Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

(10)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv.

(8)Kuna WTO liikmete vahel ei ole tariifikvootide käsitusleppesse oluliste muudatuste tegemise osas üksmeelt, soovitatakse aruandes pikendada läbivaatamist kuni 2021. aasta lõpuni, et oleks võimalik kokkuleppele jõuda sisulistes muudatustes. Lisaks sisaldab aruanne soovitusi tariifikvootide haldamise läbipaistvuse suurendamiseks.

(6)Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile tuleb käsitusleppe toimimise läbivaatamist alustada hiljemalt neli aastat pärast leppe vastuvõtmist, arvestades seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamise eesmärk on jätkata tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamist.

(2)Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

(1)Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) 22. detsembril 1994 nõukogu otsusega 94/800/EÜ ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.

Kuna WTO peanõukogu aktiga täiendatakse WTO lepingut, pikendades tariifikvootide käsitusleppe kohaldamist ja kehtestades eeskirjad tariifikvootide parema kasutamise kohta, on asjakohane see akt pärast vastuvõtmist avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

Õigusakt, mis peanõukogul tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt WTO lepingu II artikli lõikele 2 ja IX artikli lõikele 3.

WTO peanõukogu on lepinguga, st WTO lepinguga ettenähtud organ.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Liidu seisukohast on väga oluline pikendada läbivaatamisperioodi kuni 2021. aasta lõpuni, kuna see annab võimaluse jätkata kehtiva tariifikvootide käsitusleppe kohaldamist ja annab WTO liikmetele võimaluse pidada tariifikvootide käsitusleppega seoses täiendavaid arutelusid.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda liidule võimalus toetada tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmist 2019. aasta detsembris toimuval WTO peanõukogu kohtumisel.

Need soovitused (aruande 2. lisas) tuleks esitada peanõukogule 2019. aasta detsembris. Peanõukogu peaks need soovitused vastu võtma otsusega tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamise kohta.

Tariifikvootide käsitusleppe eesmärk on lihtsustada põllumajandustoodete tariifikvootide haldamist. Tariifikvootide käsitusleppe 13. punktis nähakse ette leppe läbivaatamine, võttes arvesse seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamine pidi algatatama hiljemalt neli aastat pärast tariifikvootide käsitusleppe vastuvõtmist. Põllumajanduskomitee algatas läbivaatamise 2018. aastal. 2019. aasta alguses esitas põllumajanduskomitee sekretariaat WTO peanõukogule adresseeritud aruande kavandi, milles anti ülevaade senise arengu kohta.

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis küsimustes mis tahes mitmepoolse kaubanduslepingu alusel.

Euroopa Liit on lepingu osaline.

Kavandatava nõukogu otsuse eesmärk on volitada Euroopa Komisjoni toetama liidu nimel otsust, mis võetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogus. Maailma Kaubandusorganisatsioon asutati Marrakechi lepinguga (edaspidi „WTO leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 1995.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.10.2019 COM(2019) 563 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:



NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus



LISA Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamine Aruanne peanõukogule (1)Ministrite konverentsi üheksandal istungil võtsid ministrid vastu otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („Bali otsus“). Ministrid tegid komiteele ülesandeks vaadata läbi liikmetele Bali otsusega ettenähtud kohustuste täitmine ja seda jälgida, et läbivaatamise tulemusel jätkuks hiljemalt 2017. aastal alanud tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamine, võttes arvesse seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamist käsitlevad arutelud algasid komitee 2017. aasta oktoobri koosolekul. Veebruaris 2018 kokku tulnud komitee kiitis heaks dokumendi G/AG/W/171 kohase läbivaatamise protsessi ja ajakava. Kokkulepitud menetluse kohaselt toimub läbivaatamine komitee mitteametlikel avatud koosolekutel, mis toimuvad paralleelselt komitee korraliste koosolekutega. (2)Liikmed arutasid läbivaatamist komitee neljal mitteametlikul koosolekul 2018. aasta 20. veebruaril, 11. juunil, 25. septembril ja 26. novembril. Mitteametlikul kohtumisel novembris toimus tariifikvootide haldamist ja alatäitmist käsitlev temaatiline arutelu, kuhu olid kaasatud ka asjaomase sektori esindajad. Aruteludele aitasid kaasa liikmete kirjalikud seisukohad. Samuti koostas sekretariaat vastuseks liikmete taotlustele ning kokkulepitud menetluse ja ajakava kohaselt taustdokumendi tariifikvootide haldamise ja täitmise määrade kohta, et läbivaatamist lihtsustada. 1. lisas on loetelu kõigist kirjalikest dokumentidest, millega on siiani läbivaatamise jooksul tutvutud. (3)Liikmed on läbivaatamise arutelude käigus välja sõelunud järgmised teemad: 1) Bali otsusest tulenevate oluliste kohustuste tõhus rakendamine ja järelevalve; 2) tariifikvootide läbipaistvusnõuded; 3) alakasutuse mehhanism. Allpool on esitatud kõigis kolmes teemavaldkonnas esile toodud tegurid, mida käsitletakse muu hulgas novembris toimuvate temaatiliste arutelude käigus. TÕHUS RAKENDAMINE JA JÄRELEVALVE i.Kasutamata jäänud litsentside ümberjaotamine tariifikvoodi piires; ii.Ümberjaotamise kord, sh riigipõhiste eraldiste osas; iii.Tariifikvootide kasutamise parandamisega seotud kogemuste ja parimate tavade jagamine, sealhulgas tariifikvootide ümberjaotamine piirkondlike kaubanduslepingute raames. TARIIFIKVOOTIDE LÄBIPAISTVUSNÕUDED i.Õigeaegsed ja korrektselt täidetud tariifikvootide teated; ii.Kiire teavitamine muudatustest tariifikvootide haldamisel; iii.Kõigi tariifikvoodi alaste kohustusega liikmete ühtne aruandlus tariifikvootide kasutamise määrade kohta; iv.Ühtlustatud teavitamistavad (nt avamata tariifikvoodid või kavandamata tariifikvoodid tariifist tuleneva eeliseta); v.Aruanne alatäitmise põhjuste kohta; vi.Riiklike kogemuste ja tariifikvootide haldamise parimate tavade jagamine; vii.Eri- ja diferentseeritud kohtlemine (teavitamiskohustuste koormavuse suurenemine); viii.Seos teavitamiskohustusega impordi litsentsimise protseduuride valdkonnas;

ix.Sekretariaadi tehniline abi, mille eesmärk on parandada liikmete teavitamiskohustuse täitmist. ALAKASUTUSE MEHHANISM i.Liikmete erinevad kohustused (A lisa punkt 4); ii.Eri- ja diferentseeritud kohtlemine; iii.Võimalik ebaühtlane kohaldamine tulevikus; iv.B lisa ja A lisa punkti 4 vaheline seos; v.Alakasutuse põhjuste uurimine; vi.Tariifikvootide alakasutuse sihipärane kontrollimine teatavates konkreetsetes sektorites; vii.Alakasutuse mehhanismi praktiline kohaldatavus (põhjuste uurimine, sealhulgas võimalik keerukus, miks seda ei ole veel kasutatud, kogemuste jagamine, menetlusnõuete lihtsustamine); viii.Alakasutatud tariifikvootide loetelu pidamine sekretariaadis. (4)Alakasutuse mehhanismi punkti 4 ja sellega seotud eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätte edasise toime kohta olid liikmete seisukohad erinevad. Mõned arenguriigist liikmed väitsid, et Bali otsuse eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätteid ei tohiks leevendada; mõned teised liikmed väitsid, et arenguriikide eri- ja diferentseeritud kohtlemine ei tohiks kaasa tuua erandite kohaldamist ning et abi saavad arenguriigid peaksid pigem võtma tariifikvootide haldamise kohustuse, lähtudes nende arengualasest staatusest. (5)Mitmed liikmed leidsid, et läbivaatamine piirdub eesmärgiga parandada tariifikvootide haldamist, et eristada seda turulepääsu üle peetavatest läbirääkimistest. Teised viitasid võimalusele tõstatada tariifikvootide haldamisega seotud küsimused turulepääsu üle peetavatel läbirääkimistel. (6)Mõned liikmed leidsid, et liikmete seisukohtade kohaselt peaks komitee uurima põhjusi, miks alakasutuse mehhanismi ei ole veel kasutatud. (7)Vastavalt Bali otsuse (WT/MIN (13)/39) 13.–15. lõigule nõustub komitee oma 30. oktoobri 2019. aasta kohtumisel järgmiste soovitustega, mis on esitatud käesoleva aruande 2. lisas, et peanõukogu saaks neid arutada.



1. lisa Dokumentide loetelu G/AG/W/169 10. oktoober 2017 Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsusega kehtestatud liikmete kohustuste jälgimine ja läbivaatamine. Sekretariaadi märkus G/AG/W/171 9. veebruar 2018 Tariifikoodide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise kavandatud läbivaatamine Sekretariaadi märkus G/AG/W/175 18. mai 2018 ning G/AG/W/175/Add.1 7. mai 2019 Euroopa Liidu esildis põllumajanduskomiteele tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamise kohta. Euroopa Liidu teatised G/AG/W/179 6. juuni 2018 Balil toimunud ministrite konverentsil vastu võetud „[...] põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsituslepet“ käsitleva otsuse toimimise läbivaatamine. Cairnsi rühma esildis G/AG/W/183 31. juuli 2018 Tariifkvoodi haldamise meetodid ja kasutamise määrad 2007–2016. Sekretariaadi koostatud taustdokument G/AG/W/186 19. september 2018 Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse läbivaatamine. Austraalia esildis G/AG/W/197 24. mai 2019 Tariifikvootide haldamise Bali otsuse alakasutuse mehhanism Esildis Cairnsi rühma nimel



2. lisa (1)[Bali otsuse punktis 14 ja 2. joonealuses märkuses sätestatud ajakava otsuse tegemiseks A lisa punkti 4 kohta pikendatakse kuni 2021. aasta lõpuni või ministrite 13. konverentsini, olenevalt sellest, kumb on varasem. [Kui ei ministrite konverents ega peanõukogu ei otsusta enne 2021. aasta lõppu pikendada Bali otsuse A lisa punkti 4 kohaldamist selle praegusel kujul või muudetud kujul, ei kohaldata suurema kindluse tagamiseks (kui nimetatud otsuse punktist 15 ei tulene teisiti) A lisa punkti 4 enam alates 1. jaanuarist 2022 [B lisas loetletud liikmete suhtes, samuti ühegi liikme suhtes, kes on enne 2021. aasta lõppu esitanud taotluse B lisasse kandmiseks].]