ET Euroopa Liidu Teataja C 246/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 246/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„DARJEELING”

EÜ nr: IN-PGI-0005-0659-12.11.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Darjeeling”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

India

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.8. asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Darjeelingi teepõõsa botaaniline nimetus on Camellia sinensis M Kuntz. Darjeelingi teepõõsas on külmakindel, mitme tüve ja aeglase kasvuga igihaljas taim, mis vabas looduses võib kasvada kuni 2,5 m kõrguseks. Darjeelingi teepõõsas hakkab end majanduslikult ära tasuma umbes 6–8 aasta vanuselt ja on teada, et heade põllumajandustavade järgimise korral võib taim anda saaki rohkem kui 100 aastat. Põõsas talub nii Darjeelingi piirkonnale iseloomulikke karme talvi, pikaajalisi põudu kui ka suurt kõrgust merepinnast. Teelehed on väikesed, läikivad ja ererohelist värvi, sageli kaetud hõbedaste udusulgjate karvadega, ning pikkade pungadega. Darjeelingis kasvatatava teepõõsa saagikus on teiste teekasvatuspiirkondadega võrreldes oluliselt väiksem ja see muudab tee koristamise ja tootmise kalliks. Väikese saagikuse põhjus on suur kõrgus merepinnast ja harvaesinevad kliimatingimused. Darjeelingi teepõõsast hakati kasvatama 19. sajandi alguses. Aastate jooksul on taim kohanenud oma looduslike kasvutingimustega ja omandanud iseloomulikud tunnused, st Darjeelingi tee kordumatu eripära, millest räägivad nii tunnustatud teedegustaatorid kui ka tarbijad.

Darjeelingi tõmmise värvus võib ulatuda kahvatust sidrunitoonist sügava merevaigukollaseni. Tõmmised võivad märkimisväärselt erineda nii välise erksuse, sügavuse kui ka kanguse poolest. Tõmmis on rikkaliku ja meeldiva lõhna, maitse ning järelmaitsega, mis tulenevad selle aroomist, buketist ja tuumast. Darjeelingi tee organoleptilisi omadusi kirjeldatakse üldjuhul järgmiselt: mahlakas, mahe, täidlane, õrn, küps, magus, erk, kuiv ja värske.

Darjeelingi tees leidub suures koguses järgmisi keemilisi koostisosi: linalooloksiid (I, II, III ja IV), linalool, geraniool, metüülsalitsülaat, bensüülalkohol, 2-fenüületanool, dihüdroaktinidioliid, heksaanhape, cis-3-hekseenhape, trans-2-hekseenhape, trans-geraanhape, 3,7-dimetüül-1,5,7-oktatrieen-3-ool (protsentides 0,36 % kuni 1,24 %) ja 2,6-demetüül-3, 7-oktadieen-2,6-diool (protsentides 3,36 % kuni 9,99 %). Kaks viimast koostisosa on väga kõrge kontsentratsiooniga (vastavalt kuni 1,24 % ja 9,99 % tee koostisest).

Darjeelingi tee haruldase maitse allikas on Darjeelingi piirkonnale omastest taimegeenidest, mineraaliderikka mulla keemilisest koostisest, Darjeelingi mägedele iseloomulikust suurest sademehulgast (kuni 630 mm aastas), kõrgustest (kõrgeim punkt 2 250 m ja madalaim punkt 600 m) ning ainulaadsetest temperatuurimuutustest (vahemikus 5–30 °C) koosnev kombinatsioon. Darjeelingi tee kvaliteeti mõjutavate teiseste metaboliitide tootmisel mängivad olulist rolli agroklimaatilised tingimused, kaasa arvatud valgus, temperatuur, niiskus ja sademed. On märgatud, et riigi muudes, teistsuguse agrokliimaga piirkondades kasvatatavatel tee kultivaridel ei ole Darjeelingi teele iseloomulikku kordumatut lõhna ja maitset.

Darjeelingi teetööstuses järgitakse väljakujunenud põllumajandustavasid, mida on arendatud ja kasutatud üle 150 aasta, et soodustada võsude kasvu, säilitades saagi käsitsi kogumiseks sobiva põõsaste kõrguse. Üks kilogramm valmisteed koosneb umbes 20 000 käsitsi korjatud võsust. See annab ettekujutuse, kui palju tööd inimesed tee tootmiseks peavad tegema.

Darjeelingi tee töötlemiseks kasutatakse vaid traditsioonilist väljakujunenud meetodit, mille kõik etapid hõlmavad inimeste kätetööd ning traditsioonilisi teadmisi ja oskusi ning mida tuntakse kui Darjeelingi teetootmisviisi.

Darjeelingi teed valmistatakse kolmes erinevas suuruses, mille traditsioonilised nimed on „Whole Leaf”, „Brokens” ja „Fannings” (terved teelehed, purustatud teelehed ja teepuru).

3.3. Tooraine:

Ei kohaldata.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Darjeelingi tee korjamine algab veebruari lõpus või märtsi alguses ja lõpeb novembri keskel, sõltuvalt ilmastikutingimustest ja ümbritsevast temperatuurist; detsembrist kuni veebruarini kestvatel külmadel talvekuudel on teepõõsastel puhkeperiood. Darjeelingi teepõõsas annab aastas vaid 50–100 g valmisteed. Darjeelingi tee korjamine on eriline traditsiooniline oskus, mida antakse edasi põlvest põlve. Teelehti korjavad peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga naistöötajad, sest rohelisi teelehti tuleb kvaliteedi tagamiseks õrnalt käsitseda.

Pärast korjet töödeldakse Darjeelingi teelehti vaid Darjeelingi kindlaksmääratud teekasvatuspiirkonna teatavates istandustes asuvates tehastes, kasutades traditsioonilist, ainult Darjeelingi piirkonnale iseloomulikku väljakujunenud meetodit. Teetootmise kõiki etappe hõlmavaid traditsioonilisi teadmisi ja oskusi on edasi antud põlvest põlve. Tervena korjatud roheline teeleht on loomupäraselt tundlik ja seda tuleb õrnalt käsitseda. Ehkki eri liiki lehtede puhul kasutatakse väga erinevaid töötlemisviise, järgitakse tootmisel samu etappe.

Darjeelingi tee töötlemine toimub ainult kindlaksmääratud teeistandustes asuvates tehastes. Darjeelingi tee kuivatamine, sorteerimine, suuruse järgi jaotamine ja pakkimine toimub ainult kindlaksmääratud teeistandustes asuvates tehastes. Oluline on märkida, et teeistanduste piirest väljaspool tee töötlemist ei toimu.

Seega leiavad kõik teetootmise etapid (korjamine, kuivatamine ja töötlemine) aset kindlaksmääratud piirkondades.

Pärast tehasesse jõudmist teelehed närtsitatakse. Närtsitamise eesmärk on 14–16 tunni jooksul aeglaselt vähendada rohelistes lehtedes sisalduvat niiskust. Leht tõmbub kokku ja muutub pehmeks, nii et seda saab mehaaniliselt väänata ja rullida. Teelehe struktuuri füüsiliste ja keemiliste muutuste tagajärjel hakkavad välja kujunema ka tõmmise iseärasused.

Teelehed eraldatakse üksteisest ja laotatakse ühtlaselt ülipikki puukaste meenutavate künade kohale paigutatud traatvõrgust sõeltele. Iga küna kujutab endast õhukambrit, mille abil saab läbi roheliste lehtede puhuda vajalikul hulgal värsket kuiva õhku, kuni lehed on parajalt närtsinud. Selles etapis kaotavad värsked rohelised lehed umbes 75 % oma veesisaldusest.

Seejärel võetakse närtsitatud lehed künast välja ja asetatakse rullimismasinasse, mis lehti rõhu all rullimisliigutuste abil väänavad, purustades rakud ja vabastades looduslikud mahlad, mis hõlbustavad oksüdeerumist ja kiirendavad pigmenteerumist. Rullimismasina rõhku ja liigutuste järjestust jälgitakse väga hoolikalt, et tagada sobivaim töötlusviis, vältides kahjulikku ülekuumenemist.

Seejärel paigutatakse lehed õhukese kihina jahedasse, hästiventileeritud ruumi, kus need aeglaselt oksüdeeruvad (fermentimine). See etapp, mis hõlmab flavanoolide reageerimist õhus leiduva hapnikuga, kestab sõltuvalt ümbritsevast temperatuurist ja suhtelisest niiskusest kaks kuni neli tundi. Kogenud teevalmistaja kontrollib kindlate ajavahemike tagant tee kvaliteedi kujunemist lehtedest üha tugevamini leviva lõhna järgi. Aistimine on teetõmmise kvaliteedi seisukohalt väga oluline. Külaliste jaoks on Darjeelingi rullimis- ja fermentimisruumis leviv rikkalik lillelõhn joovastav ja kindlasti unustamatu.

Kui lehed on piisavalt fermenditud (oksüdeerunud), kuumutatakse neid, et hävitada fermentimist (oksüdeerumist) põhjustanud ensüümid ja eemaldada peaaegu kogu allesjäänud niiskus. Teekuivati on ruum, kus fermenditud (oksüdeeritud) lehti töödeldakse 20–30 minuti jooksul kuuma ja kuiva õhuga kindlaksmääratud temperatuuridel, mis on ahju eri osades erinevad. Asjatundlik kuumutamine vähendab lõpptoote niiskussisaldust vähem kui 2 %-le ja tulemuseks on krõbe kuiv tee, mis seejärel vibreerivate sõelade abil suuruse järgi sorteeritakse. Suuruse järgi sorteeritud lehed pakitakse partiidena fooliumiga vooderdatud pakenditesse, mis aitavad säilitada tee värskust ja kvaliteeti pika aja jooksul.

Pärast suuruse järgi sorteerimist tähistatakse eri sordid eri nimedega vastavalt leheosakeste suurusele. Darjeelingi teed on kolme sorti:

a) Whole Leaf – FTGOP – Fine Tippy Golden Flowery Orange Pekoe (terved teelehed);

b) Brokens – TGBOP – Tippy Golden Broken Orange Pekoe (purustatud teelehed);

c) Fannings – GOF – Golden Orange Fannings (teepuru).

Need kolm sorti erinevad üksteisest eelkõige leheosakeste suuruse poolest.

Mõistet „Orange Pekoe” kasutatakse peamiselt leheosakeste teatud suuruse tähistamiseks musta tee sorteerimissüsteemi raames. Darjeelingi tee sorteerimissüsteem rajaneb ainult töödeldud ja kuivatatud musta tee lehtede suurusel.

Eespool kirjeldatud sordid on seotud ainult leheosakeste suurusega pärast nende töötlemist ega tähista erinevusi kvaliteedis. Kõik sordid on saadud samade roheliste teelehtede töötlemisel. Eri tähistusi kasutatakse selleks, et kirjeldada valmistee moodustavate leheosakeste suurust pärast töötlemist.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Erinõuded Darjeelingi tee pakendamise kohta puuduvad.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Igale pakendile tuleb lisada India teeameti (Tea Board of India, 1953. aasta teeseaduse (Tea Act of 1953) alusel loodud asutus, millele on antud teetootmise haldamise volitused) sertifitseerimissüsteemi Darjeeling Protection Certified Trade Mark Scheme 1999 kohane tootja/pakkija litsentsi number ja registreeritud Darjeelingi logo (teelehti hoidva india naise stiliseeritud kujutis ringikujulisel taustal). Naise kujutist täiendavad stiliseeritud ümmargune kõrvarõngas ja ninaneet. Ringikujulise tausta vasakul poolel on sõna „Darjeeling.” Kõik need elemendid kokku moodustavad Darjeelingi logo.

1983. aastal loodud ja Indias kollektiivse kaubamärgina registreeritud eriline Darjeelingi logo on kohustuslik märgistus, mis tähistab India teeameti (Tea Board) kinnitust selle kohta, et tee vastab Darjeelingi tee standarditele ja et sel on Darjeelingi tee omadused. Pärast Darjeelingi logo sisseviimist kannavad seda kõik teeameti (Tea Board) järelevalve alla kuuluvad pappkastid

Teeamet (Tea Board) on registreerinud Darjeelingi logo tõendusmärgina India 1958. aasta kaubamärgiseaduse (Indian Trade and Merchandise Marks Act, 1958) kohaselt.

Teeamet (Tea Board) on registreerinud Darjeelingi logo ka kaupade geograafilise päritolu, registreerimist ja kaitset käsitleva 1999. aasta seaduse (Geographical Indication of Goods (Registration & Protection) Act, 1999) kohaselt.

Eri suuruste märgistusel tähistamine ei ole kohustuslik.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Darjeelingi teed kasvatatakse Indias Lääne-Bengali osariigis asuvas Darjeelingi piirkonnas Teeistandused asuvad Indias Lääne-Bengali osariigis asuva Darjeelingi piirkonna järgmistel aladel: Sadar, Kalimpongi mägialad, mis hõlmavad Samabeongi teeistandust (Samabeong Tea Estate), Ambioki teeistandust (Ambiok Tea Estate), Mission Hilli teeistandust (Mission Hill Tea Estate), Upper Fagu ja Kumai teeistandust (Upper Fagu Tea Estate ja Kumai Tea Estate) ning Kurseong, v.a jurisdiktsiooni nimekirjades 20, 21, 23, 24, 29, 31 ja 33 nimetatud alad, mis hõlmavad New Chumta teeistandust (New Chumta Tea Estate) Subtiguris, Kurseongis asuva Kurseongi politseijaoskonna Simulbari ja Marionbari teeistandusi (Simulbari Tea Estate ja Marionbari Tea Estate). Teeistandused asuvad 600–2 250 m kõrgustel järskudel mäenõlvadel, mis kujutavad endast ideaalset looduslikku drenaaži kõnealuses piirkonnas sageli sadavate vihmade ärajuhtimiseks.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Teeistandused asuvad 600–2 250 m kõrgustel järskudel mäenõlvadel, mis kujutavad endast ideaalset looduslikku drenaaži kõnealuses piirkonnas sageli esinevate vihmade ärajuhtimiseks. Oluline on ära märkida teeistanduste kõrgus merepinnast, sest see on seotud Darjeelingi tee kvaliteediga. Darjeelingi tee kordumatu kvaliteedi kujunemisel mängib oma osa ka pilvisuse ja päikesepaiste pidev vaheldumine.

Pinnas on viljakas ja mägine maastik kujutab endast looduslikku drenaaži kõnealuses piirkonnas sageli esinevate vihmade ärajuhtimiseks.

Pideva madala temperatuuri tõttu on Darjeelingi teepõõsa fotosüntees aeglasem kui teistel teepõõsastel, piirates roheliste lehtede kasvu ja tõstes looduslike keemiliste omaduste kontsentratsiooni.

Darjeelingi teekasvatuspiirkond asub Himaalaja mäestiku ja maailma kõrguselt kolmanda mäe, Kanchenjunga tipu naabruses paiknevate Darjeelingi mägede seitsmes orus. Üheks Darjeelingi tee kordumatu maitse kujundajaks on erinevatel aastaaegadel erinevate temperatuuriga läbi seitsme oru puhuvad külmad Himaalaja tuuled. Lisaks sellele tekib Darjeelingi mägedes öösiti udu, mis lähikonnas leiduvad veemolekulid kokku kogub ja Darjeelingi teepõõsaste lehti öösiti paitab ja niisutab. Darjeelingi mägedes esineb väga palju sademeid (kuni 630 mm ja mitte alla 320 mm aastas). Darjeelingi mägedes paistab päike 4–5 tundi ainult 180 päeval aastas. Need looduse iseärasused mängivad olulist osa Darjeelingi tee märkimisväärse maitse ja omaduste väljakujunemisel.

5.2. Toote eripära:

Darjeelingi tee on tuntud oma kordumatu maitse tõttu, mida kusagil mujal maailmas ei suudeta järele aimata. Darjeelingi mägipiirkonnas üle 150 aasta kasvatatud teepõõsaid on toitnud vihma ja päikesepaiste vaheldumine ning niiskusrikas pehme udu. Erilise maitse säilitamiseks murravad teekorjajad ära ainult kaks kõige õrnemat lehte koos pungaga. Lisaks looduslikele elementidele muudab Darjeelingi tee haruldaseks ja ihaldusväärseks lihtne tõsiasi, et Darjeelingi piirkonnas toodetakse igal aastal vaid 9–10 miljonit kg Darjeelingi teed. Darjeelingi tee on luksuslik nišitoode. Jõupingutused kõrge kvaliteedi säilitamiseks on põhjustanud väga väikese saagikuse. Darjeelingi tootjad teevad kõik selleks, et tagada kõrgeimate kvaliteedistandardite järgimine, vaatamata sellega kaasnevatele suurtele kuludele. Põlvest põlve edasi antud teekorjamisoskusel on kunstiline väärtus. Mitmes tootmisetapis kasutatakse inimkäte abi (vt eespool).

Darjeelingi tee töötlemisel kasutatakse vaid traditsioonilist väljakujunenud meetodit, mille kõik etapid hõlmavad inimeste kätetööd ja traditsioonilisi teadmisi ning oskusi.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Geograafiline ja agroklimaatiline seos: tänu Darjeelingi piirkonna 87 teeistanduses valitsevale kordumatule ja keerukale agroklimaatiliste tingimuste kombinatsioonile ning teeameti (Tea Board) poolt toodangu suhtes kehtestatud nõuetele on kõnealuses piirkonnas toodetud tee omandanud erilised looduslikud organoleptilised maitse-, lõhna- ja struktuuriomadused, mis on võitnud teadlike tarbijate poolehoiu ja tunnustuse kogu maailmas ning teinud Darjeelingi teest luksusliku nišikauba.

Topograafiline seos: Darjeelingi teeistandused asuvad 600–2 250 m kõrgustel järskudel mäenõlvadel, mis kujutavad endast ideaalset looduslikku drenaaži kõnealuses ringkonnas sageli sadavate vihmade ärajuhtimiseks. Darjeelingi tee haruldane maitse on taime geene, pinnase keemilist koostist, kasvukoha kõrgust, temperatuuri ja Darjeelingi mäestikule iseloomulikku sademeterohkust hõlmava kombinatsiooni tulemus. Darjeelingi teetööstuses järgitakse väljakujunenud põllumajandustavasid, mida on arendatud ja kasutatud üle 150 aasta, et soodustada võsude kasvu, säilitades teelehtede käsitsi korjamiseks sobiva põõsaste kõrguse.

Seos saagikoristusega: üks Darjeelingi teepõõsas annab aastas vaid kuni 100 g valmisteed (Darjeelingi piirkonnas toodetakse 9–10 miljonit kg Darjeelingi teed aastas). Üks kilogramm valmisteed koosneb rohkem kui 20 000 käsitsi korjatud taimevõsust. See annab ettekujutuse, kui palju tööd inimesed tee tootmiseks peavad tegema.

Muud tegurid: Darjeelingi tee ja selle maine on kordumatu nii ajaloolisest, traditsioonilisest, kultuurilisest kui ka sotsiaalsest vaatepunktist. Darjeelingi piirkonnas toodetud ja eespool kirjeldatud eriliste omadustega tee on olnud juba pikka aega tuntud nii India kui ka kogu maailma kaupmeeste ja üldsuse hulgas ning saavutanud märkimisväärse maine nii oma kodumaal kui ka rahvusvahelisel tasandil. India või välismaa kaupmehed ja üldsuse esindajad, kes tellivad Darjeelingi teed, näevad selle reklaami või Darjeelingi tee müügiks pakkumist, eeldavad, et kõnealuse nime all tellitud, reklaamitud või müügiks pakutav tee on istutatud, kasvatatud ja toodetud Darjeelingi piirkonna eespool nimetatud aladel ja et kõnealusel teel on eespool nimetatud erilised omadused. Seepärast on Lääne-Bengali osariigi Darjeelingi piirkonnast pärit Darjeelingi tee nimi, mida kasutatakse eelnimetatud alal ja eelnimetatud piirkonnas toodetud tee tähistamiseks, omandanud üldsuse silmis erilise kordumatuse ja maine, andes osa oma aupaistest ka kõigile neile, kes on kõnealuse piirkonnaga asjakohaselt seotud. Darjeelingi tee hind on muude India teede ja maailmaturu keskmisest hinnast kõrgem. Teisisõnu võib nime „Darjeeling” kasutamist tee puhul vaadelda kui India geograafilist tähist.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://ec.europa.eu/agriculture/quality/door/appliedName.html?denominationId=10087