ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
42.

on seisukohal, et võiks kaaluda eelarvetoetust kui kasulikku võimalust, mis võib tulevikus pakkuda tõsiseid stiimuleid; on aga veendunud, et see peaks põhinema diferentseerimise põhimõttel ja tuleks muuta tingimuslikuks, sõltuvalt muu hulgas sellest, kas toetusesaajad riigid järgivad ühiseid väärtusi ja põhimõtteid, kui tõhusad on nende eelarvejuhtimise ja -kontrolli menetlused, kas korruptsioonitase on madal ning kas nad on võimelised kasutama saadavat toetust läbipaistval, tõhusal ja vastutustundlikul viisil;
7.

tuletab meelde, et terve poliitiline kultuur on demokraatia alus; kutsub opositsiooniparteisid üles lõpetama riigi parlamendi boikoteerimist ning jätkama poliitilist dialoogi asutuste vahel; on arvamusel, et valitsuse ja opositsiooni ülesanne on tagada viivitamatu ja avatud dialoog kõigi riigi ees seisvate olemasolevate probleemide teemal; juhib tähelepanu asjaolule, et poliitiline ebastabiilsus võib mõjutada Euroopa integratsiooniprotsessi, mis peaks olema ühiskonna kõikide osapoolte ühine prioriteet; väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud parlamendi kodukorra muudatused, mis võimaldavad opositsiooni aktiivsemat osalust parlamendi töös; tunneb siiski muret selle üle, et dialoog valitsuse ja opositsiooniparteide vahel on ebapiisav ning üldist õhustikku iseloomustab umbusaldus ja vastasseis; nõuab tungivalt, et osapooled edendaksid usalduslikku õhkkonda ja näitaksid üles tõsist pühendumust parlamendi uue kodukorra kasutamisel poliitilise dialoogi ja konstruktiivse koostöö tugevdamiseks õigusloomeprotsessis ning parlamendipoolses kontrollis valitsuse tegevuse üle;
16.

märgib VKEde olulisust Euroopa majanduses ja seepärast väljendab heameelt selle üle, et VKEdele mõeldud EIP vahendid aastatel 2008–2010 suurenesid ja moodustasid kokku 30,8 miljardid eurot, ning märgib, et see summa on suurem kui selleks ajavahemikuks kavandatud 7,5 miljardit eurot aastas; tunneb heameelt selle üle, et märtsis 2010 loodi Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”, mida komisjon ja pank on rahastanud umbes 200 miljoni euro suuruses summas; rõhutab aga VKEde raskusi laenu taotlemisel ning kutsub sellega seoses EIPd üles muutma finantsvahendajate kaudu laenu andmise veelgi läbipaistvamaks; nõuab sellega seoses, et finantsvahendajatele kehtestataks selged rahastamistingimused ja rangemad laenuandmise tõhususe kriteeriumid; on seisukohal, et EIP peaks olema kohustatud esitama igal aastal VKEdele laenamise kohta aruande, mis sisaldab ka hinnangut laenude kättesaadavuse ja tõhususe ning laenude suuremaks kasutamiseks võetud meetmete kohta;
G.

arvestades, et teadete kohaselt on Nepali ametivõimud ja eelkõige politsei korduvalt rikkunud Nepali tiibeti pagulaste selliseid põhilisi inimõigusi nagu sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus; arvestades, et need õigused on tagatud kõigile Nepalis viibivatele isikutele rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, millega ka Nepal on ühinenud, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga;
2.

mõistab teravalt hukka Egiptuse sõjaväe poolt Tahriri väljakul kinnipeetud naissoost meeleavaldajatele pealesunnitud süütusekontrolli ning on arvamusel, et selline tava ei ole vastuvõetav, kuna see võrdub piinamisviisiga; kutsub Egiptuse sõjaväe ülemkohut üles võtma viivitamata meetmed, et lõpetada selline väärikust alandav kohtlemine ning tagada, et kõikidele julgeoleku- ja relvajõududele antakse selged juhised, et piinamine ja muu väärkohtlemine, sealhulgas sunniviisilised süütusekontrollid on lubamatud ning nende puhul viiakse läbi igakülgne uurimine;
H.

arvestades, et Zanu-PF on käivitanud vägivaldse üleriigilise kampaania, et sundida Zimbabwe kodanikke alla kirjutama petitsioonile, kus nõutakse Mugabe peamiste kaaskondlaste vastu kehtestatud rahvusvaheliste piirangute tühistamist; arvestades, et petitsioonile allakirjutamisest keeldujaid on jõhkralt pekstud ja vahistatud;
B.

arvestades, et 75 % vähim arenenud riikide 800 miljonist elanikust peab toime tulema vähem kui 2 USA dollariga päevas; arvestades, et vähim arenenud riikide arv on alates selle kategooria kehtestamisest ÜRO poolt 1971. aastal kasvanud 25 riigilt 48 riigini; ning arvestades, et vähim arenenud riikide hulgast on välja jõudnud ainult Botswana 1994. aastal, Roheneemesaared 2007. aastal ja Maldiivid 2011. aasta jaanuaris;
15.

rõhutab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjon on ühisteatises, mis käsitleb partnerlust demokraatia ja ühise heaolu edendamiseks Vahemere lõunapiirkonnas, võtnud endale kohustuseks selles piirkonnas praegu toimuvate ajaloolise tähtsusega sündmuste taustal jätkata demokraatlike muutuste ja kodanikuühiskonna toetamist; nõuab, et EL toetaks demokraatlikke protsesse Vahemere ja Pärsia lahe piirkonnas, et tagada kõigile kodanikele, sealhulgas eriti naistele, kellel on olnud väga tähtis osa demokraatlike muutuste nõudmisel, võimalus täiel määral osaleda poliitilises elus;
57.

kinnitab veelkord ENPI kui ENP rahastamise vahendi olulisust; rõhutab aga, et tuleb üles näidata suuremat paindlikkust ja tagada, et abi oleks sihipärasem, suunatud eelkõige kodanikuühiskonnale ja kohalikule tasandile, järgides alt-üles lähenemisviisi; nõuab ühtlasi ENPI tõhususe terviklikku analüüsimist, et kasutada ELi suhetes lõunapoolsete naaberriikidega paremini ära olemasolevaid rahastamisvahendeid ja ressursse ning tagada, et arenguabi ja toetust kasutatakse abi saavates riikides asjakohaselt; on arvamusel, et keskne tähtsus on rahastamise läbipaistvusel ja rahastamisvahenditele korruptsioonivastaste mehhanismide lisamisel; rõhutab, kui oluline on teostada järelevalvet mitmesuguste ENPI programmide juhtimise ja rakendamise üle; rõhutab, et tuleb tõhustada piiriüleseid projekte, intensiivistada inimeste vahel sidemete loomise programme ja luua stiimulid piirkondlikuks koostööks; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles järgmise rahastamisvahendi ettevalmistamisel varakult konsulteerima parlamendi ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega;
13.

juhib tähelepanu täielikult toimiva energia siseturu tähtsusele suurema sõltumatuse saavutamiseks energiaga varustamisel; on seisukohal, et seda on võimalik saavutada piirkondlike klastrite loomisel põhineva lähenemisviisi ning energiavarustuse kanalite ja allikate mitmekesistamise abil; rõhutab, et Ida-Euroopa infrastruktuuri tuleks parandada, et viia see kooskõlla Lääne-Euroopas asuvate liikmesriikide infrastruktuuriga; rõhutab, et energia siseturg peaks andma oma panuse energiahindade taskukohasuse säilitamisse nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks; on veendunud, et ELi kliima ja energiaga seotud eesmärkide saavutamiseks on vaja uut lähenemisviisi, et kohaldada CO2 heitkoguste ja energiasisalduse suhtes sobivaid minimaalseid maksumäärasid; rõhutab vajadust uute energiatõhususe kavade ja meetmete järele, et suurendada oluliselt energiasäästu; rõhutab vajadust edendada arukaid võrke ja taastuvaid energiaallikaid ning julgustada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama oma energiatõhususe kavades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid; palub komisjonil jälgida tähelepanelikult energiamärgistuse, ökodisaini, transpordi-, ehituse- ja infrastruktuurialaste direktiivide rakendamist, et tagada ühtne Euroopa raamkäsitlus ning seda rakendada;
20.

juhib tähelepanu asjaolule, et finantsmääruses on sätestatud, et toetuse abil „ei või rahastada toetust saava asutuse tegevuskulusid täies ulatuses”; märgib, et seda nõuet on eriti raske täita sihtasutustel ja see toob kaasa raamatupidamismeetoditega keerutamise (näiteks nn mitterahalised panused); juhib tähelepanu asjaolule, et peaaegu üheski liikmesriigis ei nõuta rahastamiskorras osalist omapoolset panust, sest see võib kahjustada väiksemaid või hiljuti asutatud erakondi;
33.

on väga mures, et Bulgaarias oli põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelse programmi (SAPARDi) pettusekahtluste määr 2009. aastal suur ning kogu programmitöö perioodi kohta arvestatuna on see 20 %, mis on kõigi analüüsitud ühtekuuluvus- ja põllumajandusvaldkonna rahaliste vahendite hulgas suurim; märgib, et väliskontrollide ja -meetmetega algatati rohkem pettusekahtlusi kui sisemiste ja siseriiklike kontrollide ja meetmetega; märgib, et komisjon täitis oma kohustusi nõuetekohaselt, kui peatas 2008. aastal maksed SAPARDi programmist ja tühistas peatamise 14. septembril 2009. aastal pärast põhjalikke kontrolle; kutsub komisjoni üles jätkama järelevalvet Bulgaaria ametivõimude üle selle olukorra parandamiseks;
53.

tervitab komisjoni algatust avalike konsultatsioonide algatamiseks ärijuhtimise ning sotsiaal- ja keskkonnaprobleemide ja inimõiguste järgimise osas ettevõtete poolt jagatava teabe läbipaistvuse suurendamise küsimustes, kuid rõhutab, et tähtis on võtta edasisi konkreetseid meetmeid, et edendada usaldusväärset ja vastutustundlikku palgapoliitikat, naiste piisavat osalemist äriühingute juhatustes ja nõukogudes, aktsionäride pikaajalise toetuse väärtustamist, tihedamat töötajatega konsulteerimist, osalust ja aktsiaosalusskeeme; nõuab eelkõige töötajate osalusskeemide edendamist, aktsionäride pikaajalise toetuse tugevdamist ning töötajate ja nende esindajate teavitamis- ja konsulteerimisõiguste edendamist koos õigusega olla esindatud juhatuses; rõhutab, et suurem läbipaistvus, head suhted töötajatega ning säästva arenguga kooskõlas olevad tootmisprotsessid on ka ettevõtete, nende omanike ja investorite huvides;
37.

märgib, et arenguriikides ja vähim arenenud riikides on investeerimisrisk üldiselt suurem ning et investeerimislepingute kujul elluviidav tugev ja tulemuslik investorite kaitse on Euroopa investorite kaitsmise tähtsaim tegur ning võib parandada valitsemistava ja luua seega stabiilse keskkonna, mis on vajalik kõnealustesse riikidesse välismaiste otseinvesteeringute tegemise suurendamiseks; märgib, et selleks, et investeerimislepingud tooksid kõnealustele riikidele veelgi suuremat kasu, peaksid need ühtlasi põhinema investorite kohustustel pidada kinni inimõigustest ja korruptsioonivastastest normidest osana ELi ja arenguriikide vahelisest laiemast partnerlusest, mille eesmärk on vaesuse vähendamine; palub komisjonil anda hinnang võimalike partnerriikide kohta, tuginedes liikmesriikide parimatele tavadele kahepoolsete investeerimislepingute osas;
21.

on seisukohal, et üksikute liikmesriikide algatused ei saa olla tulemuslikud ilma koordineeritud tegevuseta ELi tasandil, mistõttu on äärmiselt tähtis, et Euroopa Liit tegutseks otsustavalt ja ühtselt ning rakendaks ühismeetmeid; on seisukohal, et Euroopa sotsiaalmajandusliku mudeli aluseks olev solidaarsus ning riiklike meetmete koordineerimine on olnud väga vajalikud, et vältida üksikute liikmesriikide lühiajalisi protektsionistlikke meetmeid; väljendab muret, et majandusliku protektsionismi uus esilekerkimine riikide tasandil tooks tõenäoliselt kaasa siseturu killustumise ja konkurentsivõime vähenemise, mistõttu tuleks seda vältida; tunneb muret selle üle, et praegust majandus- ja finantskriisi võidakse mitmes liikmesriigis kasutada selleks, et õigustada tagasipöördumist protektsionistlike meetmete juurde, kuigi majanduslanguse tingimustes on vaja kasutada hoopis ühiseid kaitsemehhanisme;
23.

märgib, et Euroopa Kontrollikoja audit on alles käimas; soovib, et see aitaks selgitada vahendite kasutamise eesmärke ja nende tõhusust, samuti otstarbekaid ettepanekuid tulevikuks, ning hinnata dekomisjoneerimise täiendava rahastamise vajadust; rõhutab, et kuna tegemist on täiemahulise tulemusauditiga, peaks see selgitama järgmist: — kas vahendeid kasutati selleks otstarbeks, milleks need olid ette nähtud; — kas avaliku hanke menetlused olid nõuetekohaselt koostatud ja kas neid järgiti; — kas eraldatud raha aitas kaasa dekomisjoneerimise ohutuse suurendamisele; — kas avaliku hanke menetlustega oli tagatud, et asjaomased ettevõtted tagavad ohutuse vastavalt ELi normidele; — kas on tegevusi, millega on seotud OLAF; — kas kolm programmi on omavahel piisavalt kooskõlastatud, et kasutada tõhusalt omandatud kogemusi ning varasemaid ettevalmistatud ja rahastatud projekte; missuguses osas dekomisjoneerimisprogrammid kattusid (nt on mitmeid sarnaseid programme ladustamise, personali kvalifikatsiooni jne osas, mida oleks saanud kohandada ühelt tuumaelektrijaamalt teistele, saavutades sellega kokkuhoidu);
25.

mõistab hukka asjaolu, et praeguses olukorras oli ainsaks võimaluseks ELi–Liibüa koostöölepingu peatamine, ning on seisukohal, et peatamine tuleks tühistada kohe, kui on olemas uus valitsus, kellel on tahe demokraatlikult ja inimõigusi järgides rakendada lepingut, mille eesmärk on anda Aafrika riikidele rahalist abi, et luua rände kõrvale elujõulised alternatiivid ning aidata Liibüal välja töötada tõhusam tööalase rände juhtimise süsteem, suurendades selleks riigis juba viibivate rändajate oskusi, Liibüa suutlikkust rändajaid ligi tõmmata ning sotsiaalselt ja majanduslikult integreerida, eelkõige tema lõunapiiri taga olevatest riikidest, ning luua Liibüas tõhusa rändejuhtimise süsteemi alus; rõhutab sellega seoses, et ELil on vaja kasutada oma mõjujõudu, et veenda Liibüat lubama UNHCRil riiki naasta; on arvamusel, et ELi geograafilises naabruses asuvate muude riikidega tuleb jõuda kokkuleppele migratsiooniküsimuste koostöökavade osas, et vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele ühiselt toetada nende naabruses asuvaid ebastabiilseid riike;
34.

on veendunud, et keskpikas perspektiivis peaksid naised olema asjakohaselt esindatud kõikides põllumajanduse sektori poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalsetes organites, et otsustusprotsessi jõuaksid nii naiste kui ka meeste vaatenurgad; rõhutab, kui tähtis on kehtestada erimeetmed naiste kasuks, et tagada naiste osalemine kõnealustes organites võrdsetel alustel;
7.

nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks Mauritaania ametivõime üles andma tagatisi seoses kontrollmeetmete tõlgendamisega; kordab eriti, et ELi laevad on varustatud laevaseiresüsteemiga (VMS) ja see peab olema laeva asukoha kindlakstegemise vahend; rõhutab, et ligikaudne visuaalne hinnang laeva kauguse kohta rannikust tuleks keelata, kuna see on osutunud ebausaldusväärseks ja laevastiku jaoks õiguslikult ebakindlaks; rõhutab, et alternatiivse süsteemi osas tuleks eelnevalt vastastikku kokku leppida; on seisukohal, et asukohasignaalid tuleks edastada otse Mauritaania asutustele reaalajas; usub ka seda, et protokollis tuleks sedastada, et kui laeva VMS lakkab töötamast, peab laev süsteemi parandama kahe nädala jooksul või tema kalastamisluba peatatakse, kuni süsteem on parandatud;
B.

arvestades, et hiljutine naftahindade tõus on mõjutanud kalandussektori majanduslikku elujõulisust ja pannud paljud kalurid muretsema nende lisakulude katmise pärast; arvestades, et naftahindade tõus mõjutab vahetult kalurite tulusid;
94.

on seisukohal, et elukutse valik on endiselt väga soospetsiifiline ja et see asjaolu võimendab soolist ebavõrdsust; rõhutab, et sellel on mõju nii naiste töötusele kui ka vaesusele; rõhutab, et selline soopõhine diskrimineerimine tuleb kaotada;
14.

nõuab, et antimikroobseid aineid kasutataks loomade puhul ettevaatlikult ja vastutustundlikult ning et veterinaaridele ja talupidajatele antaks rohkem teavet, et antimikroobse resistentsuse edasiarenemist minimeerida; nõuab, et vahetataks parimaid tavasid, nagu antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise suuniste tunnustamine, kuna need on olulised vahendid, et võidelda antimikroobse resistentsuse edasiarenemise vastu;
A.

arvestades, et kriisi tõttu on kadunud miljonid töökohad ning see on süvendanud töökohtadega seotud ebakindlust ja vaesust; arvestades, et 17 % ELi elanikest on vaesuseohus; arvestades, et 23 miljonit ELi elanikku on töötud;
A.

arvestades, et kehtestatud on ühenduse meede „Euroopa kultuuripealinn”, mille eesmärk on rõhutada Euroopa kultuuride rikkust ja mitmekesisust ja nende ühiseid jooni ning edendada Euroopa elanike suuremat vastastikust mõistmist;
39.

juhib tähelepanu VKEde energiasäästu potentsiaalile, kuna kõigest kuni 24 % VKEdest osaleb praegu aktiivselt oma keskkonnamõju vähendamise alases tegevuses; rõhutab, et kulutõhusate energiatõhususe meetmete kohaldamine aitaks VKEdel vähendada energiakulusid ja suurendaks nende suutlikust reinvesteerida; on seisukohal, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate nn vähese CO2-heite alast kirjaoskust on vaja tugevasti parandada; toonitab, et kui iga VKE jaoks on olemas vähemalt üks finantskonsultant, siis neid asjatundjaid, kes nõustaksid VKEsid energiasäästu ja -tõhususe osas, on väga vähe;
2.

tunnistab, et ekspertide rühm leidis, et „usutavad on väited, mis – juhul kui need kinnitust leiavad – näitavad, et nii Sri Lanka valitsus kui ka LTTE panid toime mitmesuguseid tõsiseid rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvaheliste inimõiguste normide rikkumisi, millest osa küünib sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegudeni”;
96.

toonitab, et kultuuril on oluline roll piiriüleste territooriumide jätkusuutlikus arengus ja tõdeb, et kultuuri- ja loomemajanduse infrastruktuur ning rajatised võivad aidata kaasa territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisele; usub, et kultuuri ja loome stimuleerimine on territoriaalse koostöö lahutamatu osa, mida tuleks tõhustada;
8.

pidades silmas komisjoni rohelises raamatus ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta esitatud küsimust 114, milles palutakse rohelises raamatus tõstatatud küsimuste hulgas seada tähtsuse järjekorda prioriteedid, toetab seisukohta, et väga tähtis on leida tõhusad lahendused õiglase, avatud ja tasakaalustatud turulepääsu probleemile ning tegelda samal ajal kiiresti ka muude pakiliste küsimustega, nagu eeskirjade lihtsustamine ja selgemaks muutmine, VKEde juurdepääsu parandamine riigihangetele, innovatsiooni edendamine riigihangete abil, ning seejärel arutada riigihangete läbivaatamise muid aspekte seoses kontsessioonidega; palub seepärast komisjonil esiteks tegelda küsimusega, kuidas lihtsustada eeskirju, saavutada hästi tasakaalustatud juurdepääs avaliku sektori turgudele ja parandada VKEde juurdepääsu, ning teise sammuna läbi vaadata riigihanked ja kontsessioonid, selleks et võimaldada mitte ainult Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide, vaid ka kodanike ja ettevõtete vajalikku ja asjakohast osalust, et vajaliku tähelepanu pälviksid kõik need olulised ühtse turu küsimused, mis on ülimalt tähtsad ELi üldise hüvangu seisukohalt;
70.

märgib murega, et praeguseni on seos selge poliitilise strateegiaga puudunud ja enamikul juhtudest puudub ikka veel, mis kahjustab missioonide mõjusust ja tõhusust, näiteks: — EUPOL AFGANISTANi mõju on suunatud ja keskendub üksnes kõrgetasemelistele ametnikele ning see lisati alles hiljuti ELi AFPAKi tegevuskavasse; — EULEX Kosovol, mis on ELi kõige tähtsam tsiviilmissioon, on olnud palju takistusi peamiselt toetavate õigusaktide puudumise ja töötajate vähesuse tõttu; siiski on sellel õigusriigi põhimõtte alal oluline roll ja see missioon pakub piirkonnas jätkuvalt stabiilsust; — EUBAM Rafah ja EUPOL COPPS, mis on laialdaselt tunnustatud ning heaks kiidetud keskse ja asjatundliku rahvusvahelistes kõnelustes osalejana poliitika küsimustes Palestiina aladel, ei ole saanud avaldada märkimisväärset mõju konflikti lahendamisele, sest puudub tugev poliitiline ja diplomaatiline strateegia, mida tuleb siiski üritada leida, et valmistada ette uuendatud ülesandeid Palestiina aladel; — EUFOR ALTHEA Bosnias ja Hertsegoviinas (käivitatud 2004. aastal, kasutades „Berlin Plus” kokkuleppeid) on ehk saavutanud oma peamised eesmärgid ning seetõttu tuleks anda poliitiline hinnang, et otsustada, kas lugeda missioon lõppenuks ja säästa oluliselt rahalisi vahendeid ja inimressursse (üle 1 400 inimese); — EL on võtnud edukalt juhirolli rahvusvahelistes pingutustes võidelda piraatluse vastu Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kaudu Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (operatsioon Atalanta), kuid kiiresti on vaja lahendada piraatide juriidilise kohtlemise küsimus, tuginedes eelkõige hiljuti ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud Langi raportile; operatsiooni Atalanta takistab see, et ei ole rakendatud selget piirkondlikku strateegiat, mis oleks suunatud võitlusele piraatluse algpõhjuste vastu ja tegeleks tõhusal moel Aafrika Sarve kroonilise ebastabiilsusega; viivitamatult tuleks võtta meetmeid, millega parandatakse piirkondliku mereseire võimekust; — EUTM võib osutuda kahjulikuks, kuna sellega parandatakse võimalike Somaalia relvarühmitustesse värvatute sõjalist võimekust; — EUPOL RD Kongo on riigis tegutsenud alates 2007. aastast ja EUSEC RD Kongo alates 2005. aastast, kuid on avaldanud sihtrühmadele üksnes piiratud positiivset mõju – kui sedagi; soovitab mõlema missiooni tulemuste parandamiseks keskenduda enam seksuaalse vägivalla küsimustele;
33.

kutsub komisjoni jätkama ELi metsakaitse valge raamatu koostamist, võttes arvesse rohelise raamatu avaliku arutelu tulemusi, laialdaselt tunnetatud vajadust valmistuda kliimamuutuse vastu, uuringut poliitikavalikute ja uuringut kohanemisvariantide kohta; leiab, et peale selle, et kinnitada metsade majanduslikku panust puiduga seotud ja mitteseotud toodete ja teenuste kaudu, tuleks valges raamatus keskenduda Euroopa metsade säilitamisele ja laiendamisele, sest metsad aitavad Euroopa ühiskondadel kliimamuutust leevendada ja selle tagajärgedega kohaneda; lisaks on seisukohal, et kvaliteetsetele looduslikele elupaikadele ja kaitsemetsadele, mille eesmärk on kaitse üleujutuste, maalihete, tule, kõrbestumise, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja äärmuslike kliimakatastroofide eest, tuleb tagada parem kaitsetase; arvab, et komisjoni ettepanek peab vältimatult hõlmama piisavaid rahalisi vahendeid, teadmiste vahetust ning teadusuuringute ja teabe edendamist;
24.

rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogus on vaja kooskõlastada ELi liikmesriikide seisukohad ja suurendada ELi meetmete sidusust, nähtavust ja usutavust; tunneb heameelt inimõiguste ja demokraatia direktoraadi loomise üle Euroopa välisteenistuse süsteemis ning nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et see uus kord suurendab ELi piirkondadevahelist suutlikkust ja koostööd teistesse rühmadesse kuuluvate riikidega ühistes algatustes; leiab, et tuleks kehtestada selged ÜRO inimõiguste nõukogu liikmelisuse kriteeriumid ning et organisatsiooni liikmeks ei tohiks lubada saada riikidel, kus inimõiguste rikkumised on sagedased ja laiaulatuslikud; kutsub Euroopa välisteenistust ning asepresidenti ja kõrget esindajat võtma meetmeid, et võimalikult kiiresti lõpule viia Genfis asuvate endiste nõukogu ja komisjoni delegatsioonide ühinemine;
56.

usub, et tihedam kolmepoolne dialoog järelevalveasutuste, audiitorite (nii sise- kui välisaudiitorite) ja institutsioonide vahel parandaks võimalust märkimisväärseid või süsteemseid riske varakult avastada; ergutab järelevalveasutusi, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, audiitoreid ja institutsioone avalikel aruteludel osalema ja korraldama tihedamalt koosolekuid usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve hõlbustamiseks; soovitab täiendavalt kahepoolseid koosolekuid suuremate finantsasutuste audiitorite ja järelevalveasutuste vahel; usub, et nõukogu ja siseaudiitori kohustus on tagada vajalike sisekontrollisüsteemide olemasolu, et avastada süsteemsed riskid ja luua negatiivsete tagajärgede vältimiseks kord nõukogu ja järelevalveasutuste riskidest teavitamiseks;
15.

tunnistab, et teenused on India majanduse kõige kiiremini kasvav sektor; märgib, et India on aktiivselt huvitatud üldise teenusekaubanduse kokkuleppe (GATS) 1. ja 4. tarneviisi liberaliseerimisest; märgib, et EL sooviks lõpule viia turulepääsu liberaliseerimise ja võrdse kohtlemise 3. tarneviisi enamiku teenuste puhul; märgib, et vabakaubanduslepingu kõiki eesmärke ei saa täielikult saavutada ilma 4. tarneviisi panustamata; rõhutab, et kutsekvalifikatsioonide riiklik ja kogu ELi hõlmav akrediteerimine ning lepingud, mis käsitlevad nii ELis kui ka Indias erialateenuste vastastikuse tunnustamise ja litsentseerimise nõudeid, on väga kasulikud ning seda valdkonda saaks hõlpsasti vabakaubanduslepinguga reguleerida; nõuab sellele vaatamata põhjalikku analüüsi liikmesriikide kaupa, et ära hoida negatiivsed tagajärjed ELi tööturule, lubades samas 4. tarneviisi alusel vajalike oskustööliste ajutist riigis viibimist;