[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 149 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

ELiga 1. mail 2004. aastal ühinenud liikmesriigid ei osale ühisrahas, kuid eurole üleminekuks nõutakse neilt lähenemiskriteeriumide õigeaegselt täitmist, sealhulgas valitsemissektori finantsseisundi jätkusuutlikkust.

Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks. Eesti esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2008 1. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Eesti esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 1. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta,[2] potentsiaalse majanduskasvu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Eesti esimene ajakohastatud lähenemisprogramm esitati Euroopa Komisjonile 1. detsembril 2004. See hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab tegevusjuhendile stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

- Programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt nähakse ette SKT reaalkasvuks 2004. aastal 5,6%. Prognoosi kohaselt kiireneb SKT reaalkasv 2005. aastal 5,9%le ning aastal 2006–2008 on püsivalt 6% aastas. See on mõnevõrra aeglasem kui komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosis aastateks 2004–2006, kus nähti ette järgmised kasvumäärad: 2004. aastal 5,9%, 2005. aastal 6% ja 2006. aastal 6,2%. Mõlemad prognoosid jäävad allapoole komisjoni potentsiaalse majanduskasvu prognoosi aastateks 2004–2007. Praegu olemasoleva teabe alusel ning eelkõige võttes arvesse, et tegelik kasvumäär 2004. aasta esimeses kolmes kvartalis oli 6,3% aastas eelmise aastaga võrreldes, ning arvestades Eesti ametiasutuste mõistlikke prognoose, võib stsenaariumi pidada realistlikuks. Välismajanduskonto suur puudujääk on ka edaspidi suurim makromajanduslik tasakaalustamatus Eestis, mis suures osas kajastab vajadust investeerida majandusse, et jõuda järele ELi keskmisele sissetulekutasemele. Kuigi programmis prognoositakse püsivat välisdefitsiidi vähenemist kaubandusbilansi struktuurilise parandamise kaudu, manitsevad praegused suundumused ja mitteusaldusväärsed kaubandusandmed ettevaatlikkusele.

- Eesti ühines vahetuskursimehhanismiga (ERM II) 28. juunil 2004 ja kohaldab harilikke kõikumispiire, säilitades ühepoolse kohustusena praeguse valuutanõukogu süsteemi. Tihe sidumine euroga, mida toetab tugev rahanduspoliitika, on üsna kiiresti aidanud vähendada viimastel aastatel inflatsiooni Eesti majanduses. Kajastades peamiselt ELiga ühinemise mõju, on THHI inflatsioon kasvanud 3%ni 2004. aastal, kuid keskpika perioodi jooksul see eeldatavasti väheneb. Eesti rahaturgude ja pankade laenuintressid on ajalooliselt madalad, mis kajastavad arenguid eurotsoonis ja laenuintresside jätkuvat lähenemist.

- Ajakohastatud programmis on eesmärk saavutada selline eelarveseisund, mis oleks programmiga hõlmatud aastatel tasakaalulähedane või väikeses ülejäägis. 2004. aastal on eeldatav eelarve ülejääk 1% SKTst. Alates 2005. aastast on eesmärgiks tasakaalus eelarve. Tänu majandusaktiivsuse elavnemisele vähenevad eeldatavasti riigi investeeringud ja tarbimine suhtena SKTsse, kuid mõlema nominaalkulud suurenevad. Samaaegselt vähenevad tulud protsendimäärana SKTst, seda eelkõige seoses jätkuva maksureformi netomõjuga. Võrreldes 2004. aasta mai programmiga ei ole üldstrateegia muutunud, kuid eelarve eeldatavat ülejääki on 0,7%lt suurendatud nüüd 1%ni. SKT kasvuprognoosi on suurendatud kõigi programmiga hõlmatud aastate osas, kuigi see tundub ikkagi olevat ettevaatlik.

- Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Eesti on tõesti mõistlikke prognoose esitanud ja seatud fiskaalpoliitilisi eesmärke viimastel aastatel ületanud. Teisest küljest ei saa täielikult välistada ootamatut tulupuudujääki seoses kavandatud maksukärbetega või kahjulikest välismõjudest tulenevat riski kasvule.

- Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See tundub tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% SKTst puudujäägiläve.

- Eeldatav võla suhe on 2004. aastal 4,8% SKTsse, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60% SKTsse ja ELis kõige madalam. Programmis prognoositakse, et programmi lõpuks väheneb võla suhe veel 1,9 protsendipunkti võrra.

- Programmis on veidi muudetud valitsuse struktuurireformikava, milles keskendutakse riigi infrastruktuuride parandamise meetmetele (kasutades selleks ka ELi raha), haridus- ja tervishoiusüsteemidele, aktiivsele tööturupoliitikale ning innovatsiooni ja teadustöö edendamisele. Programmis kirjeldatakse ka meetmeid eelarveprotsessi edasiseks tugevdamiseks mitmeaastase eelarveraamistiku kaudu ning nominaalkulutuste ülemmäärade läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks süstemaatiliste hindamismehhanismide kaudu. Kohalike omavalitsuste eelarvepuudujäägid kavandatakse viia kontrolli alla järgmiste meetmete abil: laenude kooskõlastamise parandamine keskvalitsuse tasandil, kohustuslik vahe-eelarvete raamistiku koostamine, aastapuudujäägi ülemmäära kehtestamine ja kohustuslik reservide kogumine. On põhjust eeldada, et juba läbiviidavad reformid ja need, mille õigusakte alles koostatakse, parandavad Eesti majanduse kasvutingimusi, suurendavad tööstiimuleid, loovad uusi töökohti ja vähendavad maksudest kõrvalehoidmist ning parandavad fiskaaldistsipliini nii ministeeriumides kui ka kohalike omavalitsuste tasandil. Esimesed paljulubavad tulemused, eelkõige tööturul, ilmnesid juba 2004. aastal.

- Eesti tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Madal valitsemissektori võlg, märkimisväärsed valitsuse rahareservid ja keskpikk eelarvestrateegia, mis vastab täielikult eesmärgile, et eelarve oleks tasakaalulähedane või ülejäägis, ning pensioni- ja tervishoiusüsteemide põhjalikud reformid eelarvekulude vähendamiseks pikema aja jooksul peaksid tagama riigi rahandusele jätkusuutliku aluse.

- Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Prognoositust suurem eelarve ülejääk 2004. aastal on kooskõlas soovitusega vältida protsüklilist fiskaalpoliitikat. Kuna välismajanduskonto puudujääk ei ole 2004. aastal siiski oluliselt vähenenud (kui üldse), võib eelarveülejäägi kiire vähendamine osutuda fiskaalpoliitika seisukohast ebapiisavaks, et tasakaalustada välismajanduskontot.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 5,6%lt 2004. aastal keskmiselt 6,0%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvueeldusi. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

3. Eesti eesmärk on saavutada selline eelarveseisund, mis oleks programmiga hõlmatud aastatel tasakaalulähedane või väikeses ülejäägis. Programmi sihiks 2004. aastal on eelarve ülejääk 1% SKTst, mis on 0,3% võrra suurem eelmise aasta maikuu programmis kavandatud ülejäägist. Alates 2005. aastast nähakse ette tasakaalus eelarve. Sama eesmärk oli sõnastatud ka eelmises programmis. 2004. aastal on ette nähtud riiklike investeeringute kasv ühe protsendipunkti võrra 4,4%ni SKTst. 2008. aastaks väheneb see 3,9%ni ning on seega oluliselt suurem kui ELi keskmine (2004. aastal 2,4% SKTst).

4. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Eesti on tõesti mõistlikke prognoose esitanud ja seatud fiskaalpoliitilisi eesmärke viimastel aastatel ületanud. Teisest küljest ei saa täielikult välistada ootamatut tulupuudujääki seoses kavandatud maksukärbetega või kahjulikest välismõjudest tulenevat riski kasvule. Riske arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See tundub tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% SKTst puudujäägiläve.

5. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal 4,8% SKTsse, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60% SKTsse ja ELis kõige madalam. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul väheneb võla suhe veel 1,9 protsendipunkti võrra.

6. Eesti tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Madal valitsemissektori võlg, märkimisväärsed valitsuse rahareservid ja keskpikk eelarvestrateegia, mis vastab täielikult eesmärgile, et eelarve oleks tasakaalulähedane või ülejäägis, ning pensioni- ja tervishoiusüsteemide põhjalikud reformid eelarvekulude vähendamiseks pikema aja jooksul peaksid tagama riigi rahandusele jätkusuutliku aluse.

7. Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Prognoositust suurem eelarve ülejääk 2004. aastal on kooskõlas soovitusega vältida protsüklilist fiskaalpoliitikat. Kuna välismajanduskonto puudujääk ei ole 2004. aastal siiski oluliselt vähenenud (kui üldse), võib eelarveülejäägi kiire vähendamine osutuda fiskaalpoliitika seisukohast ebapiisavaks, et tasakaalustada välismajanduskontot.

Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

KOM okt 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | puudub | puudub |

LP mai 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |

THHI inflatsioon* (%) | LP dets 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |

KOM okt 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | puudub | puudub |

LP mai 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |

Valitsemissektori eelarve ülejääk või puudujääk (% SKTst) | LP dets 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

KOM okt 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | puudub | puudub |

LP mai 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Esmane saldo (% SKTst) | LP dets 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

KOM okt 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | puudub | puudub |

LP mai 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP dets 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |

KOM okt 2004 | 4,8 | 4,4 | 4, | puudub | puudub |

LP mai 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |

Märkus: *programmis viidatakse siseriiklikule THI määratlusele, mitte THHIle. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosid (KOM). |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Rahandus- ja majandusministrite nõukogu 10.7.2001. aastal jõustatud 27.6.2001. aasta dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.