Brüssel 14.7.2004

KOM(2004) 493 lõplik

2004/0165 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa Sotsiaalfondi kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Tulevase ESFi ees seisvad ülesanded

Euroopa Sotsiaalfond (ESF) aitab kaasa EÜ asutamislepingu artiklis 158 sätestatud eesmärgi saavutamisele edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades selliseid tegevuspõhimõtteid ja tähtsamaid tegevusvaldkondi, mille siht on liikumine täieliku tööhõive suunas, töö kvaliteedi ja tootlikkuse tõstmine ning sotsiaalse hõlvamise ja ühtekuuluvuse ergutamine kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia alusel väljatöötatud juhiste ja soovitustega.

Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb ESF-l tegeleda kolme peamise probleemiderühmaga, milleks on olulised erinevused tööhõives, sotsiaalne ebavõrdsus, kutseoskuste puudumine ja tööpuudus laienenud Euroopa Liidus; globaliseerumisest ja teadmistepõhise majanduse arengust tingitud majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste kasvav tempo ning tööjõu vähenemist ja vananemist põhjustavad demograafilised muutused.

Sidemete tugevdamine ESFi, Euroopa tööhõivestrateegia ja ühenduse kooskõlastatud eesmärkide vahel seoses sotsiaalse hõlvamise ning hariduse ja koolitusega

Selleks et tööhõivealastele eesmärkidele ja Lissaboni strateegiale paremini kaasa aidata, on vaja edasiste programmide koostamise ajal tugevdada ühenduse finantsinstrumendi ja EL-i poliitikaraamistiku vahelisi sidemeid. Sellel eesmärgil peaks ESF toetama liikmesriikide selliseid tegevuspõhimõtteid, mis on tihedas kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia alusel väljatöötatud juhiste ja soovitustega ning ühenduse sotsiaalse hõlvamise, hariduse ja koolituse alaste eesmärkidega.

ESFi käsitleva määruse eelnõus nähakse ajavahemikuks 2007 – 2013 ette sihtraamistik ESFi poolseks sekkumiseks kogu ühenduses. ESF annab abi nii lähenemise eesmärgi kui ka regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames, selleks et prognoosida ja juhtida sotsiaalseid ning majanduslikke muutusi. Sotsiaalfondi sekkumine keskendub neljale tähtsale Euroopa Nõukogu poolt heakskiidetud tegevusvaldkonnale: töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamine; töö leidmise hõlbustamine, töötuks jäämise vältimine, töövõimelise eluea pikendamine ja osaluse suurendamine tööturul; sotsiaalse hõlvamise tõhustamine selle abil, et soodustatakse tõrjutud inimeste töösse integreerimist ja diskrimineerimisvastaseid meetmeid; tööhõive ja sotsiaalse hõlvamise alase partnerluse edendamine.

Kõige vaesemates piirkondades ja liikmesriikides koondatakse fondid struktuuri kohandamise toetamisele, majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Sellel eesmärgil ergutab ESF lähenemise eesmärgi raames lisaks eespool märgitud prioriteetsetele tegevusvaldkondadele meetmeid, mille siht on laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali eeskätt haridus- ja koolitussüsteemide tõhustamise abil ning meetmeid asutuste suutlikkuse suurendamiseks ja avaliku halduse edendamiseks siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasemel.

Peale selle pannakse käesolevas eelnõus suuremat rõhku Euroopa Liidu kohustusele aidata kaasa meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse kaotamisele: spetsiaalseid ainult naistega seotud meetmeid kombineeritakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetmete jõulise tähtsustamisega, selleks et suurendada naiste osalust ja edu tööhõives.

Samuti tuleb ESFi pädevusalas täielikult integreerida innovatsioonitegevuse ja rahvusvahelise koostöö edendamine, suunates need siseriiklike ja piirkondlike tegevusprogrammide alla. Nii lähenemise eesmärgi kui ka regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames käsitleb ESF esmatähtsana rahvusvahelise koostöö finantseerimist, sealhulgas kogemuste ja heade tavade vahetamist kogu Euroopa Liidus ning ühismeetmeid, tagades vajaduse korral meetmete seostatuse ühenduse muude rahvusvaheliste programmidega ning nende vastastikuse täiendavuse.

Käesolevas ettepanekus pööratakse erilist tähelepanu heade haldustavade edendamisele. Sotsiaalfondi prioriteetide ja tegevuste kavandamisel ning ellurakendamisel on eriti oluline sotsiaalpartnerite osalemine. Selleks ergutatakse uue lähenemise eesmärgi raames sotsiaalpartnereid aktiivselt osalema suutlikkuse suurendamise meetmetes ja algatama ühistegevust nendes poliitikavaldkondades, milles neil on otsustav osa.

2004/0165 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa Sotsiaalfondi kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 148,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[2],

võttes arvesse regioonide komitee arvamust[3],

toimides vastavalt asutamislepingu[4] artiklis 251 sätestatud menetlusele

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr […][5], millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta, sätestatakse eeskätt partnerluse, programmide koostamise, evalveerimise ja halduse eesmärgid, põhimõtted ja eeskirjad. Seega on vaja määratleda Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi ESF) missioon seoses asutamislepingu artikli 146 alusel ettenähtud ülesannetega ja koordineeritud tööhõivestrateegia arendamiseks liikmesriikide ning ühenduse poolt tehtava töö kontekstis, mis on ette nähtud asutamislepingu artikli 125 alusel. Selguse huvides tuleks kehtetuks tunnistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1784/1999 Euroopa Sotsiaalfondi kohta[6].

Kehtestada tuleb erisätted nende tegevusliikide kohta, mida ESF võib finantseerida määruses (EÜ) nr […] [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta] kindlaksmääratud eesmärkide raames.

ESF peaks toetama liikmesriikide selliseid tegevuspõhimõtteid, mis on heas kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia alusel väljatöötatud juhiste ja soovitustega ning ühenduse sotsiaalse hõlvamise, haridus- ja koolitusalaste eesmärkidega, selleks et tõhusamalt kaasa aidata Lissabonis ja Göteborgis Euroopa Nõukogu poolt kokkulepitud ühenduse eesmärkide elluviimisele.

Silmas pidades muutuste paremat prognoosimist ja juhtimist regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames, tuleks ESFi abi kontsentreerida eelkõige töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamisele töö saamise võimalustele juurdepääsu hõlbustamisele, osaluse suurendamisele tööturul; tõrjutud inimeste sotsiaalse hõlvamise tõhustamisele, diskrimineerimisvastastele meetmetele ning reformidealase partnerluse edendamisele.

Lähenemise eesmärgi raames ja silmas pidades majanduskasvu, meeste ja naiste töö saamise võimaluste ning töö kvaliteedi ja tootlikkuse suurendamist, on vaja kõige vähem arenenud piirkondades ning liikmesriikides lisaks nendele esmatähtsatele tegevusvaldkondadele laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali ja suurendada asutuste suutlikkust ning haldus- ja õigussuutlikkust eelkõige reformide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks ning ühenduse õigustiku jõustamiseks.

Innovatsioonitegevuse ja rahvusvahelise koostöö edendamine on ülioluline dimensioon, mis tuleks integreerida ESFi pädevusalasse.

On vaja tagada, et ESFi tegevus oleks seostatud Euroopa tööhõivestrateegia alusel ettenähtud tegevuspõhimõtetega, ja kontsentreerida ESFi abi tööhõivealaste juhiste ja soovituste elluviimisele.

ESFi poolt soodustatavate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tugineb heal haldustaval ja kõikide asjaomaste territoriaalsete ja sotsiaalmajanduslike tegevisikute, eriti sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmade partnerlusel regionaalsel ja kohalikul tasemel.

Liikmesriigid ja komisjon peavad tagama, et ESFi poolt lähenemise eesmärgi ning regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames finantseeritavate prioriteetide elluviimine aitaksid kaasa meeste ja naiste võrdõiguslikkuse soodustamisele ning ebavõrdsuse kaotamisele; soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetmeid tuleks kombineerida erimeetmetega, selleks et suurendada naiste püsivat osalust ja edu tööhõives.

ESF peaks samuti soodustama tehnilise abi andmist, ergutades eriti üksteiselt õppimist kogemuste levitamise ja heade tavade edasiandmise teel, ning rõhutades ESFi panust ühenduse poliitika eesmärkidesse ja prioriteetidesse seoses tööhõive ja sotsiaalse hõlvamisega.

Määruses (EÜ) nr […] [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta] sätestatakse, et kulude abikõlblikkus tuleb kindlaks määrata siseriiklikul tasemel teatavate eranditega, mille puhul on vaja ette näha erisätted. Seega tuleks kehtestada ESFiga seotud erisätted,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teema

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi ESF) ülesanne ja tema abi ulatus seoses määruse (EÜ) nr […] artiklis 3 määratletud lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkidega ning abikõlbliku kulu liigid.

Artikkel 2

Missioon

1. ESF tugevdab majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades liikmesriikide selliseid tegevuspõhimõtteid, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive, tõsta töö kvaliteeti ja tootlikkust ning ergutada sotsiaalset hõlvamist ja regionaalsete tööhõiveerinevuste vähendamist.

ESF edendab eeskätt Euroopa tööhõivestrateegia alusel vastuvõetud juhiste ja soovituste kohaseid meetmeid.

2. Täites lõikes 1 mainitud ülesannet, toetab ESF ühenduse prioriteete seoses vajadusega tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, suurendada konkurentsivõimet ja soodustada keskkonnasäästlikku majandusarengut. ESF arvestab eriti ühenduse eesmärke sotsiaalse hõlvamise, hariduse ja koolituse ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas.

Artikkel 3

Abi ulatus

1. Lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames soodustab ESF tegevusi järgmiste prioriteetide alusel:

(a) töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamine, edendades eelkõige järgmisi tegevussuundi:

(i) inimkapitali investeerimise suurendamine töötajate ja ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poolt selle abil, et töötatakse välja ja viiakse ellu elukestva õppe kavasid ja strateegiaid, mis tagavad madala kvalifikatsiooniga ja vanemaealistele töötajatele parema juurdepääsu koolitusele, kvalifikatsiooni ja pädevuse läbipaistvuse, info- ja sidetehnoloogia ning juhtimisalaste oskuste levitamise ja ettevõtluse ning innovatsiooni ergutamise;

(ii) majanduslike muutuste prognoosimine ja positiivne juhtimine, eriti innovatiivsete ja tõhusamate töökorraldusvormide väljatöötamise ning levitamise abil, kaasa arvatud paremate tervishoiu- ja ohutustingimuste loomine, edasiste kutse- ja kvalifikatsiooninõuete kindlaksmääramine ning töötajatele mõeldud spetsiaalsete tööhõive-, koolitus- ja tugiteenuste väljaarendamine seoses äriühingu või sektori ümberkorraldamisega.

(b) töö saamise võimaluste parandamine tööotsijatele ja tööturult eemale jäänud inimestele, töötuks jäämise vältimine, töövõimelise eluea pikendamine ja naiste ning võõrtöötajate osaluse suurendamine tööturul eelkõige järgmiste tegevuste soodustamise abil:

(i) tööturuinstitutsioonide, eelkõige tööhõivetalituste ajakohastamine ja tugevdamine;

(ii) selliste aktiivsete ja preventiivsete meetmete elluviimine, mis aitavad kaasa vajaduste varajase äratundmise ja individuaalse abi andmise, tööotsimise ja liikuvuse, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ning ettevõtete asutamise tagamisele;

(iii) eritegevus selleks, et suurendada naiste püsivat osalust ja edu tööhõives ning vähendada tööturul esinevat segregatsiooni soo alusel, kaasa arvatud sooliste palgaerinevuste põhjuste käsitlemine, ning tasakaalustada töö- ja eraelu, kaasa arvatud lapse- ja ülalpeetavahoolduse kättesaadavuse hõlbustamine;

(iv) eritegevus selleks, et tugevdada migrantide sotsiaalset integratsiooni ja suurendada nende osalust tööhõives, kaasa arvatud nõustamine ja keeleõpe ning välismaal omandatud oskuste tõendamine.

(c) ebasoodsas olukorras olevate inimeste sotsiaalse hõlvamise tõhustamine ja diskrimineerimisvastane tegevus, edendades eelkõige järgmisi tegevussuundi:

(i) ebasoodses olukorras olevate, sotsiaalselt tõrjutud, kooli pooleli jätnud, vähemusgruppidesse kuuluvate ja puudega inimeste kaasamine tööhõivesse tööhõivemeetmete abil, mille hulka kuuluvad sotsiaalmajanduslik tegevus, lisameetmed ja asjakohased sotsiaaltoetus- ja sotsiaalhooldusteenused;

(ii) töötajaskonna mitmekesistamine töökohtades ja tööturule juurdepääsuga seotud diskrimineerimisvastane tegevus teadlikkuse tõstmise ning kohalike kogukondade ja ettevõtete kaasamise abil.

(d) reformide algatamine tööhõive ja sotsiaalse hõlvamise valdkonnas, soodustades eelkõige partnerlust ja kokkuleppeid asjaomaste poolte osalusvõrkude loomise abil siseriiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasemel.

2. Lähenemise eesmärgi raames edendab ESF meetmeid ka järgmistes esmatähtsates tegevusvaldkondades:

(a) Inimkapitali tehtavate investeeringute laiendamine ja tõhustamine eelkõige järgmiste tegevuste soodustamise abil:

(i) reformide elluviimine haridus- ja koolitussüsteemides, pidades eelkõige silmas nende teadmistepõhise ühiskonna vajadustele vastavuse parandamist, esimese taseme hariduse seostamist tööturu vajadustega ning õpetajate ja muu personali koolitamist ja nende oskuste pidevat ajakohastamist;

(ii) osaluse suurendamine elukestvas hariduses ja koolituses, kaasa arvatud meetmed kooli poolelijätmise oluliseks vähendamiseks ja juurdepääsu suurendamiseks esimese taseme kutseharidusele ja kolmanda taseme haridusele;

(iii) inimpotentsiaali arendamine teadusuuringute ja innovatsiooni vallas eelkõige kraadiõppe, teadlaste koolituse ja nendega seotud ülikoolide, uurimiskeskuste ja ettevõtete vahelise võrgustamistegevuse abil.

(b) Avaliku halduse ja avaliku teeninduse asutuste suutlikkuse suurendamine siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasemel reformide ja hea haldustava edendamiseks peamiselt majanduse, tööhõive, sotsiaal-, keskkonna ja õiguse alal toetades eelkõige järgmisi tegevussuundi:

(i) tegevuspõhimõtete ja programmide asjatundlik koostamine, järelevalve ning hindamine uuringute, statistika ja ekspertiisi abil, asjakohaste avalike ja eraasutuste osakondadevahelise koordineerimise ja dialoogi edendamine;

(ii) suutlikkuse suurendamine poliitika ja programmide väljaarendamisel, kaasa arvatud seadusandliku süsteemi tugevdamine eriti juhtide ja personali koolituse ja eritoetuste abil peamistele teenindusasutustele, inspektsioonidele ja sotsiaalmajanduslikele tegevisikutele, kaasa arvatud sotsiaalpartnerid ning asjaomased valitsusvälised organisatsioonid.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud eesmärkide ning prioriteetide elluviimisel soodustab ESF innovatiivsete meetmete ning rahvusvahelise ja piirkondadevahelise koostöö ergutamist ning tähtsustamist, mis toimub eelkõige teabe, kogemuste, tulemuste ja heade tavade vahetamise ning üksteist täiendavate lähenemisviiside ja kooskõlastatud või ühise tegevuse abil.

4. Lõike 2 punkti c alapunktis i osutatud sotsiaalse hõlvamise prioriteedi elluviimisel võib ESF määruse (EÜ) nr … [ERF] reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste puhul finantseerida kuni 10% asjakohase prioriteetse suuna kulude summast.

Artikkel 4

Ühtekuuluvus ja abi kontsentreerimine

1. Liikmesriigid ja haldusasutused tagavad, et ESFi toetatav tegevus oleks kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia elluviimisega ja aitaks sellele kaasa. Nad tagavad eelkõige, et strateegilistes tugiraamistikes ja tegevusprogrammides ettenähtud meetmed soodustaksid Euroopa tööhõivestrateegia eesmärke ja prioriteete igas liikmesriigis ja kontsentreeriksid abi eelkõige asutamislepingu artikli 128 lõike 4 alusel antud tööhõivealaste soovituste ning asjakohaste ühenduse eesmärkide elluviimisele sotsiaalse hõlvamise valdkonnas.

2. Ressurssid suunatakse kõige tähtsamate vajaduste rahuldamisele tegevusprogrammide raames ning keskendutakse sellistele poliitikavaldkondadele, mille puhul ESFi toetus võib anda märkimisväärseid tulemusi nende programmide kohaste eesmärkide saavutamisel. ESRi abi efektiivsuse maksimeerimiseks arvestatakse tegevusprogrammide puhul eriti tõsistes raskustes olevaid alasid, kaasa arvatud raskustes olevad linnapiirkonnad, taandarenenud maapiirkonnad ja kalandusest sõltuvad piirkonnad.

3. Määruse nr … [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta] artiklis 19 osutatud liikmesriikide aastaaruannete asjakohased elemendid integreeritakse vastavatesse siseriiklikesse tööhõive alastesse tegevuskavadesse ja sotsiaalse hõlvamise tegevuskavadesse.

4. Kvantifitseeritud eesmärgid ja näitajad, mis valitakse järelevalveks määruse nr … [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta] artiklis 18 kindlaksmääratud strateegilise tugiraamistiku rakendamise üle, peavad olema samad, mida kasutatakse järelevalveks Euroopa tööhõivestrateegia elluviimise üle ja ühenduse kokkulepitud eesmärkide kontekstis sotsiaalse hõlvamise ning hariduse ja koolituse valdkondades. Tegevusprogrammide puhul peavad järelevalvenäitajad olema seotud asjakohaste kvantifitseeritud eesmärkidega.

5. ESFi tegevuse hindamisel tuleb arvesse võtta ka ESFi toetatavate meetmete panust Euroopa tööhõivestrateegia elluviimisesse ja ühenduse eesmärkidesse sotsiaalse hõlvamise ning hariduse ja koolituse alal asjaomases liikmesriigis.

Artikkel 5

Hea haldustava ja partnerlus

1. ESF edendab head haldustava ja partnerlust. ESFi abi tuleb kavandada ja ellu viia vajalikul territoriaalsel tasemel, pöörates tähelepanu eriti piirkondlikule ja kohalikule tasemele vastavalt halduskorrale igas liikmesriigis.

2. Liikmesriigid ja iga tegevusprogrammi korraldav asutus tagavad asjakohasel territoriaalsel tasemel sotsiaalpartnerite osavõtu ja vajalikud nõupidamised valitsusväliste huvitatud isikutega programmide koostamise ja elluviimise puhul ning järelevalve puhul ESFi abi üle.

3. Iga tegevusprogrammi korraldav asutus soodustab sotsiaalpartnerite vajalikku osavõttu ja juurdepääsu käesoleva määruse artikli 2 alusel finantseeritavate tegevuste puhul.

Lähenemise eesmärgi raames eraldatakse vähemalt 2% ESFi ressurssidest suutlikkuse suurendamisele ja sotsiaalpartnerite ühisele tegevusele, eelkõige seoses artikli 2 lõike 1 punktis a märgitud töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimega.

4. Iga tegevusprogrammi korraldav asutus soodustab valitsusväliste organisatsioonide vajalikku osavõttu ja juurdepääsu finantseeritavate tegevuste puhul, eriti sotsiaalse hõlvamise ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas.

5. Juhul kui vastutus rakendamise eest delegeeritakse, võib asjakohase programmi raames anda toetust üldtoetusena.

Artikkel 6

Sugupoolte võrdõiguslikkus

Liikmesriigid ja korraldavad asutused tagavad, et tegevusprogrammides oleks kirjeldus selle kohta, kuidas soodustatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust programmi koostamise, elluviimise, järelevalve (kaasa arvatud erinäitajate kasutamine) ja hindamise puhul.

Artikkel 7

Innovatsioon

Liikmesriigid ja korraldavad asutused pööravad iga tegevusprogrammi raames tähelepanu eriti innovatsioonitegevuse soodustamisele ja tähtsustamisele. Pärast konsulteerimist määruse (EÜ) nr … [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta] artiklis 47 osutatud järelevalvekomiteega valib korraldav asutus teemad innovatsiooni finantseerimiseks ja määrab kindlaks vajaliku rakendusmenetluse.

Artikkel 8

Rahvusvaheline koostöö

1. Liikmesriigid ja korraldavad asutused tagavad, et rahvusvahelise ja piirkondadevahelise koostöö meetmeid käsitletaks prioriteetsete erisuundadena tegevusprogrammi või spetsiaalse tegevusprogrammi raames.

2. Liikmesriigid tagavad sotsiaalfondi meetmete ja ühenduse muude rahvusvaheliste programmide alusel soodustatavate tegevuste seostatuse ning nende vastastikuse täiendavuse, eelkõige hariduse ja koolituse valdkonnas, kasutades vajalikke kooskõlastusmehhanisme selleks, et optimeerida hariduse ja elukestva õppe soodustamiseks ettenähtud ühenduse ressursside kasutamist.

Artikkel 9

Tehniline abi

Komisjon soodustab eriti kogemuste vahetamist, teadlikkuse suurendamiseks võetavaid meetmeid, seminare, võrgustumist ja vastastikuste eksperdihinnangute andmist selleks, et kindlaks määrata ja levitada häid tavasid ning edendada üksteiselt õppimist, eesmärgiga tõhustada ESFi tegevuse seda mõõdet, mis on seotud tegevuspõhimõtete väljatöötamisega ja aitab kaasa ühenduse tööhõive ja sotsiaalse hõlvamise alaste eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 10

Aasta- ja lõpparuanded

Määruse (EÜ) nr … [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta] artiklis 49 osutatud aasta- ja lõpparuannetes esitatakse kokkuvõte järgmiste rakendusmeetmete kohta:

(a) soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning muud meeste ja naiste võrdõiguslikkusega seotud erimeetmed;

(b) migrantide sotsiaalse integreerimise tõhustamise ja tööhõive suurendamise alane tegevus;

(c) vähemuste sotsiaalse integreerimise tõhustamise ja tööhõive suurendamise alane tegevus;

(d) innovatsioonitegevus, kaasa arvatud valitud innovatsiooniteemade põhjendamine ning innovatsiooni tulemuste esitamine, levitamine ja tähtsustamine;

(e) rahvus- ja piirkondadevaheline koostöö.

Artikkel 11

Abikõlblikkus

1. ESF annab avaliku sektori kulutuste kompenseerimiseks abi, mis kujutab endast mittehüvitatavaid üksikuid või üldisi toetusi, hüvitatavaid toetusi, laenuintressitoetusi, mikrokrediite ning kaupade ja teenuste ostmist avalikelt pakkujatelt.

2. ESF-poolse abi puhul ei ole abikõlblikud järgmised kulutused:

(a) hüvitatav käibemaks;

(b) laenuintress;

(c) infrastruktuuri, kulumikõlbliku vallasvara, kinnisvara ja maa ostmine.

3. Olenemata käesoleva artikli lõikest 2 kohaldatakse [ERFi käsitleva] määruse (EÜ) nr … artiklis 6 kehtestatud abikõlblikkuse eeskirju ESF poolt kaasfinantseeritavate meetmete suhtes, mis kuuluvad kõnesoleva [ERFi käsitleva] määruse artikli [2] reguleerimisalasse.

4. Olenemata siseriiklikest abikõlblikkuse eeskirjadest võivad ESFi poolt kaasfinantseeritavate tegevusprogrammide alusel deklareeritavad kulud sisaldada:

(a) kolmanda poole poolt tegevusest osavõtjatele väljamakstud ja tõendatud toetusi või palkasid, tingimusel et need väljamaksed kujutavad endast tegevuse avalikku riiklikku kaasfinantseerimist kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktidega;

(b) tegevuse kaudseid kulusid, mis on ühtse määra alusel kindlaks määratud ja mis moodustavad kuni 20% asjakohase tegevuse puhul deklareeritud kuludest, olenevalt tegevuse liigist, kontekstist ja kohast.

Artikkel 12

Üleminekusätted

Käesolev määrus ei piira nõukogu või komisjoni poolt määruse (EMÜ) nr 1784/99 alusel heakskiidetud meetmete edasist rakendamist või muutmist, kaasa arvatud osaline või täielik kehtetuks tunnistamine, juhul kui neid meetmeid kohaldatakse enne 1. jaanuari 2007.

Määruse (EMÜ) nr 1784/99 alusel esitatud taotlused jäävad jõusse.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1784/99 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007.

Viiteid määrusele (EÜ) nr 1784/99 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 14

Läbivaatamisklausel

Vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse uuesti läbi hiljemalt 31. detsembriks 2013.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

[…] […]

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT L […], […], lk […].

[6] EÜT L 213, 13.8.1999, lk 5.