(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud vajadust kriisiks valmisoleku kavade järele tervishoiusektoris, mis hõlmavad eelkõige täiustatud ostustrateegiaid, mitmekesiseid tarneahelaid ja oluliste varude strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Slovakkiat kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata raskustest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise ja taristute erinevuse tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Slovakkias suurenevad, eelkõige ühelt poolt pealinna ja Lääne-Slovakkia ning teiselt poolt Ida- ja Kagu-Slovakkia vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)18. mail 2020 esitas Slovakkia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

(12)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Slovakkial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi struktuurse eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes aga arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Slovakkia puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud.

(13)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,3 %st SKPst 2019. aastal 8,4 %ni SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb see 2021. aastal 4,9 %ni SKPst, 2022. aastal 3,7 %ni SKPst ja jõuab 2023. aastaks 2,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 61,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(14)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Slovakkia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,6 % SKPst. Meetmed hõlmavad töötajate töötasu hüvitamist, toetuste andmist füüsilisest isikust ettevõtjatele, haigus- ja hooldushüvitisi ning COVID-19 pandeemiaga seotud meditsiinitarvete ostmist. Lisaks on Slovakkia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on nende meetmete maht 3 % SKPst. Nende meetmete hulgas on tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, kui tulu vähenes üle 40 % (1,4 % SKPst) ja laenutagatised (1,6 % SKPst). Üldiselt on Slovakkia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Kui need meetmed täielikult rakendatakse ja kui seejärel suunatakse eelarvepoliitika ümber keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, juhul kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab see tagada keskpikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.

(15)Kui poliitikat ei muudeta, on Slovakkia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,5 % SKPst ja 2021. aastal –4,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 %.

(16)Kuna Slovakkia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(17)Pärast COVID-19 puhangut on Slovakkia võtnud kiireid ja enneolematuid meetmeid viiruse edasise leviku peatamiseks ja ennetamiseks. Pärast esimese juhtumi registreerimist 6. märtsil 2020 kuulutati alates 12. märtsist 2020 välja erakorraline seisukord ning kehtestati ranged sotsiaalse distantseerumise, karantiini- ja sanitaareeskirjad ning reisipiirangud. Kauplused ja tootmine peamistes majandussektorites suleti mitmeks nädalaks, kuni valitsus hakkas alates 2020. aasta aprilli lõpust järk-järgult piiranguid kaotama. Selle tulemusena prognoositakse Slovakkia majanduse sügavat langust 2020. aastal, kuna kannatavad nii eratarbimine, investeeringud kui ka kaubandus. Prognooside kohaselt on 2020. aasta majanduslangus 6,7 % ja töötuse määr kasvab 2020. aastal eeldatavalt 8,8 %ni, võrreldes 5,8 %ga 2019. aastal. Slovakkia on kriisi negatiivse mõju leevendamiseks võtnud mitmeid meetmepakette, sealhulgas eraldanud kasutamata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid 1,2 miljardi euro ulatuses. Meetmed hõlmavad lühendatud tööajaga töötamise kavasid koos töötasu hüvitamisega, töötajate sissetuleku toetamist haigus- ja hooldushüvitiste kaudu ning toetuste andmist füüsilisest isikust ettevõtjatele, et hüvitada nende saamata jäänud tulu. Täiendavad meetmed ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse toetamiseks hõlmavad pangalaene, maksustamise ja sotsiaalkindlustusmaksete edasilükkamist, samuti pangatagatiste andmist ja soodsaid intressiskeeme. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) laenukava, mille esialgne maht oli 38 miljonit eurot, suurendati 330 miljoni euro võrra liidu kasutamata vahenditest ja 500 miljoni euro suuruse riikliku kava võrra. Muud meetmed hõlmavad maksuauditite ja maksude ettemaksetega seotud kohustuste katkestamist ning äriühingute ja üksikisikute üürimaksete edasilükkamist.

(18)COVID-19 pandeemia on suurendanud tervishoiusüsteemi struktuursete probleemide lahendamise tähtsust Slovakkias. Vaja on täiendavaid investeeringuid, et suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, leevendada tervishoiutöötajate nappust ning tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga. Koos püüdlustega tagada tulevikus piisav tervishoiutöötajate pakkumine, võiks tulemuslik poliitika vähendada geograafilisi erinevusi arstide kättesaadavuses ja tagada ravi kättesaadavuse kogu elanikkonnale. Haiglate võrgustiku ajakohastamine ja riiklike haiglate struktuurse alarahastamisega tegelemine on tervishoiuteenuste kvaliteedi ja kulutõhususe parandamise juures esmatähtsad. Esmatasandi arstiabi osutamist tuleb tõhustada, et vähendada survet haiglatele ja parandada krooniliste haiguste ohjamist, koos parema koordineerimisega eri ravitasemete ja -liikide vahel. Eriti murettekitav on ebapiisav juurdepääs kvaliteetsele ja taskukohasele pikaajalisele hooldusele, mille põhjuseks on kogukonnapõhiste ja koduhooldusteenuste üldine alarahastamine, killustatud juhtimine ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste süsteemse koordineerimise puudumine.

(19)COVID-19 kriis on toonud esile Slovakkia varasemad sotsiaalsed probleemid. See on tekitanud pakilise vajaduse tagada töötajatele piisav sissetuleku asendamine tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. Selleks et leevendada kriisi mõju tööhõivele, on käivitatud lühendatud tööajaga töötamise kavad, mida rahastatakse liidu vahenditest. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,8 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,1 %ni. Vaatamata mõningasele lõdvenemisele 2018. aastal iseloomustavad Slovakkia töötushüvitiste süsteemi ranged abikõlblikkuse nõuded, hüvitiste suhteliselt lühike kestus (üldjuhul kuus kuud, mida kriisi ajal veidi pikendatakse) ja madalad asendusmäärad hüvitise saajate jaoks. Mõned rühmad on kriisi suhtes eriti haavatavad ning neil võib olla piiratud juurdepääs sotsiaalkaitse- ja hooldusteenustele, sealhulgas marginaliseerunud roma kogukonnad, kellel sageli puudub juurdepääs ka põhiteenustele, eakad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad.

(20)Kriis on suurendanud vajadust arendada elanikkonna, sealhulgas õpetajate digioskusi ning levitada lairibaühendust, kuna paljudel õpilastel puudub endiselt internetiühendus või muud eeltingimused kodus õppimiseks, eelkõige marginaliseerunud roma kogukondades. Probleemid, mis on seotud võrdse juurdepääsuga kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, püsivad, kuna õpilaste põhioskuste taset ja üldisi õpitulemusi mõjutab tugevalt nende sotsiaal-majanduslik taust. Koolide ja piirkondade vahel on suured tulemuslikkuse erinevused, mis ilmnevad ka haridussüsteemist varakult lahkunud noorte kõrges osakaalus, eelkõige Ida-Slovakkias. Õpetaja elukutse atraktiivsus ja nende põhikoolituse kvaliteet on endiselt madal. Lisaks on alushariduses ja lapsehoius osalevate laste, eelkõige alla kolmeaastaste laste määr ELis madalaim, millel on täiendav negatiivne mõju haridustulemustele.

(21)COVID-19 kriisist tulenevalt on Slovakkia jaoks saanud esmatähtsaks ettevõtetele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtt sihipäraste laenude ja tagatiste kaudu, keskendudes VKEdele. Seejuures kasutatakse ära uut paindlikkust, mida pakub ajutine riigiabi raamistik majanduse toetamiseks ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite ümberjaotamiseks. Piisavad riskitagatised koos madalate intressimäärade ja pikkade tähtaegadega aitavad tagada, et vahendajad annavad kiirelt laene ja ettevõtted võtavad need kiirelt kasutusele. Nende meetmete kavandamise ja rakendamise protsessis tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine võib aidata veelgi leevendada VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate lühiajalisi likviidsusprobleeme. Maksudest kõrvalehoidumise tõkestamine ja maksukuulekuse parandamine on Slovakkia jaoks keskpikas perspektiivis jätkuvalt esmatähtsad vahendid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ja võrdsete võimaluste edendamisel, et võimaldada majanduse elavdamist. Selleks et tagada VKEde jaoks elujõuline rahavoogude tasakaal, on tähtis, et kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja ettevõtetele antaks korraldus kiirendada arvete maksmist tarnijatele.

(22)Soodsa ettevõtluskeskkonna edendamine ja avalike teenuste kvaliteedi parandamine on majanduse elavdamise ja toetavama investeerimiskliima loomise juures otsustava tähtsusega. Sissenõudmismeetmete tulemuslikkuse tagamiseks on oluline vähendada tarbetut halduskoormust ja lihtsustada menetlusi, sealhulgas ettevõtete ühtsete kontaktpunktide tulemusliku kasutamise kaudu. Slovakkia avaliku sektori asutuste ja avaliku halduse üldine tulemuslikkus on endiselt madal. Seda saab parandada digitaristu edasise arendamise, parema koordineerimise ja kavandamise ning tarkvara arendamise abil. Edasiste reformide eesmärk võiks olla parandada poliitikakujundamise koordineerimist, õigusaktide koostamist ning tagada avaliku teenistuse ja personalijuhtimise kõrge tulemuslikkus. Majanduse vastupanuvõime tugevdamiseks peaks Slovakkia suurendama ettevõtete, eelkõige VKEde innovatsioonisuutlikkust, võideldes teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi killustunud juhtimise vastu. Parem koostöö ettevõtjate, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahel toetaks teadmiste ja oskuste jagamist ning aitaks ettevõtetel uuendusi teha ja uut töö- ja tootmisvõimekust arendada.

(23)Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Selleks et vähem arenenud piirkonnad jõuaksid järele ning muutuksid teadmistepõhisemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tootlikumaks, on Slovakkias vaja rohkem strateegilisi investeeringuid, eelkõige selleks, et arendada taristut, sealhulgas digitaristut ja muid põhiteenuseid, ning parandada transpordivõrke. COVID-19 puhang on toonud esile digitaristu senised puudujäägid. Lairibaühenduse leviala laiendamine ja kiiruse suurendamine võimaldab võrdsemat ja paremat juurdepääsu internetile. Slovakkia haridussüsteemi ja tööturgu saaks arendada, kui elanikkond oleks paremini varustatud muutuva majanduse ja ühiskonna jaoks vajalike oskustega, mis hõlmavad elukestvat õpet, ettevõtjate ja hariduse tihedamat koostööd kõikidel tasanditel ning koolitus- ja ümberõppeprogrammide paremat sidumist tööturu praeguste ja tulevaste vajadustega.