(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et eelkõige tervishoiusektoris on vaja kindlaid kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Austriat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu piirkondade vahel tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suurel määral turismist sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Austrias suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)Austria esitas 14. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Austria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

(12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi tehniliselt ajakohastatud versiooni kohaselt peaks nominaalne eelarvepositsioon halvenema: 2019. aastal oli see ülejäägis 0,7 % SKPst ja 2020. aastal eeldatakse puudujääki 8,0 %. Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 1,9 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 70,4 %-le SKPst, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 81,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana liidu koordineeritud lähenemisviisist on Austria võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti suurel määral mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, hädaabi raskustes olevatele ettevõtetele ning lühendatud tööajaga töötamise korraldusi. Lisaks on Austria teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,0 % SKPst. Nende meetmete hulgas on üksikisiku tulumaksu ja äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamine (2,6 % SKPst) ja laenutagatised (2,4 % SKPst). Üldiselt on Austria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Austria valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -6,1 % SKPst ja 2021. aastal -1,9 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on prognooside kohaselt 2020. aastal 78,8 % ja 2021. aastal 75,8 % SKPst.

(15)Kuna Austria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(16)Austria valitsus on võtnud COVID-19 leviku piiramiseks enneolematuid meetmeid. Ta on kehtestanud ranged karantiini- ja suhtlemisdistantsi hoidmise eeskirjad ning teinud tervishoiusüsteemile kättesaadavaks märkimisväärseid vahendeid, et osta seadmeid ja varustust ning tugevdada laborite ja töötajate hankimise võimekust. Esmatasandi tervishoiule on hakanud avaldama erakordset survet kaugkonsultatsioonide vajaduse, arsti juures käimiste ja kodukülastuste taotluste enneolematu suurenemine. Kiire COVID-19 puhang on mõjutanud tugevalt Austria majandust. Riiklikud ja rahvusvahelised viiruse leviku tõkestamise meetmed on mõjutanud nii nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus. Seetõttu prognoositakse, et SKP väheneb 2020. aastal 5,5 %, mis on rohkem kui aastate 2008–2009 majandus- ja finantskriisi ajal. Võttes arvesse uute nakkusjuhtumite arvu suhteliselt kiiret vähenemist, oli Austria üks esimesi Euroopa riike, kes teatas aprilli keskpaigas pandeemia leviku tõkestamise meetmete leevendamisest. Selleks et vältida pikaajalist majanduslikku kahju ning leevendada kriisist tööhõivele avalduvat ja kriisi sotsiaalset mõju, on valitsus võtnud vastu tervikliku meetmepaketi Austria majanduse toetamiseks (praegu 43 miljardi euro väärtuses, mis moodustab ligikaudu 10 % SKPst). Pakett hõlmab lühendatud tööajaga töötamise kava (Kurzarbeit), mille kohaselt võib töötunde vähendada keskmiselt kuni 90 % konkreetse ajavahemiku jooksul ning tööandjatele hüvitatakse olenevalt viimasest brutotulust 80–90 % töötaja viimasest netosissetulekust. Ettevõtetele suunatud tervikliku meetmete paketi eesmärk on vältida ajutisi likviidsusprobleeme ja anda otsetoetust eelkõige kriisist suurel määral mõjutatud ettevõtetele ja tööstusvaldkondadele, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). See hõlmab ülekandeid, laenude kaudu antavat likviidsustoetust, tagatisi, omakapitalisüste ja maksude tasumise edasilükkamisi. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

(17)Austria tervishoiusüsteem on siiani COVID-19 pandeemiaga edukalt toime tulnud. Elanikkonna tervist saaks parandada, laiendades esmatasandi tervishoiuteenuseid ja ambulatoorset arstiabi ning keskendudes tervislike eluviiside edendamisele ja haiguste ennetamisele. Kulutõhusust oleks võimaik suurendada tõhusamate riigihangete ja geneeriliste ravimite abil, säilitades seejuures rangeid standardeid. Austria pikaajalise hoolduse süsteemil on struktuurseid ja eelarvelisi probleeme, mida ei ole siiani täielikult lahendatud. Süsteemi kaudu osutatakse suhteliselt kvaliteetseid teenuseid, aga on raskusi vajalike töötajate tagamisega, mis on muutunud praeguse kriisi ajal veelgi märgatavamaks ja ilmsemaks. Pikaajalise hoolduse sektor tugineb tugevalt muudest liikmesriikidest pärit töötajate pakutavale hooldusele, mis osutab vajadusele tagada piiriüleste töötajate vaba liikumine. Lisaks sellele võiks piisav tasustamine aidata muuta õendustöötajate töö atraktiivsemaks.

(18)Maksupoliitikal on oluline osa liikumispiirangute ajal kodumajapidamiste ja ettevõtete toetamisel ning see on määrava tähtsusega, et tagada pärast kriisi majanduse taastumine. Austria maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, samas kui omandi- ja keskkonnamaksude tulupotentsiaali on suures osas kasutamata ja tarbimismakse saaks muuta tõhusamaks. Maksureformid võiksid aidata nihutada maksusüsteemi kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu vähem kahjustavate allikate suunas ning tagada kindla baasi majanduse taastumiseks. Eelkõige osutab alkoholi ja tubaka, saastatuse ja ressursside tarbimise ebapiisav maksustamine sellele, et on kasutamata käitumise suunamise ja tuluvõimalusi. Ebaühtlane, kuid üldiselt madal energia maksustamine vähendab selle tõhusust üldiselt ja poliitilise vahendina keskkonnasäästliku tarbimise stimuleerimiseks. Eelkõige muudaks CO2-heidete järjepidev maksustamine kliimasõbralikud energiaallikad konkurentsivõimelisemaks ja tagaks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi rohkem moonutavate maksude vähendamiseks. Suuremad süsinikdioksiidiga seotud energiamaksud aitaksid kanda saastatuse sotsiaalseid kulusid, mille tulemusena tarbijad hakkaksid rohkem kasutama taastuvaid energiaallikaid ning mis julgustaks investoreid investeerima kliimasõbralikesse tehnoloogiatesse. Omandimaksude suurem kasutamine muudaks maksusüsteemi õiglasemaks, eelkõige võttes arvesse Austria püsivalt suurt jõukuse ebavõrdsust. Korduvad kinnisvara- ja pärandimaksud on osutunud suhteliselt majanduskasvu soodustavateks ja progressiivseteks ning neid ei tohiks jätta kõrvale, kui kaalutakse riigi rahanduse taastamiseks maksutulude tekitamist.

(19)Kuigi Austria sai Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetava sotsiaalvaldkonna tulemustabeli puhul head tulemused, võivad hõlmavuse lüngad tähendada, et COVID-19 kriisi ajal ei kaitsta haavatavate rühmade sissetulekut, milleks võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid. Noorte töötuse suurenemise ajal esineb eriti suur vaesusrisk töötute, pikaajaliste töötute, ebatüüpilises töösuhtes olevate ja välisriigis sündinud inimeste puhul. Jätkuvalt on üliolulised aktiivse tööturupoliitika meetmed, millega tagatakse elukestva õppe võimalused ja täienduskoolitus. Ebasoodsas olukorras õpilased, sh puudega õpilased kannatavad kaugõpet nõudvas olukorras kõige rohkem. Kuigi 10 %-l alla 15aastastest õpilastest puudub juurdepääs virtuaalsele õppekeskkonnale, on Austria valitsus hakanud COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks tagama riskiolukorras õpilastele arvuteid. Siiski võivad võimenduda juba olemasolevad ebavõrdsused hariduse omandamisel, mis on seotud sotsiaal-majandusliku ja rändajataustaga. Taastamisstrateegia, mis parandab juurdepääsu kaasavale ning kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, mille puhul on tõendatud, et see leevendab sotsiaalset ebavõrdsust, annaks keskpikas ja pikas perspektiivis sotsiaal-majanduslikke eeliseid ning naistele võimalusi tööturule täieliku juurdepääsu saamiseks. Naiste üldine tööhõive määr oli enne kriisi kõrge, aga peaaegu pooled neist töötasid osalise tööajaga (mis on seotud koolide ja lastehoiuasutuste lühikese lahtiolekuajaga), mis on põhjustanud märkimisväärse korrigeerimata soolise palgalõhe.

(20)Tugeva surve all olevaid ettevõtteid toetavate, ettevõtluskeskkondi säilitavate ja maksejõuetust vältida aitavate COVID-19 toetusmeetmete tulemuslikkus oleneb nende kiirest ja mittebürokraatlikust rakendamisest avaliku sektori asutuste ja vahendajate poolt. Idufirmad ja kasvufirmad võivad vajada konkreetset toetust, näiteks seeläbi, et avaliku sektori asutused ostavad aktsiapakke ning ajendavad riskikapitalifonde nendesse ettevõtetesse rohkem investeerima. Selle eesmärk on tugevdada majanduse taastumiseks hädavajalikke ettevõtteid, aga ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Lisaks toetuse rahastamisele vajavad tugeva surve all olevad ettevõtted (eelkõige väikeettevõtjad) toetavat ettevõtluskeskkonda. Halduskoormus ja õigusaktide rohkus tekitavad kulusid, mida ettevõtetel on praegu raskem kanda kui kunagi varem. Jõupingutused põhjendamatu koormuse vähendamiseks ja tõhusate digitaalsete avaliku sektori teenuste osutamiseks on tõhus viis, kuidas anda ettevõtetele viivitamata märgatavat toetust, koormamata seejuures maksumaksjat. Maksejõuetusraamistik peaks keskenduma maksejõuetuse vältimisele, aga ka kiirele likvideerimisele ja teise võimaluse andmisele. Vaidluste lahendamise võrgustikud (näiteks SOLVIT) aitavad ettevõtteid ühtse turu häirete ajal ja vajavad piisavaid ressursse.

(21)Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. See investeering on kõige tulemuslikum, kui see keskendub innovatsioonile, digitaaltehnoloogiale ja rohelisele majandusele üleminekule, et suurendada tootlikkust ja tagada jätkusuutlik konkurentsivõime. Austria teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on üks liidu suurimaid, kuid riik on jäänud teistest innovatsioonivaldkonna liidritest innovatsiooninäitajate poolest maha. Arvestades, et mitmete ettevõtete teaduseelarved on nüüd surve all, on veelgi olulisem tagada teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste abil tipptasemel teadus ja innovatsioon, säilitada avaliku sektori investeeringuid fundamentaalteaduslikesse uuringutesse ning tagada innovatiivsete kasvufirmade omakapitali kaudu rahastamine. Digitaaltehnoloogiale üleminek on jätkuvalt hädavajalik, et avada majandus ja valmistuda pärast liikumispiiranguid uueks normaalsuseks. Tootlikkuse kasvu pudelikaelaks on digitaaltehnoloogia vähene levik ja ärimudelid väiksemates ettevõtetes. Kuigi austerlaste digitaaloskused on üldiselt ELi keskmisest paremad, ei lõpeta piisavalt palju õpilasi arvutiteaduste erialasid, et täita kõik pakutavad ametikohad. Näiteks ulatuslikumaks e-kaubanduseks, kodust töötamiseks ja e-valitsuseks on vaja rohkem investeerida taristusse (sh 5G ja maapiirkondade lairibaühendus), seadmetesse ja oskustesse.

(22)Austria üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Austria riiklikus energia- ja kliimakavas on tehtud kindlaks märkimisväärsed probleemid kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel, mis ei ole hõlmatud liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga. Loodusvarade tootlikkuse parandamine on määrava tähtsusega, et tagada tulevane majanduskasv, minimeerides samal ajal mõju keskkonnale. Veoga seotud heite vähendamine on hädavajalik, et järgida õhukvaliteedi standardeid ja kliimaeesmärke. Võimalikult kiire ja uute investeeringute tegemine rohelisele majandusele üleminekuks aitab luua uusi keskkonnasäästlikke töökohti ja anda majandusele hoogu pärast kriisist väljumist. Investeeringud ökoinnovatsiooni suurendaksid tootlikkust, vähendades samal ajal Austria ökoloogilist jalajälge. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Austrial lahendada mõned probleemidest, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Austrial seda fondi kõige paremini kasutada.

(23)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.