KOMISJONI TEATIS Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted” /* KOM/2011/0685 lõplik */





Lissaboni lepingus on sätestatud, et Euroopa Liit ja selle siseturg põhineb „kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel”. Selleks et säilitada ja laiendada seda mudelit keerulises majandus- ja finantskeskkonnas, võttis EL vastu Euroopa 2020. aasta strateegia arukama, jätkusuutlikuma ja kaasavama majanduskasvu tagamiseks. Nende eesmärkide sidumiseks tegelikkusega on võetud ette mitu ambitsioonikat poliitilist algatust. – Siseturu taaselavdamiseks soovitati ühtse turu aktis[1] aprillis 2011 tuua selgelt esile inimlikkust ja usaldust kui Euroopa majanduse ja integratsiooni edasiviivaid jõude, sest just need aitaksid ettevõtete edendamise poliitika elluviimisel rõhutada sotsiaalseid kaalutlusi. Selleks tuleks suurendada ettevõtete ühiskondlikku vastutust ja panna rohkem rõhku erilistele ülesannetele, mida saaksid täita vastutustundlikud sotsiaalettevõtted. – Samaaegselt eespool osutatuga edendatakse suurprojekti „Innovatiivne liit” abil sotsiaalse innovatsiooni kontseptsiooni, mille kohaselt ühendused ja sotsiaalettevõtjad peaksid andma kogu oma loomingulisuse ühiskonna kõige vähemkaitstud rühmade ja selliste kiiret lahendust vajavate sotsiaalvajaduste teenistusse, mis ei ole turu või riigi tegevuse abil lahendust leidnud. – 2010. aasta lõpus pakuti vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammis välja tervikstrateegia riiklike ja Euroopa poliitikasuundade kooskõlastamiseks, et muuta Euroopa kaasavamaks ja rakendada sotsiaalse ettevõtluse potentsiaali võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. – Oma teatises „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika" tõi komisjon esile vajaduse luua uus käsitlus, mis tasakaalustab lühiajalist tulu maksimeerimist ja pikaajaliselt jätkusuutlike väärtuste loomist[2]. Küsimus on majanduskasvus ja konkurentsivõimes, mis ei ole ilma liidu kodanike usalduseta võimalikud. Meil tuleb kasutada ära Euroopa innovatsiooni- ja loomingulist võimekust, jäädes samas kindlaks oma väärtustele: vastutusele ja läbipaistvusele, kuid samuti õiglusele, sotsiaalsele kaasatusele ja solidaarsusele. See uus, üleüldist tööhõivet eesmärgiks seadev kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv toimub eelkõige sellise reaalmajanduse aussetõstmise kaudu, mille aluseks on väärtusi loovad ettevõtted, mida juhitakse läbipaistvalt ja vastutustundlikult. Seoses eespool osutatuga pakutakse paketis „Vastutustundlikud ettevõtted” välja meetmete ja algatuste komplekt, mis aitaks tugevdada ja avardada meie sotsiaal- ja turumajanduse mudelit – 500 miljoni eurooplase ühiselu nurgakivi. Selle algatusega soovib komisjon innustada ettevõtluskeskkonda ja aidata tal osaleda meie ühises pingutuses tuua kontinendi jätkusuutliku majandusmudeli keskmesse tagasi vastutustunne, usaldus ja sotsiaalne kaasatus, kuna ilma sotsiaalse ühtekuuluvuseta ei ole jätkusuutlik majandustegevus võimalik. Kõnealuses kontekstis kuulub komisjoni täielik toetus ettevõtlusalastele meetmetele ja innovaatilistele algatustele, mis aitavad suurendada töökohtade arvu ja sotsiaalset kaasatust, parandades samas Euroopa majanduse üleilmset konkurentsivõimet. Sellega seoses võtab komisjon arvesse Euroopa Liidus alates 2010. aastast toimunud konsultatsioonidel ja avalikel aruteludel kõlanud osaliste seisukohti, märkides ära, et kõnealune küsimustik on tekitanud suurt avalikku huvi. Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted” hõlmab seega järgmist: – käesolevat sissejuhatavat teatist, – ettepanekut raamatupidamisdirektiivide läbivaatamiseks[3]; – ettepanekut läbipaistvusdirektiivi läbivaatamiseks[4]; – teatist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta[5]; – teatist „Sotsiaalse ettevõtluse algatus”[6]. Paketis on püstitatud kaks eesmärki. · Muuta majanduskeskkond loomingulisemaks, innovatiivsemaks ja suurendada usaldust ettevõtluse vastu, lihtsustades selleks haldusalaseid kohustusi ja takistusi, mis raskendavad eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) tegevust, luues nii VKEde jaoks vabama keskkonna, milles nad saaks rakendada oma kasvupotentsiaali. Selleks tuleb eelkõige muuta täpsemaks ettevõtete raamatupidamisarvestuses ja tegevuses kohaldatavad läbipaistvuseeskirjad. See võiks kaasa tuua halduskulude vähendamise suurusjärgus 2,3 miljardit eurot. · Väljendada komisjoni visiooni ja projekte, mis käsitlevad vastutustundliku ja sotsiaalse ettevõtte kohta ühiskonnas. Eelkõige tuleks vaadata üle ettevõtte koht ühiskonnas ja keskkonnas, kus kujunevad ettevõtjad, kes viivad ellu innovaatilisi, majanduslikult elujõulisi ja suure sotsiaalse mõjuga projekte. 1. Jätkusuutlikuma majanduskeskkonna loomine, eelkõige VKEdele Paketi kahe seadusandliku algatusega püütakse suurendada usaldust Euroopa ettevõtete toimimisse. Raamatupidamisdirektiivid, milles käsitletakse Euroopa kapitaliühingute raamatupidamise aastaaruandeid ja konsolideeritud aruandeid. Direktiivide abil vähendatakse VKEde halduskoormust, nähes väikeste äriühingute jaoks ette lihtsustatud korra. Nad muudavad selgemaks ja võrreldavamaks piiriülese ulatusega ja suurt hulka kolmandaid isikuid mõjutavate ettevõtete aastaaruanded. Lisaks kaitsevad nad kasutajaid, säilitades neile vajalikku teavet. Läbipaistvusdirektiivi kaasajastamisega soovib komisjon soodustada väikeste ja keskmise suurusega noteeritud äriühingute juurdepääsu reguleeritud turgudele. Seega peaks kvartaliaruande avaldamise kohustuse tühistamine vähendama mitte üksnes väikeste ja keskmise suurusega noteeritud äriühingute noteerimiskulusid, vaid innustama ka pika ja keskmise tähtajaga investeeringuid, edendades seega sotsiaalselt vastutustundlikku investeerimist. Raamatupidamisstandardeid ja läbipaistvust hõlmavate algatuste puhul on seatud ühtlasi eesmärgiks parandada ressursirohkete riikide, sealhulgas Euroopa Liidu riikide läbipaistvust, muutes kaevandamise ja metsandusega tegelevad ettevõtted vastutustundlikumaks. Euroopa turgudel noteeritud kaevandamise ja metsandusega tegelevad äriühingud, samuti suured noteerimata äriühingud peaksid avaldama aruande valitsustele tehtud maksete kohta ning valitsused peaksid esitama selle üksikasjad riigi ja kui maksed on suunatud eri projektile, siis ka projekti kaupa, tuues välja olulisuse määra. Need aruanded annavad ressursirohkete riikide kodanikele märgatavalt rohkem teavet summade kohta, mida Euroopa äriühingud on vastuvõtvate riikide valitsustele konkreetselt maksnud vastutasuks neile antud õiguse eest nende riikide loodusvarasid kaevandada. Väärib märkimist, et neid ettepanekuid täiendatakse 2012. aastal seadusandlike ettepanekutega, millega soovitakse muuta kohustuslikuks mittefinantsteabe avalikustamine. 2. Tuleks üle vaadata vastutustundliku ja sotsiaalse ettevõtluse koht ühiskonnas Kaks eespool osutatud teatist täiendavad üksteist ja tulenevad komisjoni ühisest algatusest, olulisest konsultatsioonitegevusest ja sellele lisaks toimunud aruteludest. Teatises ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta esitatakse strateegia, mis aitaks kõikidel ettevõtetel aidata paremini kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele, kasutades selleks oma potentsiaali aktsionäride ja ühiskonna väärtuste loomiseks. Selles pakutakse välja ettevõtete sotsiaalse vastutuse ajakohastatud definitsioon, mis vastab rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele ja suunistele. Tekstis uuritakse võimalusi, kuidas paremini tutvustada ja hüvitada nii avalikes poliitikavaldkondades tegutsevate ettevõtete (investeeringud, riigihanked, mittefinantsteabe läbipaistvus) kui ka erasektoris osalejate (tarbijad, investeerijad) vastutustundlikke tavasid. Tekst tagab ülevaate põhimõtete kohaldamisest ja rahvusvaheliselt tunnustatud suunistest ning selles määratakse kindlaks viisid, kuidas viia ellu ÜRO juhtpõhimõtted ettevõtete ja inimõiguste kohta. Algatusega innustatakse liikmesriike edasi arendama ettevõtete sotsiaalse vastutuse reaalstrateegiaid, pannakse alus arutelule ühiskonna panuste kohta (demograafilised muudatused, tervishoid, tööalane heaolu, kohalik areng) ja rõhutatakse ettevõtete sotsiaalse vastutuse olulisust haridusvaldkonnas. Sotsiaalettevõtluse algatuses käsitletakse üksikasjalikumalt kindlat ettevõtteliiki, mille esmane eesmärk on lisaks kasu toova majandustegevuse jätkamisele teenida üldisi huve sotsiaalses, ühiskondlikus ja keskkonnaalases plaanis. Need ettevõtted, mille esindatus Euroopa majanduses on juba praegu märkimisväärne ja mis osalevad ka sotsiaalmajanduse kindlustamises, on juba asutatud kõikides liikmesriikides. Sotsiaalse innovatsiooni ja muudatuste valdkonna pioneeridena kasutavad nad eri organisatsioonilisi mudeleid – nii kapitaliühinguid kui ka ühistuid, vastastikuseid ühendusi, ühinguid või sihtasutusi –, mille ühisosaks on teenitud kasumi (või vähemalt suure osa sellest) reinvesteerimine sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks. Olles seotud kodaniku- ja liidu algatustega, mille abil nad loovad uusi seoseid turuosaliste vahel, ei ole nad laia avalikkuse, poliitringkondade ja investorite jaoks piisavalt esile tõstetud ja tunnustatud. Teatise eesmärk on arendada välja sotsiaalettevõtete jaoks soodne keskkond ja edendada ühtse turu raames innovaatilisi, majanduslikult elujõulisi ja suure sotsiaalse mõjuga algatusi. Teatises uuritakse, kas kõik Euroopa strateegiad või poliitikavaldkonnad on välja töötatud ja arendatud, võttes nõutaval viisil arvesse sellist liiki ettevõtte toimeviise, eripärasid ja eesmärke. Seega on tekstis ette nähtud meetmed, mille abil lihtsustada sotsiaalettevõtete juurdepääsu (era- ja riiklikule) rahastamisele, et neid rohkem esile tõsta ja tunnustada ning luua nii sotsiaalsete õiguste kui ka riigihangete või riigiabide osas soodsam õigusalane keskkond. [1] „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks”, KOM(2011) 206 (lõplik), 13. aprill 2011. [2] KOM(2010) 614 (lõplik/2), 17. november 2010. [3] KOM(2011) 684 (lõplik). [4] KOM(2011) 683 (lõplik). [5] KOM(2011) 681 (lõplik). [6] KOM(2011) 682 (lõplik).