ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EL ja Norra on allkirjastanud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“), milles on sätestatud kaupade (v.a põllumajandus- ja kalandustooted) vaba liikumine. Põllumajanduse osas on EMP lepingu artikliga 19 ette nähtud, et lepinguosalised peavad vaatama iga kahe aasta tagant läbi põllumajandustoodetega kauplemise tingimused ning otsustama vastastikuselt ja vastastikuse kasu põhimõttel, kas veelgi vähendada mis tahes liiki kaubandustõkkeid põllumajandussektoris.

Läbirääkimised toimusid 3. veebruarist 2015 kuni 5. aprillini 2017. Nimetatud lepingu parafeerisid lepinguosalised 5. aprillil 2017; sellega antakse edasised kaubandussoodustused põllumajandussaadustega kauplemiseks ning see hõlmab ka täiendavaid täielikult liberaliseeritud tariifiridu. Tundlikumate toodete (näiteks liha, piimatooted, köögiviljad ning dekoratiivtaimed) puhul on kokku lepitud täiendavad või uued tariifikvoodid.

Mõlemad lepinguosalised soovivad, et käesolev leping jõustuks viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Varasem EMP lepingu artiklil 19 põhinev leping sõlmiti kirjavahetuse vormis ning sellega liberaliseeriti Euroopa Liidu ja Norra vahelist põllumajandustoodetega kauplemist. Varasem leping allkirjastati 15. aprillil 2011. Sellega nähti ette vastastikused tariifikvoodid ja tollimaksude vähendamine. See hõlmas ka lepinguosaliste kohustust lõpetada EMP lepingu artikli 19 kohased läbirääkimised kahe aasta jooksul.

2011. aastal jõustunud ELi-Norra vahelise põllumajandustoodanguga kauplemise lepinguga suurenes ELi põllumajandustoodete tollimaksuvaba juurdepääs Norra turule ligikaudu tasemele 60 %. Need arvud näitavad, et edaspidiste kaubandussoodustuste tegemiseks on veel piisavalt ruumi. Seepärast on viimane läbirääkimistevoor suunatud sellele, et

·suurendada liberaliseerimismäära mõlemal poolel;

·suurendada praegusi tariifikvoote ning

·avada uued tariifikvoodid täiendavatele põllumajandustoodetele ja

·tegeleda olemasolevate kaubandustõketega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kaubandussuhete tihenemine Norraga sobib ELi üldise kaubanduspoliitikaga ja on ELile kasulik, kuna EL on põhiliste põllumajandustoodete netoimportija Norrasse. 2016. aasta kaubandusbilanss oli suuresti ELi kasuks: ELi eksport ulatus 2 495 miljoni euroni, import Norrast aga oli 307 miljonit eurot. Peamised ELi poolt eksporditavad tooted on veinid ja äädikas, loomasööt, soja- ja rüpsiõli, elustaimed ja juust. Norrast ELi imporditavad kaubad on peamiselt sojauba, loomsed või taimseid õlid ja nende jäägid, karusnahad ning denatureerimata etüülalkohol.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Novembris 2014 volitas nõukogu komisjoni alustama Norraga uut läbirääkimisvooru, et määrata kindlaks täiendavad EMP lepingu artikli 19 kohased põllumajandustoodetega kauplemise soodustingimused.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EL ja Norra on allkirjastanud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“), milles on sätestatud kaupade (v.a põllumajandus- ja kalandustooted) vaba liikumine. Põllumajanduse osas on EMP lepingu artikliga 19 ette nähtud, et lepinguosalised peavad vaatama iga kahe aasta tagant läbi põllumajandustoodetega kauplemise tingimused ning otsustama vastastikuselt ja vastastikuse kasu põhimõttel, kas veelgi vähendada mis tahes liiki kaubandustõkkeid põllumajandussektoris.

Läbirääkimised toimusid 3. veebruarist 2015 kuni 5. aprillini 2017. Nimetatud lepingu parafeerisid lepinguosalised 5. aprillil 2017; sellega antakse edasised kaubandussoodustused põllumajandussaadustega kauplemiseks ning see hõlmab ka täiendavaid täielikult liberaliseeritud tariifiridu. Tundlikumate toodete (näiteks liha, piimatooted, köögiviljad ning dekoratiivtaimed) puhul on kokku lepitud täiendavad või uued tariifikvoodid.

Mõlemad lepinguosalised soovivad, et käesolev leping jõustuks viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Varasem EMP lepingu artiklil 19 põhinev leping sõlmiti kirjavahetuse vormis ja sellega liberaliseeriti Euroopa Liidu ja Norra vahelist põllumajandustoodetega kauplemist. Varasem leping allkirjastati 15. aprillil 2011. Sellega nähti ette vastastikused tariifikvoodid ja tollimaksude vähendamine. See hõlmas ka lepinguosaliste kohustust lõpetada EMP lepingu artikli 19 kohased läbirääkimised kahe aasta jooksul.

2011. aastal jõustunud ELi-Norra vahelise põllumajandustoodanguga kauplemise lepinguga suurenes ELi põllumajandustoodete tollimaksuvaba juurdepääs Norra turule ligikaudu tasemele 60 %. Need arvud näitavad, et edaspidiste kaubandussoodustuste tegemiseks on veel piisavalt ruumi. Seepärast on viimane läbirääkimistevoor suunatud sellele, et

·suurendada liberaliseerimismäära mõlemal poolel;

·suurendada praegusi tariifikvoote ning

·avada uued tariifikvoodid täiendavatele põllumajandustoodetele ja

·tegeleda olemasolevate kaubandustõketega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kaubandussuhete tihenemine Norraga sobib ELi üldise kaubanduspoliitikaga ja on ELile kasulik, kuna EL on põhiliste põllumajandustoodete netoimportija Norrasse. 2016. aasta kaubandusbilanss oli suuresti ELi kasuks: ELi eksport ulatus 2 495 miljoni euroni, import Norrast aga oli 307 miljonit eurot. Peamised ELi poolt eksporditavad tooted on veinid ja äädikas, loomasööt, soja- ja rüpsiõli, elustaimed ja juust. Norrast ELi imporditavad kaubad on peamiselt sojauba, loomsed või taimsed õlid ja nende jäägid, karusnahad ning denatureerimata etüülalkohol.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Novembris 2014 volitas nõukogu komisjoni alustama Norraga uut läbirääkimisvooru, et määrata kindlaks täiendavad EMP lepingu artikli 19 kohased põllumajandustoodetega kauplemise soodustingimused.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU REGULEERIMISESE

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-EFTA kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee“) võetav seisukoht seoses ühiskomitee kavandatava otsusega, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) lisasid.

2.ETTEPANEKU TAUST

2.1Kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsioon

Konventsiooni eesmärk on hõlbustada Euroopa Liidu ja teiste konventsiooniga ühinenud riikide vahelist kaubavahetust, võttes kasutusele ühtse haldusdokumendi, mis põhineb tollideklaratsiooni vormil, mis täidab kas ekspordi-, transiidi- või impordidokumendi otstarvet. Konventsioon jõustus 1. jaanuaril 1988.

Euroopa Liit on konventsiooniosaline.

2.2ELi-EFTA ühiskomitee

ELi-EFTA ühiskomitee haldab konventsiooni ja tagab selle nõuetekohase rakendamise. Komitee võtab otsuste kaudu vastu konventsiooni lisade muudatusi.

Konventsiooniosalised võtavad ühiskomitee otsused vastu ühehäälselt.

2.3ELi-EFTA ühiskomitee otsus

Ühiskomitee peaks oma 30. kohtumisel, mis toimub 5. detsembril 2017, vastu võtma otsuse, millega muudetakse konventsiooni lisasid.

Kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooniga laiendatakse ühtse haldusdokumendi ja eri tolliprotseduuride jaoks vajalike andmete kasutamist liiduvälistele konventsiooniosalistele.

Liidu tollialaste õigusaktide paketi andmeid käsitlevaid sätteid hakatakse kohaldama pärast 1. maid 2016, võttes arvesse vajadust ajakohastada üleeuroopalisi ja liikmesriikide asjakohaseid elektroonilisi tollisüsteeme või võtta need kasutusele, milleks tehtav töö peaks kavakohaselt valmis saama lähiaastatel, ning ettevõtjate taotlust saada piisavalt aega, et valmistuda uute normide kohaldamiseks ja kohandada oma tollisüsteeme vastavalt.

Seepärast tuleb konventsiooni muuta, et viia see täielikult kooskõlla liidu tollialaste õigusaktide paketiga ja anda ka liiduvälistele konventsiooniosalistele piisavalt aega valmistuda muudetud sätete ja andmenõuete kohaldamiseks, kui need muutuvad liidu tolliseaduse kohaselt täies mahus kohaldatavaks.

ELi ühise seisukoha kindlaksmääramine seoses kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni muutmist käsitleva otsuse eelnõuga peaks olema üsna lihtne, kuna sisuliselt põhineb see ELi normidel, milles liikmesriigid on kokku leppinud ja mis sisalduvad liidu tolliseadustikus, mis jõustus 1. mail 2016.

Komisjonil palutakse otsuse eelnõu vastu võtta ja edastada see nõukogule.

Ühiskomitee otsus, millega konventsiooni muudetakse, muutub konventsiooniosalistele siduvaks kooskõlas kõnealuse otsuse artikliga 2, milles on sätestatud: „Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval“.

Vastavalt konventsiooni artikli 11 lõikele 3 rakendavad konventsiooniosalised selliseid otsuseid kooskõlas oma õigusaktidega.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU REGULEERIMISESE

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust liidu nimel võetava seisukoha kujundamise kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) alusel moodustatud tolli allkomitees seoses kavatsusega võtta vastu otsus selle kohta, et I protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile (edaspidi „konventsioon“).

2.ETTEPANEKU TAUST

2.1.Assotsieerimislepingu I protokoll

Lepinguga kehtestatakse sooduskaubandusrežiim – põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond. Režiimiga suurendatakse ELi ja Gruusia vahelist turulepääsu. Lepingu I protokollis on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted“ ja käsitletud halduskoostöö viise. Leping jõustus 1. juulil 2016.

2.2.ELi-Gruusia tolli allkomitee

I protokolli artiklis 38 on sätestatud, et lepingu alusel moodustatud tolli allkomitee võib otsustada muuta assotsieerimislepingu I protokolli.

2.3.ELi-Gruusia tolli allkomitee kavandatav akt

ELi-Gruusia tolli allkomitee peab vastu võtma otsuse lepingu I protokolli (milles käsitletakse „päritolustaatusega toodete“ mõiste määratlust ja halduskoostöö viise) asendamise kohta uue protokolliga, milles viidatakse konventsioonile. Kavandatud õigusakti eesmärk on tagada konventsiooni tulemuslik rakendamine.

3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT

Konventsiooniga kehtestatakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste lepingute alusel kaubastatavate kaupade päritolu käsitlevad sätted. EL kirjutas konventsioonile alla 15. juunil 2011. Gruusia esitas 23. septembril 2015 taotluse saada konventsiooniosaliseks ja konventsiooni ühiskomitee 28. septembri 2016. aasta otsusega nr 1 kutsuti Gruusiat konventsiooniga ühinema.

EL ja Gruusia andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 17. mail 2017. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon ELi ja Gruusia suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. juulil 2017.

Konventsiooni artikli 6 kohaselt võtavad kõik lepinguosalised vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. ELi-Gruusia tolli allkomitee kavandatud otsuse näol on tegu menetlusliku toiminguga, mis on vajalik konventsiooni põhieesmärgi saavutamiseks, milleks on asendada konventsiooniosaliste vaheliste lepingute päritolustaatust käsitlevad protokollid sellisega, milles viidatakse konventsioonile.

Sidusrühmadega ei olnud seega vaja konsulteerida.

Mõju ei ole vaja hinnata, kuna kavandatud muudatused on tehnilist laadi ega muuda praegu kehtiva päritolureeglite protokolli sisu.

4.ÕIGUSLIK ALUS

4.1.Menetlusõiguslik alus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ettepaneku eesmärk on kohandada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõikes 1 ning artikli 92 lõigetes 1 ja 5 sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames kasutatavaid summasid ning VI lisas esitatud kulukohustuste assigneeringute jaotust aastate kaupa vastavalt otsustele, mis on vastu võetud pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist. Esiteks tuleb summade kohandamisel lähtuda kõnealuse määruse artikli 92 lõike 3 kohase tehnilise kohandamise tulemusest; teiseks tuleb kajastada neid ümberpaigutusi, mis mõjutavad aastaks eraldatud koguvahendeid ning mille kohta on tehtud otsused kõnealuse määruse artiklite 25, 93 ja 94 põhjal; kolmandaks tuleb kohandada summasid kooskõlas noorte tööhõive algatuse eelarve suurendamisega kuni 2020. aastani 1,2 miljardi euro võrra (jooksevhindades). See summa eraldatakse sihtotstarbeliselt noorte tööhõive algatusele ning seda tuleb täiendada vähemalt 1,2 miljardi euro suuruse ESFi sihtotstarbelise investeeringuga; neljandaks tuleb kajastada teatavate 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamist järgmistesse aastatesse, sest pärast 1. jaanuari 2015 on vastu võetud uued programmid. Tehnilisi kohandusi ja kõnealuse määruse artiklite 25, 93 ja 94 alusel tehtud ümberpaigutusi käsitleti juba komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/1941.

Ettepanek peegeldab ka seda, et Küpros pidi alates 1. jaanuarist 2017 saavutama vastavuse Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele ning ei pidanud enam saama Ühtekuuluvusfondist üleminekuperioodi eritoetust. Seda on juba käsitletud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/1916.

Tehniline kohandamine tuleneb nõukogu määruse (EL) nr 1311/2013 artiklist 7 ja sellega võetakse arvesse kriisi käes kannatavate liikmesriikide eriti rasket olukorda ja vaadatakse läbi majanduskasvu ja töökohtade loomisse investeerimise eesmärgi raames tehtud kogueraldised 2016. aastal.

Artiklis 25 on sätestatud mehhanism ajutiste eelarveraskustega liikmesriikidele antava tehnilise abi haldamiseks, ehk kõnealuse tehnilise abi ühe osa ümberpaigutamiseks komisjoni algatusel antavasse tehnilisse abisse.

Artikli 93 kohaselt on teatavatel tingimustel lubatud vahendeid ümber paigutada piirkonnakategooriate vahel ning artikli 94 kohaselt on lubatud vahendeid ümber paigutada ühelt eesmärgilt teisele.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vaheline Aserbaidžaani Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanikele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping jõustus 1. septembril 2014. Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad õigused ja kohustused, et lihtsustada nii Aserbaidžaani kui ka ELi kodanikele viisade andmise korda. Lepingu artikliga 12 on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on muu hulgas teostada lepingu rakendamise üle järelevalvet. Kõnealuse lepingu artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

Töökord tuleb võtta vastu ühiskomitee otsusega ja see ei ole lepingu osa.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Nõukogu volitab ELi esindajat ühiskomitees, s.t komisjoni, võtma käesoleva ettepaneku alusel vastu töökorra. Töökorra eesmärk on korraldada ühiskomitee tööd ning lihtsustada selle koosolekute ettevalmistamist ja juhtimist.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku lisas esitatud töökord koostati konsultatsioonide tulemusena, mis peeti Aserbaidžaani vastutavate ametivõimudega esimesel ja teisel ühiskomitee kohtumisel ja kohtumiste vahel toimunud e-kirjade vahetuse (viimane 5. juunil 2017) käigus. Liikmesriikidega konsulteeriti kirjalikus menetluses, mis lõppes 16. juunil 2017.

4.MÕJU EELARVELE

Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.

2017/0295 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsust 2014/242/EL Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“), et inkorporeerida EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Eelnõuna lisatud ühiskomitee otsusega laiendatakse kehtivat ELi poliitikat EMP EFTA riikidele (Norra, Island ja Liechtenstein).

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

ELi õigustiku laiendamine EMP EFTA riikidele selle õigustiku EMP lepingusse inkorporeerimise teel toimub vastavalt kõnealuse lepingu eesmärkidele ja põhimõtetele ning selle eesmärk on luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel õigusnormidel ja võrdsetel konkurentsitingimustel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingusse inkorporeeritavad õigusaktid on koostatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 114, 337 ja 43 alusel.

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb liidu nimel selliste otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

ELi õigustik inkorporeeritakse EMP lepingusse vastavalt nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta), milles kinnitatakse kasutatud lähenemisviisi.

•Proportsionaalsus

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev ettepanek nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

·Otsuse ettepaneku selgitus ja eesmärgid

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (edaspidi „põllumajanduskokkulepe“) jõustus 1. juunil 2002.

Šveitsil oli mitu järjestikust ajavahemikku lubatud ajutiselt teha erandeid nuumkodusigade rümpade ja liha suhtes tehtava keeritsussi (Trichinella) kontrolli nõudest vähese tootmisvõimsusega tapamajades. Juba üle 50 aasta ei ole Šveitsis avastatud ühtegi keeritsussi juhtumit. Lisaks on Šveitsis toimiv avastamisprogramm ning Šveits kohustub tagama, et ELi turul müüdavate kodusigade rümpade ja liha suhtes on iga kord tehtud kontrollid kodusigade rümpades ja lihas keeritsussi esinemise avastamiseks. Seetõttu võib erandi ajutise kohaldamise peatada.

Seega on põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 6. liidet vaja kohandada.

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikes 1 on sätestatud lepinguosaliste esindajatest koosneva ühise veterinaarkomitee loomine. Komitee kontrollib kõiki nimetatud lisaga ja selle rakendamisega seotud küsimusi ning vastutab selles ettenähtud ülesannete täitmise eest. Ühisel veterinaarkomiteel on otsustusõigus 11. lisas sätestatud juhtudel. Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõikes 3 volitatakse ühist veterinaarkomiteed muutma nimetatud lisa liiteid eelkõige nende kohandamiseks ja ajakohastamiseks.

Ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2017 avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

·Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Erandi tegemise ettepanek on kooskõlas paindlikkuse meetmetega, mida liikmesriigid võivad võtta seoses toiduettevõtetega, mis asuvad piirkondades, kus kehtivad geograafilised eripiirangud, tingimusel et need meetmed ei mõjuta lõpptoote ohutust. Käesolev ettepanek on kooskõlas ka Euroopa Toiduohutusameti 3. oktoobril 2011 esitatud teadusliku arvamusega rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga, samuti komisjoni 10. augusti 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/1375, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes.

·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemist käsitlev kokkulepe jõustus ELi üldise kaubanduspoliitika raames, olles ELi jaoks soodne, kuna EL on põllumajandustoodete netoeksportija Šveitsi. ELi kaubandusbilanss Šveitsiga on pärast kokkuleppe jõustumist märkimisväärselt paranenud.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

·Õiguslik alus

Otsuse ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikel 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

·Vahendi valik

Liit peab vastu võtma seisukoha ühises veterinaarkomitees võetava otsuse suhtes seoses 11. lisa vajalike muudatustega. Otsuse 2002/309/EÜ, Euratom artikli 5 lõike 2 esimese lõigu kohaselt peab liidu seisukoha komisjoni ettepaneku alusel vastu võtma nõukogu.

3.MÕJU EELARVELE

Kõnealune otsus ei mõjuta ELi eelarvet. Erandi jätkuv kohaldamine hõlmab vaid Šveitsi turule ette nähtud sealiha suhtes tehtavaid teatavaid kontrolle.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kahe EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP ühiskomitee töökorda, et lisada bulgaaria, rumeenia ja horvaadi keel.

Esimeses EMP ühiskomitee otsuse eelnõus, mis on esitatud 1. lisas, käsitletakse bulgaaria ja rumeenia keelt. Tulenevalt 25. juulil 2007. aastal Brüsselis allakirjutatud lepingust Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas muudeti EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada bulgaaria ja rumeenia keel EMP lepingu keelte loetellu. Need kaks keelt tuleks lisada ka EMP ühiskomitee töökorras nimetatud keelte loetellu.

Kuna leping Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemise kohta Euroopa Majanduspiirkonnas, millele kirjutati alla 25. juulil 2007 Brüsselis, jõustus juba 9. novembril 2011, võib EMP ühiskomitee otsus jõustuda kohe pärast selle vastuvõtmist EMP ühiskomitee poolt.

Teises EMP ühiskomitee otsuse eelnõus, mis on esitatud 2. lisas, käsitletakse horvaadi keelt. 11. aprillil 2014. aastal Brüsselis allakirjutatud Horvaatia Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepinguga (edaspidi „EMP 2014. aasta laienemisleping“) muudeti juba EMP lepingu artikli 129 lõiget 1, et lisada horvaadi keel EMP lepingu keelte loetellu. Seepärast tuleks EMP ühiskomitee töökorda vastavalt muuta.

Kuna EMP 2014. aasta laienemislepingut on sellele allakirjutanute suhtes ajutiselt kohaldatud alates 12. aprillist 2014, kohaldatakse seega käesolevat EMP ühiskomitee otsust ajutiselt kuni EMP 2014. aasta laienemislepingu jõustumiseni.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Ei kohaldata

•Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

Ei kohaldata

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ei kohaldata

•Proportsionaalsus