ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 7.9.2010 
SEK(2010) 1017 lõplik 
  
KOMISJONI VASTUSED ERIARUANDELE  
„ÜLEEUROOPALISTE RAUDTEETRANSPORDITELGEDE TOIMIMISE 
PARANDAMINE: KAS ELi INVESTEERIN GUD RAUDTEEINFRASTRUKTUURI ON 
OLNUD MÕJUSAD?”  
ET 2   ET KOMISJONI VASTUSED ERIARUANDELE  
„ÜLEEUROOPALISTE RAUDTEETRANSPORDITELGEDE TOIMIMISE 
PARANDAMINE: KAS ELi INVESTEERIN GUD RAUDTEEINFRASTRUKTUURI ON 
OLNUD MÕJUSAD?”  
KOKKUVÕTE  
II., esimene taane. Komisjon nõustub, et esmatäht sate projektide kindlaksmääramisel ei ole 
lähtutud tegelike ja ennustatavate transpordivoo gude analüüsist. Tuleb aga arvesse võtta, et 
üksikprojektide ja terve võrgu uurin gutest ei ole veel tehtud lõplik ke järeldusi, mistõttu nende 
uuringute tulemusi ei saa esialgu kasutada. 
Komisjonile tundub, et põhilist e üleeuroopaliste raudteet elgede lõpliku kirjelduse 
väljatöötamine on väga keerulin e, kuna need teljed muutuvad pidevalt olenevalt rändest, 
kaubavoogudest ja geopoliitika suundumustest. Kuid ka komisjon on seisukohal, et 
peavõrgustik tuleb kindlaks määrata objektiivsete kriteeriumide alusel. Seega tuleb esmatähtsad projektid ka edaspidi kindl aks määrata nõukogu ja Euroopa Parlamendi 
poliitilisel kokkuleppel, tugi nedes senisest enam objek tiivsetele andmetele.  
II., teine taane. Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et positiivsetele muutustele aitasid 
kaasa TEN-T-poolse kaasrahastamise koondamine  piirialadele ja koordinaatorite töö. 
Komisjon nõustub järeldusega, et kitsaskohtade  kindlaksmääramiseks tuleb veel tööd teha, 
ning astub selleks konkreetseid samme. 
Komisjonile tundub, et projektide heakskiitmise menetlused on t öökindlad, eriti pärast nende 
põhjalikku ümberkorraldamist 2007.–2013. aasta pr ogrammiperioodiks. Edu saavutamisele 
aitas oluliselt kaasa asjaolu, et programmide  koostamisel hakati arvestama ühtekuuluvusfondi, 
võeti konkreetseid meetmeid projektide ettevalm istamise ja dokumenteerimise parandamiseks 
ning parandati nende suhtes  läbiviidavate komisjoni hindamiste kvaliteeti.  
II., kolmas taane. Komisjonil on hea meel TEN-T ja ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud 
projektide tulemustele antud posit iivse hinnangu üle. Ta tahaks  rõhutada, et nagu punktis 47 
märgib ka kontrollikoda, ei avalda kulude suur enemine mõju ELi eelarvele, kuna ELi rahaline 
panus projektis määratakse kindlaks projekti alguses.  
II., neljas taane. Komisjon nõustub kontrollikoj a järeldusega, et re isijateveoks mõeldud 
kiirrongiliinidel on tehtud mõõdetavaid edusa mme, ning kavatseb parandada olukorda ka 
segakasutuseks ning kaubave dudeks mõeldud tavaliinidel. 
III., esimene taane. Komisjonil juba on tihedad kontaktid liikmesriikide ja 
raudteeametkondadega ning ta jätkab nendega koostöö tege mist. Praegu sidusrühmadega 
TEN-T suuniste üle peetava arutelu käigus lo odab komisjon saada ideid selle kohta, kuidas 
oleks kõige parem kindlaks määrata need üleeur oopalised koridorid, mille järele on oluline 
nõudlus praegu või edaspidi. 
III., teine taane. Ka komisjon on seisukohal, et koordinaatorite roll on ülitähtis, ning nimetas 
8. juunil 2010 veel kolm koordinaator it. Nüüd on koordinaatoreid üheksa. 
ET 3   ET Komisjon nõustub järeldusega, et kitsaskohtade  kindlaksmääramiseks tuleb veel tööd teha, 
ning astub selleks täiendavaid samme. Eur oopa koordinaatorid on analüüsinud nende 
vastutusel olevate esmatähtsate projektide ki tsaskohti. Komisjon on ki tsaskohtadest esitanud 
ülevaate ka oma aastaaruannetes.  
III., kolmas taane. Komisjonile tundub, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonna 2007.–2013. aasta 
programmiperioodi projektide heakskiitmise menetlused on töökindlad. Komisjoni eesmärk on neid veelgi parandada ning ta on projektide ettevalmistamise parandamiseks ette näinud 
märkimisväärseid vahendeid. 
Komisjon tervitab kontrollikoja tä helepanekut, et TEN-T valikumenetlusi on parandatud, ning 
nõustub järeldusega, et TEN-T me netluste kulude ja tu lude analüüse saab v eelgi paremini ära 
kasutada. TEN-T täitevasutus teebki selle ni mel tööd, kuid kuna TEN-T rahastab projektidest 
vaid väikest osa võrreldes liikmesriikidega, on lo omulik, et kulutuste ja nende tulemuslikkuse 
hindamine on liikmesriikide ülesanne, eriti pidades silmas, et andmed ja analüüside aluseks olevad eeldused pärinevad neilt. 
III., neljas taane. Ka komisjon on seisukohal, et kogemuste vahetamine projektide elluviijate 
vahel on oluline. TEN-T täitevasutus aitab se llele kaasa, korraldades oma tavapärastel 
aruteluseminaridel eeskätt raudt eesektorit käsitlevat mõttevahetust hea tava praeguste ja 
tulevaste kasutajatega ning teabevah etust projekti lä biviijate vahel. 
III., viies taane. „Pra ktiliste piirangute” leevendamise ks on komisjon välja töötanud 
koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse ning kavats eb tööd selles valdkonnas jätkata. Nimetatud 
probleemidele pööravad erilist tähe lepanu ka Euroopa koordinaatorid. 
SISSEJUHATUS
 
11., joonealune märkus 6. Arvnäitajad, mida komis jon esitab dokumentides investeeringute 
kohta, põhinevad liikmesriikide esitatud andmet el. Komisjon tunnistab, et finantsandmete 
kvaliteet võiks olla parem, kuid kinnitab, et on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, mille 
tulemusel on tema 2010. aasta juuni aruandes esitatud andmete kvaliteet palju parem kui 
varasemates aruannetes.  
14. Komisjon rõhutab, et enne 2007. aastat võe ti kõik ühtekuuluvusfondist toetatavad 
projektid vastu üksikotsusega vastavalt eel arves eraldatud vahenditele. Esmatähtsate 
projektide õiguslik alus kehtib  alles alates 2004. aastast.  
TÄHELEPANEKUD  
22. Kontrollikoja väidet, et es matähtsad projektid ei vasta üleeuroopaliste raudteetelgede 
lõplikele kirjeldustele, mõistab komisjon selliselt,  et vaja on saavutada üldine kokkulepe selle 
kohta, missugused raudteeteljed on põhiteljed, ning eesmärgiks tuleb seada, et need teljed 
püsiksid võimalikult muutumatuna.  
Komisjonile tundub, et põhiliste üleeuroopaliste raudteetelgede kirjeldamine on tõenäoliselt 
väga keeruline, kuna need teljed muutuvad pi devalt olenevalt rändest, kaubavoogudest ja 
geopoliitika suundumustest. Kuid ka komisjon on seisukohal, et peavõrgustik tuleb kindlaks määrata objektiivsete kriteeriumide alusel. Seet õttu tuleb esmatähtsad projektid ka edaspidi 
kindlaks määrata nõukogu ja Euroopa Parlamendi poliitilisel kokkuleppel, tuginedes senisest 
enam objektiivsetele andmetele.  
ET 4   ET 22,. kolmas taane. Komisjon möönab, et ühendused  teatavate tähtsate sadamatega ei kuulu 
esmatähtsate projektide hulka, ku id osutab sellele, et paljud niisugused ühendused kuuluvad. 
TEN-T läbivaatamise käigus esitas komis jon 4. mail 2010 töödokumendi TEN-T tulevase 
võrgustiku kindlaksmääramise meetoditega. See peak s aitama vältida kont rollikoja kirjeldatud 
olukorra kordumist. 
4. selgitus 
Komisjon möönab, et Euroopa raud teeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) koridorid ei kattu 
täielikult esmatähtsate projektidega. Infrastruk tuur ja veerem peavad vastama teatavatele 
ERTMSi nõuetele. TEN-T läbivaatamise eesmärk  on nimetatud probleem lahendada. Selleks 
kaalutakse võimalust arvata ERTMSi kor idorid esmatähtsate projektide hulka. 
Komisjonile teadaolevalt esitavad Poola ametiasutused 2010. aasta lõpul taotluse 
kaasrahastada Varssavist Gdyniani ulatuva Poola põhja-lõunasuunalist telge 386 miljoni 
euroga, kusjuures taotlusega on hõlmatud ka ERTMS.  
23. Komisjon nõustub seisukohaga, et nimetatud esmatähtsate projektide rakendusala tuleb 
läbi vaadata. Seda tehakse TEN-T läbivaatamise käigus. 
24. Komisjon nõustub, et esmatähtsate projektide kindlaksmääramisel ei ole lähtutud tegelike 
ja ennustatavate transpordivoogude analüüsist. Tuleb aga arvesse võtta, et üksikprojektide ja 
terve võrgu uuringutest ei ole veel tehtud lõ plikke järeldusi, mistõttu nende uuringute 
tulemusi ei saa esialgu kasutada. 
Kontrollikoda kinnitab ka ise, et komisjon tu nnistab vajadust vaadata TEN-T poliitika läbi. 
See läbivaatamine on praegu käimas ja selle käigus uuritakse TEN-T  tulevase võrgustiku 
kindlaksmääramise meetodeid. 
29. Komisjon on seisukohal, et ELi poolse ra hastamisega on kaasnenud väga suur mõju 
kõikidele kontrollikoja poolt auditis käsitletud TEN-T lõikude le. Muu hulgas on parandatud 
projektide esialgset kava ja vä hendatud nendega seotud riske.  
30. Komisjon on seisukohal, et ne is riikides, kus ühtekuuluvus fond projekte rahastab, ei 
viidaks paljusid raudtee projekte, sealhulgas piiriüleseid lõ ike hõlmavaid projekte üldse ellu, 
kui neid ei kaasrahastaks EL ühtekuuluvusfondi või ERFi kaudu. Sellised projektid aitavad 
parandada juurdepääsetavust ja  tõhusust kõikide kasutajate jaoks. Kehtivate tingimuste 
kohaselt tuleb eelistada tehn iliselt ja majanduslikult küps eid projekte, mida saab 
programmiperioodi jooksul elu viia. Vastasel juhul ei olek s fondist abisaajate jaoks kasu. 
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 39 esita tud suurprojektide määratlust on muudetud 
selliselt, et liikmesriikidel oleks lihtsam  esitada suuri piiriü leseid projekte.  
33. Komisjon nõustub järeldusega, et kitsaskohta de kindlaksmääramiseks tuleb veel tööd teha, 
ning astub selleks täiendavaid samme. Eur oopa koordinaatorid on analüüsinud nende 
vastutusel olevate esmatähtsate projektide ki tsaskohti. Komisjon on ki tsaskohtadest esitanud 
ülevaate ka oma aastaaruannetes.  
34. Komisjon on täiustanud ERFi ja ühte kuuluvusfondi 2007.–2013. aasta suurprojektide 
raames kaasrahastavate projek tide heakskiidumenetlusi. Eelarv elistel põhjustel kiideti 2000.–
2006. aastal ühtekuuluvusfondi kaas rahastatavad suurprojektid  sageli heaks lõikhaaval. 
ET 5   ET Seetõttu ei tarvitse üksiklõikude ettevalm istamise kvaliteet kajastada terve telje 
ettevalmistamise ja arendamise kvaliteeti. 
35. Komisjoni asjaomaste talituste omavahe lised nõupidamised (nn talitustevahelised 
konsultatsioonid) on kogu aeg olnud hindamise ja heakskiitmise protsessi tähtsaim osa.  
2007.–2013. aasa programmiperioodil on komisjon tei nud JASPERSi algatuse, mille raames 
osutatakse uutele liikmesriikidele tehnilist abi,  aidates projektide kvaliteeti parandada juba 
nende algetapis. Suurprojektide hindamiseks vajalike tehniliste nõuannete saamiseks on ta 
sõlminud ka lepingu välisekspertidega. 
Liikmesriikidega koostöös hallatav ate projektide puhul vastutab proj ekti teostaja se lle eest, et 
projekti tehniline kirjeldus oleks piisav. Raudtee infrastruktuuri tehnilist taset aitab märkimisväärselt parandada tehniliste kirjelduste vastuvõtmine (vt I lisa). Eelarvelistel kaalutlustel kiideti Madridi-Levante projek t heaks järk-järgult osade kaupa ja mitte 
ühekorraga, kuna tegemist on 940 kilomeetri pi kkuse kiirraudteevõrgus tikuga. Selle projekti 
kohta küsiti ka Euroopa Investeerimispanga arva must ja tema soovitusi võetakse järk-järgult 
arvesse. Euroopa Investeerimispank peab kõneal use projekti rahastamist põhjendatuks ja 
annab sellele suuri laene lisak s ühtekuuluvusfondi toetusele. 
Komisjon ei nõustu järeldusega, et kulud suur enesid põhjustel, millele oli osutanud Euroopa 
Investeerimispank, ning on seis ukohal, et seda põhjustasid punktis 46 osutatud asjaolud. 
37., esimene taane. Komisjon rõhutab, et TEN-T projektide valikumenetlu stes kuulub keskne 
koht välisekspertidele. Kaasatud on ka välis vaatleja, kes pakub TEN-T täitevasutusele 
igakülgset tagasisidet vä lishindamise käigu kohta. 
38. Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepaneku t, et TEN-T valikumenetlusi on parandatud, 
ning nõustub järeldusega, et TEN-T menetlust e kulude ja tulude analüüse saab veelgi 
paremini ära kasutada. TEN-T täitevasutus kavatseb  seni tehtud töö alusel kasutada tulude ja 
kulude analüüse järjekindlamalt. Projektide parema ks ettevalmistamiseks kavatseb ta tegeleda 
2010. aastal 3. prioriteedi pakkumiskutse raames valitud projektidega ning muu hulgas muuta 
tulude ja kulude analüüsi ka sutamise järjepidevaks. 
Kuna TEN-T rahastab projektidest vaid väikest osa võrreldes liikmesriikidega, on loomulik, et 
kulutuste ja nende tulemuslikkuse hindamine on liikmesriikide ülesanne, eriti pidades silmas, 
et andmed ja analüüside aluseks olevad eeldused pärinevalt neilt. 
Komisjon on endiselt veendunud, et kuna Euro opa raudteetranspordivoogude ühtne mudel 
annab uusi teadmisi, on selle väljatööta miseks tehtavad kulutused põhjendatud. 
44. Olukorra parandamise tegevuskava esita ti 8. juuni 2010. aasta vastastikuse mõistmise 
memorandumis, millele on alla kirjutanud kõik kolm EP3ga seotud liikmesriiki (Prantsusmaa, Hispaania ja Portugal). 
45. Komisjon rõhutab, et kulude suurenemine ei ole suurte infrastruktuuriprojektide puhul 
haruldane. 
46. Komisjon nõustub märkusega projektide põhjaliku ja üksik asjaliku ettevalmistamise 
kohta, kuid nagu kontrollikoda ise märgib eelmis es punktis, on kulude suurenemine pea kõigi 
vaadeldavate juhtumite puhul seotud ehituse käigus ilmnenud ettenägematute asjaoludega. 
ET 6   ET Madridi-Levante raudteelõigu ja ka mõne te ise kontrollikoja nimeta tud projekti kulud võisid 
suureneda paljudel põhjustel, millest mitmeid oli võimatu ette näha. Nii näiteks võisid Madridi-Levante raudteelõigu kallinemist põhj ustada Hispaania ehit usprojektidega seotud 
inflatsioon ning rasked geoloogilised tingimused.  
47–48. Komisjon on nagu kontrollikoda gi seisukohal, et projektid e kallinemine ei mõjutanud 
ELi eelarvet otseselt ning märgi b, et kontrollikoda ei ole osut anud ka kaudsetele mõjudele. 
Komisjon rõhutab, et 2007.–2013. aasta projektide TEN-T vahenditest rahastamise otsuste 
tegemise uue korra kohaselt tuleb abisaajail ja  projektide elluviijail esitada strateegiline 
tegevuskava, milles kirjeldatakse projekti elluvi imist, sealhulgas kavandamist, riskihalduse 
kava ja juhtimist. TEN-T täitevasutusel on ju ba valminud sellealased suunised ja ta aitab 
abisaajatel kogemusi vahetada. 
8. selgitus 
Varssavi-Gdynia lõigu II etapi rajamisel esines palju probl eeme, mis ei olene komisjoni 
heakskiidumenetlusest, nagu hankemenetluse ve nimine, probleemid ehitamiseks vajaliku maa 
ostmisel ning allhankijatega tekkinud vaid lused. Komisjon on korduvalt juhtinud tähelepanu 
kulude ületamisele Varssavi-Gdynia lõigu II etapi rajamisel ja Poola ametiasutused on 
lubanud esitada uue asjakohase ettepaneku. Komisj on teatab, et ta ei vaata muudatusi läbi 
enne, kui Poola ametiasutused esitavad horisont aalanalüüsi raudteesektori kulude suurenemise 
põhjuste ja olukorra lahendusvõimaluste kohta. 
54. Komisjon nõustub kontrollikoja seisukohaga, et üleeuroopalise ra udteetranspordi edu 
sõltub turge ja koostalitlusvõimet puud utavate seadusandlike meetmete ning 
kaasfinantseerimise poliitikameetmete sünergiast. 
11. selgitus 
Komisjon jälgib kujunenud olukorda tähelepane likult ERTMSi koridori A raames. Ta on 
vastu võtnud ERTMSi arengukava ning esit anud kaubaveokoridore käsitleva määruse 
ettepaneku, mille Euroopa Parlament ja nõukog u võtsid vastu 15. juunil 2010. Komisjon on 
ka nimetanud TEN-T koordinaatorid.  
12. selgitus 
Komisjonile on teada, et R ooma-Napoli ja Bologna-Firenze  suure läbilaskevõimega 
kiirliinidel ei sõida praegu kaubaronge. Kuid tänu nende suure läbilaskevõimega kiirliinide käikuandmisele on suurenenud kaubatranspordi läbilaskevõime tavaliinidel. Tuleb ka märkida, et enamiku ERFi toel rajatud raudt eelõikude eesmärk on parandada reisijate vedu, 
mitte aga kaubavedu.   
57. Komisjon möönab, et koostalitlusvõime parane b aeglaselt. Kiireks ühtlustamiseks ei saa 
aga midagi ette võtta, kuna raudteeinfrastrukt uur ja veerem on pika kasutuseaga ning 
investeerimiskulud peavad jääma realistlikuks. 
Kuid koostalitlusvõimelise infras truktuuri ja veeremi hulk suuren eb pidevalt ja liikmesriigid 
taotlevad komisjonilt vaid üks ikute erandite tegemist tehnilisi koosta litlusnõudeid 
käsitlevatesse rakendusõigusaktidesse. S ee annab tunnistust praeguste tehniliste 
koostalitlusnõuete edukast ra kendamisest. Eelduste kohaselt suudetakse nende rakendamine 
ET 7   ET TEN-T võrgustikus lõpule viia 2010. aastal. See aitab kaasa TEN-T ja ühtekuuluvusfondist 
rahastatavate projektide elluviimisele. 
Edasises töös pöörab komisjon erilist tähele panu niisuguste tehnilis te koostalitlusnõuete 
rakendamisele, mis annavad häid tulemusi lühi kese ja keskpika perioodi jooksul, näiteks 
signalisatsiooni ning kauba- ja reisijateveo te lemaatilistele rakendustele. Ta on loonud ka 
koridoride organisatsioonid, mille ülesanne on telghaaval välja selgitada ja kõrvaldada 
raudtee-kaubaveo konkurentsivõime t kahjustavad probleemid.  
VII lisa punktis 8 nimetatud meetmete kohta märg ib komisjon, et praegu arutatakse Euroopa 
tasandil järgmisi samme olukorra parandamiseks: 
1) direktiivi 2008/57 raames tehakse tööd riikide raudteel iikluse eeskirjade 
süstematiseerimiseks ning selgitatakse välj a omavahel kattuvad nõuded eesmärgiga vältida 
topeltkontrolle eriti piiridel; 
2) ERTMS koridoride raamistikus on loodud t öörühmad, kes uurivad ja selgitavad välja 
kõikidel piiridel tekkivaid  konkreetseid takistusi.  
60. Euroopa koridorid on teinud jõupingutusi sü steemsete piirangute mõju leevendamiseks. 
Nimetatud tööd laiendatakse veelgi, kui võeta kse vastu raudtee-kaubavedusid käsitlevate 
õigusaktide ettepanekud. 
Oluline samm selles valdkonnas on komisjoni 2008. aastal esitatud ettepanek võtta vastu 
määrus, milles nähakse ette kõikide kaubaveo koridoride struktuur. Eelnõuga tugevdatakse 
infrastruktuurihaldajate vahelist koostööd liikluskorralduse (käitamismeetmed) ja investeeringute (kitsaskohtade kõrvaldamine  ja tehniliste tingimuste ühtlustamine) 
valdkonnas. Ettepanek põhineb Rotterdami-Genova ja Antwerpe ni-Lyoni/Baseli koridoridega 
seoses saadud kogemusel.  
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 
62. Komisjon avaldab tunnustust k ontrollikoja tööle, mis on te htud väga õigel ajal, kuna 
TEN-T võrgustikud kavatsetakse  varsti läbi vaadata. 
63. Komisjon nõustub kontrollikojaga küsimu ses, et esmatähtsad projektid on 
koordineerimise ja TEN-T jaoks rahaliste va hendite koondamise peamine mehhanism, ning 
kavatseb selles valdkonnas edasi liikudes ühtae gu silmas pidada nii regionaalarengu kui ka 
ühtekuuluvuspoliitika eesmärke. Ta mõistab, miks kontrollikoda soovitab esmatähtsate 
projektide valikul lähtuda praeguste ja tule vaste transpordivoogude analüüsist. Tuleb aga 
tähele panna, et üksikprojek tide ja terve võrgu uuringutest ei  ole veel tehtud lõplikke 
järeldusi, mistõttu nende uuringute tulemusi ei saa praegu kasutada. 
Komisjonile tundub, et põhiliste üleeuroopalis te raudteetelgede lõplike kirjelduste 
väljatöötamine on väga keerulin e, kuna need teljed muutuvad pidevalt olenevalt rändest, 
kaubavoogudest ja geopoliitika suundumustest. Kuid ka komisjon on seisukohal, et 
peavõrgustik tuleb kindlaks määrata objektiivsete kriteeriumide alusel. Seega tuleb esmatähtsad projektid ka edaspidi kindl aks määrata nõukogu ja Euroopa Parlamendi 
poliitilisel kokkuleppel, t uginedes senisest enam obj ektiivsetele andmetele. 
1. soovitus 
ET 8   ET 1. soovituse esimene taane. Komisjonil j uba on tihedad kontaktid liikmesriikide ja 
raudteeametkondadega ning ta jätkab nendega  raudteeliikluse al ase koostöö tegemist. 
1. soovituse teine taane. Praegu sidusrühmadeg a TEN-T suuniste üle peetava arutelu käigus 
loodab komisjon saada ideid selle koht a, kuidas oleks kõige parem teha. 
64. Komisjon tervitab kontrollikoja tõdemust, et TEN-T-poolse kaasrahastamise koondamine 
piirialadele ja koordinaatorite töö on kaas a toonud positiivseid muutusi. Komisjon nõustub 
järeldusega, et kitsas kohtade kindlaksmääramiseks tuleb veel tööd teha, ning astub selleks 
konkreetseid samme. 
Komisjon märgib, et alates 2007. aastast ke htivad oluliselt muudetud ühtekuuluvusfondi 
projektide heakskiidumenetlused. 
Komisjon tervitab kontrollikoj a järeldust, et TEN-T valik umenetlusi on parandatud, ning 
nõustub järeldusega, et TEN-T me netluste kulude ja tu lude analüüse saab v eelgi paremini ära 
kasutada.  
2. soovitus 
2. soovituse esimene taane. Komisjon nõustub järeldusega, et kitsaskohtade 
kindlaksmääramiseks tuleb veel tööd teha, ning  astub selleks täiendavaid samme. Euroopa 
koordinaatorid on analüüsinud nend e vastutusel olevate esmatäht sate projektid e kitsaskohti. 
Komisjon on kitsaskohtadest esitanud ül evaate ka oma aastaaruannetes.  
2. soovituse teine taane. Komi sjon nõustub seisukohaga, et koordi naatorite roll on ülitähtis, 
ning nimetas 8. juunil 2010 veel kolm koordinaatorit. 
2. soovituse kolmas taane. Komisjonile tundub, et projektide heakskiitmise menetlused on 
töökindlad, eriti pärast nende põhjal ikku ümberkorraldamist 2007.–2013. aasta 
programmiperioodiks. Komisjoni eesmärk on ne id veelgi parandada ning ta on projektide 
ettevalmistamise ja hindamise parandamiseks  ette näinud märkimisväärseid vahendeid. 
Koostalitlusvõime tehniliste standardite väljatöötamise jätkamine aitab oluliselt parandada projektide tehniliste omaduste läbivaatamist.  
2. soovituse neljas taane. Komisjon nõustub seisukohaga, et tulude ja kulude analüüsi 
kasutamist saab parandada. TEN-T täitevasutus kavatseb tulude ja kulude analüüsi kasutada 
järjekindlamalt. Projektide paremaks ettevalmis tamiseks kavatseb ta tegeleda 2010. aastal 3. 
prioriteedi pakkumise raames valitud projektide ga ning muu hulgas muuta tulude ja kulude 
analüüsi kasutamise järjepidevaks. 
Kuna TEN-T rahastab projektidest vaid väikest osa võrreldes liikmesriikidega, on loomulik, et 
kulutuste ja nende tulemuslikkuse hindamine on liikmesriikide ülesanne, eriti pidades silmas, 
et andmed ja analüüside aluseks olevad eeldused pärinevad neilt. 
3. soovitus 
Ka komisjon on seisukohal, et kogemuste vahetami ne projektide elluviijate vahel on oluline. 
TEN-T täitevasutus aitab sellele kaasa, korr aldades oma tavapärastel  aruteluseminaridel 
eeskätt raudteesektorit käsitlevat mõttevahetust hea tava praeguste ja tulevaste kasutajatega ning teabevahetust projekti läbiviijate vahel. 
ET 9   ET 66. Komisjon nõustub kontrollikoja jä reldusega, et reis ijateveoks mõeldud kiirrongiliinidel on 
tehtud mõõdetavaid edusamme, ning kavatseb parandada olukorda ka segakasutuseks ning 
kaubavedudeks mõeldud tavaliinidel. 
4. soovitus 
4. soovituse esimene taane. „Praktiliste piirangute” leevendamiseks on komisjon välja 
töötanud koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse ning kavatseb sellealast tööd ka jätkata. 
Nimetatud probleemidele pööravad eritäh elepanu ka Euroopa  koordinaatorid. 
4. soovituse teine taane. Komisjon esitas 2008. aastal ettepaneku võtta vastu määrus, milles 
nähakse ette kõikide kaubaveokor idoride struktuur. Eelnõuga tugevdatakse (liikmesriikide 
järelevalve all toimuvat) infrastruktuuri haldajate vahelist koostööd liikluskorralduse 
(käitamismeetmed) ja investeeringute (kitsaskohtade kõrvaldamine ja tehniliste tingimuste ühtlustamine) valdkonnas. Ettepanek põhi neb Rotterdami-Genova ja Antwerpeni-
Lyoni/Baseli koridoridega seoses saadud kogemusel.