EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 15.2.2022 COM(2022) 57 final 2022/0039(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027 {SEC(2022) 77 final} - {SWD(2022) 30 final} - {SWD(2022) 31 final}



SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku üldeesmärk on luua liidu turvaline satelliitsidesüsteem (edaspidi „programm“), mis tagab turvaliste, paindlike ja vastupidavate satelliitsideteenuste üleilmse osutamise liidule ja liikmesriikide valitsusasutustele. Satelliitside pakub kõikjaleulatuvat leviala, mis täiendab maapealseid võrke (maapealsed kaabliühendused, näiteks kiudoptiline lairibaühendus või traadita lairibaühendus). Satelliitside võib olla sujuva digitaalse sidepidamise vahend piirkondades, kus maapealsed võrgud puuduvad (nt ookean, lennuk, kauged kohad või saared, kus puudub mobiil- või lairibavõrk), on hävinud (nt üleujutuse või metsatulekahju tõttu) või kus kohalikke võrke ei saa usaldada (kriisiolukorras, diplomaatilise teenistuse jaoks kolmandates riikides või tundlikeks riiklikeks operatsioonideks). Riiklik satelliitside on strateegiline vara, mis on tihedalt seotud riikliku julgeolekuga ja mida kasutab enamik liikmesriike. Avaliku sektori kasutajad kalduvad eelistama kas riigi omandis olevaid või avaliku ja erasektori lahendusi või kasutama konkreetseid akrediteeritud eraõiguslikke teenuseosutajaid. Kasutusjuhud hõlmavad järelevalveoperatsioone, kriisiohjamist, sealhulgas elanikkonnakaitset ja humanitaaroperatsioone loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral, ning olulise taristu ühendusi ja kaitset. Tänu vajalike investeeringute ulatusele ja keerukusele ning koostoimele, mida ühine võimekus võib kaasa tuua, on riiklik satelliitside juba 2013. aastal tunnistatud liidu algatuste jaoks paljutõotavaks valdkonnaks, mis võimaldab oluliselt kaasa aidata tugeva, turvalise ja toimiva Euroopa Liidu saavutamisele. Nüüdseks on see Euroopa kosmosestrateegia, Euroopa kaitsealase tegevuskava ja Euroopa Liidu üldise strateegia lahutamatu osa. Sellele järgnenud nõukogu järeldustes on liidu riikliku satelliitsidetaristu mõiste järjekindlalt heaks kiidetud. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (edaspidi „kosmosemäärus“), oli esimene samm selle kerksuse eesmärgi saavutamise suunas liidu kosmoseprogrammi spetsiaalse GOVSATCOMi komponendi loomise kaudu. Selle eesmärk on optimeerida olemasolevat satelliitsidesuutlikkust riiklike kasutajate jaoks saadaval olevate ELi riiklike ja erasektori satelliitsideressursside ühiskasutuse abil. Satelliidi piiratud kasutuskestuse tõttu (geostatsionaarsel orbiidil olevate satelliitide puhul umbes 15 aastat) tuleb järgmisel kümnendil täiendada paljusid riikliku satelliitside ühiskasutuse osaks olevaid riiklikke taristuid. Seepärast nähti määruses (EL) 2021/696 ette nõue hinnata satelliitside vajaduste arengut. Määruses on sätestatud, et kui selle hinnangu kohaselt „selgub, et järkjärguline käsitus ei ole muutuvale nõudlusele vastamiseks piisav, peaks olema võimalik teha otsus siirduda teise etappi ning arendada avaliku ja erasektori (ühe või mitme) partnerluse kaudu, näiteks koos liidu satelliidioperaatoritega, välja täiendav vajadustele vastav kosmosetaristu või kosmosealane suutlikkus“. Seda vajaduste arengut on kinnitanud mitu uuringut. Traditsiooniliselt on kaugetes piirkondades (nt merel) kasutatud kõne- ja andmesideks satelliitsidet, kuid kasutusjuhtumite olemus muutub kiiresti, mistõttu on vaja ülemaailmset katteala ja lühikest latentsusaega. Kuigi satelliitside põhineb peamiselt geosünkroonsel orbiidil paiknevatel kosmoseaparaatidel, on tehnika areng võimaldanud kasutusele võtta mittegeostatsionaarse orbiidiga sideseadmete kogumeid, mis koosnevad madalal ja keskmise kõrgusega geotsentrilisel orbiidil paiknevatest satelliitidest, ning pakkuda kasutajate muutuvatele vajadustele vastavat jõudlust. Hübriid- ja küberohtude kasv ning looduskatastroofide sagenemine tingivad valitsusasutuste vajaduse suurema turvalisuse, usaldusväärsuse ja ulatusega satelliitside lahenduste kättesaadavuse järele. Kvantarvutite tulek toob kaasa täiendava ohu. Tänu oluliselt paranenud võimekusele on kvantarvutid praeguse krüpteeritud sisu eeldatavasti võimelised dekrüpteerima. Euroopa kvantsidetaristu algatuse eesmärk on arendada tulevikukindlaid krüptograafilisi süsteeme, et pakkuda enneolematult turvalist sidet ja pidada vastu tulevastele kvantrünnetele. Euroopa kvantsidetaristu rahastamisallikad on praegu programm „Euroopa horisont“, programm „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa ühendamise rahastu digivaldkond. Peale selle märgitakse komisjoni aruandes tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta, et digitaalne hüperühendatus ja tehnopööre on üks järgmise poolsajandi peamisi suurtrende, mida toetab enneolematu nõudlus teenuste järele, näiteks andmepõhise majanduse ja rahanduse valdkonnas. Need edusammud juhivad ülemaailmseid satelliitsideühendusi, mida tuleb üha enam käsitleda strateegilise varana. Sel eesmärgil on käimas mitu suurt ELi-väliste riikide valitsuste toetatud projekti, millel on erinevad ühenduvusega seotud strateegilised eesmärgid. Need kõigi suurte kosmosevõimekusega riikide algatatud strateegilised taristud toovad esile kasvava ülemaailmse vajaduse riiklike teenuste järele, et tagada vastupidav ühenduvus mitte ainult nende julgeolekuoperatsioonide toetamiseks, vaid ka elutähtsate taristute ühendatus, kriisiohje ning piiri- ja mereseire toetus. ELil ei ole praegu kasutusel ega valmimas seadmeid tööks madalal või keskmise kõrgusega geotsentrilisel orbiidil, mis vastaksid riiklike kasutajate muutuvatele vajadustele. Kogu olemasolev liikmesriikide käsutuses olev satelliitsidesuutlikkus, mis pakub riiklikke teenuseid, põhineb geosünkroonorbiidil olevatel vähestel varadel, mis katavad peamiselt Euroopat. Suurem osa suutlikkusest on kohandatud militaarülesannete jaoks, millel on tugev juhtimiskontroll (alates oma taristust kuni range avaliku ja erasektori partnerluseni). Sõjalise satelliitside teenused on välja töötatud konkreetsete militaarvajaduste, eelkõige sagedusala, krüpteerimise, signaali eripära, kasutajaterminalide ja salastatuse taseme jaoks, mistõttu ei saa neid enamikus riiklikes tsiviilrakendustes kasutada. Lühikese latentsusajaga tehnoloogia arengu tõttu on USAs, Hiinas ja Venemaal kasutusele võetud mitmesugused avaliku sektori toe või rahastusega kolmandate riikide eriti suured satelliidikogumid. Nende suurte satelliidikogumite kiire suurenemise tõttu ei ole piisavalt saadaval sagedusi ja orbiidisõlmi. Selles olukorras tekitab riiklike satelliitsidevõimsuste piiratud kasutuskestus pakilise vajaduse ELi kosmosepõhise turvalise ühenduvussüsteemi järele. Programm korvaks riiklike satelliitsideteenuste suutlikkuse ja võimekuse puudujäägid. Programm peaks võimaldama ka erasektoril pakkuda äriotstarbelisi satelliitsideteenuseid. Sellised äriteenused võimaldaksid eelkõige kiiret lairibaühendust ja sujuvat ühenduvust kogu Euroopas, kõrvaldaksid leviaugud ja suurendaksid ühtekuuluvust liikmesriikide territooriumidel, sealhulgas maapiirkondades, kaugetel, eraldatud ja äärealadel ning saartel, ning pakuksid ühenduvust strateegilist huvi pakkuvates geograafilistes piirkondades väljaspool liitu. Mõjuhinnangus hinnati avaliku ja erasektori partnerlust kõige sobivamaks rakendusmudeliks programmi eesmärkide saavutamise tagamisel. See võimaldaks tugineda olemasolevale ELi satelliitside tehnoloogilisele ja taristubaasile ning pakkuda töökindlaid ja innovaatilisi riiklikke teenuseid. See võimaldaks ka partneritel erasektorist lisada programmi taristule lisavõimekust pakkuda kommertsteenuseid. Peale selle optimeeriks see kasutuselevõtu- ja tegevuskulusid valitsus- ja kommertstaristu ühiste komponentide arendus- ja kasutuselevõtukulude jagamisega. See optimeeriks ka tegevuskulusid, võimaldades kõrgel tasemel ühiskasutust. See stimuleeriks innovatsiooni eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning idufirmade hulgas, kes võtavad kasutusele uudseid kosmosetehnoloogiaid ja -rakendusi („uus kosmosetööstus“), võimaldades teadus- ja arendustegevusega seotud riskide jagamist avaliku ja erasektori partnerite vahel. Paralleelselt selle programmiga: ·eraldatakse programmi „Euroopa horisont“ 4. teemavaldkonna komponentidest sihtotstarbeline osa teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse jaoks, mis võimaldab teadus- ja arendustegevusega seotud riske avaliku ja erasektori partnerite vahel jagada, sealhulgas võimalike tehnoloogiate jaoks, mis töötatakse välja programmi „Uus kosmosetööstus“ raames; ·eraldatakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ sihtotstarbeline osa, mis võimaldab ühenduvussüsteemi kasutuselevõtu ja kasutamisega seotud riske avaliku ja erasektori partnerite vahel jagada, et pakkuda rahvusvahelistele partneritele mitmesuguseid teenuseid sellest tulenevate eelistega;

·eraldatakse liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendist sihtotstarbeline osa tegevuste jaoks, mis on seotud turvalise ühenduvussüsteemi maapealse taristu osaks oleva GOVSATCOMi keskuse arendamisega. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Kavandatav programm on kooskõlas ELi praeguse kosmosepoliitikaga. Eelkõige suurendaks programm ELi kosmosealast suutlikkust, mis koosneb praegu ELi satelliitnavigatsiooni- ja Maa seire süsteemidest (vastavalt Galileo ja Copernicus) ning kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkusest. Programm põhineb liidu kosmoseprogrammi ELi GOVSATCOMi komponendil. •Kooskõla muude liidu poliitikatega Ettepanek on kooskõlas mitme muu liidu poliitikaga. Eelkõige tagaks riiklike teenuste osutamine suurema ühtekuuluvuse kooskõlas liidu digi- ja küberturvalisuse strateegiatega, tagades Euroopa taristu, võrkude ja side tervikluse ja kerksuse. Programm toimiks ELi tasandil ja tagaks väga kõrge julgeolekutaseme, tugevdades seeläbi suutlikkust anda ELi integreeritud vastus julgeolekuohtudele, nagu on nõutud ELi julgeolekuliidu strateegias ning Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias. Teenused ühendaksid sellised strateegilised piirkonnad, nagu Arktika ja Aafrika, kooskõlas poliitiliste eesmärkidega nendes piirkondades ja ülemaailmse lüüsistrateegiaga. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 189 lõikel 2, mis on Euroopa kosmosepoliitikaga seotud liidu meetmete võtmise õiguslik alus. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ühenduvuse ülemaailmse ulatuse ja olemuse tõttu ei saa seda küsimust käsitleda ei kohalikul ega isegi piirkondlikul tasandil. Programm täiendaks olemasolevaid ELi riikliku satelliitside kokkuleppeid olemasoleva riikliku satelliitside suutlikkuse ühiskasutuseks. Kuid ükski ELi liikmesriik üksi ei suuda rahuldada kõiki kasutajate muutuvaid vajadusi ja kaasnevaid kulusid. ELi lahendus annab lisandväärtust, sest ELi tasemel meetmed ja koordineerimine väldiksid jõupingutuste dubleerimist kogu liidus ja liikmesriikides. See tooks kaasa olemasolevate varade parema kasutamise, suurema turvalisuse ja kerksuse, eelkõige kvantkrüptograafia abil, parema katteala ja suurema hulga teenuste pakkumise. Kasu oleks ka muude ELi ja liikmesriikide temaatiliste poliitikate jaoks. ELi tasandil tegutsemise korral tekib mastaabisääst. Kasutajate vajadused on liikmesriigiti üldiselt ebaühtlased ning nende ulatust, mahtu, aega ja asukohta ei ole sageli võimalik prognoosida. Kõigi kasutusjuhtumite ühine nimetaja on paindlikkusenõue, mis sageli on tingitud satelliitside suutlikkuse prognoosimatust ja kõikuvast vajadusest. Võimsusele juurdepääsu sellise paindlikkuse saavutamiseks on vaja suuri investeeringuid. •Proportsionaalsus Ettepanekuga ei kavandata muid meetmeid peale nende, mis on vajalikud selle programmi põhieesmärkide saavutamiseks. Eelkõige määratakse ettepanekus kindlaks miinimumnõuded Euroopa turvalise ühenduvussüsteemi loomiseks ja sobivate riiklike satelliitsideteenuste osutamiseks. Sellega seoses kavandatakse süsteemi suutlikkust nii, et see täiendaks muu hulgas liikmesriikide olemasolevat satelliitside suutlikkust ja kataks kavandatud täiendavad võimsusvajadused. Ettepanekuga ei piirata liikmesriikide valitsusasutuste võimalusi valida võimekusi, mida nad otsustavad kasutada. Ettepanekul on eeldatavasti positiivne ülekanduv mõju liidu kosmosesektorile, sealhulgas uuele kosmosetööstusele. Peale selle saavad kodanikud kasu elanikkonnakaitse paremast toimimisest. Programmile eraldatud eelarve on seatud eesmärkide saavutamiseks sobiv ega lähe selleks vajalikust kaugemale. Programmi tulemuste saavutamiseks vajalikud rahalised vahendid on kindlaks määratud mitme põhjaliku analüüsi ja hinnangu põhjal, mis on tehtud mõjuhinnangu osana ja mida on kirjeldatud allpool. •Vahendi valik Eelistatud vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. Sellega tagatakse programmi tõhusaks rakendamiseks vajalik ühtsus ja otsene kohaldamine, tagades samal ajal programmi nõuetekohase nähtavuse ja eraldades programmi rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata. •Konsulteerimine sidusrühmadega Programmi toetavad arvamused, mis on saadud eksperdirühma nõupidamistelt, avalike konsultatsioonide ja seminaride käigus, kus on kogutud arvamusi kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt (liikmesriigid ja tööstussektor), täpsemalt: ·2016. aastast alates on ELi riikliku satelliitside algatuse raames toimunud mitu eksperdirühma nõupidamist liikmesriikidega, kus on arutatud riikliku satelliitside vajadusi, ühiskasutuse loomist, rakendamise aspekte ja praeguse programmi arengusuundi; ·2021. aastal toimus liikmesriikidega arvukalt kahepoolseid nõupidamisi, et välja selgitada nende konkreetsed riikliku satelliitside vajadused ja programmiga seotud võimalikud murekohad. Enamik liikmesriike teatas, et nad toetavad selgelt programmi ja selle üldeesmärke; ·2021. aasta mais ja novembris korraldas komisjon liikmesriikidega kaks seminari teemal „Turvaline ühenduvus – ülevaade olukorrast“. Nendel seminaridel tutvustati turvalise ühenduvuse tehnilise uuringu edusamme ja süsteemi kasutamise võimalikke mudeleid. Seminarid võimaldasid liikmesriikidel aktiivselt sekkuda, esitada küsimusi ja märkusi, mida võeti käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse; ·2021. aasta juunis korraldas komisjon Euroopa uue kosmoseökosüsteemi kohta turvalise ühenduvuse seminari. 458 osalejat (sh 196 VKEd ja idufirmat) arutasid uuenduslikke ideid turvalise ühenduvuse programmi jaoks ja uue kosmosetööstuse võimalikku rolli; ·osana üldsuse tagasisidest esialgse mõjuhinnangu kohta sai komisjon tagasisidet 13 sidusrühmalt, kes esindasid ELi hõredalt asustatud territooriumide rühma (1), eraettevõtjate (8), ettevõtjate ühenduste (2), valitsusvälise organisatsiooni (1) ja eraisiku (1) seisukohti. Tööstussektor toetas programmi ning enamik pooldas avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevat lähenemisviisi. Liikmesriigid on üldiselt üksmeelel, et on vaja võtta meetmeid. Mitu liikmesriiki rõhutas, et ühe riigi suutlikkus võib vajadusi rahuldada lühiajaliselt, kuid pikas perspektiivis sellest ei piisa. Mõned lüngad (nt Arktikas) on juba dokumenteeritud. Peale selle kinnitasid mitmed liikmesriigid oma kasvavat riiklikku vajadust tagada juurdepääs turvalisele satelliitsidele. Liikmesriigid rõhutasid ka vajadust kaasata uus kosmosetööstus, sest idufirmad on näidanud, et nad on tehnoloogiliselt arenenud ja valmis panustama uuenduslike lahendustega. ELi kosmosetööstuse esindajad kinnitasid teabekogumise etapis, et ELi eraettevõtjatel ei ole kavas üksinda luua satelliitsidesüsteemi, mis vastaks muutuvatele ja kasvavatele riiklikele vajadustele lühikese latentsusajaga süsteemi suhtes. Küll aga tervitasid nad võimalust teha ELiga koostööd sellise süsteemi arendamisel. •Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine Ettepanek toetub ka kogutud andmetele ja uuringu „ Building Blocks Towards a Secure Space Connectivity System“ (turvalise kosmoseühenduvussüsteemi alustalad) tulemustele. Komisjon sõlmis lepingu ka sõltumatu konsultandiga, et toetada programmi kaudse kasu analüüsi, pakkudes asjakohast ökonomeetrilist tuge ja analüüsi. Liikmesriikidelt ja asjaomastelt tööstusharu sidusrühmadelt on kogutud ka käesolevat ettepanekut toetavaid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid. Käesolev ettepanek tugineb ka komisjoni tööle ELi kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendiga ja Euroopa kvantsidetaristu algatusega, samuti projekti ENTRUSTED raames tehtud teadusuuringutele. •Mõjuhinnang Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga tegi komisjon programmi loomise mõjuhinnangu. Mõjuhinnangus analüüsitud probleemide põhjal, millele on viidatud ka eespool, sõnastati kolm konkreetset poliitikaeesmärki:

·tagada üldsuse muutuvate vajaduste rahuldamiseks turvaline satelliitside; ·suurendada liikmesriikide ja ELi operatsioonide kerksust, tagades juurdepääsu turvalisele satelliitsidele; ·tagada, et riikliku side vajadused ei sõltuks olulisel määral ELi-välisest taristust. Turvaliste riiklike teenuste osutamise suutlikkuse puudujäägi kõrvaldamiseks kaaluti järgmisi poliitikavariante, et saavutada eesmärgid kõige tulemuslikumal ja tõhusamal viisil. Lähtestsenaariumi kohaselt ei võeta ELi tasandil muid meetmeid peale selle, mida praegu rakendatakse ELi riikliku satelliitside kaudu. Lähtestsenaariumi aluseks võetakse ELi riikliku satelliitside 1. etapi jätkumine, s.t piirdumine liikmesriikide ja erasektori satelliitsidesüsteemide praeguse ühiskasutusega. Sellisel juhul võivad üksikud liikmesriigid või ELi ettevõtjad otsustada, et töötavad välja uued satelliitside teenused, mille võimsust saab osaliselt müüa ELi riikliku satelliitside jaoks. Üleminek ELi riikliku satelliitside 2. etapile algselt kavandatud aja jooksul nõuaks igal juhul seadusandlikku akti, lisaeelarvet ja saadaolevate sageduste broneerimist. Hindamise raames kaaluti ka seda, kas EL võiks osta turvalisi akrediteeritud teenuseid avaliku või erasektori väljakujunenud lahendustest, mis praegu piirduvad välismaiste teenuseosutajate pakutavatega (variant 3: ELi-väline süsteem). Kuigi ELi satelliitside turg on juba hästi arenenud, ei ole seal praegu ELi teenuseosutajaid, kes suudaksid rahuldada kõiki kasvavaid ja arenevaid riiklikke vajadusi. Teenuste ostmine ELi-välistest eraallikatest ei ole aga julgeoleku ja avatud strateegilise sõltumatuse seisukohast eelistatud valik, sest liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel peab olema riiklike vajaduste rahuldamiseks piiramatu juurdepääs, et tagada ühenduvusteenused ilma kolmanda isiku nõusolekut küsimata. Seega ei vastaks variant 3 konkreetsetele eesmärkidele. Seetõttu peab nende teenuste osutamise tagamiseks EL kas täielikult rahastama ja hankima oma süsteemi (variant 1: täielikult avalik sektor) või kaasama erasektori vahendeid (variant 2: äriotstarbelise kasutamise õigusega kontsessioonileping). Variandiga 1 ja 2 saavutataks erieesmärgid samas ulatuses, kuid variant 2 on sellega kaasneda võiva majandusliku kasu tõttu eelistatum. Variandi 1 ja 2 ühine majanduslik kasu on seotud sellise uue taristu kasutuselevõtuga, mis annaks 17–24 miljardi euro suuruse kogulisandväärtuse ja looks täiendavaid töökohti ELi kosmosetööstuses. Hinnanguliselt avaldab investeering kosmosetaristu sektorisse kuuekordset mõju kosmoseteenuste sektorile. Ülekanduva mõju tekitavad kosmoseteenuste sektorid, kus äritegevuse edendamiseks kasutakse kosmosetaristu sektori pakutavaid teenuseid, tehnoloogiaid ja andmeid. See kogulisandväärtus on hinnanguliselt 10–19 miljardit eurot. Variandiga 2 erasektorile pakutav täiendav võimalus teha edasisi investeeringuid kommertsteenuste arendamisse peaks tooma suuremat majanduslikku kasu kosmoseteenuste sektorile, sest see võib turul tekitada märkimisväärseid ärivõimalusi. Kui erasektori partnerid otsustavad arendada kommertsteenuste jaoks täiendavat taristut, võib see luua täiendava kogulisandväärtuse ja töökohtade arvu suurenemise ELi kosmosetööstuses nii kosmosetaristu sektoris kui ka kosmoseteenuste sektoris. Mis puutub sotsiaalsesse mõjusse, siis riiklik satelliitside suurendab ELi taristu ja avalike teenuste kerksust ning seeläbi ka nende toimivusomaduste sotsiaalset jälge. Eriolukordade ja katastroofide korral on teabevahetuse võimest tulenev lisandväärtus äärmiselt suur nii kodanike kui ka elutähtsate taristuobjektide eest vastutajate jaoks. Ka siin suurendaks täiendav investeerimine kommertstaristusse sotsiaalset mõju veelgi. Mis puudutab programmi keskkonnamõju, siis variandiga 2, mis hõlmab täiendava taristu arendamist, kaasneb süsteemi tootmisest ja kasutuselevõtmisest tulenev keskkonnamõju. Muude tööstusharudega võrreldes ei tekita kosmoseaparaatide tootmine siiski märkimisväärselt kasvuhoonegaase. Peale selle vastaks arendamine kosmosekeskkonna kaitse rahvusvahelistele standarditele (nt ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitee ja kosmosejäätmete ametitevahelise koordineerimiskomitee suunised kosmosejäätmete vähendamise kohta) ning kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele. Peale selle eeldatakse, et programmil on positiivne mõju keskkonnale sarnaselt programmidega Galileo ja Copernicus, mille korral komponentide kasutamisest tulenev keskkonnakasu on hinnanguliselt ligikaudu kaks korda suurem kui tekitatud keskkonnajalajälg. Keskkonnakasu hõlmab näiteks mereseire satelliitsideteenuseid, millega toetatakse reostuse avastamist ja keskkonnaseiret, ning suutlikkust tagada sujuv sidevõime iga kord, kui taristu on häiritud, eelkõige üleujutuste, orkaanide või muude kliimamuutusest tingitud äärmuslike ilmastikunähtuste tõttu. Peale selle on variandil 2 lisaeelised, sest see: ·parandab riiklike teenuste osutamist (lühike latentsusaeg, kerksus, turvalisus, tagatud juurdepääs, autonoomne kasutamine); ·võimaldab osutada täiendavaid kommertsteenuseid (majanduskasv, sotsiaalhüved); ·optimeerib kulusid liidu eelarves, võimaldades: –mastaabisäästu arendamisel ja kasutuselevõtmisel, –suutlikkuse ühiskasutusega tegevusi; ·ergutab uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõtmist, eelkõige uue kosmosetööstuse kaasamisega (tehnoloogilise riski jagamine avaliku ja erasektori vahel). Mis puutub kuludesse, siis riikliku nõudluse rahuldamiseks kavandatud satelliitside suutlikkuse hinnanguline maksumus on ligikaudu 6 miljardit eurot ja see on seotud riiklike teenuste osutamiseks vajaliku taristu kasutuselevõtuga. Variandi 2 puhul jagatakse kulud liidu eelarvest antava panuse, liikmesriikide panuse ja erasektori panuse vahel. Mõjuhinnangu kavand esitati õiguskontrollikomiteele 11. oktoobril 2021. Pärast seda, kui komitee oli esitanud mõjuhinnangu aruande esimese kavandi kohta negatiivse arvamuse, esitati 21. detsembril 2021 komiteele teise arvamuse saamiseks mõjuhinnangu muudetud kavand. Võttes teadmiseks komitee esialgsete märkuste põhjal tehtud parandused, jäi komitee siiski 12. jaanuaril 2022 negatiivse arvamuse juurde, sest mõjuhinnangus esines endiselt märkimisväärseid puudusi seoses 1) analüütilise sidususega probleemi määratluse, eesmärkide, valikuvõimaluste, valikuvõimaluste võrdlemise kriteeriumide ja tulevaste seirenäitajate kindlaksmääramisega; 2) selgituste vähesusega poliitikavariantide valiku kohta tehniliste lahenduste seisukohast; 3) ajakava puudumisega ja rahastamisallikate kindlaksmääramisega; 4) esitatud metoodiliste eelduste ja teiseste andmete kehtivuse selgusega ning 5) selgituste puudumisega selle kohta, kas programm on kooskõlas Euroopa kliimamääruse eesmärkidega.

Selleks et võtta arvesse komitee teises negatiivses arvamuses esitatud märkusi, täiendati mõjuhinnangut lisaga, milles on esitatud täiendavad selgitused ja mõned tõendid valdkondade kohta, kus komitee oli oma arvamuses esitanud konkreetsed parandusettepanekud. Euroopa Komisjoni töömeetoditega antakse institutsioonidevaheliste suhete ja tulevikusuundade valdkonna asepresidendile volitused kiita heaks sellise algatuse jätkamine, mille kohta õiguskontrollikomitee on esitanud teise negatiivse arvamuse. Samuti on oluline märkida, et õiguskontrollikomitee arvamus annab hinnangu mõjuhinnangu kvaliteedi, mitte asjaomase seadusandliku ettepaneku kohta. Arvestades käesoleva programmi poliitilist tähtsust, meetmete kiireloomulisust ning asjaolu, et on olemas täiendavad selgitused ja tõendid, mida peetakse piisavaks, et kõrvaldada tuvastatud puudused ja käsitleda õiguskontrollikomitee soovitatud täpsustusi, on komisjon – ka institutsioonidevaheliste suhete ja tulevikusuundade valdkonna asepresidendi kokkulepet silmas pidades – seisukohal, et programmiga on kohane jätkata. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata. •Põhiõigused Programm on kooskõlas põhiõiguste hartaga (edaspidi „harta“). See annab liikmesriikide valitsuste ja ELi osalejate käsutusse ühise vahendi – turvalise satelliitside. Suurendades julgeolekuvaldkonna osalejate tegevuse tulemuslikkust, võib programm aidata kaitsta ja tugevdada kodanike õigust turvalisusele (harta artikkel 6) ning diplomaatilisele või konsulaarkaitsele, kui nad elavad kolmandas riigis (harta artikkel 46). Programm võib kaasa tuua ka isikuandmete parema kaitse (harta artikkel 8), sest satelliitside suurem turvalisus parandab teabekindlust, eriti kaitset pealtkuulamise või tüssamise vastu. 4.MÕJU EELARVELE Liidu panus aastatel 2021–2027 on 2 400 miljonit eurot jooksevhindades, millest 1 600 miljonit eurot rakendatakse liidu uue turvalise ühenduvuse programmi raames aastatel 2023–2027 ja 800 miljonit eurot kolme muu programmi raames: 430 miljonit eurot programmis „Euroopa horisont“, 220 miljonit eurot liidu kosmoseprogrammis ning 150 miljonit eurot naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendis „Globaalne Euroopa“. Liidu eelarvet käsitleva ettepaneku üksikasjalik eelarve- ja finantsstruktuur on esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses ning see kaetakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 olemasolevatest vahenditest. Liidu turvalise ühenduvuse programmile eraldatakse 1 600 miljonit eurot. Selleks võetakse 260 miljonit eurot liidu kosmoseprogrammist, 150 miljonit eurot naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ osast „Uued probleemid ja prioriteedid“, 400 miljonit eurot Euroopa Kaitsefondist, 440 miljonit eurot programmist „Digitaalne Euroopa“, 200 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastu digiharust, 50 miljonit eurot mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 mittesihtotstarbelisest varust ja 100 miljonit eurot mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 mittesihtotstarbelisest varust. Komisjon teeb ettepaneku käsitleda Euroopa kosmoseprogrammi, Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Kaitsefondi, programmi „Digitaalne Euroopa“ ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ rahastamispakettide vähendamist 15 % piires, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, punktis 18. Ettepaneku artiklis 14 on sätestatud, et programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras kooskõlas finantsmäärusega või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud asutustega. Programmi hinnangulised kulud on välja selgitatud ulatuslike analüüsidega, mida toetavad komisjoni kogemused ELi kosmoseprogrammi juhtimisel ning ettevalmistavate uuringute ja sidusrühmadega konsulteerimisega. Käesolevale määrusele lisatud finantsselgituses esitatud hinnangulised personalivajadused kajastavad eksperditeadmiste järjepidevuse olulist vajadust. 5.MUUD ELEMENDID •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ettepaneku artikli 6 lõikes 1 on täpsustatud, et programmi rakendatakse lepingute kaudu, muuhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 14 kindlaks määratud kontsessioonilepingute või segalepingute kaudu. Programmi hinnatakse kolme aasta möödumisel määruse jõustumisest ja seejärel iga nelja aasta järel. Komisjoni parema õigusloome suuniste kohaselt hinnatakse programmi tulemuslikkust, tõhusust, sidusust ja ELi lisandväärtust. Ettepaneku artikli 37 kohaselt keskendutakse eelkõige programmi pakutavate teenuste tulemuslikkusele ja kasutajate vajaduste muutumisele. Peale selle hinnatakse ELi tarneahela olulisi komponente ja tähtaegu, et tagada, et riikliku side vajadused ei sõltuks olulisel määral ELi-välisest taristust. Hindamise teevad lõppkasutajad: ELi institutsioonid ja asutused, kontsessionäär ning Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet koos komisjoniga. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepanekus on 11 peatükki. See on struktureeritud järgmiselt. I peatükk sisaldab üldsätteid, millega määratakse kindlaks ettepaneku reguleerimisese, mis on liidu turvalise ühenduvuse sidesüsteemi loomine liidu mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks 2021–2027. Peatükis sätestatakse ka programmi üld- ja erieesmärgid ning kohaldamisala. Peale selle määratakse selles peatükis kindlaks programmi taristu. Peale selle sisaldab peatükk sätet, milles täpsustatakse, et programmiga toetatakse innovaatilist ja konkurentsivõimelist liidu kosmosesektorit ning ergutatakse liidu uut kosmoseökosüsteemi, sealhulgas liidu liikmesriikide VKEde, idufirmade ja novaatorite osalemist. II peatükis sätestatakse ja määratakse kindlaks programmi raames osutatavad teenused. Peale selle sätestatakse peatükis riiklike teenuste osutamise kord ning määratakse kindlaks osalejad ja riiklike teenuste kasutajad. III peatükis sätestatakse programmi rahastamismehhanism. Selles määratakse kindlaks rahastamisvood ja nähakse ette liidu eelarvest antava panuse rahastamispakett. IV peatükis sätestatakse programmi rakenduseeskirjad, mida rakendatakse komisjoni ja töövõtja vaheliste lepingute alusel. Selline leping sõlmitakse artiklis 17 kindlaks määratud hankepõhimõtete ja finantsmääruse asjakohaste sätete kohaselt ning see võib olla kas kontsessioonileping või segaleping. Kui kontsessioonilepingu või segalepingu sõlmimine osutub ebaotstarbekaks, on komisjonil lõike 3 kohaselt õigus programmi rakendamisel sõlmida asjade/teenuste või ehitustööde hankeleping. Peatükis sätestatakse ka taristusse kuuluva vara omamise ja kasutamise kord. V peatükk on seotud programmi juhtimisega. Selles kirjeldatakse üksikasjalikult programmi nelja peamise osaleja: Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti, liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri rolli ning nende osalejate suhteid. VI peatükis käsitletakse julgeolekut, mis on eriti oluline, arvestades programmi strateegilist olemust ning kosmose ja julgeoleku seoseid. Kõrgel tasemel turvalisus tuleb saavutada ja seda tuleb säilitada, kehtestades tulemusliku juhtimiskorra, mis põhineb suurel määral liikmesriikide kogemusel ja sellel kogemusel, mille komisjon on saanud viimastel aastatel. Peale selle peab programm, nagu kõik strateegilise mõõtmega programmid, läbima turvalisuse sõltumatu akrediteerimise valdkonnas kehtivate standardite kohaselt. VII peatükis sätestatakse kriteeriumid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemiseks programmis ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääsuks programmi riiklike teenustele. VIII ja IX peatükis esitatakse sätted programmi kavandamise ja hindamise ning delegeerimis- ja rakendusmeetmete kohta. 2022/0039 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist: (1)Liidu valitsussektori osalejate nõudlus turvaliste ja usaldusväärsete satelliitsideteenuste järele kasvab, eelkõige kuna need on ainus toimiv võimalus olukordades, kus maapealsed sidesüsteemid on olematud, häiritud või ebausaldusväärsed. Taskukohane ja kulutõhus juurdepääs satelliitsidele on hädavajalik ka kaugemates piirkondades ning avamerel ja õhuruumis. Näiteks kui lairibaside puudumine piirab praegu võimalust kasutada täieulatuslikult uusi andureid ja platvorme, mis jälgivad ookeani ehk 71 % meie planeedi pinnast, siis satelliitside tagab ülemaailmse katkematu juurdepääsu pikaajalise kättesaadavuse. (2)Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes väljendati heameelt selle üle, et liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri („ESA“) tihedas koostöös valmistatakse ette järgmise põlvkonna riiklikku satelliitsidet. Riiklik satelliitside on ka 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia üks elemente. Riiklik satelliitside peaks aitama ELil astuda vastu hübriidohtudele ning toetama ELi merendusjulgeoleku strateegiat ja liidu Arktika-poliitikat. (3)22. märtsil 2017 kinnitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee riikliku satelliitside kõrgetasemeliste tsiviil- ja sõjaliste kasutajavajaduste dokumendi, mille koostas Euroopa välisteenistus; selles dokumendis on ühendatud sõjalise kasutaja vajadused, mille Euroopa Kaitseagentuur määras kindlaks oma 2014. aastal vastu võetud ühises staabieesmärgis, ning komisjoni kogutud tsiviilkasutajate vajadused. (4)EL võttis 28. aprillil 2021 vastu määruse (EL) 2021/696 GOVSATCOMi komponendi, et tagada GOVSATCOMi kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste ja kulutõhusate satelliitsideteenuste pikaajaline kättesaadavus. Määrusega (EL) 2021/696 on ette nähtud, et GOVSATCOMi komponendi esimeses etapis kuni 2025. aastani kasutatakse olemasolevat võimsust. Sellega seoses peaks komisjon hankima GOVSATCOMi suutlikkuse liikmesriikidelt, kus on olemas riiklikud süsteemid ja kosmosesuutlikkus, ning kommertsotstarbelise satelliitside või -teenuse pakkujatelt, võttes arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve. Selles esimeses etapis toimuks GOVSATCOMi teenuste kasutuselevõtt sammhaaval. Samuti lähtutakse eeldusest, et kui esimese etapi käigus tulevase nõudluse ja pakkumise kohta tehtud üksikasjalikust analüüsist selgub, et selline lähenemisviis ei ole muutuvale nõudlusele vastamiseks piisav, siis on vaja siirduda teise etappi ja koostöös erasektoriga, nt liidu satelliidioperaatoritega, arendada välja täiendav vajadustekohane kosmosetaristu või kosmosealane suutlikkus. (5)Nüüdseks on selge, et liidu praegused satelliitside varad ei suuda rahuldada valitsussektori kasutajate uusi vajadusi, mis on suunatud tugevamatele turvalahendustele, väikesele latentsusajale ja ülemaailmsele katvusele. Viimase aja tehnoloogilise progressi tulemusena on siiski tekkinud mittegeostatsionaarsel orbiidil (NGSO) olevad sidesatelliitide parved, mis on järk-järgult hakanud pakkuma kiireid ja väikese latentsusajaga ühenduvusteenuseid. Praegu on tekkinud suurepärane võimalus vastata valitsussektori kasutajate muutuvatele vajadustele, arendades välja ja võttes kasutusele täiendava taristu, kuna nõutavate teenuste osutamiseks vajalikud reserveeritud sagedused on praegu Euroopa Liidus kättesaadavad. Kui neid sagedusi kasutusele ei võeta, aegub nende reserveerimine ja nad eraldatakse teistele. Kuna sagedused on üha napim ressurss, ei pruugi EL seda võimalust enam uuesti saada. (6)Euroopa Ülemkogu 21.–22. märtsi 2019. aasta järeldustes rõhutati, et liit peab konkurentsivõimelise, turvalise, kaasava ja eetilise ning maailmatasemel ühenduvusega digimajanduse arendamisel veelgi kaugemale minema. (7)Komisjoni 22. veebruari 2021. aasta tegevuskavas tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahelise sünergia kohta on märgitud, et selle eesmärk on teha kiire ühenduvus kõigile Euroopas kättesaadavaks ning pakkuda vastupidavat ühenduvussüsteemi, mis võimaldab Euroopal jääda ühendatuks igas olukorras. (8)Liit peaks tagama, et valitsuste arenevate vajaduste rahuldamiseks pakutakse ülemaailmseid vastupidavaid, garanteeritud ja paindlikke satelliitsidelahendusi, mis tuginevad ELi tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, et garanteeritud ja katkematu juurdepääsu abil satelliitsidele suurendada liikmesriikide ja liidu institutsioonide tegevuse kerksust. (9)Satelliitside võib suurendada sidevõrkude üldist kerksust. Kosmosepõhine sidesüsteem on ainus toimiv võimalus olukordades, kus maapealsed süsteemid on olematud, häiritud või ebausaldusväärsed. Näiteks võib see pakkuda digitaalside võimalust piirkondades, kus puuduvad maapealsed võrgud, sealhulgas ookeanide kohal ja lendude ajal, samuti kaugetel aladel või seal, kus kohalikud võrgud on loodusõnnetuste tõttu hävinud või neid ei saa kriisiolukorras usaldada. (10)Seepärast on oluline luua uus liidu turvalise ühenduvuse programm (edaspidi „programm“), et näha ette liidu satelliitsidetaristu, mis peaks rajanema liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendil ning mille puhul tuleks muu hulgas kasutada täiendavat riiklikku ja Euroopa suutlikkust, mis on olemas meetme rakendamise ajal, ning arendada edasi Euroopa kvantsidetaristu algatust. (11)Programm peaks tagama riiklike teenuste osutamise ja võimaldama osutada kommertsteenuseid spetsiaalse valitsus- ja kommertstaristu kaudu. Seepärast peaks programm koosnema arendus- ja valideerimistoimingutest, mida on vaja algse maapealse ja kosmosetaristu ehitamiseks ning algse kosmosetaristu käivitamiseks. Seejärel peaks programm nägema ette kasutuselevõtutoimingud, mille eesmärk on lõplikult välja ehitada nii kosmose- kui ka maapealne taristu, mida on vaja riiklike teenuste osutamiseks. Riiklike teenuste osutamine, taristu käitamine, hooldus ja pidev täiustamine pärast kasutuselevõttu ning tulevaste põlvkondade riiklike teenuste arendamine peaks olema kasutustoimingute osa. Kasutustoimingud peaksid algama niipea kui võimalik esimeste teenuste osutamisega – selleni tahetakse jõuda 2024. aastaks – et võimalikult kiiresti asuda täitma valitsussektori kasutajate arenevaid vajadusi. (12)2019. aasta juunis allkirjastasid liikmesriigid Euroopa kvantsidetaristu deklaratsiooni, milles nad on kokku leppinud, et tegutsevad üheskoos, koos komisjoniga ja ESA toetusel kogu ELi katva kvantsidetaristu väljaarendamise nimel. Selle deklaratsiooni kohaselt on Euroopa kvantsidetaristu projekti eesmärk võtta kasutusele sertifitseeritud turvaline läbiv kvantsidetaristu, mis võimaldab edastada ja säilitada teavet ja andmeid üliturvaliselt ning mis suudab ühendada kogu liidu kriitilise tähtsusega avaliku sektori sidevarasid. Sel otstarbel tuleks ehitada omavahel ühendatud kosmosetaristu ja maapealne taristu, et võimaldada kvantteabeteoorial põhinevate krüptovõtmete loomist ja jaotamist. Programm aitab saavutada Euroopa kvantsidetaristu deklaratsiooni eesmärke, arendades Euroopa kvantsidetaristu kosmosekomponenti, mis on integreeritud programmi kosmose- ja maapealsesse taristusse. Euroopa kvantsidetaristu kosmosetaristu tuleks programmi raames välja arendada kahes põhietapis: algne valideerimisetapp ja täielik kasutuselevõtuetapp, mis peaks hõlmama täielikku integreerimist programmiga, sealhulgas sobivaid lahendusi satelliitidevaheliste ühenduste ning satelliitide ja maa vahelise andmevahenduse jaoks. Programm peaks integreerima Euroopa kvantsidetaristu oma valitsustaristusse, kuna see võimaldab kasutada tulevikukindlaid krüptograafiasüsteeme, mis pakuvad enneolematul tasemel turvalist sidet, suutes vastu seista tulevastele kvantarvutite abil tehtavatele rünnetele. (13)Et optimeerida kõiki kättesaadavaid satelliitsideressursse, selleks et tagada nende kättesaadavus ettenägematutes olukordades, näiteks loodusõnnetuste korral, ning kindlustada tõhus toimimine ja lühike teenindusaeg, on vaja maapealset taristut. Maapealne taristu tuleks kavandada operatiiv- ja turvanõuetest lähtudes. (14)Et suurendada liidu satelliitside suutlikkust, tuleks programmi taristusse integreerida liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendi jaoks välja töötatud taristu. Eelkõige peaks programmi maapealne taristu hõlmama GOVSATCOMi keskusi ja muid maapealse taristu varasid. (15)Teenused, mida programm võimaldab, peaksid ühendama strateegilisi piirkondi, nagu Arktika ja Aafrika, ning aitama saavutada geopoliitilist kerksust, pakkudes täiendavaid ühendusi vastavalt poliitilistele eesmärkidele nendes piirkondades ja vastavalt strateegiale „Global Gateway“. (16)On asjakohane, et programmi jaoks ehitatud satelliitidel oleks kasulik laadung, mis võimaldab suurendada liidu kosmoseprogrammi komponentide suutlikkust ja teenuseid ning seeläbi võimaldab välja töötada lisamissioone määruses (EL) 2021/696 sätestatud tingimustel. See võiks pakkuda Galileod täiendavaid alternatiivseid positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajamääramisteenuseid, tagada EGNOS/SBAS-sõnumite edastamise väiksema latentsusajaga, anda kosmoseseire käsutusse kosmoses asuvad andurid ja toetada Copernicuse praeguse suutlikkuse suurendamist, eelkõige hädaolukordade puhul ja tsiviiljulgeoleku teenuste vallas. (17)Liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku ning riiklike teenuste turvalisuse ja terviklikkuse seisukohalt on elutähtis, et programmi kosmosevarad saaksid võimaluse korral startida liikmesriikide territooriumilt. Peale selle suudavad üliväikesed kandurraketid pakkuda täiendavat paindlikkust ja võimaldavad kosmosevarade kiiret kasutuselevõttu. (18)On oluline, et liidule kuuluks kogu valitsuse taristuga seotud materiaalne ja immateriaalne vara ning et liit tagaks samal ajal Euroopa Liidu põhiõiguste harta, sealhulgas selle artikli 17 järgimise. Kuigi need varad oleksid liidu omanduses, peaks liidul olema käesoleva määruse kohaselt ja vajaduse korral igale üksikjuhtumile eraldi antud hinnangu põhjal võimalus teha need varad kättesaadavaks kolmandatele isikutele või need võõrandada. (19)Programm peaks pakkuma teenuseid, mille eesmärk on rahuldada valitsussektori kasutajate vajadusi. Nõukogu julgeolekukomitee poolt 2017. aasta märtsis heaks kiidetud riikliku satelliitside kõrgetasemeliste tsiviil- ja sõjaliste kasutajavajaduste dokumendis määrati kindlaks riiklike teenuste kasutusjuhtumite kolm alustala: jälgimine, kriisiohje ning olulisemate taristute ühendamine ja kaitse.

(20)Riiklike teenuste operatiivnõuded tuleks kindlaks määrata kasutusjuhtumite analüüsi alusel. Lähtuvalt nendest operatiivnõuetest koos turvanõuetega ja riiklike teenuste kasvava nõudlusega, tuleks välja töötada riiklike teenuste portfell. Teenuste portfellis tuleks kindlaks määrata riiklike teenuste suhtes kohaldatav baastase. Riiklike teenuste portfellis tuleks võtta arvesse määruse (EL) 2021/696 raames kindlaks määratud GOVSATCOMi teenuste portfelli. Selleks et säilitada nõudluse ja pakutavate teenuste parim võimalik omavaheline vastavus, tuleks riiklike teenuste portfelli korrapäraselt ajakohastada. (21)Satelliitside on ammenduv ressurss, mida piirab satelliitide suutlikkus, sagedus ja geograafiline katvus. Et olla kulutõhus ja saada mastaabisäästu, peaks programm optimeerima riiklike teenuste pakkumise ja nõudluse vastavust. Kuna aja jooksul muutub nii nõudlus kui ka võimalik pakkumine, peaks komisjon jälgima vajadust kohandada riiklike teenistuste portfelli iga kord, kui see näib olevat vajalik. (22)Samuti peaks programm võimaldama erasektoril osutada kommertsteenuseid. Sellised kommertsteenused võiksid eelkõige aidata kaasa kiire lairibaühenduse kättesaadavusele ja üleeuroopalisele sujuvale ühenduvusele, kaotada leviaugud ja suurendada ühtekuuluvust liikmesriikide territooriumide vahel, sealhulgas maapiirkondades, ääremaadel, kaugetes ja eraldatud piirkondades ning saartel, ning pakkuda ühendatust strateegilist huvi pakkuvates piirkondades. (23)Liikmesriikidel, nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel ning liidu ametitel ja organitel peaks olema võimalik hakata programmi osalejaks, kui nad otsustavad volitada riiklike teenuste kasutajaid või pakkuda suutlikkust, tegevuskohti või tööruume. Arvestades, et iga liikmesriik võib ise otsustada, kas anda omamaistele riiklike teenuste kasutajatele lube, ei saa liikmesriikidele panna kohustust hakata programmi osalejaks või majutada programmi taristut. (24)Iga osaleja peaks määrama turvalise ühenduvuse pädeva asutuse, kes jälgib, kas kasutajad ja muud riiklikud üksused, kellel on programmis oma roll, järgivad kohaldatavaid eeskirju ja turvamenetlusi, mis on sätestatud turvanõuetes. (25)Käesoleva määrusega kehtestatakse rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahelise 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava) punkti 18 tähenduses. (26)Programmi eesmärgid on sidusad muude liidu programmide eesmärkidega ja täiendavad neid, eelkõige järgmiste programmide puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 loodud programm „Euroopa horisont“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 loodud programm „Digitaalne Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 loodud naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153 loodud Euroopa ühendamise rahastu ning eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/696 loodud liidu kosmoseprogramm. (27)Programmi „Euroopa horisont“ 4. teemavaldkonna komponentidest eraldatakse sihtotstarbeline osa teadus- ja innovatsioonitegevusele, mis on seotud turvalise ühenduvuse süsteemi arendamise ja valideerimisega, sealhulgas selliste võimalike tehnoloogialahenduste jaoks, mis töötatakse välja uue kosmosetööstuse raames. Naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ vahenditest eraldatakse sihtotstarbeline osa tegevustele, mis on seotud süsteemi toimimise ja ülemaailmse teenuste osutamisega, mis võimaldab pakkuda rahvusvahelistele partneritele mitmesuguseid teenuseid. Liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendist eraldatakse sihtotstarbeline osa tegevusele, mis on seotud GOVSATCOMi keskuse arendamisega; see keskus moodustab osa turvalise ühenduvuse süsteemi maapealsest taristust. Nendest programmidest saadavat rahastust tuleks kasutada nende programmide eeskirjade kohaselt. Kuna nimetatud eeskirjad võivad käesoleva määruse kohastest normidest oluliselt erineda, tuleks juhul, kui meetmeid otsustatakse rahastada nii programmist „Euroopa horisont“ ja naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist eraldatud vahenditest kui ka liidu turvalise ühenduvuse programmist, võtta arvesse vajadust kavandatud poliitikaeesmärgid ka tegelikult saavutada. (28)Kuna programmil on juba olemuslikult mõju liidu ja selle liikmesriikide julgeolekule, siis ühtivad programmi eesmärgid ja põhimõtted ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/697 alusel loodud Euroopa Kaitsefondi omadega. Seetõttu tuleks osa kõnealuse programmi alusel saadavast rahastusest eraldada käesoleva programmi alusel toimuva tegevuse, eelkõige selle taristu kasutuselevõtu meetmete rahastamiseks. (29)Programmi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta. (30)Finantsmääruse artikli 191 lõike 3 kohaselt ei rahastata mitte mingil juhul samu kulusid liidu eelarvest kaks korda. (31)Komisjon peaks teatavate mitteregulatiivsete ülesannete täitmiseks saama küsida vajaduse korral ja vajalikus ulatuses tehnilist abi teatavatelt välistelt osalejatelt. Muud programmi avaliku juhtimisega tegelevad üksused peaksid saama neile käesoleva määrusega delegeeritud ülesannete täitmisel samuti sellist tehnilist abi kasutada. (32)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitseks. (33)Hankelepingud, mis sõlmitakse programmi alusel programmist rahastatavate meetmete kohta, peaksid olema kooskõlas liidu reeglitega. Sellega seoses peaks liidu ülesanne olema ka määrata kindlaks eesmärgid, mida avalike hangetega taotletakse. (34)Finantsmääruse artikliga 154 nähakse ette, et eelhindamise tulemuste põhjal peab komisjon saama tugineda selliste isikute või üksuste süsteemidele ja menetlustele, kellele on usaldatud liidu rahaliste vahendite haldamine. Vajaduse korral tuleks vastavas toetuslepingus kindlaks määrata nende süsteemide ja menetluste konkreetsed kohandused (edaspidi „järelevalvemeetmed“) ning kehtivate lepingute suhtes kehtiv korraldus. (35)Programmi eesmärkide täitmiseks on oluline, et vajaduse korral oleks võimalik kasutada suutlikkust, mida pakuvad kosmosevaldkonnas tegutsevad liidu avaliku ja erasektori üksused, ning teha ka rahvusvahelisel tasandil koostööd kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Sel põhjusel on vaja ette näha võimalus kasutada kõiki ELi toimimise lepingu ja finantsmäärusega ette nähtud asjakohaseid vahendeid ja juhtimismeetodeid ning ühiseid hankemenetlusi. (36)Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL) 2017/1939 kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas selliste meetmetega, mis käsitlevad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusuurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 ka Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. (37)Et tagada liidu finantshuvide kaitse, on vaja nõuda, et kolmandad riigid annaksid vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale õigused ja juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. (38)Avaliku ja erasektori partnerlus on programmi eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem korraldus. See võimaldaks tugineda ELis satelliitside alal olemasolevale tehnoloogia- ja taristubaasile ning pakkuda töökindlaid ja uuenduslikke riiklikke teenuseid; samal ajal oleks erasektori partneril võimalik anda täiendavate omainvesteeringute abil programmi taristule lisavõimekust kommertsteenuste pakkumiseks. Pealegi optimeeriks selline korraldus nii kasutuselevõtu- ja käitamiskulusid (kuna valitsus- ja kommertstaristule ühiste komponentide arendus- ja kasutuselevõtukulud jagatakse) kui ka tegevuskulusid (kuna võimaldatakse ressursi ulatuslikku ühiskasutust). See stimuleeriks innovatsiooni eelkõige uue kosmosetööstuse alal, võimaldades teadus- ja arendustegevusega seotud riske avaliku ja erasektori partnerite vahel jagada. (39)Rakendusmudel võiks olla kontsessioonilepingu või muude lepinguliste kokkulepete vormis. Milline rakendusmudel ka poleks, igal juhul tuleks kehtestada mitu olulist põhimõtet. Lepingus tuleks ette näha ülesannete ja kohustuste selge jaotus avaliku ja erasektori partnerite vahel. Seega peaks see vältima olukorda, kus erasektori partner saab riiklike teenuste osutamise eest liigset hüvitist, võimaldama erasektoril asuda kommertsteenuseid osutama ja tagama, et valitsussektori kasutajate vajadused seatakse pingereas asjakohaselt ettepoole. Komisjonil peaks olema võimalik selliseid teenuseid hinnata ja heaks kiita, et tagada liidu oluliste huvide ja programmi eesmärkide kaitse ning piisavate kaitsemeetmete kehtestamine, et vältida kommertsteenuste osutamisest tulenevaid võimalikke konkurentsimoonutusi; selliste kaitsemeetmete hulka võiks kuuluda riiklike ja kommertsteenuste eraldi raamatupidamisarvestus ning avatud, õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs kommertsteenuste osutamiseks vajalikule taristule. Avaliku ja erasektori partnerlus peaks soodustama idufirmade ja VKEde osalemist kontsessiooni kogu väärtusahelas ja kõigis liikmesriikides ning stimuleerima nõnda uuenduslike ja murranguliste tehnoloogiate arendamist.

(40)Programmi usaldusväärne avalik juhtimine nõuab vastutuse ja ülesannete selgepiirilist jaotust eri osalejate vahel, et hoida ära tarbetut kattuvust ning vähendada ülekulusid ja viivitusi. Kõik juhtimises osalejad peaksid oma pädevusala piires ja vastavalt oma kohustustele toetama programmi eesmärkide saavutamist. (41)Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on olemas kosmosega seotud süsteemid, taristu, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast on neil võimalik anda programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärne panus. Nad võivad teha liiduga koostööd, et reklaamida programmi teenuseid ja rakendusi ning tagada sidusus asjaomaste riiklike algatuste ja programmi vahel. Komisjonil võiks olla võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks saada neilt abi ja vastastikku kokku lepitud tingimustel delegeerida neile programmi rakendamisega seotud mitteregulatiivseid ülesandeid. Samuti peaksid asjaomased liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumil asuva maapealse taristu kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon töötama üheskoos ja koos asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning reguleerivate asutustega selleks, et programmi jaoks vajalikud sagedused oleksid kättesaadavad ja piisavalt kaitstud, nii et pakutavatel teenustel põhinevaid rakendusi oleks võimalik täielikult välja arendada ja rakendada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 243/2012/EL. (42)Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artiklile 17 on komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne programmi rakendada, selle eest üldist vastutust kanda ning selle kasutamist edendada. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja pädevust, peaks komisjonil olema õigus delegeerida teatavaid ülesandeid põhjendatud asjaoludel teistele üksustele. Kuna komisjon kannab programmi eest üldist vastutust, peaks ta kindlaks määrama peamised süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud tehnilised ja tegevusnõuded. Komisjon peaks seda tegema, kui ta on liikmesriikide ekspertide, kasutajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega konsulteerinud. Ühtlasi on ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 3 ette nähtud, et liidu pädevuse teostamine ei takista liikmesriikidel oma pädevust teostada. Et liidu rahalisi vahendeid otstarbekalt kasutada, on siiski asjakohane, et komisjon tagaks võimaluste piires programmi raames elluviidavate tegevuste sidususe liikmesriikide omadega. (43)Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti (edaspidi „amet“) ülesanne on programmile kaasa aidata, eelkõige turvalisuse akrediteerimise suhtes. Seepärast tuleks ametile usaldada teatavad nende valdkondadega seotud ülesanded. Eelkõige seoses julgeolekuga peaks amet vastutama riiklike teenuste ja taristu turvalisuse akrediteerimise eest, võttes arvesse tema kogemusi selles valdkonnas. Lisaks peaks amet täitma ülesandeid, mille komisjon talle annab. Ametile ülesandeid delegeerides tuleks ette näha ka piisavad inim-, haldus- ja finantsressursid. (44)Tuginedes erialateadmistele, mis on viimastel aastatel välja kujunenud liidu kosmoseprogrammi Galileo ja EGNOSe komponentide juhtimise ja käitamise ning nendega seotud teenuste osutamise alal, on amet kõige sobivam organ täitma komisjoni järelevalve all kõiki ülesandeid, mis on seotud valitsuse taristu käitamise ja riiklike teenuste osutamisega. Seepärast tuleks ametile usaldada valitsuse taristu käitamine ja riiklike teenuste osutamine. (45)Et tagada valitsuse taristu toimimine ja hõlbustada riiklike teenuste osutamist, peaks ametil olema lubatud usaldada teatavad toimingud toetuslepingute alusel teistele üksustele valdkondades, kus nood on pädevad, kooskõlas komisjoni suhtes kohaldatavate eelarve kaudse täitmise tingimustega. (46)ESA on rahvusvaheline organisatsioon, millel on laialdased teadmised kosmose valdkonnas, sealhulgas satelliitside alal, ning mis on seetõttu oluline partner liidu kosmosepoliitika eri aspektide rakendamisel. Sel eesmärgil peaks ESA-l olema võimalik pakkuda komisjonile tehnilist oskusteavet, sealhulgas programmi tehniliste aspektide ettevalmistamiseks. Selleks võib ESA-le usaldada programmi väljatöötamise ja valideerimise ning ta võib toetada programmi rakendamise raames sõlmitud lepingute hindamist. (47)Arvestades kosmosetegevuse tähtsust liidu majanduse ja liidu kodanike elu seisukohast, peaks programmi üks olulisemaid prioriteete olema kõrge turvalisustaseme saavutamine ja tagamine, eriti selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve, sealhulgas salastatud ja tundliku salastamata teabe alal. (48)ELi lepingu artikli 17 kohaselt vastutab komisjon selliste programmide haldamise eest, mida võib finantsmääruse reeglite kohaselt delegeerida edasi kolmandatele isikutele eelarve kaudse täitmise raames. Sellega seoses peab komisjon tagama, et kolmandate isikute poolt programmi eelarve kaudse täitmise raames täidetavad ülesanded ei kahjustaks programmi turvalisust, eelkõige salastatud teabe järelevalve alal. Seepärast tuleks selgitada, et kui komisjon usaldab programmist tulenevate ülesannete täitmise ESA-le, peavad vastavad toetuslepingud tagama, et ESA loodud salastatud teavet käsitatakse komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 ja nõukogu otsuse 2013/488/EL kohaselt ELi salastatud teabena, mis on loodud komisjoni volitusel. (49)Ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas, peaksid komisjon ja kõrge esindaja kumbki oma pädevusvaldkonna piires tagama programmi turvalisuse vastavalt käesolevale määrusele, ja kui see on asjakohane, vastavalt nõukogu otsusele (ÜVJP) 2021/698. (50)Arvestades Euroopa välisteenistuse eksperditeadmisi ning korrapäraseid sidemeid kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, peaks nimetatud teenistus suutma aidata komisjonil täita nõukogu otsuse 2010/427/EL kohaselt teatavaid programmi julgeolekuga seotud ülesandeid välissuhete valdkonnas. (51)Ilma et see piiraks liikmesriikide ainuvastutust oma riikliku julgeoleku valdkonnas, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2, ning liikmesriikide õigust kaitsta ELi toimimise lepingu artikli 346 kohaselt oma olulisi julgeolekuhuve, tuleks programmi sujuvaks rakendamiseks näha ette eraldi turvalisuse juhtimine. Juhtimine peaks põhinema kolmel aluspõhimõttel. Esiteks on tarvis võtta võimalikult suures ulatuses arvesse liikmesriikide laiaulatuslikku ja ainulaadset kogemust julgeolekuküsimustes. Teiseks tuleks hoida operatiivülesanded selgelt lahus turvalisuse akrediteerimise ülesannetest, et vältida huvide konflikte ja turvanõuete kohaldamisel esinevaid puudujääke. Kolmandaks on üksusel, mis vastutab programmi kogu taristu või mõnede selle osade haldamise eest, parimad võimalused hallata talle delegeeritud ülesannetega seotud julgeolekut. Programmi turvalisus põhineks kogemustel, mis on saadud viimastel aastatel liidu kosmoseprogrammi rakendamise alal. Usaldusväärne turvalisuse juhtimine eeldab ka rollide asjakohast jaotust eri osalejate vahel. Ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas, peaks komisjon kui programmi eest vastutaja kindlaks määrama üldised turvanõuded, mida programmi suhtes kohaldatakse. (52)Programmi taristu küberturvalisus nii maa peal kui ka kosmoses on teenuste ja süsteemi toimepidevuse tagamise seisukohalt määrava tähtsusega. Seepärast tuleks turvanõuete kehtestamisel nõuetekohaselt arvesse võtta vajadust kaitsta süsteemi ja selle teenuseid küberrünnete eest, sealhulgas uue tehnoloogia abil. (53)Kui see on asjakohane, peaks komisjon, olles analüüsinud riske ja ohtusid, kindlaks määrama turvaseire struktuuri. Turvaseire struktuur peaks olema üksus, mis vastab otsuse (ÜVJP) 2021/698 kohaldamisalas välja töötatud korraldustele. (54)Liidu riigiasutused kasutavad programmi pakutavaid riiklikke teenuseid julgeoleku- ja ohutuskriitilistel missioonidel. Seetõttu tuleks selliste teenuste ja taristu suhtes kohaldada turvalisuse akrediteerimist. (55)On vältimatu, et turvalisuse akrediteerimine toimuks kollektiivse vastutuse alusel, mille liit ja liikmesriigid on julgeoleku eest võtnud, püüdes ehitada üles konsensust ja kaasates kõiki, keda julgeoleku küsimus puudutab, ning et kehtestatud oleks alalise riskiseire kord. Samuti on vaja, et turvalisuse akrediteerimise tehniliste toimingutega tegeleksid professionaalid, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli. (56)Programmi üks olulisi eesmärke on tagada liidu ja liikmesriikide julgeolek ning tugevdada olulisemate tehnoloogialahenduste ja väärtusahelate kerksust. Erijuhtudel tuleb selle eesmärgi täitmiseks kehtestada vajalikud nõuetekohasuse ja osalemise tingimused, et tagada liidu toimivate süsteemide terviklikkuse, turvalisuse ja kerksuse kaitse. See ei tohiks tagaplaanile lükata vajadust konkurentsivõime ja kulutõhususe järele. (57)Arvestades maapealse valitsustaristu tähtsust programmi jaoks ja selle mõju programmi turvalisusele, peaks sellise taristu asukoha kindlaks määrama komisjon. Programmi maapealse valitsustaristu kasutuselevõtt peaks jätkuvalt toimuma avatud ja läbipaistva protsessi alusel, millesse võib vajaduse korral kaasata ameti vastavalt tema pädevusvaldkonnale. (58)Programmi riiklikke teenuseid hakkavad kasutama liit ja liikmesriikide osalised oma julgeoleku- ja ohutuskriitilistel missioonidel ja operatsioonidel. Seepärast on liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeolekuhuvide kaitseks vaja meetmeid, millega tagada vajalikul tasemel sõltumatus kolmandatest isikutest (kolmandad riigid ja kolmandate riikide üksused), mis hõlmaks kõiki programmi elemente. Nende hulka kuuluvad maapealsed ja kosmoses asuvad tehnoloogialahendused komponentide, allsüsteemide ja süsteemi tasandil, töötlev tööstus, kosmosesüsteemide omanikud ja käitajad ning maapealse süsteemi komponentide füüsiline asukoht. (59)Et tagada tulevikus Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime, peaks programm andma panuse kõrgema taseme oskuste väljaarendamisse kosmosega seotud valdkondades ning toetama haridus- ja koolitustegevust, edendades võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist, et teostada selles valdkonnas liidu kodanike täielik potentsiaal.

(60)Tänu oma ülemaailmsele katvusele on programmil tugev rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelised partnerid, nende valitsused ja kodanikud saavad osa mitmesugustest programmi teenustest, mis toob kasu liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisele koostööle nende partneritega. Programmiga seotud küsimustes võiks komisjon oma pädevusvaldkonnas koordineerida liidu nimel tegevust rahvusvahelisel areenil. Eelkõige kaitseks komisjon seoses programmiga liidu ja liikmesriikide huve rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas sageduste valdkonnas, ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust selles valdkonnas. (61)Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmetel, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, ühinevatel riikidel, kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatidel, aga ka Euroopa naabruspoliitika riikidel ja muudel kolmandatel riikidel võib lubada programmis osaleda üksnes ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitava lepingu alusel. (62)Nõukogu otsuse 2013/755/EL kohaselt võivad ülemeremaades või -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused saada rahastust vastavalt programmi reeglitele ja eesmärkidele ning vastavalt korrale, mida võidakse kohaldada liikmesriigi suhtes, millega asjaomane ülemeremaa või -territoorium on seotud. (63)Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused, mis on seotud maapealsesse valitsustaristusse kuuluvate keskuste asukoha kindlaksmääramisega, riiklike teenuste operatiivnõuetega, riiklike teenuste portfelliga ning lisanõuete kehtestamisega kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele programmis osalemiseks. Neid volitusi tuleks teostada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. (64)Põhimõtteliselt tuleks riiklikke teenuseid osutada riiklike teenuste kasutajatele tasuta. Kui komisjon jõuab analüüsi põhjal järeldusele, et võimsust napib, peaks tal olema lubatud töötada teenuste osutamise üksikasjalike eeskirjade raames välja hinnapoliitika, et vältida turumoonutusi. Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused sellise hinnapoliitika kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. (65)Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused valitsustaristu maapealse segmendi asukoha küsimustes. Asukohtade valikul peaks komisjon saama võtta arvesse operatiiv- ja turvanõudeid ning olemasolevat taristut. Neid volitusi tuleks teostada määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. (66)Usaldusväärse avaliku halduse huvides ning arvestades käesoleva programmi ja liidu kosmoseprogrammi omavahelist sünergiat (eelkõige selleks, et tagada asjakohane sünergia GOVSATCOMi komponendiga), peaks määruse (EL) 2021/696 raames loodud programmikomitee oma GOVSATCOMi koosseisus tegutsema ühtlasi komiteena käesoleva programmi otstarbel. Programmi turvalisusega seotud küsimustes peaks programmikomitee tulema kokku spetsiaalses julgeolekukoosseisus. (67)Kuna usaldusväärse avaliku halduse jaoks on vaja programmi ühetaolist haldamist, kiiremat otsustusprotsessi ja võrdset juurdepääsu teabele, peaks selliste üksuste esindajatel, mis on volitatud täitma programmiga seotud ülesandeid, olema õigus osaleda määruse (EL) nr 182/2011 kohaldamisel loodud programmikomitee töös vaatlejatena. Samadel põhjustel võiksid selliste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, mis on programmi kohta sõlminud liiduga rahvusvahelise lepingu, osaleda programmikomitee töös, järgides julgeolekupiiranguid ja lähtudes sellises lepingus sätestatud tingimustest. Programmiga seotud ülesandeid täitma volitatud üksuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatel ei tohiks olla õigust programmikomitees hääletada. Vaatlejate ja ad-hoc-osalejate osalemistingimused tuleks kindlaks määrata programmikomitee töökorras. (68)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleks käesoleva programmi hindamisel lähtuda teabest, mis on kogutud konkreetsete seirenõuete alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Kõnealuste nõuete hulka peaks vajaduse korral kuuluma ka mõõdetavad näitajad, mille alusel hinnata programmi mõju. Käesoleva programmi hindamisel tuleks arvestada järeldusi, mis on tehtud määruse (EL) 2021/696 raames toimunud liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendi hindamisel. (69)Tagamaks, et näitajad on programmi edusammude kajastamiseks ning programmi seire- ja hindamisraamistiku jaoks endiselt asjakohased, peaks komisjonil olema õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse lisa näitajate osa ning täiendatakse käesolevat määrust sätetega, mis käsitlevad seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist ja milles võidakse muu hulgas arvesse võtta programmi kasutamist lõppkasutajate hulgas ja selle mõju siseturule. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistustööde käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (70)Et tagada ühetaolised tingimused programmi turvanõuete rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt. Liikmesriikidel peaks olema programmi turvanõuete üle maksimaalne kontroll. Programmi julgeolekuga seotud rakendusaktide vastuvõtmisel peaks komisjoni abistama programmikomitee, mis tuleb kokku spetsiaalses julgeolekukoosseisus. Arvestades julgeolekuküsimuste tundlikkust, peaks programmikomitee eesistuja püüdma leida lahendusi, mis saaksid komitees võimalikult laialdase toetuse. Juhtudel, kui programmikomitee arvamust ei esita, ei tohiks komisjon võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks programmi üldised turvanõuded. (71)Kuna käesoleva määruse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, arvestades, et tegevuse ulatus ja mõju ületavad üksiku liikmesriigi tehnilist ja finantsvõimekust, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm (edaspidi „programm“). Sellega nähakse ette programmi eesmärgid, programmi raames toimuva tegevuse eeskirjad, programmi taristu ja teenused, programmiosalised, eelarve aastateks 2023–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid ning programmi rakendamise reeglid. Artikkel 2 Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„elutähtis taristu“ – ELi liikmesriikides asuv vara, süsteem või nende osa, mis on hädavajalik eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku, inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki; (2)„Euroopa kvantsidetaristu“ – omavahel ühendatud kosmose- ja maapealne taristu, mis kuulub programmi taristu juurde ja kasutab kvanttehnoloogiat, et tagada krüptovõtmete jaotamine; (3)„GOVSATCOMi keskus“ – määratletud määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 23; (4) „GOVSATCOMi kasutaja“ – määratletud määruse (EL) 2021/696 artikli 2 punktis 22; (5)„taristu“ – vara, süsteem või nende osa, mida on vaja programmi pakutavate teenuste osutamiseks; (6)„uus kosmosetööstus“ – eraettevõtted, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning idufirmad, mis töötavad välja uudseid kosmosetehnoloogialahendusi ja -rakendusi; (7)„kasulik laadung“ – kosmoseaparaadiga transporditav varustus konkreetse missiooni sooritamiseks kosmoses; (8)„turvalise ühenduvuse süsteem“ – käesoleva määruse kohaselt välja töötatud süsteem, mis koosneb artiklis 5 osutatud taristust ja osutab artiklis 7 osutatud teenuseid; (9)„amet“ – Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, mis on moodustatud määrusega (EL) 2021/696. Artikkel 3 Programmi eesmärgid 1.Programmi üldeesmärk on töötada välja turvaline ja autonoomne kosmosepõhine ühenduvussüsteem kindlate ja vastupidavate satelliitsideteenuste osutamiseks, eelkõige selleks, et: (a)tagada riiklikele kasutajatele kooskõlas artikli 7 lõigetega 1–3 üleilmne turvaliste ja kulutõhusate satelliitsideteenustele pikaajaline katkematu kättesaadavus, mis toetab elutähtsa taristu kaitset, seiret, välistegevust, kriisiohjet ning majanduse, keskkonna, julgeoleku ja kaitse seisukohast elutähtsaid rakendusi, suurendades nii liikmesriikide kerksust; (b)võimaldada erasektoril pakkuda kooskõlas artikli 7 lõikega 4 kommertsteenuseid. 2.Programmi erieesmärgid on järgmised: (a)parandada liidu sideteenuste kerksust, töötades välja, ehitades valmis ja võttes kasutusele mitut orbiiti hõlmava ühenduvustaristu, mida kohandatakse pidevalt vastavalt satelliitside vajaduste arengule, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide olemasolevaid ja tulevasi varasid, mida kasutatakse määrusega (EL) 2021/696 loodud liidu kosmoseprogrammi GOVSATCOMi komponendi raames; (b)panustada küber- ja elektromagnetohtude vastaste proaktiivsete ja reaktiivsete kaitsemeetmetega ning operatiivse küberturbega küberkerksusesse ning integreerida Euroopa kvantsidetaristu kosmosesegment ja vastav maapealne segment, et võimaldada krüptovõtmete turvalist edastamist; (c)parandada ja laiendada liidu kosmoseprogrammi muude komponentide võimekust ja teenuseid; (d)luua stiimulid novaatorliku ja murrangulise tehnoloogia juurutamiseks, eriti kasutades uut kosmosetööstust; ning

(e)võimaldada kiire lairibaühenduse edasiarendamist ja sujuvat ühendatust üle kogu liidu, kõrvaldades nn leviaugud ja suurendades liikmesriikide territooriumide vahelist sidusust, ning võimaldada ühenduvust väljaspool liitu asuvate strateegiliselt huvipakkuvate piirkondade kohal. Artikkel 4 Meetmed programmi rakendamiseks 1.Artikli 7 lõikes 1 osutatud riiklike teenuste osutamine tagatakse järgmiste meetmete rakendamisega: (a)arendus- ja valideerimismeetmed, sealhulgas riiklike teenuste osutamiseks vajaliku algse kosmose- ja maapealse taristu ehitamine ja orbiidile saatmine; (b)Euroopa kvantsidetaristu kosmosesegmendi ja sellega seotud maapealse segmendi arendamine ja selle integreerimine turvalise ühenduvuse süsteemi kosmose- ja maapealse taristuga; (c)kasutuselevõtumeetmed, et saada täielikult valmis riiklike teenuste osutamiseks vajalik kosmose- ja maapealne taristu; (d)kasutamismeetmed riiklike teenuste osutamiseks, mis hõlmavad järgmist: i)kosmose- ja maapealse taristu käitamine, hooldus, pidev täiendamine ja kaitse, sealhulgas uuendamine ja iganenud vahendite haldamine; (e)järgmise põlvkonna kosmose- ja maapealse taristu arendamine ning riiklike teenuste väljatöötamine. 2.Lõike 1 punktis d osutatud kasutamismeetmed algavad järk-järgult – esialgsesse paketti kuuluvate teenuste osutamine algab aastaks 2024. Neid esimesi teenuseid täiustatakse kosmose- ja maapealse taristu järkjärgulise kasutuselevõtuga, jõudes aastaks 2027 täieliku töövalmiduseni. 3.Artiklis 6 osutatud meetmeid võetakse programmi kogu kestuse jooksul. Artikkel 5 Turvalise ühenduvuse süsteemi taristu 1.Turvalise ühenduvuse süsteemi taristu koosneb lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud riiklikust ja kommertstaristust. 2.Turvalise ühenduvuse süsteemi riiklik taristu hõlmab kõiki asjaomaseid maapealseid ja kosmosevarasid, mida on vaja artikli 7 lõike 1 kohaste riiklike teenuste osutamiseks, sealhulgas järgmisi varasid: (a)satelliidid või satelliitide alakomponendid; (b)kosmoses ja maa peal asuvad alakomponendid, mis tagavad krüptovõtmete jaotamise; (c)programmitaristu ja teenuste turvalisuse seire taristu; (d)riiklikele kasutajatele teenuste osutamise taristu;

(e)määruse (EL) 2021/696 artiklis 67 osutatud GOVSATCOMi maapealse segmendi taristu, sealhulgas GOVSATCOMi keskused. Käesoleva määruse kohaldamisel moodustab õigus kasutada sagedusi, mis on vajalikud riikliku taristu maapealsete ja kosmosevarade genereeritud signaalide edastamiseks, osa riiklikust taristust. Riiklik taristu toetab täiendavaid kasulikke laadungeid, mida võidakse käesolevas määruses sätestatud tingimustel kasutada määruse (EL) 2021/696 artiklis 3 loetletud liidu kosmoseprogrammi komponentide kosmoses asuva taristu osana. 3.Vajaduse korral kehtestab komisjon rakendusaktidega meetmed, mida on vaja riikliku taristu hulka kuuluvate maapealsete keskuste – välja arvatud GOVSATCOMi keskused – asukoha kindlaksmääramiseks kooskõlas turvanõuetega ning avatud ja läbipaistva menetluse kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu käesoleva määruse artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. GOVSATCOMi keskuste asukoht määratakse kindlaks määruse (EL) 2021/696 artikli 67 lõike 2 kohaselt. Liidu ja tema liikmesriikide julgeolekuhuvide kaitseks asuvad esimeses punktis osutatud keskused võimaluse korral liikmesriikide territooriumil ja neid reguleeritakse majutuslepinguga, mis sõlmitakse liidu ja asjaomase liikmesriigi vahelise halduskokkuleppe vormis. Juhul kui keskust ei ole võimalik paigutada liikmesriigi territooriumile, võib komisjon määrata sellise keskuse asukohaks kolmanda riigi territooriumi, tingimusel et liidu ja kolmanda riigi vahel sõlmitakse majutusleping vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218. 4.Lõikes 1 osutatud kommertstaristu hõlmab kõiki kosmose- ja maapealseid varasid, mis ei ole osa riiklikust taristust. Kommertstaristut rahastab täies ulatuses artikli 15 lõikes 2 osutatud töövõtja. 5.Liidu julgeolekuhuvide kaitsmiseks saadab turvalise ühenduvuse süsteemi kosmosevarad orbiidile selline kanderaketiteenuse osutaja, kes vastab artiklis 19 esitatud tingimustele, ja võimaluse korral liikmesriikide territooriumilt. Artikkel 6 Liidu uuendusliku ja konkurentsivõimelise kosmosesektori toetamiseks võetavad meetmed 1.Programmiga toetatakse uuenduslikku ja konkurentsivõimelist liidu kosmosesektorit ning antakse hoogu liidu uuele kosmosetööstusele, eriti määruse (EL) 2021/696 artiklis 6 loetletud algatustele ja tegevusele, muu hulgas toetades kommertsteenuseid, kui see on asjakohane. 2.Komisjon soodustab lõikes 1 osutatud tegevust järgmiste meetmetega: (a)kehtestades kriteeriumid artiklis 15 osutatud lepingute sõlmimiseks, millega tagatakse kõikjalt liidust pärinevate idufirmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd“) osalemine kogu asjaomase väärtusahela ulatuses; (b)nõudes, et artikli 15 lõikes 2 osutatud töövõtja esitaks kava kõikjalt liidust pärinevate idufirmade ning VKEde kaasamise kohta artiklis 15 osutatud lepingute raames toimuvasse tegevusse; (c)nõudes artiklis 15 osutatud lepingutes, et idufirmad ja VKEd suudaksid osutada lõppkasutajatele omaenese teenuseid; (d)propageerides naisnovaatorite suuremat osalust ning seades hankedokumentides võrdsus- ja kaasavuseesmärgid. II peatükk Teenused Artikkel 7 Teenusteportfelli määratlus

1.Riiklike teenuste osutamine tagatakse vastavalt lõikes 3 osutatud teenusteportfellis kindlaksmääratule ja kooskõlas lõikes 2 osutatud operatiivnõuetega. 2.Komisjon võtab rakendusaktidega vastu riiklike teenuste operatiivnõuded, koostades tehnilised kirjeldused kasutusjuhtumite jaoks, eelkõige seoses kriisiohjega, seirega ja olulisima taristu, sealhulgas diplomaatiliste sidevõrkude haldamisega. Kõnealused operatiivnõuded põhinevad programmi kasutajate nõuete üksikasjalikul analüüsil ning neis võetakse arvesse olemasolevate kasutajaseadmete ja võrkudega seotud nõudeid, samuti kosmoseprogrammi määruse artikli 63 lõike 2 kohaseid GOVSATCOMi teenuste operatiivnõudeid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 42 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. 3.Komisjon võtab rakendusaktidega vastu riiklike teenuste portfelli, koostades loetelu teenuste ja nende omaduste (sealhulgas geograafiline katvus, sagedus, ribalaius ja kasutajaseadmed) ning turvaelementide kohta. Nimetatud rakendusaktid tuginevad käesoleva artikli lõikes 2 osutatud operatiivnõuetele ja artikli 27 lõikes 2 osutatud turvanõuetele, mis on asjakohased. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 42 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. 4.Kommertsteenuste osutamist rahastab täies ulatuses artikli 15 lõikes 2 osutatud töövõtja. Kommertsteenuste osutamise tingimused kehtestatakse artiklis 15 osutatud lepingutega. Ennekõike määratakse neis kindlaks see, kuidas komisjon hindab kommertsteenuste osutamist ja annab sellele heakskiidu, et tagada liidu oluliste huvide ning programmi üldiste ja erieesmärkide – millele on osutatud artiklis 3 – kaitse. Lisaks sellele hõlmavad need kohaseid kaitsemeetmeid selleks, et ennetada konkurentsimoonutusi kommertsteenuste osutamisel ning vältida huvide konflikte, põhjendamatut diskrimineerimist ja mis tahes muid varjatud kaudseid eeliseid artikli 15 lõikes 2 osutatud töövõtjale. Selliste kaitsemeetmete hulgas võib olla riiklike teenuste ja kommertsteenuste raamatupidamise lahususe kohtustus, mis hõlmab vertikaalselt integreeritud operaatorist struktuuriliselt ja juriidiliselt eraldiseisva üksuse loomist riiklike teenuste osutamiseks, ning juurdepääsu andmine kommertsteenuste osutamiseks vajalikule taristule avatult, õiglaselt ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Artikkel 8 Riiklikud teenused 1.Riiklikke teenuseid osutatakse artikli 9 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud programmiosalistele. 2.Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud eeskirjad riiklike teenuste osutamise kohta, arvestades kosmoseprogrammi määruse artiklit 66 ja eri kasutusjuhtumite eeldatavat nõudlust, ressursside dünaamilist jaotamist, riiklike teenuste prioriseerimist vastavalt kasutajate vajaduste asjakohasusele ja olulisusele ning vajaduse korral kulutõhusust. 3.Riiklikud teenused tehakse nende kasutajatele kättesaadavaks tasuta. 4.Erandina lõikest 3 võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja erandkorras määrata rakendusaktidega kindlaks hinnapoliitika. Nimetatud hinnapoliitika kindlaksmääramisel tagab komisjon, et riiklike teenuste osutamine ei moonuta konkurentsi, et riiklikke teenuseid on küllaldaselt ja et määratud hind ei tingi olukorda, kus tulusaaja saab liigset hüvitist. 5.Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 4 osutatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 6.Kui riiklike teenuste kasutajatele on loa andnud üks ja sama programmiosaline, siis peab kõnealune osaline määrama kindlaks nendevahelise riiklike teenuste osutamise ja seda rakendama. Artikkel 9 Programmiosalised ja pädevad asutused 1.Programmiosalised on liikmesriigid, nõukogu, komisjon ja Euroopa välisteenistus niivõrd, kui nad annavad lube riiklike teenuste kasutajatele. 2.Liidu ametid ja organid võivad saada programmiosaliseks niivõrd, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja vastavalt asjaomase ameti ning selle üle järelevalvet tegeva liidu institutsiooni vahelises halduskokkuleppes sätestatud üksikasjalikele reeglitele. 3.Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad saada programmiosaliseks kooskõlas artikliga 36. 4.Iga programmiosaline määrab turvalise ühenduvuse jaoks ühe pädeva asutuse. See nõue loetakse programmiosaliste poolt täidetuks juhul, kui nad vastavad järgmistele kriteeriumidele:

(a)nad on samal ajal määruse (EL) 2021/696 artiklis 68 osutatud GOVSATCOMi osalised; ning (b)nad on määranud pädeva asutuse vastavalt määruse (EL) 2021/696 artikli 68 lõikele 4. 5.Turvalise ühenduvuse jaoks pädev asutus, kellele on osutatud lõikes 4, tagab järgmise: (a)teenuseid kasutatakse vastavalt kohaldatavatele turvanõuetele; (b)riiklike teenuste juurdepääsuõigused määratakse kindlaks ja neid hallatakse; (c)riiklike teenuste kasutamiseks vajalikke kasutajaseadmeid ning nendega seotud elektroonilise side ühendusi ja teavet kasutatakse ja hallatakse vastavalt kohaldatavatele turvanõuetele; (d)luuakse keskne kontaktpunkt, kes aitab vajaduse korral teavitada turvariskidest ja -ohtudest, eelkõige avastada võimalikke kahjulikke elektromagnetilisi häireid, mis mõjutavad programmi raames osutatavaid teenuseid. Artikkel 10 Riiklike teenuste kasutajad 1.Riiklike teenuste kasutamise loa võivad saada järgmised üksused: (a)liidu või liikmesriigi avaliku sektori asutus või organ, kes on volitatud teostama avalikku võimu; (b)füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb käesoleva lõike punktis a osutatud üksuse nimel ja tema kontrolli all. 2.Lõikes 1 osutatud riiklike teenuste kasutajad peavad saama nõuetekohase loa riiklike teenuste kasutamiseks mõnelt artiklis 9 osutatud programmiosaliselt ning järgima artikli 27 lõikes 2 osutatud üldiseid turvanõudeid. III peatükk Osalemine rahastamises ja eelarvemehhanismid Artikkel 11 Eelarve 1.Rahastamispakett programmi rakendamiseks ja sellega seonduvate riskide katmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2027 on 1,600 miljardit eurot jooksevhindades. 2021.–2027. aasta mitmeaastasest finantsraamistikust pärineva summa soovituslik jaotus on järgmine:

–950 miljonit rubriigist 1; –500 miljonit rubriigist 5; –150 miljonit rubriigist 6. 2.Programmi rahastatakse täiendavalt programmi „Euroopa horisont“, liidu kosmoseprogrammi ning naabruspiirkonna, arengu ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames rakendatavatest vahenditest esialgses maksimumsummas vastavalt 0,430 miljardit eurot, 0,220 miljardit eurot ja 0,150 miljardit eurot. Need summad eraldatakse kooskõlas määrusega (EL) nr 2021/695, määrusega (EL) nr 2021/696 ja määrusega (EL) nr 2021/947. 3.Lõikes 1 osutatud summast võidakse rahastada kogu tegevust, mis on vajalik artiklis 3 osutatud eesmärkide täitmiseks. Need kulutused võivad muu hulgas hõlmata järgmist: (a)uuringud ja ekspertide kohtumised, eelkõige seoses ajalistest ja kulupiirangutest kinnipidamisega; (b)teabelevitus- ja kommunikatsioonimeetmed, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamine, kui need on otseselt seotud käesoleva määruse eesmärkidega, eelkõige selleks, et luua koostoimet muu liidu poliitikaga; (c)infotehnoloogiavõrgud, mille funktsioon on teabe töötlemine või vahetamine, ja komisjoni rakendatavad halduskorraldusmeetmed, sealhulgas komisjoni poolt julgeoleku valdkonnas rakendatavad meetmed; (d)programmi rakendamiseks antav tehniline ja haldusabi, nagu ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistoimingud, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks antav abi. 4.Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel võetavate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastaste osamaksetena mitmele aastale. Artikkel 12 Kumulatiivne ja alternatiivne rahastamine Programmi alusel toetust saanud meede võib saada toetust ka mõnest muust liidu programmist, sealhulgas eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Liidu asjaomase programmi reegleid kohaldatakse vastavalt selle toetuseosa suhtes, mis meetmele on antud. Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas dokumentidega, milles on sätestatud toetuse tingimused. Artikkel 13 Programmile antavad toetused 1.Programm võib saada täiendavat rahalist toetust või mitterahalist toetust järgmistelt üksustelt: (a)liidu asutused ja organid; (b)liikmesriigid; (c)programmis osalevad kolmandad riigid; (d)Euroopa Kosmoseagentuur (edaspidi „ESA“) või muud rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt asjakohastele kokkulepetele.

2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud täiendavat rahalist toetust ja artikli 8 lõike 4 kohaseid tulusid käsitatakse sihtotstarbelise välistuluna kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 21 lõikega 5. Artikkel 14 Liidu rahastuse rakendamine ja vormid 1.Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud asutustega. 2.Programmi raames võidakse vahendeid eraldada kõigis finantsmäärusega kehtestatud vormides, eelkõige toetuste ja auhindadena ning hankemenetluse teel. Rahastamine võib toimuda ka segarahastamistoimingute rahastamisvahendite kaudu. IV peatükk Programmi rakendamine Artikkel 15 Rakendamismudel 1.Käesoleva määruse artiklis 4 kirjeldatud tegevust rakendatakse lepingutega, mis sõlmitakse kooskõlas finantsmäärusega ja vastavalt käesoleva määruse artikli 17 kohastele hangete suhtes kohaldatavatele põhimõtetele. 2.Selle rakendamisega seotud rollid, vastutus ja rahastamiskava ning liidu ja töövõtja vaheline riskijaotus määratakse kindlaks lepingutega, mis võidakse sõlmida kontsessioonilepingu, asjade, teenuste või ehitustööde hankelepingu või segalepingu vormis, võttes arvesse artikli 16 kohast omandirežiimi ja III peatüki kohast programmi rahastamist. 3.Käesolevas artiklis osutatud hankelepingud sõlmitakse eelarve otsese ja kaudse täitmise raames ning nende vorm võib olla finantsmääruse artikli 165 lõikes 1 osutatud institutsioonidevaheline hange komisjoni ja ameti vahel, mille puhul komisjon täidab avaliku sektori juhtiva hankija rolli. 4.Juhul kui lõikes 2 osutatud hankemenetlus kujutab enesest kontsessioonilepingut ja kui kõnealuse menetluse tulemusena ei õnnestu kontsessioonilepingut sõlmida, korraldab komisjon hanke ümber ja sõlmib kas asjade, teenuste või ehitustööde hankelepingu vastavalt sellele, mis on programmi optimaalse rakendamise seisukohast sobilik. 5.Vajaduse korral võidakse käesolevas artiklis osutatud lepingute sõlmimiseks korraldada hankemenetlus finantsmääruse artikli 165 lõike 2 kohaselt ka ühishankena liikmesriikidega. 6.Käesolevas artiklis osutatud lepingud sisaldavad asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida olukorda, kus töövõtja saab ülemäärast hüvitist, konkurentsimoonutusi, huvide konflikte, põhjendamatut diskrimineerimist ja mis tahes muid varjatud kaudseid eeliseid. Kooskõlas artikli 7 lõikega 4 sisaldavad need sätteid töövõtja poolt pakutavate kommertsteenuste hindamis- ja heakskiitmismenetluse kohta, et tagada liidu oluliste huvide ja programmi eesmärkide kaitse. 7.Käesolevas artiklis osutatud lepingud sisaldavad sätteid artiklis 5 osutanud taristu orbiidile saatmisest tingitud CO2 heite kompensatsioonisüsteemi loomise kohta. Artikkel 16 Omandiõigus ja varade kasutamine 1.Kõik artiklis 5 nimetatud materiaalsed ja immateriaalsed varad, mis moodustavad osa riiklikust taristust, kuuluvad liidule. Sel eesmärgil tagab komisjon, et lepingud ja muud kokkulepped, mis on seotud tegevusega, mille tulemus võib olla sellise vara loomine või arendamine, sisaldavad sätteid, millega tagatakse liidu omandiõigus asjaomasele varale. Ennekõike tagab komisjon, et liidule kuuluvad järgmised õigused:

(a)õigus kasutada sagedusi, mida on vaja programmi genereeritud signaalide edastamiseks kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning asjaomaste litsentsilepingutega, samuti liikmesriikide reserveeritud sagedusi, mis jäävad nende omandisse; (b)õigus seada riiklike teenuste osutamine pingereas kommertsteenuste osutamisest ettepoole, lähtudes artiklis 15 osutatud lepingutega kehtestatud tingimustest ja võttes arvesse riiklike teenuste kasutajaid, kellele on osutatud artikli 10 lõikes 1. 2.Erandina lõikest 1 püüab komisjon sõlmida kolmandate riikidega lepinguid või muid kokkuleppeid järgmise kohta: (a)olemasolevad omandiõigused programmi taristusse kuuluvate materiaalsetele ja immateriaalsetele varadele; (b)programmi rakendamiseks vajalike materiaalsete ja immateriaalsete varade omandiõiguse või litsentsi omandamine. 3.Juhul kui lõigetes 1 ja 2 osutatud vara koosneb intellektuaalomandi õigustest, teostab komisjon neid õigusi võimalikult tõhusalt, võttes arvesse järgmist: (a)vajadust varasid kaitsta ja väärtustada; (b)kõikide asjaomaste sidusrühmade õigustatud huve; (c)vajadust tagada konkurentsivõimelised ja hästi toimivad turud ja töötada välja uut tehnoloogiat; (d)vajadust programmi pakutavate teenuste järjepidevuse järele. 4.Komisjon tagab eelkõige, et asjakohased lepingud ja muud kokkulepped sisaldavad võimalust anda kõnealused intellektuaalomandiõigused üle kolmandatele isikutele või anda nende õigustega seotud litsentsid kolmandatele isikutele, sealhulgas intellektuaalomandi loojale, ning et sellised kolmandad isikud võivad neid õigusi vabalt kasutada, kui seda on vaja nende käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks. Artikkel 17 Hanke üldpõhimõtted 1.Programmi raames toimuvad hanked korraldatakse vastavalt hankemenetluste eeskirjadele, mis on sätestatud finantsmääruses. 2.Programmi rakendamiseks lähtub avaliku sektori hankija hankemenetluses lisaks finantsmääruses sätestatud põhimõtetele järgmistest põhimõtetest: (a)soodustada kõikides liikmesriikides kõikjal liidus ja kogu tarneahela ulatuses ettevõtjate, eelkõige idufirmade, uute turuletulijate ning VKEde võimalikult ulatuslikku ja avatud osalust, sealhulgas pakkujate sõlmitavate allhankelepingute puhul; (b)tagada hankemenetluse kestel tõhus konkurents, võttes samal ajal arvesse tehnoloogilise sõltumatuse ja teenuste järjepidevuse eesmärki; (c)järgida põhimõtet tagada avatud juurdepääs ja konkurents, pakkudes hankemenetluses selget ja õigeaegset teavet, esitada selgelt kohaldatavate hankelepingute sõlmimise kord ja -menetlused ning valiku- ja hindamiskriteeriume käsitlev ja muu asjaomane teave, andes võrdsed võimalused kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele; (d)kaitsta liidu ja tema liikmesriikide julgeoleku- ja avalikke huve, sealhulgas suurendades liidu autonoomsust, eelkõige tehnoloogia seisukohast; (e)järgida programmi põhitaristu turvanõudeid ning aidata kaitsta liidu ja tema liikmesriikide olulisi julgeolekuhuve;

(f)kasutada erandina finantsmääruse artiklist 167 mitut tarneallikat, kui see on asjakohane, et tagada parem üldine kontroll programmi kõikide komponentide, nende kulude ja ajakava üle; (g)edendada teenuse järjepidevust ja usaldusväärsust; (h)täita keskkonnakriteeriume; (i)tagada kõikide jaoks võrdsed võimalused, lõimida sooline võrdõiguslikkus ja sooline mõõde kõigisse valdkondadesse ning seada eesmärgiks tegeleda soolise tasakaalustamatuse küsimusega. Erilist tähelepanu tuleb pöörata soolisele tasakaalule hindamiskomisjonides. Artikkel 18 Alltöövõtt 1.Uute turuletulijate, VKEde ja idufirmade julgustamiseks, nende piiriülese osalemise soodustamiseks ning võimalikult laia geograafilise katvuse tagamiseks, kaitstes samal ajal liidu autonoomsust, nõuab hankija, et pakkuja sõlmiks lepingu mis tahes osa suhtes sobival tasandil korraldatava võistleva pakkumismenetluse alusel allhankelepingu ettevõtjaga, kes ei ole pakkuja kontserni sidusettevõtja. 2.Pakkuja põhjendab kõiki lõike 1 kohasest nõudest tehtud erandeid. Artikkel 19 Rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimused liidu toimivate süsteemide turvalisuse, terviklikkuse ja kerksuse säilitamiseks Lepingute sõlmimise menetluste puhul, mis toimuvad programmi rakendamiseks, kohaldatakse rahastamiskõlblikkus- ja osalemistingimusi, kui see on asjakohane liidu toimivate süsteemide turvalisuse, terviklikkuse ja vastupidavuse säilitamiseks, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/696 artiklis 24, võttes arvesse eesmärki edendada liidu strateegilist autonoomiat, eelkõige mis puudutab tehnoloogiat peamiste tehnoloogiavaldkondade ja väärtusahelate lõikes, säilitades samal ajal majanduse avatuse. Artikkel 20 Liidu finantshuvide kaitse Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel või muu õigusakti alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile, Euroopa Prokuratuurile ja kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma vastavate volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013. V peatükk Programmi juhtimine Artikkel 21 Juhtimispõhimõtted Programmi juhtimine tugineb järgmistele põhimõtetele:

(a)ülesannete ja vastutuse selge jaotus programmi rakendamisega tegelevate üksuste vahel; (b)vajadust mööda juhtimisstruktuuri asjakohasus programmi iga meetme konkreetsete vajaduste suhtes; (c)range kontroll programmi üle, sealhulgas kulude, ajakava ja tulemuslikkuse range järgimine kõigi üksuste poolt oma rolli ja ülesannete piires ning kooskõlas käesoleva määrusega; (d)läbipaistev ja kulutõhus haldamine; (e)teenuste järjepidevus ja taristu vajalik järjepidevus, sealhulgas kaitse sellega seonduvate ohtude eest; (f)programmi pakutavate andmete, teabe ja teenuste kasutajate vajaduste ning teaduse ja tehnoloogia seonduva arengu süsteemne ja struktureeritud arvessevõtmine; (g)pidev püüe riske ohjata ja leevendada. Artikkel 22 Liikmesriikide roll 1.Liikmesriigid annavad oma panuse, tehes kättesaadavaks oma tehnilise pädevuse, oskusteabe ja abi, eriti ohutuse ja julgeoleku valdkonnas, või kui see on asjakohane ja võimalik, andes liidu käsutusse oma valduses või territooriumil asuvad andmed, teabe, teenused ja taristu. 2.Kui see on asjakohane, tagavad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 kohaste riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning programmi sidususe ja vastastikuse täiendavuse. 3.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada programmi tõrgeteta toimimine, sealhulgas aidates kohasel tasandil tagada programmi jaoks vajalikud sagedused ja neid kaitsta. 4.Liikmesriigid ja komisjon võivad teha koostööd, et laiendada programmi pakutavate andmete, teabe ja teenuste kasutuselevõttu. 5.Julgeoleku valdkonnas täidavad liikmesriigid määruse (EL) 2021/696 artiklis 42 osutatud ülesandeid. 6.Liikmesriigid esitavad oma operatiivsed vajadused riiklike teenuste jaoks. Artikkel 23 Komisjoni roll 1.Komisjon kannab üldist vastutust programmi rakendamise eest, muu hulgas julgeoleku valdkonnas, ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi riikliku julgeoleku valdkonnas. Komisjon määrab kooskõlas käesoleva määrusega ja vastavalt kasutajanõuetele kindlaks programmi prioriteedid ja arengusuunad ning jälgib selle rakendamist, ilma et see mõjutaks muud liidu poliitikat. 2.Komisjon tagab ülesannete ja vastutuse selge jaotuse programmis osalevate üksuste vahel ja koordineerib nende üksuste tegevust. Komisjon tagab ka, et kõik programmi rakendamisega seotud volitatud üksused kaitsevad liidu huve, tagavad liidu rahaliste vahendite usaldusväärse haldamise ning järgivad finantsmäärust ja käesolevat määrust. 3.Komisjon tegeleb artiklis 15 osutatud lepingute sõlmimiseks hangete korraldamise, pakkumuste hindamise ja lepingute sõlmimisega vastavalt finantsmäärusele.

4.Komisjon võib eelarve kaudse täitmise raames anda programmiga seotud ülesanded ametile ja ESA-le, lähtudes nende ülesannetest ja kohustustest, mis on sätestatud artiklites 24 ja 25. Selleks et hõlbustada artikli 3 kohaste eesmärkide saavutamist ja soodustada asjaomase kolme üksuse võimalikult tulemuslikku koostööd, võib komisjon sõlmida mõlema üksusega rahalist toetust käsitleva lepingu. 5.Ilma et see piiraks artikli 1