, suurendades seeläbi liiklusohutust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma oma riiklikes liiklusohutusstrateegiates selged eesmärgid liiklussurmade vähendamiseks tööga seotud õnnetuste puhul; kutsub komisjoni üles tegema sarnaseid algatusi selleks, et parandada lennundus- ja merendussektori töötajate töötervishoidu ja tööohutust; kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid annaksid aru tööga seotud liiklusõnnetustest ja esitaksid selle kohta statistika;

37. rõhutab, et kõiki töötajaid tuleks olenemata ettevõtte suurusest piisaval määral kaitsta ning eelkõige tuleks toetada mikroettevõtjaid ja VKEsid, et aidata neil töötervishoiu ja tööohutuse reegleid nõuetekohaselt kohaldada; rõhutab EU-OSHA rolli, et tagada mikroettevõtjatele ja VKEdele vahendid ja standardid, mida neil on vaja selleks, et hinnata oma tööjõuga seotud riske ja võtta sobivaid ennetusmeetmeid; leiab, et EU-OSHA rolli tuleb tugevdada, et paremini edendada tervislikke ja ohutuid töökohti kogu liidus ning edasi arendada algatusi, mille eesmärk on parandada kõigis tegevusvaldkondades ennetustegevust töökohas;

o

o o

38. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

(1) Resolutsiooni eelnõu WHO vaimse tervise Euroopa tegevusraamistiku (2021–2025) kohta, Euroopa 71. piirkondlik komitee, 13.–15. september 2021.

(2) EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) ELT C 433, 23.12.2019, lk 9.

(5) ELT C 362, 8.9.2021, lk 82.

(6) ELT C 445, 29.10.2021, lk 75.

(7) ELT C 456, 10.11.2021, lk 161.

(8) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0385.

(9) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) WHO teabeleht „Vaimne tervis: meie reageerimise tugevdamine“, märts 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12) Euroopa Komisjoni pressiteade tööohutuse ja töötervishoiu kohta muutuvas töömaailmas, 28. juuni 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_21_3170

(13) Eurostat, tööõnnetuste statistika, november 2020.

(14) Kuues Euroopa töötingimuste uuring – ülevaatearuanne (2017. aasta ajakohastus), Eurofound, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2017.

(15) Töökohtade kvaliteedi mustrite profiilid viitavad sellele, et olukord on palju nüansirikkam kui lihtsalt polariseerumine kõrge ja madala kvaliteediga töökohtade vahel. Analüüsis rühmitatakse töötajad viie töökoha kvaliteedi profiili kohaselt: kõrgetasemelised töökohad (21 % töötajatest); sujuvalt toimivad töökohad (25 %); aktiivsed käelist tööd eeldavad töökohad (21 %); pingelised töökohad (13 %); ja madala kvaliteediga töökohad (20 %). Töökohtade kvaliteediskooride muster on profiilide lõikes varieeruv, mis kinnitab eeldust, et töökoha kvaliteet hõlmab eri mõõtmeid.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) Tööga seotud õnnetuste ja haiguste kulude rahvusvaheline võrdlus, EU-OSHA, 2017.

(18) Takala, J., töödokument „Eliminating occupational cancer in Europe and globally“, 2015, lk 6.

(19) „Global Asbestos Disaster“, ajakiri International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) Töötajate uuring vähktõve riskiteguritega kokkupuute kohta, EU-OSHA, 20. mai 2020.

(22) WHO teabeleht „Radon and health“, 2. veebruar 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23) Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, „Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster“, juuli 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU (2020)642388_EN.pdf.

(24) Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, kuues hindamisaruanne, piirkondlik teabeleht – Euroopa. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) „Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics“, Eurostat, september 2021.

(26) „Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work“, EU OSHA, 2021.

(27) „Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention“, Eurofound ja EU-OSHA, 2014, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(28) „Psychosocial risks and stress at work“, EU-OSHA. https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29) „OSH figures: stress at work – facts and figures“, EU-OSHA, 2009.

(30) „Living, working and COVID-19“, Eurofound, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(31) Eurofound ja Rahvusvaheline Tööbüroo, „Working anytime, anywhere: The effects on the world of work“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus ja Rahvusvaheline Tööbüroo, Genf, 2017.

(32) „Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition“, Euroopa Ametiühingute Instituut, 2021.

(33) „What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market“, Eurofound ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa Liid Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

(34) „Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age“, Eurofound, uusi tööhõivevorme käsitlev sari, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(35) Microsofti töötrendi indeks, „The next great disruption is hybrid work – are we ready?“ , 2021.

(36) EU-OSHA, „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

(37) Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, „World Employment and Social Outlook 2021. The role of digital labour platforms in transforming the world of work“. https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Euroopa Ametiühingute Keskliidu teatis pealkirjaga „National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector)“, 29. mai 2020. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39) Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmav kolmas küsitlus (ESENER-3), 2019; https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) da Silva Neto, AM jt, „Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis“ (Psühholoogilised tagajärjed, mille on põhjustanud COVID-19 pandeemia tervishoiutöötajatele: süstemaatiline ülevaade koos metaanalüüsiga), Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry. 10. jaanuar 2021.

(41) Euroopa Parlamendi infograafik „COVID-19 mõju naistele“, 1. märts 2021 https://www.europarl.europa.eu/news/et/headlines/society/20210225STO98702/covid-19-moju-naistele-infograafikud; Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42) Eurofound, uudis „Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace“ (Kolmest piiranguid seadva kroonilise haigusega töötajast vaid ühel on töökoht temale sobivalt kohandatud), 15. oktoober 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43) ELT L 238, 25.9.2003, lk 28.

(44) Eurofound, Euroopa töötingimuste uuring 2021, https://www.eurofound.europa.eu/surveys/2021/european-working-conditions-survey-2021

(45) https://eular.org/myUploadData/files/ eular_vision_paper_on_eu_health_policy_branded.pdf

(46) Niedhammer I, Bertrais S, Witt K (2021), „Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis“ (Psühhosotsiaalsed riskitegurid töökohal ja tervisega seotud tagajärjed: 72 kirjanduse ülevaate ja metaanalüüsi metakokkuvõte), Scand J Work Environ Health 2021; 47(7):489–508.

(47) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest,(ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

(48) Euroopa Ametiühingute Instituut, „Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work“ (Plii ja pliiühenditega tööalase kokkupuute piirnormid ning naiste ja meeste võrdne kohtlemine töökohal), 14. detsember 2020.

(49) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(50) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(51) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (ELT L 330, 16.12.2009, lk 28).

(52) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

(53) EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(54) ILO soovitus nr 171 töötervishoiuteenuste kohta, https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55) https://osha.europa.eu/en/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) Inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23 on sätestatud, et „[i]gal inimesel on õigus on luua ametühinguid ja oma huvide kaitseks ametühingutesse astuda“; ILO ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon nr 87 (1948) ning ILO organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsioon nr 98.

(58) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/25/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 38).

(59) Komisjoni 11. novembri 2020. aasta ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (COM(2020)0727). Parlament võttis ettepaneku kohta tehtud muudatusettepanekud vastu 14. septembril ja 11. novembril 2021 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0377 ja P9_TA(2021)0449).

(60) Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (ELT L 393, 30.12.1989, lk 1).

(61) Nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/270/EMÜ kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0473.