SELETUSKIRI

1. 2006. aasta detsembris toimunud sõjaväelise riigipöörde tõttu alustati muudetud Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud konsultatsioone. Konsultatsioonide tulemusena lepiti 2007. aasta aprillis kokku inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega seotud kohustustes. 1. oktoobril 2007 otsustas nõukogu oma otsusega 2007/641/EÜ kehtestada Fidži suhtes asjakohased meetmed, et arengukoostöö sõltuks teataval määral Fidži edusammudest kokkulepitud kohustuste täitmisel.

2. 10. aprillil 2009 peatas Fidži president aga põhiseaduse kehtivuse, vabastas ametist kõik kohtunikud ja teatas, et valimised korraldatakse hiljemalt 2014. aasta septembris. Sellega rikkus Fidži ühepoolselt põhikohustusi, mis ta oli ELi ees 2007. aasta aprillis võtnud. Nimetatud sündmused toimusid päev pärast seda, kui apellatsioonikohus oli tunnistanud 2006. aasta riigipöörde järel ametisse nimetatud ja sõjaväelaste juhitava valitsuse õigusvastaseks. Lisaks oli Fidžil välja kuulutatud erakorraline seisukord ja oluliselt piiratud sõnavabadust.

3. Pärast kõnealuseid negatiivseid sündmusi otsustas nõukogu 24. septembril 2009 oma otsusega 2009/735/EÜ pikendada kuni 31. märtsini 2010 nende Fidži suhtes kehtestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega, mis on sätestatud 1. oktoobril 2009 aeguma pidanud otsuses 2007/641/EÜ. ELiga kokkulepitud kohustuste täitmise edasise hilinemise tõttu otsustas nõukogu 29. märtsil 2010 otsusega 2010/208/EL pikendada otsuses 2007/641/EÜ Fidži suhtes kehtestatud asjakohaste meetmete kohaldamisaega kuni 1. oktoobrini 2010, 27. septembril 2010 pikendati otsusega 2010/589/EL kõnealust kohaldamisaega kuni 31. märtsini 2011, 31. märtsil 2011 otsusega 2011/219/EL kuni 30. septembrini 2011 ning 26. septembril 2011 otsusega 2011/637/EÜ veel kuni 30 septembrini 2012.

4. Kuigi suurem osa kaasnevate meetmete raames endistele suhkruprotokolliga ühinenud riikidele antavast 2010. aasta toetusest Fidžile, mis olenes demokraatliku protsessi jätkumisest, 2010. aasta mais tühistati, suunati osa toetusest Suvas asuva delegatsiooni kaudu otsetoetusteks suhkrutootmisest otseselt sõltuvatele elanikele, et vähendada kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi.

5. Fidžile aastateks 2011–2013 ette nähtud toetuse soovituslik summa on vastavalt komisjoni otsusele K(2010)8130 51,094 miljonit eurot. Kaasnevate meetmete raames endistele suhkruprotokolliga ühinenud riikidele antava 2013. aasta toetuse vähendamine tähendab Fidžile antava toetuse vähendamist 2,438 miljoni euro võrra. Kõnealune toetus oleneb (täielikult või osaliselt) siiski sellest, kas Cotonou lepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 alusel peetavatel konsultatsioonidel saavutatakse edu. Edusammude puudumise korral rahastatakse ainult meetmeid, millega leevendatakse kahjulikke sotsiaalseid mõjusid.

6. Arvestades Fidži sotsiaal-majandusliku olukorra pidevat halvenemist, jätkas EL suunatud arenguabi andmist Fidžile, et toetada 2011. aastal kaitsetumaid rahvastikurühmi. Seda abi ei anta valitsuse kaudu.

7. Alates 2012. aasta algusest võib täheldada teatavaid edusamme, nimelt tunnistati 7. jaanuaril 2012 kehtetuks erakorralise seisukorra eeskiri ja 9. märtsil 2012 käivitati poliitiline protsess, mille tulemusena peaks märtsiks 2013 valmima uus põhiseadus ja uute parlamendivalimiste teel peaks septembriks 2014 taastatama põhiseaduslik demokraatia. Ometi kehtivad teatavad inimõiguste ja põhivabaduste piirangud.

8. Eespool toodud kaalutlustel peaks Euroopa Liit praeguses etapis kohaldatava poliitika ja asjakohaste meetmete rakendamist kohandama ja pikendama.

9. Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku muuta asjakohaseid meetmeid, et julgustada Fidžit jätkama püüdlusi demokraatia taastamisel, õigusriigi põhimõtete järgimisel ja täielikul kinnipidamisel inimõigustest ja põhivabadustest ning pikendada meetmete kohaldamise aega täiendava 12 kuu võrra 30. septembrini 2013.

10. EL peaks jätkama Fidžiga korrapärast dialoogi ja püsivat poliitilist koostööd ning seetõttu tuleks otsus korrapäraselt läbi vaadata.

11. Tehakse ettepanek teavitada Fidži vahevalitsust käesolevast otsusest otsusele lisatud president Nailatikaule adresseeritud kirja kavandi kaudu ja teavitada teda järgmistest asjaoludest: a) EL tunnustab Fidži hiljutisi edusamme tagasipöördumisel demokraatliku korra poole ja julgustab võtma täiendavaid meetmeid, nimelt seoses ikka veel kehtivate inimõiguste ja põhivabaduste piirangutega; b) EL on endiselt huvitatud Cotonou lepingu artikli 8 kohasest tihedast poliitilisest dialoogist; c) EL hindab põhiseadusliku korra juurde tagasipöördumise osas tehtud edusamme ning võtab neid jätkuvalt arvesse seoses arengukoostöö valdkonnas tehtavate otsustega ja EL on valmis ette valmistama üheteistkümnenda EAFi programme ning ettenähtud ajal teavitama riikliku rahastamispaketi esialgsest summast, samas kui üheteistkümnenda EAFi programmidokumentide koostamise lõpuleviimine, allakirjutamine ja rakendamine toimub koostöös demokraatlikult valitud valitsusega; d) artikli 96 kohane läbivaatamisalane kontrollkäik ja ametlik dialoog, mida alustatakse pärast usaldusväärset, kaasavat ja läbipaistvat konsulteerimist põhiseaduse üle, mis on kavandatud märtsis 2013, võib edusammude korral anda tulemuseks asjakohaste meetmete täiendava läbivaatamise nende leevendamiseks.

12. Asjakohaste meetmete muutmine kujutab endast esimest ettevaatlikku vastust hiljutistele sündmustele ja eelkõige võimaldab alustada üheteistkümnenda EAFi programmide üle peetavaid arutelusid ning teavitada Fidžit üheteistkümnenda EAFi raames eraldatava rahastamise esialgsest summast, kui vajalikud otsused järgmise EAFi kohta seda võimaldavad. Kehtivate meetmete sisu jääb muutumatuks.

Kokkuvõte

Eespool öeldut silmas pidades tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud ettepaneku eelnõu nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse ja pikendatakse Fidži Saarte Vabariigi suhtes võetavate asjakohaste meetmete kohaldamisaega.

2012/0225 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse otsust 2007/641/EÜ, mis käsitleb AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga, ja pikendatakse selle kohaldamisaega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel,[1] mida on viimati muudetud 22. juunil 2010 Ouagadougous Burkina Fasos[2] (edaspidi „Cotonou leping”), eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet Cotonou lepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,[3] eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend[4] (edaspidi „arengukoostöö rahastamisvahend”), eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsus 2007/641/EÜ[5] võeti vastu selleks, et võtta asjakohaseid meetmeid pärast Cotonou lepingu artiklis 9 loetletud oluliste lepingu osade rikkumist ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklis 3 osutatud väärtuste eiramist.

(2) Kõnealuseid meetmeid on pikendatud nõukogu otsusega 2009/735/EÜ[6] ja hiljem nõukogu otsustega 2010/208/EL,[7] 2010/589/EL,[8] 2011/219/EL[9] ja 2011/637/EL,[10] kuna Fidži Vabariigil on mitte ainult endiselt täitmata 2007. aasta aprillis toimunud konsulteerimiste käigus võetud tähtsad kohustused seoses Cotonou lepingu oluliste osadega, vaid mitme kõnealuse kohustuse osas on hiljuti esinenud ka märkimisväärseid tagasilööke.

(3) Ometi võib alates 2012. aasta algusest täheldada teatavaid edusamme demokraatia taastamise suunas Fidžil, mida tuleks tunnustada, ja seega tuleks kaaluda võimalikku arenguabi programmide ettevalmistamist tulevikus.

(4) Otsuse 2007/641/EÜ kehtivus lõppeb 30. septembril 2012. Otsuse sisu tuleks ajakohastada ja selle kohaldamisaega pikendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/641/EÜ muudetakse järgmiselt:

(1) Artikli 3 teine lõige asendatakse järgmisega:

„Otsuse kehtivus lõpeb 30. septembril 2013. Otsus vaadatakse korrapäraselt vähemalt iga kuue kuu tagant läbi.”;

(2) Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisas olev kiri adresseeritakse Fidži Vabariigile.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüsselis,

Nõukogu nimel

eesistuja […]

LISA

Kirja kavand H.E. Tema Ekstsellents Ratu Epeli NAILATIKAU

Fidži Vabariigi president

Suva

Fidži Vabariik Teie Ekstsellents

Euroopa Liit (EL) peab väga tähtsaks Cotonou lepingu artiklit 9 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artiklit 3. Inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimine, millele AKV–ELi partnerlus on rajatud, on Cotonou lepingu olulisteks tingimusteks ning meie suhete aluseks.

11. detsembril 2006 mõistis ELi Nõukogu hukka sõjaväelise riigipöörde Fidžil.

Vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96 ning arvestades, et 5. detsembril 2006 toimunud sõjaväelise riigipöördega rikuti kõnealuse lepingu artiklis 9 loetletud olulisi lepingu osi, kutsus EL Fidžit konsultatsioonidele, et Cotonou lepinguga sätestatud korra kohaselt uurida põhjalikult olukorda ja vajaduse korral seda parandada.

Konsultatsioonide ametlik osa algas Brüsselis 18. aprillil 2007. EL väljendas rahulolu selle üle, et vahevalitsus oli kinnitanud mitmeid põhikohustusi seoses inimõiguste ja põhivabadustega ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete järgimisega, millele on viidatud allpool, ja teinud ettepanekuid meetmete võtmiseks nende kohustuste täitmisel.

Kahjuks on vahepeal toimunud hulk tagasilööke (eriti 2009. aasta aprillis), mille tulemusena Fidži on jätnud täitmata mitu võetud kohustust. Nimetatud tagasilöökide hulka kuuluvad eelkõige põhiseaduse kehtivuse peatamine, parlamendivalimiste edasilükkamine väga pikaks ajaks ja inimõiguste rikkumise juhud. Kuigi varem võetud kohustuste täitmine on oluliselt edasi lükkunud, on enamik nimetatud kohustustest Fidži praeguse olukorra tõttu endiselt väga aktuaalsed. Seepärast on need kohustused lisatud ka käesolevale kirjale. Fidži ühepoolne otsus eirata paljusid põhikohustusi jätab riigi ilma osast temale määratud arenguabi vahenditest.

Alates 2012. aasta algusest on toimunud teatavad edusammud, nimelt tunnistati 7. jaanuaril 2012 kehtetuks erakorralise seisukorra eeskiri ja 9. märtsil 2012 kuulutati välja poliitiline protsess, mille tulemusena peaks märtsiks 2013 valmima uus põhiseadus ja uute parlamendivalimiste teel peaks septembriks 2014 taastatama põhiseaduslik demokraatia. Ometi kehtivad teatavad inimõiguste ja põhivabaduste piirangud.

Edusamme tunnustades ja lähtudes Cotonou lepingu aluseks olevast partnerluse vaimust, väljendab EL siiski oma valmisolekut alustada uut ametlikku dialoogi nimetatud edusammude üle. Nimetatud dialoog võiks toimuda artikli 96 kohase läbivaatamisalase kontrollkäigu raames, pärast usaldusväärset, kaasavat ja läbipaistvat konsulteerimist põhiseaduse üle, mis on kavandatud märtsis 2013.

Sellest lähtuvalt on EL otsustanud pikendada Fidži suhtes võetud asjakohaste meetmete kehtivust ja muuta neid esimese vastusena Fidži edusammudele, mis võimaldavad eelkõige alustada programmiarutelu üheteistkümnenda EAFi raames ja ettenähtud ajal Fidži teavitamist rahastamispaketi esialgsest summast. Üheteistkümnenda EAFi programmidokumentide koostamise lõpuleviimine, allakirjutamine ja rakendamine toimub seejärel koostöös demokraatlikult valitud valitsusega. Seepärast on väga oluline, et vahevalitsus võtaks kohustuse pidada kaasavat, usaldusväärset ja läbipaistvat arutelu põhiseaduse üle ja sisepoliitilist dialoogi ning peaks eelkõige kinni inimõigustest ja õigusriigi põhimõtetest ja kaotaks veel kehtivad piirangud. ELi seisukoht lähtub Cotonou lepingu olulistest osadest ja põhimõtetest, eelkõige dialoogi ja vastastikuste kohustuste täitmise kesksest rollist. Sellest hoolimata rõhutatakse, et EL ei tee tulevikus toimuda võiva dialoogi kohta ennatlikke järeldusi.

Kui kavandatud läbivaatamine ja dialoog annavad soodsa tulemuse, võtab EL kohustuse täiendavalt leevendada asjakohaseid meetmeid. Kui olukord Fidžil ei parane, on seevastu ette näha, et riik jääb ilma täiendavatest ELi arenguabi vahenditest. EL hindab eriti põhiseadusliku korra taastamisel tehtud täiendavaid edusamme ning võtab neid arvesse otsuste tegemisel Fidži suhtes kohaldatava üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi riikliku näidisprogrammi kohta.

Kuni ametliku dialoogi toimumiseni kutsub EL Fidžit jätkama ja hoogustama tihedat poliitilist dialoogi.

Asjakohased meetmed on järgmised:

– humanitaarabi ning kodanikuühiskonna ja kaitsetumate rahvastikurühmade otsest toetamist võib jätkata;

– pooleliolevat, eelkõige kaheksanda ja üheksanda EAFi raames toimuvat koostöötegevust lubatakse jätkata;

– koostöötegevust, mis aitaks taastada demokraatiat ja parandada valitsemist, võib jätkata, välja arvatud väga erandlikel asjaoludel;

– suhkrureformi 2006. aasta täiendavaid meetmeid lubatakse võtta. Fidži kirjutas rahastamiskokkuleppele tehnilisel tasandil alla 19. juunil 2007. Märgitakse, et rahastamiskokkulepe sisaldab peatamisklauslit;

– 2007. aasta suhkrutoetus on null;

– 2008. aasta suhkrutoetuse avamine oli seotud tingimusega, et esitatakse tõendid valimiste usaldusväärse ja õigeaegse ettevalmistamise kohta vastavalt kokkulepitud kohustustele, nimelt et korraldatakse rahvaloendus ning põhiseaduse kohane valimispiirkondade piiride muutmine ja valimisreform, võetakse meetmed valimiskomisjoni töö tagamiseks, sealhulgas valimiskomisjoni esimehe ametissemääramiseks 30. septembriks 2007 vastavalt põhiseadusele. Fidži 2008. aasta suhkrutoetus tühistati 31. detsembril 2009;

– 2009. aasta suhkrutoetus tühistati 2009. aasta mais, sest vahevalitsus otsustas lükata üldvalimised edasi 2014. aasta septembrisse;

– 2010. aasta toetus tühistati enne 1. maid 2010, sest demokraatlik protsess oli pidurdunud. Arvestades siiski suhkrusektori kriitilist olukorda, suunati osa rahalistest vahenditest otsetoetusteks suhkrutootmisest otseselt sõltuvatele elanikele, et vähendada kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi. Kõnealuseid vahendeid haldab tsentraalselt ELi delegatsioon Suvas, mitte valitsus;

– suhkrureformi täiendavate meetmete mitmeaastase sihtprogrammi aastateks 2011–2013 võib ette valmistada ja alla kirjutada;

– endiste suhkruprotokolliga ühinenud riikidele suhkrureformiga kaasnevate meetmete mitmeaastase sihtprogrammi raames (aastateks 2011–2013) ette nähtud soovituslike toetuste andmine sõltub sellest, kas konsultatsioonide käigus jõutakse kokkuleppele. Sellise kokkuleppe puudumise korral rahastatakse kõnealusest toetusest ainult meetmeid, millega leevendatakse kahjulikke sotsiaalseid mõjusid;

– Võidakse käivitada üheteistkümnenda EAFi programmide ettevalmistamine, seega võib Fidži oodata ettenähtud ajal teavitamist rahastamispaketi esialgsest summast;

– kaaluda võidakse täiendavat toetust põhikohustuste elluviimiseks ja sellega seotud ettevalmistuste tegemiseks, eelkõige toetust valimiste ettevalmistamiseks ja/või läbiviimiseks;

– piirkondlik koostöö ja Fidži osalemine selles jääb muutumatuks;

– Kohustuste täitmist kontrollitakse vastavalt käesoleva kirja lisas esitatud tingimustele, mis käsitlevad pidevat dialoogi, hindamis- ja järelevalvemissioonidega tehtavat tihedat koostööd ning aruandlust.

Lisaks sellele ootab EL Fidžilt täielikku koostööd Vaikse ookeani saarte foorumiga silmapaistvate isikute töörühma soovituste rakendamisel, mida foorumi välisministrid toetasid Vanuatus 16. märtsil 2007 toimunud kohtumisel. EL tunnustab hiljutist edu seoses koostööga Vaikse ookeani saarte foorumi ministrite töörühmas, mis loodi jälgimaks Fidži edusamme valimiste ettevalmistamisel ja demokraatia taastamisel.

Euroopa Liit jätkab Fidži olukorra hoolikat jälgimist. Vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 peetakse Fidžiga tihedat poliitilist dialoogi, et tagada inimõiguste austamine, demokraatia taastamine ja õigusriigi põhimõtete järgimine seni, kuni mõlemad lepinguosalised jõuavad järeldusele, et dialoog on täitnud oma eesmärgi.

Juhul kui vahevalitsus võetud kohustuste täitmisega viivitab, selle katkestab või sellest taganeb, jätab EL endale õiguse asjakohaseid meetmeid taas muuta.

EL rõhutab, et Fidži privileegid ELiga tehtavas koostöös olenevad Cotonou lepingu oluliste osade ning arengukoostöö rahastamisvahendis kehtestatud põhimõtete järgimisest. Veenmaks ELi selles, et vahevalitsus on täielikult valmis võetud kohustustest kinni pidama, on oluline teha kokkulepitud kohustuste täitmisel kiiresti olulisi edusamme.

Austusega

Brüssel,

Nõukogu nimel || Komisjoni nimel

C. Ashton eesistuja || A. PIEBALGS volinik

Lisa lisa FIDŽI VABARIIGIGA KOKKU LEPITUD KOHUSTUSED .

A. Demokraatia põhimõtete austamine

Kohustus nr 1

Pärast 1. märtsi 2007 toimuvad 24 kuu jooksul vabad ja õiglased parlamendivalimised, lähtudes Vaikse ookeani saarte foorumi sekretariaadi määratud sõltumatute vaatlejate tehtud hindamise tulemustest. Valimiste ettevalmistusi ja valimisi jälgitakse, kohandatakse ja vaadatakse läbi ühiselt vastavalt vajadusele, lähtudes ühiselt kokku lepitud võrdlusalustest. See tähendab eelkõige järgmist:

– 30. juuniks 2007 võtab vahevalitsus vastu ajakava, milles kavandatakse uute parlamendivalimiste ettevalmistavate toimingute lõpuleviimise kuupäevad;

– ajakavas on täpsustatud rahvaloenduse, valimisringkondade piiride muutmise ja valimisreformi ajastus;

– piiride kindlaksmääramine ja valimisreform toimub vastavalt põhiseadusele;

– võetakse meetmed valimiskomisjoni töö tagamiseks, sealhulgas valimiskomisjoni esimehe ametissemääramiseks 30. septembriks 2007 vastavalt põhiseadusele;

– asepresident määratakse ametisse vastavalt põhiseadusele.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus võtab peamiste seadusandlike, eelarve- ja muude poliitikaalgatuste ja muudatuste vastuvõtmisel arvesse konsultatsioone kodanikuühiskonnaga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega.

B. Õigusriik

Kohustus nr 1

Vahevalitsus annab endast parima, et takistada ähvardavate avalduste tegemist julgeolekuorganite poolt.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus järgib 1997. aasta põhiseadust ning tagab selliste põhiseaduslike institutsioonide nagu Fidži inimõiguste komisjoni, avaliku teenistuse komisjoni ja põhiseaduslike ametikohtade komisjoni normaalse ja sõltumatu töö. Säilitatakse pealikute suurkogu oluline sõltumatus ja töö.

Kohustus nr 3

Kohtusüsteemi sõltumatust austatakse täielikult, süsteemil võimaldatakse vabalt töötada ning kõik asjaomased isikud austavad selle otsuseid, eelkõige järgmist:

– vahevalitsus kohustub tagama kohtu ametisse määramise 15. juuliks 2007 vastavalt põhiseaduse paragrahvi 138 lõikele 3;

– kohtunike ametisse määramine ja/või ametist vabastamine toimub edaspidi ranges vastavuses põhiseaduse sätete ja menetluskorraga;

– sõjavägi ja politsei ega vahevalitsus ei sekku mingil juhul ega viisil kohtumenetlusse; kohustus hõlmab juristide täielikku austamist.

Kohustus nr 4

Kõik korruptsiooniga seotud kriminaalmenetlused lahendatakse asjakohaste kohtukanalite kaudu ning väidetavaid korruptsioonijuhtumeid uurivad võimalikud muud organid tegutsevad põhiseaduse kohaselt.

C. Inimõigused ja põhivabadused

Kohustus nr 1

Vahevalitsus astub kõik vajalikud sammud, et hõlbustada inimõiguste kõikide väidetavate rikkumisjuhtumite uurimist või lahendamist kooskõlas Fidži saarte seadustest tulenevate menetluste ja foorumitega.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus tunnistab 2007. aasta mais kehtetuks erakorralise seisukorra eeskirja, sõltuvalt võimalikest ohtudest riigi julgeolekule, avalikule korrale ja ohutusele.

Kohustus nr 3

Vahevalitsus kohustub tagama, et Fidži inimõiguste komisjon töötab täiesti sõltumatult ja vastavalt põhiseadusele.

Kohustus nr 4

Igas vormis sõnavabadust ja meediavabadust austatakse täielikult, nagu põhiseaduses ette nähtud.

D. Kohustuste täitmise kontroll

Kohustus nr 1

Vahevalitsus kohustub pidama korrapärast dialoogi, et tehtud edusamme saaks kontrollida, ning võimaldab ELi ja Euroopa Komisjoni asutustele/esindajatele täieliku juurdepääsu kogu teabele inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rahumeelse taastamise kohta Fidžil.

Kohustus nr 2

Vahevalitsus teeb täielikku koostööd ELi kontrollkäikude raames, mida võidakse korraldada edusammude hindamiseks ja järelevalveks.

Kohustus nr 3

Vahevalitsus saadab iga kolme kuu järel alates 30. juunist 2007 arenguaruandeid Cotonou lepingu oluliste põhimõtete järgimise ja kohustuste täitmise kohta.

Märgitakse, et teatavaid küsimusi on võimalik tulemuslikult lahendada üksnes pragmaatilise lähenemisviisiga, mis tunnistab praegust tegelikku olukorda ja keskendub tulevikule.

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[2] ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

[3] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

[4] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41-71.

[5] ELT L 260, 5.10.2007, lk 15.

[6] ELT L 262, 6.10.2009, lk 43.

[7] ELT L 89, 9.4.2010, lk 7.

[8] ELT L 260, 2.10.2010, lk 10-15.

[9] ELT L 93, 7.4.2011, lk 2-8.

[10] ELT L 252, 28.9.2011, lk 1-7.