[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.11.2007

KOM(2007) 654 lõplik

2007/0237 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAAMOTSUS

broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel

(komisjoni esitatud) {SEK(2007) 1422}{SEK(2007) 1453}

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Terrorism on praegu suurimaid ohte julgeolekule, rahule, stabiilsusele, demokraatiale ning põhiõigustele – väärtustele, millele on rajatud Euroopa Liit, ning samuti on see otsene oht Euroopa kodanikele. Terrorismioht ei piirne teatavate geograafiliste aladega. Terroriste ja terroristlikke ühendusi leidub nii ELis kui ka väljaspool ELi piire ning nad on tõestanud oma võimet teostada rünnakuid ja vägivallaakte kõikidel kontinentidel ja mis tahes riigi vastu. Europoli avaldatud aruandes „ELi 2007. aasta aruanne terrorismi olukorra ja suundumuse kohta” on tõendatud, et peaaegu kõik terroriaktid on rahvusvahelised. Terrorismi vastu võitlemise riiklikud ja rahvusvahelised aspektid on omavahel seotud, ning selleks et meetmed oleksid tõhusad, on vaja, et liikmesriigid ja liikmesriikide pädevad talitused teeksid tihedat koostööd ja vahetaksid intensiivsemalt teavet nii omavahel kui ka Europoliga ning vajaduse korral kolmandate riikide pädevate asutustega.

Pärast 11. septembri terrorirünnakut on õiguskaitseorganid üle kogu maailma aru saanud broneeringuinfo kogumise ja analüüsimise lisandväärtusest terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel. Broneeringuinfo on seotud reisimisega (tavaliselt lendudega) ning hõlmab passiandmeid, reisija nime, aadressi, telefoninumbreid, reisibüroo nime, krediitkaardi numbrit, lennuplaani muudatusi, istekoha eelistusi ja muud teavet. Broneeringuinfo reisija kohta ei hõlma tavaliselt kõiki andmeid, vaid ainult neid, mida reisija ise broneeringu tegemise ajal esitab, ning registreerimise ja pardalemineku ajal saadud teavet. Tuleb märkida, et lennuettevõtjad juba koguvad reisijate broneeringuinfot ärilistel eesmärkidel, aga muud ettevõtjad sellist teavet ei kogu. Broneeringuinfo kogumine ja analüüsimine võimaldab õiguskaitseorganitel tuvastada kõrge riskiga isikuid ja võtta asjakohaseid meetmeid.

Kuni praeguse ajani on ainult piiratud arv liikmesriike võtnud vastu õigusaktid, mille kohaselt on lennuettevõtjad kohustatud asjakohast broneeringuinfot edastama ja pädevad asutused neid andmeid analüüsima. See tähendab, et terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ennetamisel ei ole täielikult ära kasutatud kogu ELi hõlmava kava võimalusi.

Üldine taust

Praegu on EL sõlminud kokkulepped broneeringuinfo edastamiseks terrorismi ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise eesmärgil Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga ning need hõlmavad ainult lennureise. Kokkulepetes nõutakse, et lennuettevõtjad, kes on juba ärilistel eesmärkidel reisijate kohta broneeringuinfot kogunud, on kohustatud selle edastama Ameerika Ühendriikide ja Kanada pädevatele asutustele. EL on kõnealuste kolmandate riikidega vahetatud teabe põhjal hinnanud broneeringuinfo väärtust ja mõistnud selle potentsiaali õiguskaitse tagamisel. Lisaks on EL õppinud nimetatud kolmandate riikide broneeringuinfo kasutamise kogemusest ja Ühendkuningriigi pilootprojekti kogemusest. Ühendkuningriik teatas pilootprojekti kahe toimimisaasta jooksul arvukatest vahistamistest, inimkaubandusega tegelevate võrgustike tuvastamisest ning terrorismiga seotud väärtusliku teabe kogumisest.

Euroopa Ülemkogu kutsus oma 25.–26. märtsi 2004. aasta kohtumisel komisjoni üles esitama ettepaneku ELi ühiste põhimõtete kohta seoses reisijate andmete kasutamisega õiguskaitseotstarbel. Üleskutset on korratud kahel korral, täpsemalt Haagi programmis 4.–5. novembril 2004 ja nõukogu erakorralisel istungil 13. juulil 2005. Kõnealust valdkonda käsitleva Euroopa poliitika kujundamisest oli juttu ka komisjoni 16. detsembri 2003. aasta teatises „Lennureisijate registri (PNR) andmete edastamine: ELi üldine lähenemisviis.”

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Praegu on lennuettevõtjad vastavalt nõukogu direktiivile 2004/82/EÜ kohustatud edastama liikmesriigi pädevatele asutustele reisijaid käsitlevat eelteavet ( Advance Passenger Information – API). Kõnealuse meetmega antakse piirikontrolliasutustele vahend piirikontrolli tõhustamiseks ja ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks. Vastavalt kõnealusele direktiivile on liikmesriigid kohustatud võtma vajalikud riiklikud meetmed tagamaks, et lennuettevõtjad edastavad välispiiridel isikute kontrollimise eest vastutavate ametiasutuste nõudel viimastele teabe lennureisijate kohta. See hõlmab ainult reisijaid käsitlevat eelteavet, st peamiselt isikuandmeid. Eelteave hõlmab kasutatud reisidokumendi numbrit ja liiki, reisija kodakondsust, täisnime, sünniaega, liikmesriigi territooriumile sisenemise piiripunkti, transpordikoodi, veovahendi väljumis- ja saabumisaega, veovahendiga veetavate reisijate koguarvu ja algset pealemineku kohta. Reisijaid käsitlev eelteave võib samuti aidata tuvastada tuntud terroriste ja kurjategijaid, kui seda võrreldakse sellistes hoiatussüsteemides nagu SIS sisalduva teabega.

Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks oleks reisijaid käsitlev eelteave piisav ainult tuntud terroristide ja kurjategijate tuvastamiseks hoiatussüsteemide kaudu. Reisijaid käsitlev eelteave on ametlik teave, kuna see on koostatud passis sisalduvate andmete põhjal ja on piisavalt täpne reisija isiku kindlakstegemiseks. Broneeringuinfo see-eest sisaldab rohkem andmeid ja on kättesaadav enne reisijaid käsitleva eelteabe laekumist. Sellised andmed on väga olulised, et teostada isikute riskianalüüsi, saada nende kohta teavet ning luua seoseid teadaolevate ja tundmatute terroristide või kurjategijate vahel.

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas üldise eesmärgiga luua vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev Euroopa ala. Samuti on see kooskõlas põhiõigusi käsitlevate sätetega, eelkõige isikuandmete kaitset ja asjaomaste isikute eraelu puutumatust käsitlevate sätetega.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Läbirääkimiste käigus broneeringuinfo edastamise üle Ameerika Ühendriikidele ning reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo edastamise üle Kanadale korraldati mitmeid koosolekuid ja nõupidamisi. Lisaks komisjoni talituste korraldatud koosolekutele lennuettevõtjate ja arvutipõhiste broneerimissüsteemide esindajatega, on rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust ennetava foorumi raames korraldatud kolm põhjalikku koosolekut, millel arutati reisijate isikuandmeid käsitleva ELi poliitika väljatöötamise võimalikku algatust.

Käesoleva ettepaneku ettevalmistamiseks konsulteerisid komisjoni talitused asjakohaste sidusrühmadega 2006. aasta detsembris saadetud küsimustiku kaudu. Seejärel kutsus komisjon liikmesriikide esindajaid 2. veebruariks 2007 Brüsselisse kohtumisele, mille käigus oli neil võimalus vahetada arvamusi.

Küsimustik saadeti:

- kõikidele liikmesriikidele

- liikmesriikide andmekaitseasutustele

- Euroopa andmekaitseinspektorile

- Euroopa Lennuettevõtjate Ühendusele (AEA)

- Ameerika Lennutranspordi Ühendusele

- Rahvusvahelisele Lennuettevõtjate Ühendusele (IACA)

- Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühendusele (ERA)

- Rahvusvahelisele Lennutranspordi Assotsiatsioonile (IATA)

Vastused saadi 24 liikmesriigilt; liikmesriikide riiklikelt andmekaitseasutustelt saadi ühine vastus. Vastused saadi ka Euroopa andmekaitseinspektorilt, Ameerika Lennutranspordi Ühenduselt, Rahvusvaheliselt Lennuettevõtjate Ühenduselt, Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduselt, Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduselt, Rahvusvaheliselt Lennutranspordi Assotsiatsioonilt, lennuettevõtjatelt LOT Polish Airlines ja Austrian Airlines.

Liikmesriikide andmekaitseasutused kohtusid komisjoni nõuandeorganina artikli 29 alusel moodustatud töörühma raames ja esitasid rea arvamusi broneeringuinfo kasutamise kohta.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Konsultatsioonidel on olnud suur mõju õigusakti ettepaneku väljatöötamisele. Konkreetsemalt on need mõjutanud:

- Poliitika valikut: vastustest küsimustikule selgus, et suurem osa liikmesriike pooldavad selgelt õigusakti, mis reguleeriks ELi ühtset lähenemisviisi kõnealuses valdkonnas. Artikli 29 alusel moodustatud töörühm ei olnud sellise ettepaneku vajaduses veendunud ja oli ettepaneku vastu, kuid märkis, et kui selline vajadus on kindlaks tehtud või kui mitmed liikmesriigid kaaluvad riikliku broneeringuinfosüsteemi arendamist, tuleks eelistada meetmete ühtlustamist ELi tasandil.

- Ettepaneku reguleerimisala seoses transpordiliikidega: suurem osa konsulteeritud pooltest nõustub, et ettepaneku reguleerimisala peaks hõlmama ainult õhuvedusid.

- Ettepaneku geograafilist reguleerimisala: suurem osa konsulteeritud pooltest leiab, et ettepaneku geograafiline reguleerimisala peaks hõlmama ainult lende kolmandatest riikidest ELi ja EList kolmandatesse riikidesse.

- Broneeringuinfo kasutamist ja selle kogumise eesmärki: kogutud broneeringuinfot tuleks kasutada ainult kolmanda samba eesmärkidel, näiteks terrorismi ja sellega seotud kuritegude ja muude raskete kuritegude, sealhulgas rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks.

- Andmete säilitamise aega: ühiselt nõustuti sellega, et süsteemi tõhususe tagamiseks peab andmeid säilitama viis aastat, välja arvatud juhul, kui neid läheb vaja kuriteo uurimiseks või jälitusmenetluseks.

- Broneeringuinfot vastu võtva asutuse määramist: suurem osa liikmesriikidest pooldab ideed, et andmed võtab vastu üksus, mis tegeleb reisijaid käsitleva teabega ning mille määrab kindlaks iga liikmesriik, ent mõned liikmesriigid seevastu pooldavad tsentraliseeritud ELi üksust, mis võtab andmed vastu kõikide liikmesriikide lennuettevõtjatelt.

- Andmete edastamise meetodit: kõik konsulteeritud pooled eelistavad tõukemeetodit tõmbemeetodile. Kahe meetodi peamine erinevus on, et tõukemeetodi puhul edastav andmed riigi pädevale asutusele lennuettevõtja, tõmbemeetodi puhul aga saab riigi pädev asutus juurdepääsu lennuettevõtja broneerimissüsteemile ja võtab andmed ise.

- Broneeringuinfo adressaate: suurem osa konsulteeritud pooltest eelistab broneeringuinfo edastamist riigi pädevatele asutustele ja muude liikmesriikide pädevatele asutustele. Mõned liikmesriigid pooldavad varianti, mille puhul andmeid edastatakse ka kolmandate riikide pädevatele asutustele.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

Mõju hindamine

Mõju hindamise raames uuriti koos arvukate variantidega kahte järgmist peamist võimalust: praeguse olukorra säilitamist või õigusakti ettepaneku tegemist. Lisaks lükati varases järgus tagasi võimalus julgustada liikmesriike tegema kõnealuses valdkonnas koostööd, kuna arvati, et selline võimalus ei aitaks saavutada soovitud eesmärke. Mõned liikmesriigid on teinud ettepaneku laiendada ettepaneku reguleerimisala ka mere- ja raudteetranspordile. Ka see võimalus lükati varajases järgus tagasi, võttes arvesse kulutusi ja vastava teabe kogumiseks vajalike süsteemide puudumist.

Mõju hindamisel jõuti järeldusele, et eelistatakse õigusakti ettepanekut ja andmete töötlemise detsentraliseeritud süsteemi. Võimalus, mille kohaselt meetmeid ei võeta, ei aita julgeoleku parandamisele ELis mingil viisil kaasa. Kõnealuse valdkonna praegust arengut arvesse võttes avaldaks see koguni negatiivset mõju, sest see tekitaks arvukatest eri süsteemidest põhjustatud haldusraskusi.

Õigusakti ettepaneku võimalus sisaldab selgeid eeliseid julgeoleku suurendamisel, vähendades terrorirünnakute, raskete kuritegude ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ohtu ELi territooriumil. Lisaks tagatakse kõnealuse poliitikavõimalusega broneeringuinfo vahetamis- ja kasutamissüsteemide eri aspektide ühtlustamine ning isikute eraelu puutumatuse kaitseks ettenähtud mehhanismide ühtlustamine.

Võrreldes praeguse olukorra säilitamisega on õigusakti ettepaneku esitamisel selged eelised.

Õigusakti ettepaneku võimaluse kahest variandist – andmete detsentraliseeritud kogumine või andmete tsentraliseeritud kogumine – on ELi julgeoleku suurendamiseks sobivam esimene. Andmete tsentraliseeritud kogumisel oleks suurem oht ebaõnnestuda, kuna kesksel üksusel tuleks vastu võtta väga suur hulk andmeid, mille töötlemiseks peaks kasutama eri liiki keerukaid andmetöötlusmeetodeid. Lisaks peaks sellise üksuse toimimiseks olema üksusel juurdepääs kõikide liikmesriikide eri andmebaasidele.

Seoses õigusakti ettepaneku mõjuga suhetes kolmandate riikidega tuleb märkida, et ei ole võimalik välistada mõnede riikide võimalikku nõuet, mille kohaselt EList nende territooriumile kulgevate lendude kohta kogutud broneeringuinfole peaks võimaldatama vastastikust juurdepääsu, isegi kui see on praktikas üsna ebatõenäoline. Euroopa Liidu kehtivad broneeringuinfo alased kokkulepped Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga näevad ette andmete vastastikuse edastamise, mida võib teostada automaatselt.

Komisjon teostas tööprogrammis esitatud mõju hindamise[1].

3. Ettepaneku õiguslik külg

Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepaneku eesmärk on ühtlustada liikmesriikide sätteid, millega reguleeritakse vähemalt ühte liikmesriiki sisselende või ühest liikmesriigist väljalende korraldatavate lennuettevõtjate kohustust edastada pädevatele asutustele broneeringuinfot, et hoida ära terrorirünnakuid ja organiseeritud kuritegevust ning nende vastu võidelda. Broneeringuinfo mis tahes töötlemist vastavalt käesolevale ettepanekule reguleeritakse nõukogu raamotsusega (xx/xx) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.

Õiguslik alus

Euroopa Liidu leping, eriti selle artikkel 29, artikli 30 lõike 1 punkt b ning artikli 34 lõike 2 punkt b.

Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse Euroopa Liidu tasandil võetavate meetmete suhtes.

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel.

Peamine põhjus, miks liikmesriikide meetmed ei oleks eesmärkide saavutamiseks piisavad, on see, et liikmesriigid üksi ei suudaks kõnealuses valdkonnas ühtlustada juriidilisi kohustusi, mis tuleb kehtestada kõikide Euroopa Liitu sisselende või sellest väljalende korraldavate lennuettevõtjate suhtes.

Üksnes liikmesriikide meetmetega ei saavutataks liikmesriikide huvisid, sest üks liikmesriik ei saa olla kindel, et teise liikmesriigi pädevad asutused teevad talle vajaliku broneeringuinfo kättesaadavaks. Seda saab tagada ainult kogu ELi hõlmava kavaga.

Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel.

ELi meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini, sest ühtlustatud lähenemise abil on võimalik tagada asjaomase teabe vahetamine kogu ELis. Samuti on võimalik nende abil tagada ühtlustatud lähenemine kolmandate riikide suhtes.

Kvalitatiivne argument ELi meetmete toetuseks on, et tõhusamat tegevust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel on parem saavutada ühenduse tasandil.

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Ettepaneku reguleerimisala hõlmab ainult neid elemente, mis nõuavad ELi ühtlustatud lähenemist, näiteks broneeringuinfo üksuste ülesannete, kogutavate andmete, andmekasutuse eesmärkide, liikmesriikide broneeringuinfo üksuste omavaheliste andmevahetusviiside ning andmete edastamise tehniliste tingimuste kindlaksmääramine.

Kavandatud meede on raamotsus, mis jätab riiklikele otsustajatele võimalikult palju otsustamisvabadust. Detsentraliseeritud süsteemi valimine jätab liikmesriikide otsustada, kuidas ja kus nad broneeringuinfosüsteemid sisse seavad, samuti võivad nad ise otsustada süsteemi tehniliste aspektide üle. Ühtlustatakse ainult vältimatult vajalikku, näiteks liikmesriikide andmevahetussüsteemide töö tehnilist korraldamist.

Ühenduse rahaline ja halduskoormus on tänu detsentraliseeritud süsteemi valimisele võimalikult väike. Andmete kogumiseks ja töötlemiseks mõeldud ELi tsentraliseeritud süsteemi sisseseadmise ja hooldamisega kaasneksid märkimisväärsed kulud.

Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b kohane raamotsus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.

Raamotsus on ainus asjakohane õigusakt, kuna eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigusakte.

4. Mõju eelarvele

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

5. Lisateave

Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperiood

Ettepanekus nähakse ette üleminekuperiood.

Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.

2007/0237 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAAMOTSUS

broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29, artikli 30 lõike 1 punkti b ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu võttis 25. märtsil 2004 vastu terrorismivastase võitluse deklaratsiooni,[4] kutsudes komisjoni muu hulgas üles esitama ettepaneku ELi ühiste põhimõtete kohta seoses reisijate andmete kasutamisega õiguskaitseotstarbel.

(2) Seejärel kutsuti Haagi programmis[5] ja nõukogu erakorralisel istungil 13. juulil 2005[6] komisjoni üles esitama broneeringuinfo kasutamist käsitlev ettepanek.

(3) Euroopa Liidu üks eesmärke on pakkuda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrgetasemelist julgeolekut ja kaitset. See nõuab asjakohast tegevust terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse määratlused on võetud üle nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta)[7] artiklitest 1–4 ning nõukogu raamotsuse (xx/xx) (organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta)[8] artiklist 2.

(4) Nõukogu võttis 29. aprillil 2004. aastal vastu direktiivi 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid[9]; direktiivi eesmärk on parandada piirikontrolli ja võidelda ebaseadusliku sisserände vastu nõudega, et lennuettevõtjad edastavad riigi pädevatele asutustele reisijaid käsitleva eelteabe.

(5) Broneeringuinfo on tänu selles sisalduvatele andmetele asjakohane terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse tõhusaks ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning seega ka sisejulgeoleku tugevdamiseks. Käesoleva raamotsusega lennuettevõtjatele kehtestatud kohustused peaksid erinema direktiiviga 2004/82/EÜ kehtestatud kohustustest.

(6) Lennuettevõtjad juba koguvad broneeringuinfot ärieesmärkidel ning käesoleva raamotsusega ei kohustata neid koguma lisateavet või säilitama mis tahes andmeid.

(7) Terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks on oluline, et liikmesriigid kehtestavad sätted ühte või enamasse Euroopa Liidu liikmesriiki sisselende või ühest või enamast liikmesriigist väljalende korraldavate lennuettevõtjate kohustuse kohta. Käesolev raamotsus ei peaks hõlmama ELi siselende, välja arvatud rahvusvahelisteks lendudeks kasutatavad transiitlennujaamade vahelised lennud.

(8) Broneeringuinfo kättesaadavaks tegemist riigi pädevatele asutustele kooskõlas käesoleva raamotsusega on vaja terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, ning sellise kättesaadavuse reguleerimine peaks olema proportsionaalne taotletavate õiguspäraste julgeolekueesmärkidega.

(9) Ajavahemik, mille vältel riigi pädevad asutused broneeringuinfot säilitavad, peaks olema proportsionaalne eesmärkidega, mille jaoks andmeid on küsitud – näiteks terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine ja nende vastu võitlemine. Andmete iseloomust ja nende kasutamise eesmärgist tingituna on oluline säilitada neid piisavalt kaua, et töötada nende abil välja riskinäitajad ning teha kindlaks reisimisharjumused ja käitumismustrid. Andmete ebaproportsionaalse kasutamise vältimiseks on oluline edastada andmed mõne aasta möödudes passiivsesse andmebaasi, millele võimaldatakse juurdepääs ainult väga rangetel ja piiratud tingimustel. Seega on tagatud andmete kättesaadavus, kui neid vajatakse konkreetsetel erijuhtudel. Andmete säilitamise aega peaks saama pikendada, kui andmeid vajatakse käimasolevas kriminaaljuurdluses või kohtumenetluses.

(10) Nõukogu raamotsust (xx/xx) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta tuleks kohaldada käesoleva raamotsuse alusel töödeldavate kõikide andmete suhtes. Nendele isikutele, kelle andmeid töödeldakse, tuleks tagada samad õigused nagu kõnealuses raamotsuses; isikute õigused peaksid hõlmama järgmist: õigus teabele, andmetele juurdepääsule, nende parandamisele, kustutamisele ja blokeerimisele ning samuti õigus saada kompensatsiooni ja kasutada õiguskaitsevahendeid.

(11) Selleks et tagada lennuettevõtjatele kehtestatud broneeringuinfo kättesaadavaks tegemise kohustuse tõhus täitmine, peavad liikmesriigid nägema kõnealuseid kohustusi eiravate lennuettevõtjate suhtes ette hoiatavad, tõhusad ja proportsionaalsed karistused, sealhulgas rahatrahvid. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et võimaldada lennuettevõtjatel täita raamotsusega ette nähtud kohustusi. Käesoleva raamotsuse põhieesmärke kahjustada võivate korduvate tõsiste rikkumiste korral võivad karistused hõlmata selliseid meetmeid nagu transpordivahendi kasutuselt kõrvaldamine, arestimine ja konfiskeerimine või tegevusloa ajutine peatamine või äravõtmine. Selliseid karistusi tuleks kohaldada ainult erandjuhul.

(12) Lennuettevõtjate kogutud broneeringuinfo on vaja edastada riigi pädevatele asutustele.

(13) Andmeid, sealhulgas broneeringuinfot käsitlevate liikmesriikide õigusaktide juriidiliste ja tehniliste erinevuste tõttu on lennuettevõtjad silmitsi eri nõuetega seoses isikute kohta edastatava teabe iseloomuga ning teabe pädevatele asutustele edastamise tingimustega.

(14) Kõnealused erinevused võivad kahjustada riiklike pädevate asutuste vahelist tõhusat koostööd terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.

(15) Komisjon on oma 16. detsembri 2003. aasta teatises „Lennureisijate registri (PNR) andmete edastamine: ELi üldine lähenemisviis”[10] esitanud kõnealust valdkonda käsitleva ELi poliitika põhisuunad. Teatisega toetati ja aidati aktiivselt kaasa rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) mitmepoolsete algatuste raames tehtud tööle, mille tulemusena koostati ICAO suunised broneeringuinfo kohta, selliseid suuniseid tuleks arvesse võtta. Üksnes riiklikul tasandil või isegi ühenduse tasandil võetud meetmetel, mille puhul ei võeta arvesse rahvusvahelist kooskõlastamist ja koostööd, oleks väga piiratud mõju. Ühenduse võetud meetmed kõnealuses valdkonnas peavad seega olema kooskõlas rahvusvahelisel tasandil tehtud tööga.

(16) Praegu on olemas kaks võimalikku andmeedastusmeetodit: tõmbemeetod, mille kaudu andmeid taotleva riigi pädev asutus pääseb lennuettevõtja broneerimissüsteemi ja tõmbab endale vajalike andmete koopia, ning tõukemeetod, mille kaudu lennuettevõtja edastab nõutava broneeringuinfo taotlevale pädevale asutusele. Tõukemeetodit peetakse andmekaitse seisukohast paremaks ja see võiks olla kohustuslik kõigile Euroopa Liidu veoettevõtjatele. Tõukemeetodit võiksid eelistada ka kolmandate riikide vedajad, kui neil on selleks tehnilised ja majanduslikud võimalused.

(17) Liikmesriigi nõutav broneeringuinfo tuleks edastada selle liikmesriigi ühele konkreetsele esindusüksusele.

(18) Riigi pädevate asutuste nõutava broneeringuinfo loetelu peaks peegeldama riigi ametiasutuste õiguspäraseid nõudeid, mille eesmärk on ennetada terroriakte ja organiseeritud kuritegevust ja nende vastu võidelda, et parandada ELi sisejulgeolekut ja kaitsta kodanike põhiõigusi, eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele. Loetelu ei peaks sisaldama selliseid isiklikke andmeid, mis paljastavad isiku rassilise või etnilise päritolu, tema poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi ja kuuluvust ametiühingusse ning samuti andmeid tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Broneeringuinfo sisaldab reisija broneeringut ja reisisuundi käsitlevaid üksikasju, mis võimaldavad pädevatel asutustel tuvastada sisejulgeolekut ohustada võivaid lennureisijaid.

(19) Selleks et tugevdada sisejulgeolekut Euroopa Liidus tervikuna, peab iga liikmesriik hindama terroriaktide ja organiseeritud kuritegevusega seotud võimalikke ohte. Suunised sellise riskihindamise peamiste ühiste kriteeriumide kohta peaks koostama käesoleva raamotsusega loodav komitee.

(20) Andmekaitse põhiprintsiibina tuleb tagada, et liikmesriikide pädevad asutused ei võta täitemeetmeid üksnes broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise põhjal või isiku rassilise või etnilise päritolu, usuliste või filosoofiliste veendumuste, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel.

(21) Liikmesriigid peaksid vajaduse korral võimaldama teistele liikmesriikidele juurdepääsu saadud broneeringuinfole. Kolmandatesse riikidesse tuleks broneeringuinfot edastada ja andmekaitse taset tuvastada vastavalt nõukogu raamotsusele (xx/xx) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta ning lisaks sellele tuleks kõnealuste tegevuste suhtes kehtestada erinõuded, mis võtaksid arvesse andmete edastamise eesmärki. Kui Euroopa Liit on sõlminud andmete edastamise kohta rahvusvahelisi kokkuleppeid, tuleb nende sätteid andmete edastamisel üksikasjalikult järgida.

(22) Liikmesriigid peaksid tagama, et lennuettevõtjad edastaksid pädevatele asutustele asjakohast broneeringuinfot parimate tehnoloogiliste vahendite abil, et tagada edastatud andmete võimalikult suur turvalisus.

(23) Kuna liikmesriigid ei saa üksinda tegutsedes käesoleva otsuse eesmärke täiel määral täita ning kuna neid eesmärke on nende ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 5 ja millele on osutatud ELi asutamislepingu artiklis 2. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

(24) Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva raamotsusega nähakse ette, et lennuettevõtjad teevad liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavaks rahvusvahelistel lendudel osalevate reisijate broneeringuinfo, eesmärgiga ennetada terroriakte ja organiseeritud kuritegevust ning nende vastu võidelda, ning samuti nähakse raamotsusega ette, et asjaomased asutused koguvad ja säilitavad kõnealust infot ning vahetavad seda omavahel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) lennuettevõtja – kehtiva lennutegevusloaga või samaväärse loaga äriühing;

b) rahvusvaheline lend – lend, mis siseneb vähemalt ühe Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile ja mille lähtekoht on kolmas riik, või lend, mis väljub vähemalt ühe Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumilt ning mille lõppsihtkoht on kolmas riik;

c) broneeringuinfo – reisijatelt nõutavad vajalikud andmed, mis võimaldavad broneeringut tegevatel ja lennutegevuses osalevatel lennuettevõtjatel töödelda ja kontrollida iga reisi puhul isiku enda või tema eest tehtud broneeringut. Käesoleva raamotsuse tähenduses hõlmab broneeringuinfo I lisas kirjeldatud andmeid, mille on kogunud üksnes lennuettevõtjad;

d) reisija – iga isik, välja arvatud meeskonna liikmed, keda transporditakse või keda tuleb transportida lennuki pardal lennuettevõtja nõusolekul;

e) broneerimissüsteem – lennuettevõtte sisene andmebaas, millesse kogutakse broneeringuinfot kas arvutipõhiste broneerimissüsteemide kaudu määruse 2299/89 (toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul) tähenduses või otsebroneeringut võimaldavate kanalite kaudu, näiteks lennuettevõtjate veebisaidid, kõnekeskused või müügiesindused;

f) tõukemeetod – meetod, mille kohaselt lennuettevõtjad edastavad nõutava broneeringuinfo andmeid taotleva pädeva asutuse andmebaasi;

g) tõmbemeetod – meetod, mille kohaselt andmeid taotlev pädev asutus pääseb lennuettevõtja broneerimissüsteemi ja teeb nõutavatest andmetest koopia oma andmebaasi;

h) terroriaktid – nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta)[11] artiklites 1–4 osutatud kuriteod riiklike õigusaktide tähenduses;

i) organiseeritud kuritegevus – nõukogu raamotsuse (xx/xx) (organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta)[12] artiklis 2 osutatud kuriteod riiklike õigusaktide tähenduses.

II PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE VASTUTUS

Artikkel 3

Broneeringuinfo üksus

1. 12 kuu jooksul pärast käesoleva raamotsuse jõustumist määrab iga liikmesriik pädeva asutuse, edaspidi „broneeringuinfo üksus”, ning teavitab sellest komisjoni ja nõukogu peasekretariaati. Liikmesriik võib seda teavet igal ajal ajakohastada. Komisjon avaldab teabe Euroopa Liidu Teatajas .

2. Broneeringuinfo üksus vastutab kooskõlas artiklitega 5 ja 6 broneeringuinfo kogumise eest lennuettevõtjatelt või vahendajatelt, kes on seotud rahvusvaheliste lendudega, mis saabuvad selle liikmesriigi territooriumile, mille heaks üksus töötab, või väljuvad sealt. Juhul kui reisija broneeringuinfo hõlmab lisaks I lisas esitatud andmetele täiendavaid andmeid või isikuandmete erikategooriaid, mis paljastavad asjaomase isiku rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, kustutab broneeringuinfo üksus sellised andmed viivitamatult.

3. Broneeringuinfo üksus vastutab ka broneeringuinfo analüüsimise ja selliste reisijate tuvastamise ja nende kohta riskianalüüsi tegemise eest, kelle puhul on vajalik täpsem uurimine mõnel lõikes 5 osutatud eesmärgil. Riskianalüüsi tegemisel järgitakse riiklike õigusaktidega kehtestatud kriteeriume ja tagatisi. Broneeringuinfo üksused ja liikmesriikide pädevad asutused ei võta täitemeetmeid üksnes broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise põhjal või isiku rassilise või etnilise päritolu, usuliste või filosoofiliste veendumuste, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel.

4. Liikmesriigi broneeringuinfo üksus edastab vastavalt lõikele 3 kindlaks määratud isikute broneeringuinfo sama liikmesriigi asjaomastele pädevatele asutustele, kellele on osutatud artiklis 4, elektrooniliselt või kui see ei õnnestu, siis kasutades ükskõik milliseid muid asjakohaseid vahendeid.

5. Broneeringuinfo üksused ja liikmesriikide pädevad asutused, kellele on osutatud artiklis 4, tohivad terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks töödelda reisijate broneeringuinfot üksnes järgmistel eesmärkidel:

- selliste isikute ja nende kaaslaste tuvastamine, kes on või kes võivad olla seotud terroriakti või organiseeritud kuriteoga;

- kahtlusaluste isikute hindamiseks riskinäitajate koostamine ja ajakohastamine;

- teabe kogumine terroriaktidele ja organiseeritud kuritegevusele viitavate reisiharjumuste ja suundumuste kohta;

- andmete kasutamine terroriaktide ja organiseeritud kuritegudega seotud kriminaaljuurdlustes ja kohtumenetlustes.

Broneeringuinfo üksused ja pädevad asutused ei võta ühtegi täitemeedet üksnes broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise põhjal.

6. Kaks või enam liikmesriiki võivad sisse seada või määrata ühise broneeringuinfo üksuse. Sellist broneeringuinfo üksust käsitletakse kõigi osalevate liikmesriikide riikliku broneeringuinfo üksusena.

Artikkel 4

Pädevad asutused

1. Iga liikmesriik kinnitab loetelu pädevatest asutustest, kellel on õigus saada broneeringuinfo üksuselt broneeringuinfot ning seda töödelda.

2. Pädevateks asutusteks on ainult need asutused, kes vastutavad terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise või nende vastu võitlemise eest.

3. Iga liikmesriik teavitab oma pädevate asutuste nimekirjast komisjoni ja nõukogu peasekretariaati 12 kuu jooksul pärast käesoleva raamotsuse jõustumist ning võib seda teavet igal ajal ajakohastada. Komisjon avaldab nimekirjad Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 5

Lennuettevõtjate kohustus

1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lennuettevõtjad teevad kooskõlas käesolevas raamotsuses täpsustatud tingimustega rahvusvaheliste lendude reisijate broneeringuinfo kättesaadavaks selle liikmesriigi riiklikule broneeringuinfo üksusele, kelle territooriumile kõnealune rahvusvaheline lend siseneb, kelle territooriumilt see väljub või kelle territooriumi see läbib.

2. Lennuettevõtjad teevad broneeringuinfo üksusele kättesaadavaks oma broneerimissüsteemidesse kogutud ja nendes töödeldud broneeringuinfo, mis on täpsustatud I lisas.

3. Lennuettevõtjad teevad andmed elektrooniliselt või kui see ei õnnestu, siis muid asjakohaseid vahendeid kasutades kättesaadavaks:

a) 24 tundi enne kavandatud reisi väljumist

ja

b) viivitamatult pärast reisi lõppemist.

Asjakohane broneeringuinfo üksus võib lennuettevõtjalt nõuda broneeringuinfo kättesaadavaks tegemist varem kui 24 tundi enne kavandatud reisi väljumist, juhul kui on olemas märgid, et varane ligipääs andmetele aitaks reageerida terroriakti või organiseeritud kuritegevusega seotud konkreetsele ohule. Broneeringuinfo üksus tegutseb sellise otsuse tegemisel proportsionaalselt.

4. Lennuettevõtjad, kelle andmebaasid on loodud Euroopa Liidu liikmesriigis, võtavad vajalikud tehnilised meetmed tagamaks, et broneeringuinfo edastatakse tõukemeetodil broneeringuinfo üksusele või vastavalt artiklile 6 kindlaks määratud vahendajale.

5. Lennuettevõtjad, kelle andmebaasid ei ole loodud Euroopa Liidu liikmesriigis:

- kasutavad tõukemeetodit andmete edastamiseks broneeringuinfo üksustele või vastavalt artiklile 6 kindlaks määratud vahendajatele;

- võimaldavad tõukemeetodi kasutamiseks vajalike tehniliste vahendite puudumisel broneeringuinfo üksusel või vastavalt artiklile 6 kindlaks määratud vahendajal võtta oma andmebaasist andmeid tõmbemeetodil.

Igal juhul peavad nad teavitama broneeringuinfo üksuseid ning kõikide liikmesriikide asjakohaseid vahendajaid sellest, kas nad kasutavad andmete kättesaadavaks tegemisel tõuke- või tõmbemeetodit.

6. Liikmesriigid tagavad, et lennuettevõtjad teavitavad rahvusvaheliste lendude reisijaid sättest broneeringuinfo edastamise kohta broneeringuinfo üksusele ning vajaduse korral vahendajale, andmete töötlemise põhjustest, andmete säilitamise ajast ja võimalikust kasutamisest terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, ning andmete vahetamise ja jagamise võimalusest.

Artikkel 6

Vahendaja

1. Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelisi lende korraldavad lennuettevõtjad võivad määrata vahendaja, kellele nad teevad kättesaadavaks reisijate broneeringuinfo, selle asemel et teha sellised andmed kättesaadavaks otse broneeringuinfo üksustele. Vahendaja tegutseb vastavalt lõigetele 2–6.

2. Vahendajatega lepingulised suhted sõlminud lennuettevõtjad teavitavad sellest viivitamatult kõikide liikmesriikide broneeringuinfo üksusi. Vahendajad tegutsevad neid määranud lennuettevõtja nimel ning neid käsitletakse käesoleva raamotsuse kohaldamisel lennuettevõtjate esindajatena.

3. Lennuettevõtjate määratud vahendajad vastutavad broneeringuinfo kogumise eest oma lennuettevõtjatelt. Juhul kui reisija broneeringuinfo hõlmab lisaks I lisas esitatud andmetele täiendavaid andmeid või isikuandmete erikategooriaid, mis paljastavad asjaomase isiku rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, kustutab vahendaja sellised andmed viivitamatult.

4. Vahendajad edastavad broneeringuinfo selle liikmesriigi broneeringuinfo üksusele, kelle territooriumile vastav rahvusvaheline lend on saabumas, sealt väljumas või vahemaandumiseks saabumas, elektrooniliselt või kui see ei õnnestu, siis ükskõik millist muud asjakohast vahendit kasutades. Broneeringuinfo üksusele edastatakse sellised andmed tõukemeetodit kasutades.

5. Vahendajad omavad asjaomaseid andmebaase ja töötlevad broneeringuinfot üksnes Euroopa Liidu territooriumil.

6. Vahendajad võivad töödelda lennuettevõtjatelt kogutud ja broneeringuinfo üksusele edastatud andmeid üksnes käesolevas artiklis osutatud eesmärkidel; nad kustutavad andmed viivitamatult pärast nende edastamist broneeringuinfo üksusele.

Artikkel 7

Teabevahetus

1. Liikmesriigid tagavad, et broneeringuinfo üksus edastab vastavalt artikli 3 lõikele 3 tuvastatud isikute broneeringuinfo muude liikmesriikide broneeringuinfo üksustele ning teeb seda üksnes siis, kui see on vajalik terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, ning ainult vajalikus ulatuses. Andmeid saava liikmesriigi broneeringuinfo üksus säilitab broneeringuinfot vastavalt artiklile 9 ja edastab selle artikli 4 kohaselt määratud asjaomastele pädevatele asutustele.

2. Liikmesriigi broneeringuinfo üksusel või mis tahes määratud pädeval asutusel on õigus taotleda ükskõik millise teise liikmesriigi broneeringuinfo üksuselt teatavaid broneeringuinfos sisalduvaid andmeid, mida hoitakse viimase aktiivses andmebaasis vastavalt artikli 9 lõikele 1. Taotleda võib ühe või mitme andmevälja saamist, vastavalt sellele, mida peetakse vajalikuks terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks. Broneeringuinfo üksused vastavad taotlustele niipea, kui nad on suutelised andmeid välja andma.

3 Kui liikmesriik nõuab teiselt liikmesriigilt broneeringuinfos sisalduvaid teatavaid andmeid, mida hoitakse passiivses andmebaasis vastavalt artikli 9 lõikele 2, esitatakse taotlus liikmesriigis broneeringuinfot sisaldava andmebaasi eest vastutavale pädevale asutusele ning seda tehakse üksnes erakorralistel asjaoludel ja ainult siis, kui terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise või nende vastu võitlemise valdkonnas on tuvastatud konkreetne ja akuutne oht, mis nõuab asjakohast reaktsiooni. Juurdepääsu sellistele andmetele võimaldatakse ainult pädevate asutuste töötajatele, kellel on selleks eriluba.

4. Erakorralistel asjaoludel, kui on alust arvata, et varane juurdepääs on vajalik selleks, et reageerida konkreetsele ja akuutsele ohule terroriakte ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas, on liikmesriigi broneeringuinfo üksusel või määratud pädeval asutusel õigus taotleda teise liikmesriigi broneeringuinfo üksuselt viimase territooriumile saabuvate või sealt väljuvate lendude broneeringuinfo edastamist varem kui 24 tundi enne kavandatud reisi väljumist.

Artikkel 8

Andmete edastamine kolmandatesse riikidesse

1 Lisaks kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevas nõukogu raamotsuses sisalduvatele tingimustele ja kaitsemeetmetele kehtestatakse, et liikmesriigid võivad edastada kolmandate riikide õiguskaitseorganitele broneeringuinfot üksnes juhul, kui nad on veendunud, et:

a) kolmandate riikide pädevad asutused kasutavad andmeid üksnes terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ning nende vastu võitlemiseks;

b) kolmas riik ei edasta andmeid teisele kolmandale riigile ilma liikmesriigi selgesõnalise nõusolekuta.

2. Lisaks võib selline edastamine toimuda üksnes kooskõlas asjaomase liikmesriigi riiklike õigusaktidega ning mis tahes kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega.

Artikkel 9

Andmete säilitamise aeg

1. Liikmesriigid tagavad, et lennuettevõtjate või vahendajate edastatud broneeringuinfot hoitakse broneeringuinfo üksuse andmebaasis viis aastat pärast seda, kui see on edastatud esimese liikmesriigi broneeringuinfo üksusele, kelle territooriumile rahvusvaheline lend oli sisenemas, sealt väljumas või vahemaandumisel.

2. Pärast viie aasta möödumist broneeringuinfo edastamisest lõikes 1 osutatud broneeringuinfoüksusele, hoitakse andmeid veel kaheksa aastat. Selle aja jooksul võib broneeringuinfole juurde pääseda, seda töödelda ja kasutada ainult pädeva asutuse loal ning ainult erakorralistel asjaoludel ja üksnes siis, kui terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise või nende vastu võitlemise valdkonnas on tuvastatud konkreetne ja akuutne oht või risk, mis nõuab asjakohast reaktsiooni. Juurdepääsu sellistele andmetele võimaldatakse ainult pädevate asutuste töötajatele, kellel on selleks eriluba.

3. Liikmesriigid tagavad, et broneeringuinfo kustutatakse nende broneeringuinfo üksuste andmebaasidest pärast lõikes 2 täpsustatud kaheksa aasta pikkuse perioodi möödumist.

4. Erandina lõigetest 1, 2 ja 3 on broneeringuinfo üksusel õigus broneeringuinfot säilitada üle kaheksa aasta juhul, kui andmeid kasutatakse andmesubjekti suhtes või tema osalusel toime pandud terroriakti või organiseeritud kuriteoga seotud käimasolevas kriminaaljuurdluses. Andmed kustutatakse kõikidest registritest ning failidest pärast juurdluse lõpetamist.

Artikkel 10

Karistused

Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas riiklike õigusaktidega on neil olemas hoiatavad, tõhusad ja proportsionaalsed karistused, sealhulgas rahatrahvid lennuettevõtjatele ja vahendajatele, kes ei edasta andmeid või edastavad puudulikke või vigaseid andmeid, või kes muul viisil rikuvad riiklikke sätteid, mis on vastu võetud vastavalt käesolevale raamotsusele. Korduvate tõsiste rikkumiste korral hõlmavad karistused selliseid meetmeid nagu transpordivahendi kasutuselt kõrvaldamine, arestimine ja konfiskeerimine või tegevusloa ajutine peatamine või äravõtmine.

III PEATÜKK

ISIKUANDMETE KAITSE

Artikkel 11

Isikuandmete kaitse

1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva raamotsuse alusel isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse nõukogu raamotsust (xx/xx) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[13].

2. Kõigi liikmesriikide broneeringuinfo üksustele, vahendajatele ja määratud pädevatele asutustele vastavalt käesolevale otsusele edastatud andmeid töödeldakse ainult terroriaktide või organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja kohtulikuks menetlemiseks.

3. Broneeringuinfo üksused ja liikmesriikide pädevad asutused ei võta täitemeetmeid üksnes broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise põhjal või isiku rassilise või etnilise päritolu, usuliste või filosoofiliste veendumuste, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel.

Artikkel 12

Andmekaitse

Liikmesriigid tagavad, et nende broneeringuinfo üksused, vahendajad ja pädevad asutused võtavad seoses käesoleva raamotsuse kohaselt töödeldava broneeringuinfoga vajalikud meetmed, et:

a) kaitsta andmeid füüsiliselt;

b) hoida ära kõikide volitamata isikute juurdepääs liikmesriigi nendesse rajatistesse, kus andmeid säilitatakse (sissepääsu kontrollimine);

c) hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate turvamine);

d) hoida ära salvestatud isikuandmetega ilma loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (salvestiste turvamine);

e) hoida ära andmete ilma loata töötlemine (andmetöötluse turvamine);

f) tagada, et isikutel, kellel on luba andmetele juurdepääsuks, oleks juurdepääs ainult juurdepääsuloaga võimaldatud andmetele, ning et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes isiklikke ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontrollimine);

g) tagada, et kõik pädevad asutused, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja sisestatud andmeid otsida, ning teevad need profiilid riiklikele järelevalveasutustele vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

h) tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);

i) hoida ära isikuandmete loata lugemine ja kopeerimine isikuandmete edastamise ajal, eelkõige asjakohaste ühiste protokollide ja krüpteerimisstandardite abil (andmeedastuse turvamine).

IV PEATÜKK

KOMITEEMENETLUS

Artikkel 13

Ühised protokollid ja krüpteerimisstandardid

1. Kuni lõikes 6 osutatud tähtaja möödumiseni edastatakse käesoleva raamotsuse kohane broneeringuinfo elektrooniliselt või kui see ei õnnestu, siis kasutatakse selleks ükskõik milliseid muid asjakohaseid vahendeid.

2. Pärast käesoleva artikli lõikes 6 osutatud tähtaja möödumist edastatakse käesoleva raamotsuse kohane broneeringuinfo elektrooniliselt, kasutades andmete edastamiseks ühesuguseid turvameetodeid, et tagada andmete kaitse nende edastamisel ning nende loetavus kõikide asjaomaste poolte jaoks. Andmete edastamise turvameetodid on järgmised:

a) ühised protokollid ja

b) ühised krüpteerimisstandardid.

3. Ühised protokollid ja krüpteerimisstandardid seatakse sisse ja neid kohandatakse vajaduse korral vastavalt artiklis 15 ette nähtud menetlusele.

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud edastusviisi puudumise korral kohaldatakse lõiget 1 kogu kõnealuse edastusviisi puudumise aja jooksul.

5. Iga liikmesriik tagab ühiste protokollide ja krüpteerimisstandardite kasutamiseks vajalike tehniliste muudatuste tegemise käesoleva raamotsuse kohase broneeringuinfo mis tahes edastamiseks. Liikmesriigid teatavad komisjonile, millisest kuupäevast alates on võimalik andmeid asjakohasel viisil edastada. Komisjon teavitab sellest viivitamatult artiklis 14 osutatud komiteed.

6. Lõikes 5 osutatud tehnilised muudatused teostatakse ühe aasta jooksul alates ühiste protokollide ja krüpteerimisstandardite vastuvõtmise kuupäevast.

7. Lõigete 2 ja 3 rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artiklis 15 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille eesistuja on komisjoni esindaja (edaspidi „komitee”).

2. Komitee võtab eesistuja ettepanekul vastu oma töökorra, mille aluseks on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud töökorra standardeeskirjad.

3. Komitee võib anda oma liikmetele asjakohaseid soovitusi käesoleva raamotsuse kohase broneeringuinfo edastamisel kasutatavate ühiste protokollide ja krüpteerimisstandardite vastuvõtmiseks ning riskihindamise peamiste ühiste kriteeriumide, meetodite ja tavade kohta vastavalt artikli 3 lõikele 3.

Artikkel 15

Menetlus

1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, esitab komisjoni esindaja komiteele kavandatavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

2. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.

3. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamatult ettepaneku nõukogule ning teavitab Euroopa Parlamenti.

4. Kolme kuu jooksul alates küsimuse suunamisest võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha otsuse.

Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, taasesitada oma ettepaneku või esitada õigusakti ettepaneku asutamislepingu alusel.

Kui nõukogu ei ole esitatud rakendusakti nimetatud tähtaja möödumisel vastu võtnud ega ole väljendanud rakendusmeetmete ettepanekule vastuseisu, võtab esitatud rakendusakti vastu komisjon.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 16

Rakendamine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse täitmiseks vajalikud meetmed enne 31. detsembrit 2010. Liikmesriigid edastavad samaks kuupäevaks nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse riiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused ning kõnealuste sätete ja käesoleva raamotsuse vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid asjaomased sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale raamotsusele. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Nõukogu hindab enne 31. detsembrit 2011 nimetatud teabe põhjal koostatud aruande ja komisjoni kirjaliku aruande alusel, millisel määral on liikmesriigid järginud käesolevat raamotsust.

Artikkel 17

Läbivaatamine

Liikmesriikide edastatud teabe põhjal vaatab komisjon läbi käesoleva raamotsuse mõju ja edastab selle kohta nõukogule aruande kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist. Selline läbivaatamine hõlmab kõiki käesoleva raamotsuse elemente, aga suuremat tähelepanu pööratakse tõukemeetodi rakendamisele, andmekaitse meetmete rakendamise tasemele, andmete säilitamise aja pikkuse hindamisele ja riskihindamise kvaliteedile.

Artikkel 18

Statistika

1. Liikmesriigid tagavad broneeringuinfo üksustele edastatud broneeringuinfo statistika kättesaadavuse.

2. Statistika peaks lennuettevõtjate ja sihtkohtade kaupa hõlmama vähemalt broneeringuinfo andmeväljade arvu, tuvastatud kõrge riskiga reisijate arvu ning broneeringuinfoga seotud õiguskaitsemeetmete arvu.

3. Statistika ei tohiks sisalda isikuandmeid. Kõnealune statistika tuleks nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile edastada igal aastal.

Artikkel 19

Seos muude õigusaktidega

1. Liikmesriigid võivad pärast käesoleva raamotsuse vastuvõtmist jätkata kehtivate kahe- või mitmepoolsete kokkulepete või korralduste kohaldamist, kui need kokkulepped ja korraldused on kooskõlas käesoleva raamotsuse eesmärkidega.

2. Liikmesriigid võivad pärast käesoleva raamotsuse vastuvõtmist sõlmida või jõustada kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või korraldusi, kui need kokkulepped ja korraldused on kooskõlas käesoleva raamotsuse eesmärkidega.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

Artikli 2 kohane broneeringuinfo

Andmed kõikide reisijate kohta

1. broneeringu number

2. broneeringu tegemise / pileti väljastamise kuupäev

3. kavandatud reisi kuupäev(ad)

4. nimi (nimed)

5. aadress ja kontaktandmed (telefoninumber, e-posti aadress)

6. kõikvõimalikke makseviise käsitlev teave, sealhulgas arve saatmise aadress

7. konkreetse broneeringu täielik reisikava

8. püsikliendi staatust käsitlev teave

9. reisibüroo/reisiagent

10. reisija staatus, sealhulgas kinnitused ja lennule registreerimine, teave viimasel hetkel broneeringuta pileti ostmise kohta, teave ilmumata jätmise kohta

11. osadesse/kategooriatesse jaotatud teave

12. üldised märkused (välja arvatud tundlik teave)

13. piletimüügiinfo, kaasa arvatud pileti number, pileti väljastamise kuupäev ja ühe suuna piletid, automaatne hinnapäring

14. istekoha number ja muu teave istekoha kohta

15. teave lennukoodi jagamise kohta

16. kõik pagasiandmed

17. kaasreisijate arv ja nende nimed konkreetse broneeringu raames

18. reisijaid käsitlev mis tahes eelteave

19. kõik punktides 1–18 nimetatud broneeringuinfos tehtud hilisemad muudatused

Lisaandmed ilma saatjata alla 18-aastaste alaealiste kohta

20. lapse nimi ja sugu

21. vanus

22. kasutatav(ad) keel(ed)

23. lähtepunktis oleva hooldaja nimi ja kontaktandmed ning seos lapsega

24. sihtpunktis oleva hooldaja nimi ja kontaktandmed ning seos lapsega

25. saatev ja vastuvõttev lennujaama töötaja[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] SEK(2007)1453.

[2] ELT

[3] ELT

[4] ELT: Terrorismivastase võitluse deklaratsioon, vastu võetud 25. märtsil 2004.

[5] Haagi programm – vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus, punkt 2.2 „Terrorism”.

[6] Nõukogu avaldus Londoni pommiplahvatustele järgnevate ELi meetmete kohta – punkt 6.

[7] EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

[8] XXXXXXXX

[9] ELT L 261, 6.8.2004, lk 24.

[10] KOM (2003) 826 (lõplik), 16.12.2003.

[11] EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

[12] XXXXXXXX

[13] xxxxxxxxxx