Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga seonduvate erinõuete kohta /* KOM/2011/0779 lõplik - 2011/0359 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vahetult pärast finantskriisi Euroopas ja mujal võetud meetmed on olnud suunatud peamiselt kiireloomulisele vajadusele stabiliseerida finantssüsteem. Kuigi on küsitavusi pankade, riskifondide, reitinguagentuuride, järelevalveasutuste või keskpankade rolli üle finantskriisis ning seda on paljudel juhtudel põhjalikult analüüsitud, on seni pööratud vähe või üldse mitte tähelepanu sellele, milline oli audiitorite roll selles kriisis, või milline oleks nende roll pidanud olema. Arvestades et alates 2007. aastast kuni 2009. aastani kandsid paljud pangad märkimisväärseid kahjumeid bilansilistelt ja bilansivälistelt positsioonidelt, on paljudel kodanikel ja investoritel keeruline mõista, kuidas audiitorid said nende perioodide kohta oma klientidele (konkreetsetes pankades) koostada märkusteta auditiaruandeid. Oluline on märkida, et tulenevalt kriisist, kus kasutati 2008. aasta oktoobrist 2009. aasta oktoobrini pankade toetamiseks 4 588,9 miljardit eurot maksumaksja raha, ning kus selline abi moodustas EL 27-s 2009. aasta SKPst 39 %,[1] on vaja parandada finantssüsteemi kõiki elemente. Põhjalik audit on määrava tähtsusega üldise usalduse ja turu usaldusväärsuse taastamisel. See aitab kaitsta investoreid, pakkudes äriühingute raamatupidamisaruannete kohta kergesti kättesaadavat, kulutõhusat ja usaldusväärset teavet. Samuti võib see vähendada auditeeritavate äriühingute jaoks kapitalikulusid, tagades raamatupidamisaruannete suurema läbipaistvuse. Samuti on oluline rõhutada, et audiitorid on seaduse alusel volitatud teostama piiratud vastutusega ja/või finantssektoris teenuste osutamiseks tegevusluba omavate äriühingute raamatupidamisaruannete kohustuslikku auditit. See ülesanne vastab ühiskondliku rolli täitmisele, mis väljendub arvamuse esitamises kõnealuste äriühingute raamatupidamisaruannete õigsuse ja õigluse kohta. Kohustuslikku auditit on ELi eeskirjadega osaliselt reguleeritud alates 1984. aastast, kui direktiiviga (direktiiv 1984/253/EMÜ) ühtlustati audiitorite tunnustamise menetlused. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (edaspidi „direktiiv 2006/43/EÜ”), võeti vastu 2006. aastal ning sellega laiendati oluliselt varasema direktiivi reguleerimisala. Finantskriis tõi esile kohustusliku auditiga seotud puudused, eelkõige avaliku huvi üksuste puhul – üksuste puhul, mille suhtes on olemas märkimisväärne avalik huvi tulenevalt sellest, et nende ärivaldkond, suurus, töötajate arv või ettevõtte staatus on selline, et neil on lai ring sidusrühmi. Seetõttu sätestatakse käesolevas ettepanekus avaliku huvi üksuste raamatupidamisaruannete kohustusliku auditi läbiviimise tingimused. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Komisjon korraldas konsulteerimise 13. oktoobrist kuni 8. detsembrini 2010[2]. Kokku laekus eri sidusrühmadelt peaaegu 700 vastust. Vastajate hulka kuulusid kutseala liikmed, järelevalveasutused, investorid, teadlased, äriühingud, valitsusasutused, kutseala organid ning üksikisikud. Konsulteerimised on näidanud nii soovi muutuseks kui ka vastuseisu muutusele; muutustele on vastu eelkõige sidusrühmad, kes on praeguseks oma tegevuse välja kujundanud. Samal ajal on eelkõige väikesed ja keskmise suurusega praktiseerijad ning ka investorid leidnud, et hiljutise finantskriisi tulemusena ilmnesid tõsised puudused. Avaliku arutelu käigus esitatud ettepanekute kokkuvõte on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf Lisaks võimaldas seisukohti veelgi vahetada komisjoni poolt 10. veebruaril 2011 korraldatud kõrgetasemeline audititeemaline konverents[3]. Vastusena komisjoni rohelisele raamatule võttis Euroopa Parlament 13. septembril 2011 vastu omal algatusel koostatud aruande selles küsimuses ning kutsub komisjoni üles tagama audititurul senisest rohkem läbipaistvust ja konkurentsi[4]. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis sarnase aruande vastu 16. juunil 2011[5]. Teemale juhiti ka liikmesriikide tähelepanu finantsteenuste komitee kohtumisel 16. mail 2011 ning auditi regulatiivkomitee kohtumisel 24. juunil 2011. Lähtuvalt parema õigusloome põhimõttest määrati mõjuhinnangus kindlaks erinevad probleemsed valdkonnad, mille suhtes võib olla vaja rakendada regulatiivmeetmeid. · Ootuste lõhe on selle vahel, mida sidusrühmad auditist ootavad ja mida audiitorid tegelikult teevad. · Sõltumatus ei ole tagatud ega tõestatav sellises paradigmas, kus auditist on tulemuslikult kujunenud täisväärtuslik äriteenus. Audititeenuste regulaarse hankemenetluse ning audiitorühingute perioodilise rotatsiooni puudumine on võtnud auditilt selle peamise eetose: kutsealase skeptitsismi. · Turu kontsentratsioon ja valiku vähesus. Turg on sedavõrd polariseerunud, et harvad on need juhud, kui avaliku huvi üksuse audiitoriks ei ole „suure nelja” hulka kuuluv ühing. Enamikus liikmesriikides auditeerivad „neli suurt” üle 85 % suurtest börsil noteeritud ettevõtetest. Mõju hindamise tulemusena määrati kindlaks järgmised eelistatud poliitikavalikud. · Tuleks täpsustada ja määrata selgelt kindlaks kohustusliku auditi ulatus ning parandada audiitorite poolt kasutajatele, auditeeritavatele üksustele, auditikomiteedele ja järelevalveasutustele pakutava teabe kvaliteeti. · Vajadusele tugevdada sõltumatust ja kutsealast skeptitsismi aitaks tõhusalt kaasa auditeeritavatele üksustele kutsetegevusväliste teenuste osutamise keelamine ning isegi kutsetegevusväliste teenuste osutamise keelamine üldiselt. Lisaks aitaksid auditi kvaliteeti parandada karmimad audiitorite määramise menetluseeskirjad ning audiitorühingute kohustusliku rotatsiooni kehtestamine. · Et soodustada objektiivset audititeenuse osutaja valikut, tuleks keelata audiitorühingu valikut piiravad lepingulised sätted, suurendada auditi kvaliteedi ja audiitorühingute läbipaistvust ning kehtestada auditi kvaliteedi sertifitseerimine. · Selleks et suurendada audititeenuse osutajate valiku võimalusi, tuleks tühistada omandipiirangud. · Riiklikke auditi järelevalveasutusi tuleks tugevdada ning käivitada nende üleliiduline koostöö Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) raames. Käesoleva ettepaneku mõju hindamise aruandega saab tutvuda aadressil: http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1 Õiguslik alus Praegu kehtiv direktiiv 2006/43/EÜ põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 50. Tegevuskohaga seotud nõuded (nt nõuded, mis käsitlevad audiitorite tunnustamist/registreerimist) ja nende muudatused jäävad selle direktiivi reguleerimisala piiresse[6]. Konkreetsed lisanõuded, mis käsitlevad avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimist, on sätestatud käesolevas määruses, tuginedes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Siiani on ELi eeskirjad jätnud liikmesriikidele suure otsustusõiguse ning liikmesriigid omakorda on toetunud suurel määral valdkonna eneseregulatsioonile. Kriis näitas, et eneseregulatsioonist tulevikku vaadates ei piisa. Samuti ei saa mõjuhinnangus esile tõstetud probleeme lahendada riiklikul tasandil, sest sel juhul tekiksid õigusraamistikus olulised erinevused, mis omakorda õõnestaksid tõsiselt ühtset turgu. Arvestades väärtpaberiturgude ja finantsvaldkonnas tegutsejate vastastikust seotust, tuleks auditit läbi viia kogu liidus ühtlustatud raamistikust lähtuvalt. On väga tähtis, et audiitorite rolli ja sõltumatust ning turu struktuuri käsitletaks liidu tasandil, sest avaliku huvi üksused tegutsevad Euroopas sageli piiriüleselt. Väärib märkimist, et nii investorite kaitset kui finantseerimisasutusi hõlmavad õigusaktid on liidu tasandil juba jõustatud. Lisaks vähendaks liidu tasandil koordineeritud lähenemisviis, mida täiendaks rahvusvaheline toetus, ühtlasi õigusnormide erinevuse ärakasutamise ohtu. Ettepanekus austatakse proportsionaalsuse põhimõtet ning selles ei minda kaugemale püüeldavate eesmärkide saavutamiseks vajalikust. 3.3. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 39–43 juba käsitletakse teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi suhtes. Edaspidi neid nõudeid direktiivis enam ei ole, vaid need kaasatakse käesolevasse määrusesse (kus neid arendatakse ka edasi). Määrus on sobiv ja proportsionaalne õigusakt, et tagada avaliku huvi üksuste auditi kõrge kvaliteet. Määruse otsene kohaldatavus pakub suuremat õiguskindlust. Samuti muutuks õigusakt kohaldatavaks kogu ELis samal kuupäeval, millega välditakse seega probleeme, mis kaasnevad õigusaktide hilise ülevõtmisega liikmesriikide poolt[7]. Määrus pakub ka suurimal määral ühtlustatust: kohustuslikku auditit teostataks kõigis liikmesriikides sisuliselt identsete eeskirjade kohaselt. 3.3.1. I jaotis (Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted) Määrust kohaldatakse avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite suhtes ning auditeeritavate avaliku huvi üksuste suhtes, nt eeskirjad, mis käsitlevad auditikomiteed, mis avaliku huvi üksuses peab olema. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kasutada samu mõisteid, mis on määratletud muudetud direktiivis 2006/43/EÜ. Finantssektori arenedes luuakse liidu õiguse alusel uusi finantseerimisasutuste kategooriaid ning seega on asjakohane, et avaliku huvi üksuse määratlus hõlmaks ka investeerimisühinguid, makseasutusi, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (edaspidi „eurofondid”), e-raha asutusi ning alternatiivseid investeerimisfonde. 3.3.2. II jaotis (Avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimise tingimused) I peatükk (Sõltumatus ja huvide konfliktide vältimine) Audiitor peaks kehtestama asjakohased põhimõtted ja menetlused, et tagada määruses sätestatud sõltumatuse, sisemise kvaliteedikontrolli süsteemide ja töötajate järelevalve kohustuse järgimine. Endistel audiitoritel, võtmetähtsusega auditeerimispartneritel ja nende töötajatel ei ole lubatud asuda auditeeritud üksuses võtmetähtsusega juhtivale ametikohale, hakata auditeeritud üksuse auditikomitee liikmeks, hakata auditeeritud üksuse tegevjuhtkonda mittekuuluvaks haldusorgani liikmeks ega ühineda auditeeritud üksuse järelevalveorganiga kahe aasta jooksul pärast audiitorteenuse osutamise lõpetamist. Auditeeritavale üksusele osutatavate auditiga seonduvate finantsteenuste osutamise eest saadavad tasud peaksid olema piiratud 10 protsendiga sama üksuse makstavatest audititasudest. Lisaks tuleks rakendada asjakohaseid kaitsemeetmeid juhul, kui audiitori poolt avaliku huvi üksuselt auditi ja auditiga seonduvate finantsteenuste eest saadud tasud kokku moodustavad märkimisväärse protsendi tema aasta tasude kogusummast. Vannutatud audiitor, audiitorühing või audiitorühingu võrgustiku liige ei saa osutada oma auditeeritavatele üksustele ühelgi juhul teatavaid kutsetegevusväliseid teenuseid, mis on põhimõtteliselt kokkusobimatud auditi sõltumatu avaliku huvi funktsiooniga; kusjuures muude kutsetegevusväliste teenuste puhul, mis ei ole põhimõtteliselt kokkusobimatud audititeenustega, antakse auditikomiteele või pädevale asutusele õigus hinnata sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest, kas neid teenuseid võib osutada auditeeritavale üksusele või mitte. Auditiga seonduvaid finantsteenuseid võiksid nad siiski osutada. Komisjon on volitatud kohandama lubatud teenuste ja keelatud teenuste loetelusid vastavalt VI jaotises sätestatud tingimustele. Lisaks peaksid märkimisväärse suurusega audiitorühingud keskendama oma kutsealase tegevuse kohustusliku auditi läbiviimisele ja neil ei tohiks olla lubatud osutada kutsetegevusväliseid teenuseid. Enne töö vastuvõtmist või jätkamist peaks audiitor hindama kõiki võimalikke ohtusid tema sõltumatusele ning kinnitama oma sõltumatust auditikomiteele. II peatükk (Konfidentsiaalsus ja kutsesaladuse hoidmise kohustus) Audiitorid ei tohiks toetuda kutsesaladuse eeskirjadele selleks, et vältida käesoleva ettepaneku sätete kohaldamist. Artikliga 13 tagatakse, et vajalikku teavet on auditi läbiviimise käigus võimalik vahetada. Samas ei võimaldaks need eeskirjad audiitoril teha koostööd kolmanda riigi ametiasutustega väljaspool direktiivi 2006/43/EÜ XI peatükis ette nähtud koostöökanaleid. III peatükk (Kohustusliku auditi teostamine) Määruses sätestatakse, et audiitor peaks võtma vajalikud meetmed eesmärgiga kujundada arvamus, kas raamatupidamisaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate ning on koostatud vastavalt asjakohasele finantsaruandlusraamistikule. See ei hõlma kinnitava avalduse esitamist auditeeritava üksuse elujõulisuse kohta tulevikus ega selle kohta, kui tõhusalt või tulemuslikult üksuse juhtkond või haldusorgan üksuse tegevust on juhtinud või edaspidi juhib. Siiski ei tohiks see välistamine ohustada ülesandeid, mis audiitor peab täitma, et viia audit läbi nõuetekohaselt, ega mis tahes aruandlusnõudeid. Tugevdatakse kutsealast skeptitsismi. Audiitor peaks alati säilitama valvsuse oluliste väärkajastamiste võimaluse suhtes vea või pettuse tõttu, olenemata audiitori varasemast kogemusest sama üksusega. Kehtestatakse kohustusliku auditi läbiviimise põhinõuded. Audiitorühing peaks määrama vähemalt ühe võtmetähtsusega auditeerimispartneri, kes peaks kohustusliku auditi läbiviimises aktiivselt osalema. Samuti tuleks eraldada piisavalt ressursse. Tuleks pidada kliendikontot ning luua auditi toimik. Samuti peaks audiitor tagama, et järgitaks korrektselt kõiki organisatsioonilisi nõudeid. Kui leiab aset juhtum, millel on või võivad olla kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele tõsised tagajärjed, peaks audiitor võtma asjakohaseid meetmeid eesmärgiga hallata juhtumi tagajärgi ning välistada selle kordumine. Konsolideeritud raamatupidamisaruannete auditi korral, kui kontserni audiitor ei saa dokumenteerida kolmanda riigi audiitori(te) poolt teostatud audititööd, tuleb tal rakendada asjakohaseid meetmeid, sealhulgas teostada täiendavaid audititöid ning teavitada sellest pädevat asutust. Enne auditiaruande esitamist peaks audiitor/audiitorühing läbi viima sisemise kvaliteedikontrolli ülevaatuse. Ülevaatuse peaks läbi viima audiitor, kes ei ole seotud sisemise kvaliteedikontrolli objektiks oleva kohustusliku auditi läbiviimisega. IV peatükk (Auditi aruandlus) Üldsusele avalikustatava auditiaruande sisu laiendatakse nii, et selles selgitataks kasutatud metoodikat, eriti seda, kui suurt osa bilansist on otseselt kontrollitud ja kui suures osas on tuginetud süsteemi ja vastavustestimisele, auditi läbiviimisel rakendatud olulisuse tasemeid, raamatupidamisaruandes esineda võivate oluliste väärkajastamiste riski peamisi valdkondi, kas kohustuslik audit oli ette nähtud pettuse tuvastamiseks ning juhul, kui on esitatud märkustega arvamus või vastupidine arvamus või arvamuse avaldamisest on loobutud, siis sellise otsuse põhjusi. Samuti tuleks selles selgitada substantiivse ja vastavustestimise kaalu erinevusi võrreldes eelmise aastaga. Lisaks peaks audiitor koostama pikema ja üksikasjalikuma aruande auditikomiteele. Selles aruandes esitataks üksikasjalikum teave teostatud auditi kohta, ettevõtja kui sellise olukorrast (nt tegevust jätkav ettevõte) ning auditi tähelepanekutest koos vajalike selgitustega. See täiendav aruanne ühtlasi esitleks (ja põhjendaks) teostatud audititoiminguid auditikomiteele. See pikem aruanne esitataks auditikomiteele ja auditeeritud üksuse juhtkonnale, aga mitte üldsusele (arvestades, et see sisaldaks ärisaladusi ja potentsiaalselt hinnatundlikku teavet). Pädeva asutuse taotluse korral peaks audiitor siiski tegema selle aruande kättesaadavaks pädevale asutusele. Enamikus finantsteenuseid käsitlevates direktiivides juba nõutakse, et audiitor peab teavitama avaliku huvi üksuste üle järelevalvet teostavaid pädevaid asutusi kõigist avaliku huvi üksusi puudutavatest asjaoludest ja otsustest. Seda kohustust laiendatakse nüüd kõigile avaliku huvi üksustele. Lisaks peaksid pädevad asutused, mis teostavad järelevalvet krediidiasutuste ja kindlustusandjate üle, käivitama audiitoritega regulaarse dialoogi. V peatükk (Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute poolne läbipaistvusaruandlus ning dokumentide säilitamine) Audiitoritelt hakatakse nõudma, et nad avalikustaksid oma finantsteabe, näidates eelkõige ära oma kogukäibe avaliku huvi üksustelt saadud audititasude, muudelt üksustelt saadud audititasude ning muude teenuste eest laekunud tasude lõikes. Samuti peaksid nad avalikustama finantsteabe võrgustiku kohta, millesse nad kuuluvad. Avaliku huvi üksuste audiitorite läbipaistvusaruanne tuleks lõpetada ütlusega ühingu enda üldjuhtimise kohta. Pädevatele asutustele tuleks esitada täiendav teave audititasude kohta, et lihtsustada neil nende järelevalveülesannete täitmist. Audiitor peaks säilitama teatavaid dokumente ja teavet viie aasta vältel. 3.3.3. III jaotis (Vannutatud audiitorite või audiitorühingute ametisse määramine avaliku huvi üksuste poolt) Selleks et tugevdada auditikomitee sõltumatust ja suutlikkust, peaks see koosnema tegevjuhtkonda mittekuuluvatest liikmetest, vähemalt ühel liikmel peaksid olema auditeerimisalased kogemused ja teadmised ning veel ühel raamatupidamisarvestuse ja/või auditeerimise alased kogemused ja teadmised. Aktsionäride koosolekule esitatav ettepanek audiitori määramiseks peaks tuginema auditikomitee soovitusele. Soovitus peaks alati kätkema väljapakutava otsuse põhjendust. Lisaks, kui tegemist ei ole audiitorteenuse osutamise lepingu uuendamisega, peaks soovitus sisaldama vähemalt kaht valikut (arvestamata ametisolevat audiitorit) ning auditikomitee peaks väljendama neist ühe suhtes nõuetekohaselt põhjendatud eelistust. Auditikomitee peaks esitama oma soovituse pärast nõuetekohaselt läbi viidud hankemenetlust. Krediidiasutuste või kindlustusandjate puhul peaks auditikomitee esitama oma soovituse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutusele, kellel peaks olema õigus väljapakutud valik vetostada. Auditeeritava üksuse poolset audiitori valikut piiravad lepingusätted kolmandate osapooltega peaksid olema keelatud. Eesmärgiga vähendada tutvuse ohtu, mis tekib siis, kui auditeeritav äriühing määrab aastakümneid sageli ning ikka ja jälle ametisse ühe ja sama audiitorühingu, kehtestatakse määrusega audiitorühingute kohustuslik rotatsioon pärast maksimaalset lubatavat kuueaastast perioodi, mida võib teatavatel erijuhtudel pikendada kaheksa aastani. Kui avaliku huvi üksus on määranud kaks või enam vannutatud audiitorit või audiitorühingut, on audiitorteenuste osutamise maksimaalne kestus üheksa aastat ning erandkorras võib seda pikendada 12 aastani. Määrusega nähakse ette ka vaheperiood, mille vältel audiitorühing ei saa sama üksuse kohustuslikku auditit uuesti teostada. Sujuva ülemineku tagamiseks peab endine audiitor andma üleandmistoimiku oluliste teabematerjalidega üle uuele audiitorile. Kui selleks on põhjendatud alus, on auditikomiteel, ühel või mitmel aktsionäril, pädevatel asutustel ning avaliku huvi üksuste üle järelevalvet teostavatel asutustel õigus esitada hagi siseriiklikku kohtusse audiitori tagasikutsumiseks. 3.3.4. IV jaotis (Avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite ja audiitorühingute tegevuse järelevalve) I peatükk (Pädevad asutused) Iga liikmesriik peaks määrama kindlaks pädeva asutuse, kes vastutab avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite ja audiitorühingute järelevalve eest. Neil asutuste peaks olema piisav arv töötajad ning need peaksid olema audiitoritest sõltumatud. Pädevate asutuste töötajate suhtes kohaldataks kutsesaladuse kohustusi. Pädevatel asutustel peaksid olema kõik järelevalve ja uurimise volitused, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks, ehkki nad ei peaks sekkuma auditiaruande sisusse. Pädevad asutused peaksid tegema riiklikul tasandil koostööd vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise ja registreerimise eest vastutava asutusega (direktiiv 2006/43/EÜ) ning avaliku huvi üksuste muude järelevalveasutustega, nt pangandus- või kindlustusjärelevalve asutusega. II peatükk (Kvaliteeditagamine, uurimine, turu jälgimine, situatsioonplaneerimine ja pädevate asutuste läbipaistvus) Pädevate asutuste ülesanded hõlmavad järgmist: · teostatud kohustuslike auditite kvaliteeditagamise ülevaatuste läbiviimine. Need ülevaatused peaksid olema proportsionaalsed kontrollitava audiitori tegevuse mastaabi ja ulatusega; · uurimine eesmärgiga tuvastada ja heastada ebakvaliteetsed avaliku huvi üksuste auditid ning vältida neid edaspidi; · avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuste osutamise turu arengu jälgimine; · suurte audiitorühingute tegevuse järjepidevust ohustavate võimalike ohtude korrapärane jälgimine, sealhulgas tugevast kontsentratsioonist tulenevate riskide jälgimine, ning selliseid ohtusid käsitleva situatsiooniplaani koostamise nõudmine suurtelt audiitorühingutelt; · olla oma tegevuses läbipaistev, sealhulgas konkreetsete kvaliteeditagamise ülevaatuse aruannete avaldamine. III peatükk (Pädevate asutuste vaheline koostöö ning suhted Euroopa järelevalveasutustega) Määrusega nõutakse, et üleliiduline pädevate asutuste vaheline koostöö toimuks ESMA raames, mis muudab seega ära praeguse, audiitorite järelevalveasutuste Euroopa ekspertrühma (EGAOB) – Euroopa Komisjoni juhitava eksperdirühma – egiidi all toimuva üleliidulise koostöö mehhanismi. ESMA juba töötab avaliku huvi üksuste auditeerimise (ja raamatupidamisarvestuse) valdkonnas ning õigusraamistik näeb ette ESMA, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) vahelist koostööd auditeerimise valdkonnas nende ühiskomitee raames. ESMA peab looma alalise sisekomitee, mis peaks koosnema vähemalt riiklike pädevate asutuste esindajatest. ESMA peaks mitmes küsimuses välja andma suunised: nt auditiaruande ja auditikomiteele esitatava täiendava aruande sisu ja esitusviisi kohta, auditikomitee poolse järelevalvetegevuse kohta ja kvaliteeditagamise ülevaatuse läbiviimise kohta. Kehtestatakse „vabatahtlik” üleeuroopaline auditi kvaliteedi sertifitseerimine, et suurendada kõigi kvaliteetse avaliku huvi üksuste auditi läbiviimise võimekust evivate audiitorühingute nähtavust, tunnustada neid ja tõsta nende mainet. ESMA peaks avaldama sellise tunnistuse saamiseks vajalikud nõuded ning kaasnevad halduskohustused ja tasud. Tunnistuse saamiseks esitatavate taotluste läbivaatamisse tuleks kaasata riiklikud pädevad asutused. Uurimise ja kohapealse kontrolli puhul peaksid pädevad asutused teavitama sellest teise liikmesriigi pädevat asutust, kui nad tuvastavad, et viiakse või on viidud läbi toiminguid, mis on vastuolus määruse sätetega. Samuti võib liikmesriigi pädev asutus taotleda uurimise läbiviimist teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt viimase territooriumil. Teatavate ülesannete täitmise lihtsustamiseks võib ESMA ühe või mitme pädeva asutuse taotlusel moodustada ka pädevate asutuste kolleegiume. IV peatükk (Koostöö kolmandate riikide audiitorite ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja organitega) Pädevad asutused ja ESMA võivad sõlmida koostöölepinguid teabevahetuseks kolmandate riikide pädevate asutustega ainult juhul, kui avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse kutsesaladuse garantiisid ning tingimusel, et järgitakse andmekaitse eeskirju. 3.3.5. V jaotis (Järelevalvemeetmed ja karistused) Selleks et parandada käesoleva määruse nõuete täitmist ning vastavalt komisjoni 9. detsembri 2010. aasta teatisele pealkirjaga „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”,[8] suurendatakse pädevate asutuste volitusi rakendada järelevalvemeetmeid ja sanktsioone. Tuvastatud rikkumiste eest nähakse audiitoritele ja avaliku huvi üksustele ette rahalised halduskaristused. Sanktsioonide või meetmete rakendamisel peaksid pädevad asutused järgima läbipaistvuse põhimõtet. 3.3.6. VI jaotis (Aruandlus ning ülemineku- ja lõppsätted) Audiitorühingute kohustusliku rotatsiooni, audiitorühingu valimiseks valikumenetluse läbiviimise kohustuse ja ainult audititeenuseid osutavate audiitorühingute moodustamise kohustuse jõustumise suhtes kehtestatakse üleminekuperiood. 3.3.7. Regulatiivsed tehnilised standardid ning vastavus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 Võtmaks arvesse auditeerimise ja auditituru arengut, palutakse ESMA-l esitada komisjonile regulatiivsed tehnilised standardid, et täpsustada tehnilised nõuded seoses uuele audiitorile üleantava toimiku sisuga ning avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate audiitorite Euroopa kvaliteeditunnistuse juurutamisega. Komisjon on volitatud võtma need tehnilised standardid vastu delegeeritud õigusaktidena. Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu ettepanekud määruste kohta Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomiseks[9]. Sellega seoses soovib komisjon meenutada ELi toimimise lepingu artikleid 290 ja 291 käsitlevaid seisukohti, mida ta väljendas nende Euroopa järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.” 4. MÕJU EELARVELE Komisjoni ettepanekul ei ole otsest ega kaudset mõju Euroopa Liidu eelarvele. Konkreetsed ülesanded, mis usaldataks ELi järelevalveorganitele, nagu ettepanekus mainitud, ei eelda täiendavat ELi poolset rahastust. 2011/0359 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga seonduvate erinõuete kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[10], pärast konsulteerimist Euroopa andmekaitseinspektoriga[11], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Vannutatud audiitoritele ja audiitorühingutele on seadusega antud õigus viia läbi avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit, et suurendada üldsuse usaldust selliste üksuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete suhtes. Kohustusliku auditi avaliku huvi funktsioon tähendab, et suur hulk inimesi ja institutsioone tugineb vannutatud audiitori töö kvaliteedile. Kvaliteetne audit aitab kaasa turgude nõuetekohasele toimimisele, edendades raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja tõhusust. Seepärast on audiitoritel täita eriti tähtis ühiskondlik roll. (2) Liidu õigusaktides nõutakse, et krediidiasutuste, kindlustusandjate, reguleeritud turul kauplemiseks lubatud väärtpaberite emitentide, makseasutuste, eurofondide, e-raha asutuste ning alternatiivsete investeerimisfondide finantsaruandeid, mis koosnevad majandusaasta aruandest või konsolideeritud aruandest, auditeeriks üks või mitu isikut, kellel on õigus sellist auditit läbi viia vastavalt liidu õigusele, nimelt vastavalt: nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta)[12] artikli 1 lõikele 1, nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/674/EMÜ (kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta)[13] artikli 1 lõikele 1, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ)[14] artikli 4 lõikele 4, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[15] artikli 15 lõikele 2, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta)[16] artiklile 73, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ)[17] artikli 3 lõikele 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta ning millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010)[18] artikli 22 lõikele 3. Lisaks nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ)[19] artikli 4 lõike 1 punktiga 1, et investeerimisühingute raamatupidamise aastaaruandeid auditeeritaks juhul, kui 25. juuli 1978. aasta neljas nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ (mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid)[20] või 13. juuni 1983. aasta seitsmes nõukogu direktiiv 83/349/EMÜ (mis käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid)[21] ei ole kohaldatavad. (3) Kohustusliku auditi läbiviimise eest vastutavate isikute tunnustamise tingimused ning kohustusliku auditi läbiviimise miinimumnõuded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivis 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ)[22]. (4) Hiljutise finantskriisi ajal kandsid paljud pangad oma 2007.–2009. aasta bilansilistelt ja bilansivälistelt positsioonidelt märkimisväärseid kahjumeid. See ei tõstatanud mitte üksnes küsimusi, et kuidas audiitorid said anda oma klientidele nende perioodide kohta märkusteta auditiaruanded, vaid ka praeguse õigusraamistiku sobivuse ja asjakohasuse kohta. Komisjon avaldas 13. oktoobril 2010 auditi poliitikavaldkonna rohelise raamatu: kriisi õppetunnid,[23] millega käivitati finantsturgude reguleerimise reformi üldises kontekstis laiaulatuslik üldsusega konsulteerimine auditi rolli ja ulatuse teemal ning selle üle, kuidas auditi funktsiooni võiks parandada, et aidata kaasa suuremale finantsstabiilsusele. Üldsusega konsulteerimise tulemusena jõuti järeldusele, et direktiivis 2006/43/EÜ sätestatud eeskirju avaliku huvi üksuste aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustusliku auditi läbiviimise kohta oleks võimalik tunduvalt parandada. Euroopa Parlament võttis 13. septembril 2011 selle rohelise raamatu kohta vastu omaalgatusliku raporti. Samuti võttis 16. juunil 2011 selle rohelise raamatu kohta oma raporti vastu ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. (5) On tähtis sätestada üksikasjalikud eeskirjad tagamaks, et avaliku huvi üksuste kohustuslik audit on piisavalt kvaliteetne ning vannutatud audiitorid ja audiitorühingud teostaksid seda kooskõlas rangete nõuetega. Ühtne regulatiivne lähenemisviis peaks parandama avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute ausameelsust, sõltumatust, objektiivsust, vastutustundlikkust, läbipaistvust ja usaldusväärsust, mis aitab kaasa kohustusliku auditi kvaliteedile kogu liidus, toetades seeläbi siseturu sujuvat toimimist ning tagades tarbijate ja investorite kõrgetasemelise kaitse. Eraldi õigusakti väljatöötamine avaliku huvi üksuste kohta peaks samuti tagama nõuete järjekindla ühtlustamise ja ühetaolise kohaldamise ning aitaks seega kaasa siseturu tõhusamale toimimisele. (6) Finantssektor areneb edasi ning liidu õiguse alusel luuakse uusi finantseerimisasutuste kategooriaid. Tavapärase pangandussüsteemi raamesse mittemahtuvate uute üksuste ja tegevuste tähtsus kasvab ning nende mõju finantsstabiilsusele on suurenenud. Seepärast on asjakohane, et avaliku huvi üksuse määratlus hõlmaks ka muid finantseerimisasutusi ja üksusi, nagu investeerimisühinguid, makseasutusi, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid), e-raha asutusi ning alternatiivseid investeerimisfonde. (7) Raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete audit on ette nähtud avaliku huvi üksustes osalust või ärihuvi omavate investorite, laenuandjate ja ärisuhete vastaspoolte õiguspäraseks kaitseks. Seepärast peaksid vannutatud audiitorid ja audiitorühingud olema selliste üksuste kohustusliku auditi läbiviimisel täielikult sõltumatud ning huvide konflikte tuleks vältida. Audiitorite ja audiitorühingute sõltumatuse üle otsustamisel tuleb arvesse võtta võrgustikku, milles audiitorid ja ühingud tegutsevad. (8) Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sõltumatust ohustavate riskide vältimisele aitaks kaasa nende asjakohane sisemine töökorraldus. Seega ei tohiks audiitorühingu omanikud ja aktsionärid ega ühingut juhtivad isikud sekkuda kohustusliku auditi läbiviimisse mis tahes viisil, mis ohustab audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit läbiviiva vannutatud audiitori sõltumatust ja objektiivsust. Lisaks peaksid vannutatud audiitorid ja audiitorühingud kehtestama oma töötajate ja teiste nende organisatsioonis kohustusliku auditi läbiviimisega seotud isikute suhtes asjakohased põhimõtted ja menetlused tagamaks, et nad oma õiguspäraseid kohustusi täidaksid. Need põhimõtted ja menetlused peaksid eelkõige olema suunatud kõigi sõltumatust ohustavate riskide vältimisele ja kõrvaldamisele ning kohustusliku auditi kvaliteedi, usaldusväärsuse ja põhjalikkuse tagamisele. Kõnealused põhimõtted ja menetlused peaksid olema proportsionaalsed võrreldes vannutatud audiitori või audiitorühingu tegevuse ulatuse ja keerukusega. (9) Audiitorid, audiitorühingud ja nende töötajad peaksid eriti hoiduma üksuse kohustusliku auditi teostamisest, kui neil on selles üksuses ärihuvi või finantsosalus, ning kauplemisest auditeeritava üksuse poolt emiteeritud, garanteeritud või muul viisil toetatavate finantsinstrumentidega, välja arvatud osalused hajutatud investeerimiskavades. Vannutatud audiitor või audiitorühing peaks keelduma osalemast auditeeritava üksuse sisemises otsustetegemise protsessis. Vannutatud audiitoritel ja nende töötajatel ei tohiks olla võimalik asuda auditeeritud üksuses juhatuse või nõukogu tasandi ametikohale enne, kui asjaomasele üksusele audiitorteenuse osutamise lõppemisest on möödunud asjakohane ajavahemik. (10) Vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatust võib ohustada ka ühelt auditeeritavalt üksuselt saadud tasude suurus ning tasude struktuur. Seepärast on tähtis tagada, et audititasud ei oleks mitte mingil viisil mingitest näitajatest sõltuvad, ning kui auditasud ühelt konkreetselt kliendilt on märkimisväärselt suured, kehtestataks erimenetlus auditi kvaliteedi tagamiseks. Kui sõltuvus ühest konkreetsest kliendist on liialt suur, peaks vannutatud audiitor või audiitorühing tema kohustusliku auditi läbiviimisest keelduma. (11) Kui vannutatud audiitorid, audiitorühingud või nende võrgustiku liikmed osutavad auditeeritavale üksusele muid teenuseid kui kohustuslik audit, võib see kahjustada nende sõltumatust. Seepärast on asjakohane nõuda, et vannutatud audiitorid, audiitorühingud ega nende võrgustiku liikmed ei tohi osutada nende poolt auditeeritavatele üksustele kutsetegevusväliseid teenuseid. Kui audiitorühing osutab ettevõtjale kutsetegevusväliseid teenuseid, ei saa see audiitorühing teostada selle ettevõtja kohustuslikku auditit, mistõttu kohustusliku auditi läbiviimiseks vabade audiitorühingute arv väheneb, eriti auditi läbiviimiseks suurtes avaliku huvi üksustes, kus turg on kontsentreeritud. Selleks et tagada minimaalne arv audiitorühinguid, mis on suutelised osutama auditi teenuseid suurtele avaliku huvi üksustele, on seetõttu asjakohane paluda, et märkimisväärse suurusega audiitorühingud keskenduksid oma kutsetegevuses kohustusliku auditi läbiviimisele ning neil ei oleks lubatud võtta enda kanda muid teenuseid, mis ei ole seotud nende kohustusliku auditi ülesannetega, näiteks konsultatsiooni- või nõustamisteenuseid. (12) Huvide konfliktide vältimiseks on tähtis, et enne nõusoleku andmist avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi teostamiseks või jätkamiseks hindaks vannutatud audiitor või audiitorühing, kas sõltumatuse nõuded on täidetud ning eriti seda, ega sidemetest selle üksusega ei teki ohtu tema sõltumatusele. Selleks et säilitada sõltumatus, on samuti oluline, et nad säilitaksid dokumendid nii kõigi ohtude kohta nende ja nende töötajate ja teiste kohustusliku auditi protsessiga seotud isikute sõltumatusele kui ka nende ohtude leevendamiseks rakendatud kaitsemeetmete kohta. Veelgi enam, kui oht nende sõltumatusele on liiga suur – isegi pärast kaitsemeetmete rakendamist nende ohtude leevendamiseks –, peaksid nad audiitorteenuse osutamisest taganema või keelduma. Vannutatud audiitor või audiitorühing peaks kinnitama auditeeritava üksuse auditikomiteele oma sõltumatust kord aastas ning arutama nimetatud komiteega kõiki ohtusid oma sõltumatusele ja nende ohtude leevendamiseks rakendatud kaitsemeetmeid. (13) Liikmesriikides käesoleva määruse kontekstis ja liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud avalik-õiguslike sõltumatute asutuste järelevalve all toimuvat isikuandmete töötlemist reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[24]. ESMA poolt käesoleva määruse raames ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all toimuvat isikuandmete töötlemist reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[25]. Kogu pädevate asutuste vaheline teabevahetus ja -edastamine peaks olema kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega ning ESMA teostatav teabevahetus ja -edastamine peaks olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega. (14) On tähtis, et vannutatud audiitorid ja audiitorühingud austaksid oma klientide õigust eraelule ja andmekaitsele. Seepärast peaksid nad järgima rangeid konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse eeskirju, mis siiski ei tohiks takistada käesoleva määruse nõuetekohast jõustamist ega koostööd kontserni audiitoriga konsolideeritud raamatupidamisaruannete auditi teostamise ajal, kui emaettevõtja asub kolmandas riigis, tingimusel et järgitakse direktiivi 95/46/EÜ nõudeid. Samas ei võimaldaks need eeskirjad vannutatud audiitoril või audiitorühingul teha koostööd kolmanda riigi asutustega väljaspool direktiivi 2006/43/EÜ XI peatükis ette nähtud koostöökanaleid. Kõnealuseid konfidentsiaalsuse eeskirju tuleks kohaldada ka kõigi vannutatud audiitorite või audiitorühingute suhtes, kes ei ole enam konkreetse auditiülesandega seotud. (15) Kohustusliku auditu tulemiks on arvamus auditeeritud üksuse raamatupidamisaruannete õigsuse ja õigluse kohta. Sidusrühmad ei pruugi aga olla teadlikud auditi piirangutest (olulisus, valimi koostamise meetodid, audiitori roll pettuse tuvastamisel ning juhtide vastutus), mis võib olla põhjuseks ootuste lõhe tekkele. Selleks et seda lõhet vähendada, on tähtis sõnastada selgemalt, milline on kohustusliku auditi ulatus. (16) Ehkki finantsteabe esitamine peaks olema peamiselt auditeeritava üksuse juhtkonna ülesanne, on audiitorite ülesanne aktiivselt kahelda juhtkonna tegevuses kasutaja vaatevinklist. Seetõttu on auditi kvaliteedi parandamiseks oluline, et audiitorid rakendaksid oma suhtumises auditeeritavasse üksusesse enam kutsealast skeptitsismi. Audiitorid peaksid tunnistama võimalust, et võib esineda pettusest või veast tingitud väärkajastamisi, olenemata audiitori varasemast kogemusest, et antud auditeeritava üksuse juhtkond on aus ja ausameelne. Audititöö korraldamisel ja ülesannete täitmiseks vajalike ressursside eraldamisel peaks põhikriteeriumiks olema auditi kvaliteedi tagamine. Üldsuse usalduse tagamiseks kohustuslike auditite ja finantsturgude suhtes on väga tähtis vannutatud audiitorite, audiitorühingute ja nende töötajate ausameelsus. Seepärast tuleks asjakohaselt hallata iga juhtumit, millel võivad olla tõsised tagajärjed kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele. Vannutatud audiitor või audiitorühing peaks audititöö asjakohaselt dokumenteerima. (17) Konsolideeritud raamatupidamisaruannete puhul on tähtis, et ülesanded oleksid kontserni eri üksusi auditeerivate vannutatud audiitorite vahel selgelt määratletud. Selleks peaks kontserni audiitor kandma auditiaruande eest täielikku vastutust. (18) Auditi head kvaliteeti peaks soodustama iga kohustusliku auditi raames teostatud tööde põhjalik sisemine kvaliteedikontrolli ülevaatus. Seepärast ei tohiks vannutatud audiitor või audiitorühing väljastada oma auditiaruannet enne, kui nimetatud sisemine kvaliteedikontrolli ülevaatus on teostatud. (19) Kohustusliku auditi tulemused tuleks esitada sidusrühmadele auditiaruande kujul. Selleks et suurendada sidusrühmade usaldust auditeeritud üksuse raamatupidamisaruannete suhtes, on eriti oluline, et auditi aruanne oleks korralikult ja usaldusväärselt põhjendatud ning selle sisu oleks laiendatud nii, et see hõlmaks ka lisateavet, mis käsitleb konkreetset teostatud auditit. Auditi aruanne peaks eelkõige sisaldama piisavalt teavet auditis kasutatud metoodika kohta, eriti selle kohta, kui suurt osa bilansist otseselt kontrolliti ja kui suures osas tugineti süsteemi ja vastavustestimisele, auditi läbiviimisel rakendatud olulisuse tasemete kohta, raamatupidamise aastaaruandes või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esineda võivate oluliste väärkajastamiste ohu peamiste valdkondade kohta, selle kohta, kas kohustuslik audit oli ette nähtud pettuse tuvastamiseks, ning juhul, kui on esitatud märkustega arvamus või vastupidine arvamus või arvamuse avaldamisest on loobutud, siis sellise otsuse põhjuseid. (20) Kohustusliku auditi väärtus auditeeritud üksusele suureneks eriti sel juhul, kui tõhustataks teabevahetust ühelt poolt vannutatud audiitori või audiitorühingu ning teiselt poolt auditikomitee vahel. Lisaks regulaarsele dialoogile kohustusliku auditi läbiviimise käigus on tähtis, et vannutatud audiitor või audiitorühing esitab auditikomiteele kohustusliku auditi tulemuste kohta täiendava ja üksikasjalikuma aruande. Need täiendavad üksikasjalikud aruanded peaks olema võimalik teha kättesaadavaks avaliku huvi üksuste järelevalveasutustele, kuid mitte üldsusele. (21) Vannutatud audiitorid ja audiitorühingud juba esitavad avaliku huvi üksuste järelevalveasutustele teavet asjaolude ja otsuste kohta, mis võiksid kujutada endast auditeeritava üksuse tegevust reguleerivate eeskirjade rikkumist või kahjustada auditeeritava üksuse pidevat toimimist. Järelevalveülesannete täitmist hõlbustaks ka see, kui krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste üle järelevalvet teostavad asutused oleksid kohustatud pidama nende vannutatud audiitorite ja audiitorühingutega regulaarset dialoogi. (22) Selleks et suurendada usaldust avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes ning nende vastutust, on tähtis suurendada vannutatud audiitorite ja audiitorühingute läbipaistvusaruandlust. Seepärast tuleks nõuda vannutatud audiitoritelt ja audiitorühingutelt auditeeritud finantsteabe avalikustamist, näidates eelkõige ära nende kogukäibe avaliku huvi üksustelt saadud audititasude, muudelt üksustelt saadud audititasude ning muude teenuste eest laekunud tasude lõikes. Samuti peaksid nad avalikustama finantsteabe võrgustiku kohta, millesse nad kuuluvad. Audiitorühingu läbipaistvusaruannet tuleks täiendada avaldusega äriühingu üldjuhtimise kohta, et näidata, kas audiitorühingus on kehtestatud usaldusväärne äriühingu üldjuhtimise korraldus. Pädevatele asutustele tuleks esitada täiendav teave audititasude kohta, et lihtsustada neil nende järelevalveülesannete täitmist. (23) Auditeeritava üksuse auditikomiteel või selles üksuses samaväärseid ülesandeid täitval organil on kvaliteetsele kohustuslikule auditile kaasaaitamises otsustav roll. Eriti tähtis on tugevdada auditikomitee sõltumatust ja tehnilist pädevust, nõudes, et enamik selle liikmetest oleksid sõltumatud ning vähemalt ühel komitee liikmel oleks auditeerimise alane pädevus ning veel ühel auditeerimise ja/või raamatupidamisarvestuse alane pädevus. Komisjoni 15. veebruari 2005. aasta soovituses noteeritud äriühingute haldusorganite tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete ning haldus- või järelevalveorgani komisjonide kohta[26] sätestatakse, kuidas auditikomitee tuleks moodustada ja kuidas see peaks toimima. Arvestades aga väikese turukapitalisatsiooniga äriühingute või väikeste või keskmise suurusega avaliku huvi üksuste nõukogu suurust, oleks asjakohane, kui neis üksustes auditikomiteele või auditeeritavas üksuses samaväärseid ülesandeid täitvale organile määratud ülesandeid võiks täita haldus- või järelevalveorgan tervikuna. Avaliku huvi üksused, mis on eurofondid või alternatiivsed investeerimisfondid, peaksid samuti olema auditikomitee moodustamise kohustusest vabastatud. Selle vabastuse puhul võetakse arvesse, et juhul, kui need fondid toimivad ainult varade koondamise eesmärgil, ei ole auditikomitee palkamine asjakohane. Eurofondid ja alternatiivsed investeerimisfondid ning nende fondivalitsejad tegutsevad rangelt määratletud regulatiivses keskkonnas ning nende suhtes kohaldatakse konkreetseid juhtimismehhanisme, näiteks kontrolli, mida viib läbi nende depositoorium. (24) Oluline on tugevdada ka auditikomitee rolli uue vannutatud audiitori või audiitorühingu valimisel, et auditeeritava üksuse aktsionäride, osanike või liikmete üldkoosolek teeks teadlikuma otsuse. Üldkoosolekule ettepaneku esitamisel peaks juhatus seega selgitama, kas ta järgib auditikomitee soovitust ning kui ei, siis miks. Auditikomitee soovitus peaks sisaldama vähemalt kaht võimalikku valikut audiitorteenuse osutamiseks ning nõuetekohaselt põhjendatud eelistust ühe suhtes, et üldkoosolek saaks teha tegeliku otsuse. Selleks et esitada oma soovituses erapooletu ja nõuetekohane põhjendus, peaks auditikomitee kasutama auditeeritava üksuse poolt auditikomitee juhtimisel korraldatud kohustusliku valikumenetluse tulemusi. Valikumenetluse käigus peaks auditeeritav üksus paluma vannutatud audiitoritel või audiitorühingutel, sealhulgas väiksematel, esitada oma ettepanekud audiitorteenuse osutamiseks. Hankedokumendid peaksid sisaldama läbipaistvaid ja mittediskrimineerivaid valikukriteeriume, millest ettepanekute hindamisel lähtutakse. Arvestades aga, et selline valikumenetlus võib põhjustada väikese turukapitalisatsiooniga äriühingutele või väikestele või keskmise suurusega avaliku huvi üksustele tulenevalt nende suurusest ebaproportsionaalselt suuri kulusid, on asjakohane sellised üksused sellest kohustusest vabastada. (25) Auditeeritava üksuse aktsionäride või liikmete üldkoosoleku õigusel vannutatud audiitorit või audiitorühingut valida ei oleks mingit väärtust, kui auditeeritav üksus sõlmib kolmanda osapoolega lepingu, mis seda valikut kitsendab. Seepärast tuleks lugeda kehtetuks auditeeritava üksuse ja kolmanda osapoole vahel sõlmitud mis tahes lepingus sisalduv klausel, mis on seotud konkreetse audiitori või audiitorühingu ametisse määramisega või millega kitsendatakse nende valikut. (26) Kui avaliku huvi üksused määraksid ametisse rohkema kui ühe vannutatud audiitori või audiitorühingu, tugevdaks see kutsealast skeptitsismi ning aitaks kaasa auditi kvaliteedi tõstmisele. Samuti soodustaks see meede koos väiksemate audiitorühingute kaasamisega nende ühingute suutlikkuse arendamist, aidates seega kaasa selliste vannutatud audiitorite ja audiitorühingute arvu suurendamisele, kelle hulgast avaliku huvi üksused saavad audiitoreid valida. Seepärast peaks viimast toetama ja soodustama seda, et kohustuslikku auditit määratakse läbi viima rohkem kui üks vannutatud audiitor või audiitorühing. (27) Selleks et vältida tutvuse ohtu ning tugevdada seeläbi audiitorite ja audiitorühingute sõltumatust, on tähtis kehtestada pikim lubatud periood, mille vältel üks ja sama vannutatud audiitor või audiitorühing võib teatavas auditeeritavas üksuses audiitorteenust osutada. Samuti tuleks kehtestada asjakohane järkjärgulise rotatsiooni mehhanism kohustuslikus auditis osalevate kõige kõrgema tasandi töötajate puhul, sealhulgas audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit teostavate võtmetähtsusega auditeerimispartnerite puhul. On oluline määrata kindlaks ka asjakohane periood, mille vältel vastav vannutatud audiitor või audiitorühing ei tohi sama üksuse kohustuslikku auditit läbi viia. Sujuva ülemineku tagamiseks peaks endine audiitor andma üleminekutoimiku oluliste teabematerjalidega üle uuele audiitorile. (28) Audiitori sõltumatuse kaitsmiseks on oluline, et tema tagasikutsumine on võimalik üksnes siis, kui selleks on mõjuvad põhjused ja kui nendest põhjustest on teatatud järelevalve eest vastutavale asutusele või asutustele. Kui on olemas mõjuvad põhjused, kuid auditeeritav üksus ei võta midagi ette, peaks auditikomiteel, aktsionäridel, audiitorite ja audiitorühingute järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel või asjaomase avaliku huvi üksuse järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel olema õigus pöörduda audiitori tagasikutsumiseks siseriiklikku kohtusse. (29) Selleks et tagada siseturul investorite ja tarbijate suur usaldus, vältides huvide konflikte, tuleks vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes kohaldada asjakohast järelevalvet, mida teostaksid pädevad asutused, mis on auditeerimise kutsealast sõltumatud ning mis omavad asjakohast suutlikkust, asjatundlikkust ja ressursse. Riigi pädevatel asutustel peaksid olema vajalikud volitused järelevalveülesannete täitmiseks, sealhulgas võimalus juurdepääsuks dokumentidele ning õigus nõuda mis tahes isikult teavet ja teostada kontrolli. Nad peaksid olema spetsialiseerunud finantsturgude või finantsaruandluse kohustuste täitmise järelevalvele või kohustusliku auditi järelevalvele. Samas peaks olema võimalik, et avaliku huvi üksustele seatud kohustuste täitmise järelevalvet teostaksid nende üksuste järelevalve eest vastutavad pädevad asutused. Vannutatud audiitoritel või audiitorühingutel ei tohiks olla mis tahes võimalikku lubamatut mõju pädevate asutuste rahastamisele. (30) Järelevalve kvaliteet peaks paranema, kui riiklikul tasandil erinevaid ülesandeid täitvate asutuste vahel toimib tõhus koostöö. Seepärast peaksid asutused, kes on pädevad teostama järelevalvet avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi kohustuste täitmise üle, tegema koostööd vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise ja registreerimise eest vastutavate asutustega, avaliku huvi üksuste üle järelevalvet teostavate asutustega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2006. aasta direktiivis 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta)[27] osutatud rahapesu andmebüroodega. (31) Kvaliteetse auditi seisukohast on ülitähtis kohustusliku auditi kvaliteedi väline tagamine. See suurendab avaldatud finantsteabe usaldusväärsust ning tagab aktsionäride, investorite, võlausaldajate ja muude huvitatud isikute parema kaitse. Seepärast tuleks vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes kohaldada kvaliteeditagamise süsteemi, mis toimiks pädevate asutuste vastutusel, misläbi oleks tagatud objektiivsus ning sõltumatus auditeerimise kutsealast. Kvaliteeditagamise ülevaatused tuleks korraldada selliselt, et kõigi avaliku huvi üksuste auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute kohta viiakse läbi kvaliteeditagamise ülevaatus vähemalt kord iga kolme aasta jooksul. Komisjoni 6. mai 2008. aasta soovituses avaliku huvi üksusi auditeerivate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute töö välise kvaliteeditagamise kohta[28] on esitatud teave selle kohta, kuidas kontroll tuleks teostada. Kvaliteeditagamise ülevaatused peaksid olema proportsionaalsed võrreldes ülevaadatava audiitorühingu või vannutatud audiitori tegevuse ulatuse ja keerukusega. (32) Uurimised aitavad tuvastada, vältida ja parandada ebaadekvaatset avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimist. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema õigus teostada vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes uurimisi. (33) Avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuste osutamise turg aja jooksul areneb. Seepärast on vaja, et pädevad asutused jälgivad turul aset leidvaid muutusi, eelkõige seoses võimaliku väikese valikuga audiitori leidmiseks ning turu suurest kontsentratsioonist tulenevate riskidega. (34) Oluliste audiitorühingute tegevuse lõpetamine võib põhjustada turul audititeenuste osutamise katkestusi ning sellega võib kaasneda riski edasine struktuurne kuhjumine turul. Seepärast peaksid pädevad asutused paluma iga liikmesriigi suurimatelt audiitorühingutelt ennetava meetmena situatsiooniplaani koostamist, milles käsitletaks võimalikke sündmusi, mis võivad ohustada asjaomase ühingu tegevuse jätkuvust. Neis plaanides võib määrata kindlaks meetmed valmistumaks ette asjaomase ühingu puhul kriisi nõuetekohaseks lahendamiseks. (35) Pädevate asutuste tegevuse läbipaistvus peaks aitama kaasa investorite ja tarbijate usalduse suurendamisele siseturul. Seepärast tuleks pädevatelt asutustelt nõuda oma tegevusest korrapärast aruandmist ning individuaalsete kontrolliaruannete avaldamist. (36) Liikmesriikide pädevate asutuste vaheline koostöö võib anda olulise panuse kohustusliku auditi püsivalt kõrge kvaliteedi tagamisse ELis. Seepärast peaksid liikmesriikide pädevad asutused tegema vajaduse korral omavahel koostööd, täita oma ülesandeid seoses kohustusliku auditi järelevalvega. Nad peaksid austama päritolumaa regulatsiooni põhimõtet ning põhimõtet, et järelevalvet teostab liikmesriik, kus vannutatud audiitor või audiitorühing on tunnustatud ja kus on auditeeritava üksuse registrijärgne asukoht. Pädevate asutuste vahelisele koostööle tuleks eriti kasuks, kui seda korraldataks Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raames, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve))[29] alusel loodud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) juhtimisel. ESMA, kellele oleks abiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve))[30] alusel loodud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve))[31] alusel loodud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA), peaks aitama sellele koostööle kaasa, andes riiklikele pädevatele asutustele nõu ja suuniseid. (37) Liikmesriikide pädevate asutuste vaheline koostöö peaks hõlmama teabevahetust, koostööd kvaliteeditagamise ülevaatuste valdkonnas, abistamist avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga seonduvate uurimiste läbiviimisel, sealhulgas juhtudel, kui uuritav käitumine ei kujuta endast asjaomastes liikmesriikides kehtivate õigusnormide rikkumist, ning situatsioonplaneerimist. Liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö meetoditeks võivad olla pädevate asutuste kolleegiumide loomine ning omavaheline ülesannete delegeerimine. Koostöös tuleks arvesse võtta ka selle võrgustiku kontseptsiooni, milles audiitorid ja ühingud tegutsevad. Pädevad asutused ja Euroopa järelevalveasutused peaksid austama asjaomaseid konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse eeskirju. (38) See, et tunnustatakse vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sobivust avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi teostamiseks, peaks edendama audiitorite ja ühingute võimalusi osutada teenuseid teistele klientidele. Seepärast on tähtis kehtestada Euroopa tasandi kvaliteeditunnistus, mille peaks välja töötama ESMA. Tunnistuse saamiseks esitatavate taotluste läbivaatamisse tuleks kaasata riiklikud pädevad asutused. (39) Kapitaliturgude vastastikune seotus nõuab, et riiklikele pädevatele asutustele ja Euroopa järelevalveasutustele antaks volitused teha teabevahetuse ja kvaliteeditagamise ülevaatuste puhul koostööd kolmandate riikide järelevalveasutuste ja -organitega. Juhul kui koostöö kolmandate riikide asutustega on seotud auditi töödokumentide või vannutatud audiitorite või audiitorite valduses olevate muude dokumentidega, tuleks siiski kohaldada direktiivi 2006/43/EÜ menetlusi. (40) Kapitaliturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja jätkusuutlikku auditivõimekust ning audiitorteenuste konkurentsivõimelist turgu, kus on piisaval hulgal audiitorühinguid, kes suudavad teostada avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit. ESMA peaks esitama aruande nende muutuste kohta audititurul, mis kaasnesid käesoleva määrusega. Sellise analüüsi teostamisel peaks ESMA arvesse võtma vannutatud audiitorite suhtes kohaldatavate riiklikke tsiviilvastutuse eeskirjade mõju auditituru struktuurile. Sellise aruande ja muude asjakohaste tõendite alusel peaks komisjon esitama aruande mõju kohta, mis vannutatud audiitorite suhtes kohaldatavatel riiklikel tsiviilvastutuse eeskirjadel on auditituru struktuurile, ning võtma meetmed, mida ta peab järelduste põhjal asjakohaseks. (41) Selleks et parandada käesoleva määruse nõuete täitmist ning vastavalt komisjoni 9. detsembri 2010. aasta teatisele pealkirjaga „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”,[32] tuleks suurendada pädevate asutuste volitusi rakendada järelevalvemeetmeid ja sanktsioone. Tuvastatud rikkumiste eest tuleks vannutatud audiitoritele, audiitorühingutele ja avaliku huvi üksustele näha ette rahalised halduskaristused. Sanktsioonide või meetmete rakendamisel peaksid pädevad asutused järgima läbipaistvuse põhimõtet. Sanktsioonide heakskiitmisel ja avaldamisel tuleks järgida põhiõigusi, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). (42) Pädevate asutuste tähelepanu võivad juhtida uuele teabele ka vihjajad, mis aitab pädevatel asutustel tuvastada rikkumisi, sealhulgas pettust, ning kehtestada asjakohaseid sanktsioone. Samas ei pruugi vihjajad julgeda seda teha, kartes kättemaksu või nägemata selleks motivatsiooni. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et oleks kehtestatud asjakohane kord, mis julgustab vihjajaid hoiatama pädevaid asutusi võimalikest käesoleva määruse rikkumistest ning kaitseb vihjajaid kättemaksu eest. Samuti võivad liikmesriigid pakkuda vihjajatele stiimuleid uue teabe avaldamiseks, kusjuures vihjajatel peaks olema õigus sellisele stiimulile ainult juhul, kui nad avalikustavad uut teavet, millest nad ei ole juba õigusaktide kohaselt kohustatud teavitama, ning kui see teave toob kaasa sanktsioonid käesoleva määruse rikkumise eest. Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et nende poolt rakendatav vihjajatega seonduv kord kätkeks mehhanisme, mis pakuks vihje objektiks olevale isikule asjakohast kaitset, eelkõige seoses õigusega tema isikuandmete kaitsele, ning menetlusi, mis tagavad vihje objektiks olevale isikule õiguse kaitsele ja ärakuulamisele, enne kui tema suhtes võetakse vastu otsus, ning õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus tema suhtes vastu võetud otsuse asjus. (43) Võtmaks arvesse auditeerimise ja auditituru arengut, tuleks komisjonile anda volitused täpsustada tehnilised nõuded uuele vannutatud audiitorile või audiitorühingule üleantava toimiku sisu kohta ning avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit teostavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute Euroopa kvaliteeditunnistuse juurutamise kohta. (44) Selleks et võtta arvesse finantsturgudel, auditeerimises ja auditi kutsealal aset leidnud tehnilist arengut ning täpsustada käesolevas määruses sätestatud nõudeid, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. Delegeeritud õigusaktide kasutamine on eriti vajalik seonduvate audititeenuste ja kutsetegevusväliste teenuste loetelu kohandamiseks ning selleks, et määratleda nende tasude määrad, mida ESMA võib küsida Euroopa kvaliteeditunnistuste väljastamise eest vannutatud audiitoritele ja audiitorühingutele. On eriti tähtis, et komisjon peab oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasemel. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (45) Selleks et tagada õiguskindlus ning sujuv üleminek käesoleva määrusega kehtestatud korrale, on tähtis kehtestada üleminekukord seoses audiitorühingute kohustusliku rotatsiooni, audiitorühingu valimiseks valikumenetluse korraldamise kohustuse ning audiitorühingute ainult audititeenuseid osutavateks ühinguteks ümberkorraldamise nõuete jõustumisega. (46) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi rolli täpsustamist ja selgemat määratlemist, vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt auditeeritavale üksusele, investoritele ja muudele sidusrühmadele antava teabe parendamist, audiitorite ja avaliku huvi üksuste järelevalveasutuste vaheliste suhtluskanalite täiustamist, avaliku huvi üksustele kutsetegevusväliste teenuste osutamisest tingitud huvide konfliktide vältimist, olemasolevast süsteemist, kus auditeeritav nii valib audiitori kui ka maksab talle, või tutvuse ohust tulenevate võimalike huvide konfliktide leevendamist, vannutatud audiitorite või audiitorühingute vahetumise ja avaliku huvi üksustele audititeenuste osutajate valiku soodustamist, avaliku huvi üksustele audititeenuste osutajate valiku suurendamist ning avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuseid osutavate vannutatud audiitorite ja audiitorühingute reguleerimise ja järelevalve tõhususe, sõltumatuse ja järjepidevuse parandamist, sealhulgas ELi tasandi koostöö puhul, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning nende eesmärkide mastaapsuse tõttu on neid võimalik saavutada paremini ELi tasandil, võib EL võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega piirdub käesolev määrus üksnes nende eesmärkide saavutamiseks vajalikuga. (47) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, nimelt õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47), süütuse presumptsiooni ja õigust kaitsele (artikkel 48), kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet (artikkel 49), õigust mitte saada süüdi mõistetud ja karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord (artikkel 50), ning seda tuleb kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I jaotis Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega sätestatakse nõuded, mis on seotud avaliku huvi üksuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustusliku auditi läbiviimisega, eeskirjad, mis käsitlevad avaliku huvi üksuste poolt vannutatud audiitorite ja audiitorühingute valimise korraldamist ja valimist, et suurendada vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sõltumatust ning vältida huvide konflikte, ning järelevalve eeskirjad, mis kuuluvad rakendamisele järelevalve teostamisel selle üle, kuidas vannutatud audiitorid ja audiitorühingud neid nõudeid täidavad. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat määrust kohaldatakse: a) vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes, kes viivad läbi avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditit; b) avaliku huvi üksuste suhtes. 2. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira direktiivi 2006/43/EÜ kohaldamist. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid, mis on määratletud direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 2, välja arvatud mõisted „auditi aruanne” ja „pädevad asutus”. Artikkel 4 Suured avaliku huvi üksused Käesoleva määruse tähenduses hõlmavad „suured avaliku huvi üksused” järgmist: a) direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktis a määratletud üksuste puhul iga liikmesriigi kümme suurimat aktsiate emitenti, mõõdetuna aastalõpu noteeringu järgi arvutatud turukapitalisatsiooni alusel ning igal juhul kõik aktsiate emitendid, kelle keskmine turukapitalisatsioon aastalõpu noteeringu alusel oli kolme eelneva kalendriaasta vältel üle 1 000 000 000 euro; b) direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktides b–f määratletud üksuste puhul kõik üksused, mille bilansimaht kokku ületab bilansipäeval 1 000 000 000 eurot; c) direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktides g–h määratletud üksuste puhul kõik üksused, mille hallatavad varad kokku ületavad bilansipäeval 1 000 000 000 eurot. II jaotis Avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimise tingimused I PEATÜKK SÕLTUMATUS JA HUVIDE KONFLIKTIDE VÄLTIMINE Artikkel 5 Sõltumatus ja objektiivsus Vannutatud audiitor või audiitorühing teeb kõik vajaliku tagamaks, et avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimist ei mõjutaks mis tahes olemasolev või võimalik huvide konflikt ega äri- või muu suhe, mille üheks osapooleks on kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing või, lähtuvalt olukorrast, selle võrgustik, juhid, audiitorid, töötajad, mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid sellel vannutatud audiitoril või audiitorühingul on võimalik kasutada või juhtida, ega mis tahes selle vannutatud audiitori või audiitorühinguga valitseva mõju kaudu otseselt või kaudselt seotud isik. Artikkel 6 Audiitorite ja audiitorühingute sisemine töökorraldus 1. Vannutatud audiitor või audiitorühing peab täitma järgmisi töökorralduslikke nõudeid: a) audiitorühing kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused tagamaks, et selle omanikud või aktsionärid ega audiitorühingu või selle sidusettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorganite liikmed ei sekkuks kohustusliku auditi läbiviimisse viisil, mis ohustab audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit läbiviiva vannutatud audiitori sõltumatust ja objektiivsust; b) vannutatud audiitoril või audiitorühingul on kehtestatud usaldusväärne haldus- ja raamatupidamiskord, sisekontrolli mehhanismid, tõhusad menetlused riskide hindamiseks ning tõhus kord infotöötlussüsteemide kontrollimiseks ja kaitsmiseks. Nimetatud sisekontrolli mehhanismid töötatakse välja selleks, et tagada otsuste ja menetluste järgimine kõigil audiitorühingu või vannutatud audiitori toimimisstruktuuri tasanditel. Vanutatud audiitor või audiitorühing rakendab ja säilitab otsuste tegemise menetlused ja organisatsioonilised struktuurid, millega on selgelt ja dokumenteeritult kindlaks määratud aruandlusahelad ning jaotatud ametiülesanded ja kohustused; c) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused tagamaks, et tema töötajatel ja kõigil teistel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid ta saab kasutada või juhtida ning kes on otseselt seotud kohustusliku auditi toimingute läbiviimisega, oleksid neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud teadmised ja kogemused; d) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohase poliitika ja menetlused tagamaks, et oluliste auditiülesannete allhanget ei teostataks nii, et see kahjustab vannutatud audiitori või audiitorühingu sisekontrolli kvaliteeti või pädevate asutuste võimet teostada järelevalvet selle üle, kuidas vannutatud audiitor või audiitorühing täidab käesolevas määruses sätestatud kohustusi; e) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra artikli 11 lõikes 2 osutatud sõltumatusele tekkivate ohtude välistamiseks, tuvastamiseks, kõrvaldamiseks või juhtimiseks ja avalikustamiseks; f) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohased menetlused ja standardid avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi läbiviimiseks, töötajate juhendamiseks ning nende tegevuse järelevalveks ja kontrollimiseks ning artikli 15 lõikes 5 osutatud audititoimiku struktuuri korraldamiseks; g) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi, et tagada avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi kvaliteet. Kvaliteedikontrolli süsteem peab hõlmama vähemalt punktis f kirjeldatud menetlusi ja standardeid. Audiitorühingu puhul vastutab sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi eest isik, kes on kvalifitseeritud vannutatud audiitorina; h) vannutatud audiitor või audiitorühing kasutab asjakohaseid süsteeme, ressursse ja menetlusi, et tagada oma kohustusliku auditi toimingute teostamisel pidevus ja regulaarsus; i) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab tegevuspõhimõtted, et välistada enda ja oma töötajate osalemine töö tegemise käigus kuriteos või seaduserikkumises. Samuti kehtestab vannutatud audiitor või audiitorühing asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra tegelemiseks juhtumitega, millel on või võivad olla tõsised tagajärjed tema kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele, ning selliste juhtumite dokumenteerimiseks; j) vannutatud audiitoril või audiitorühingul on asjakohane tasustamispoliitika, mis pakub piisavalt stiimuleid tulemuste saavutamiseks, et tagada auditi kvaliteet. Eelkõige ei tohi töötajate töötasu ja töö hinnang sõltuda tulust, mida vannutatud audiitor või audiitorühing auditeeritavalt üksuselt teenib; k) vannutatud audiitor või audiitorühing jälgib ja hindab oma käesoleva määruse kohaselt kehtestatud süsteemide ning sisekontrolli ja sisemiste kvaliteedikontrolli mehhanismide ja korra asjakohasust ja tulemuslikkust ning võtab asjakohased meetmed mis tahes puuduste kõrvaldamiseks. Eelkõige teostab vannutatud audiitor või audiitorühing kord aastas punktis g osutatud sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi hindamise. Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab andmed selle hindamise tulemuste ning mis tahes väljapakutud meetmete kohta sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi muutmiseks. Esimeses lõigus osutatud tegevuspõhimõtted ja menetlused dokumenteeritakse ning neist teavitatakse vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajaid. Auditiülesannete mis tahes allhange vastavalt punktile d ei mõjuta vannutatud audiitori või audiitorühingu vastutust auditeeritava üksuse ees. 2. Käesoleva artikli lõike 1 nõuete täitmisel võtab vannutatud audiitor või audiitorühing arvesse oma suurust ning tegevuse keerukust. Vannutatud audiitor või audiitorühing peab olema suuteline tõestama artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevale asutusele, et kõnealuste nõuete täitmine on proportsionaalne vannutatud audiitori või audiitorühingu suuruse ning tema tegevuse keerukusega. Artikkel 7 Sõltumatus auditeeritavast üksusest 1. Vannutatud audiitor või audiitorühing ja kõik audiitorühingus hääleõigust omavad isikud peavad olema auditeeritavast üksusest sõltumatud ning ei tohi olla kaasatud auditeeritava üksuse otsuste vastuvõtmisesse. 2. Vannutatud audiitoril, audiitorühingul, nende võtmetähtsusega auditeerimispartneritel, nende töötajatel ega mis tahes muudel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid asjaomane audiitor või ühing saab kasutada või juhtida ning kes on otseselt seotud kohustusliku auditi toimingutega, ning nendega komisjoni direktiivi 2004/72/EÜ[33] artikli 1 lõike 2 tähenduses lähedalt seotud isikutel ei ole lubatud osta ega müüa mis tahes finantsinstrumente, mis on emiteeritud, garanteeritud või muul viisil toetatud mis tahes auditeeritava üksuse poolt, kelle suhtes nad teostavad kohustusliku auditi toiminguid, ega sõlmida nimetatud finantsinstrumentidega mis tahes tehinguid, välja arvatud osalused hajutatud investeerimiskavades, sealhulgas valitsetavates fondides, nagu pensionifondid ja elukindlustus. 3. Lõikes 2 osutatud isikud ega ühingud ei tohi osaleda ühegi konkreetse auditeeritava üksuse kohustusliku auditi kindlaksmääramises ega seda muul viisil mõjutada, kui nad: a) omavad auditeeritava üksuse finantsinstrumente, välja arvatud osalused hajutatud investeerimiskavades; b) omavad auditeeritava üksusega seotud üksuse finantsinstrumente, mille omamine võib põhjustada või võib üldise arusaama kohaselt põhjustada huvide konflikti, välja arvatud osalused hajutatud investeerimiskavades; c) on hiljuti olnud auditeeritava üksusega töö-, äri või muudes suhetes, mis võivad põhjustada või võivad üldise arusaama kohaselt põhjustada huvide konflikti. 4. Lõikes 2 osutatud isikud ega ühingud ei tohi paluda ega võtta vastu raha, kingitusi ega teeneid mitte kelleltki, kellega vannutatud audiitor või audiitorühing on lepingulistes suhetes. 5. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 21 lõike 1 kohaselt jõustatud siseriiklikke kutse-eetikat käsitlevaid meetmeid, mis ei ole kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4, ei kohaldata. Artikkel 8 Endiste vannutatud audiitorite või vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajate tööle võtmine avaliku huvi üksuste poolt 1 Audiitorühingu nimel avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit läbiviival vannutatud audiitoril või võtmetähtsusega auditeerimispartneril ei ole lubatud enne vähemalt kahe aasta möödumist tema tagasiastumisest auditiga seotud vannutatud audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneri kohalt, teha järgmist: a) asuda auditeeritud üksuses võtmetähtsusega juhtivale ametikohale; b) saada auditeeritud üksuse auditikomitee liikmeks ning kui sellist komiteed ei ole, siis auditikomitee ülesannetega samaväärseid ülesandeid täitva organi liikmeks; c) saada auditeeritud üksuse tegevjuhtkonda mittekuuluvaks haldusorgani liikmeks või järelevalveorgani liikmeks. 2. Avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit läbiviiva vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajad ning mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid asjaomane audiitor või ühing saab kasutada või juhtida – juhul kui need töötajad või muud füüsilised isikud on ise nimetatud vannutatud audiitoriks –, ei tohi asuda enne vähemalt ühe aasta möödumist sellest, kui nad olid isiklikult otseselt seotud kohustusliku auditi toimingutega, ühelegi lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ametikohale. Artikkel 9 Auditi tasud 1. Avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimise tasud ei tohi olla tingimuslikud tasud. Esimese lõigu tähenduses „tingimuslikud tasud” on tasud audiitorteenuse osutamise eest, mis on arvutatud varem kindlaks määratud alustel olenevalt tehingu tulemist või tulemusest või teostatud töö tulemusest. Tasusid ei loeta tingimuslikeks, kui need on kehtestatud kohtu või pädeva asutuse poolt. 2. Juhul kui vannutatud audiitor või audiitorühing osutab auditeeritavale üksusele auditiga seotud finantsteenuseid, nagu osutatud artikli 10 lõikes 2, ei tohi nende teenuste tasud ületada 10 % tasudest, mis auditeeritav üksus maksab kohustusliku auditi eest. 3. Juhul kui avaliku huvi üksuselt kohustusliku auditi eest saadud tasud moodustavad kokku üle 20 % või kahe järjestikuse aasta eest üle 15 % kohustuslikku auditit teostava vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt aasta jooksul saadud tasudest kokku, avalikustab see audiitor või ühing auditikomiteele asjaolu, et need tasud kokku moodustavad vastavalt üle 20 % või üle 15 % ühingu poolt saadud tasudest kokku, ning seepeale käivitatakse artikli 11 lõike 4 punktis d osutatud arutelu. Auditikomitee kaalub, kas mõni teine vannutatud audiitor või audiitorühing peab enne auditi aruande väljastamist teostama audiitorteenuse osutamise suhtes kvaliteedikontrolli. Juhul kui avaliku huvi üksuselt kohustusliku auditi eest saadud tasud kahe järjestikuse aasta puhul kokku moodustavad 15 % või rohkem kohustuslikku auditit teostava vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt aasta jooksul saadud tasudest kokku, teavitab kõnealune audiitor või ühing sellisest olukorrast artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevat asutust. Artikli 35 lõikes 1 osutatud pädev asutus otsustab vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt esitatud objektiivsete põhjenduste alusel, kas sellise üksuse vannutatud audiitor või audiitorühing võib jätkata kohustusliku auditi teostamist täiendaval perioodil, mis ei ole mingil juhul pikem kui kaks aastat. Kui auditeeritav üksus on auditikomitee omamise kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus, milline üksuse organ või asutus sõlmib kokkuleppe vannutatud audiitori või audiitorühinguga käesolevas lõikes sätestatud kohustuste täitmiseks. Artikkel 10 Keeld osutada kutsetegevusväliseid teenuseid 1. Avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing võib osutada auditeeritavale üksusele, tema emaettevõtjale ja tema kontrollitavatele ettevõtjatele kohustusliku auditi teenuseid ja auditiga seonduvaid finantsteenused. Juhul kui vannutatud audiitor kuulub võrgustikku, võib selle võrgustiku liige osutada auditeeritavale üksusele, tema emaettevõtjale ja tema kontrollitavatele ELis tegutsevatele ettevõtjatele kohustusliku auditi teenuseid ja auditiga seonduvaid finantsteenuseid. 2. „Auditiga seonduvate finantsteenuste” all mõistetakse käesoleva artikli tähenduses järgmist: a) raamatupidamise vahearuannete audit või ülevaatus; b) kinnitava avalduse väljastamine ühingujuhtimise aruannete kohta; c) kinnitava avalduse väljastamine ettevõtja sotsiaalse vastutuse küsimuste kohta; d) kinnitava avalduse või tunnistuse väljastamine finantseerimisasutusi reguleerivatele asutustele aruandekohustuse täitmise kohta, mis väljub kohustusliku auditi raamest ning on mõeldud aitamaks reguleerivatel asutustel täita oma ülesandeid, näiteks kapitalinõuete või teatavate maksevõime suhtarvude kohta, mis määravad, kui tõenäoliselt ettevõtja on jätkuvalt suuteline täitma oma võlakohustusi; e) kinnituse esitamine maksunõuete järgimise kohta, kui selline kinnitus on nõutud siseriikliku õigusega; f) mis tahes muud audititööga seotud seadusjärgsed kohustused, mis on vannutatud audiitorile või audiitorühingule kehtestatud ELi õigusaktidega. 3. Avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing ei tohi osutada auditeeritavale üksusele, tema emaettevõtjale ega tema kontrollitavatele ettevõtjatele otseselt ega kaudselt kutsetegevusväliseid teenuseid. Kui vannutatud audiitor kuulub võrgustikku, ei või ükski selle võrgustiku liige osutada auditeeritavale üksusele, tema emaettevõtjale ja tema kontrollitavatele ELis tegutsevatele ettevõtjatele kutsetegevusväliseid teenuseid. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendavad kutsetegevusvälised teenused järgmist: a) teenused, millega kaasneb kõigil juhtudel huvide konflikt: i) auditiga mitteseotud eksperditeenused, maksunõustamine, üldjuhtimise ja muud nõuandeteenused; ii) raamatupidamine ning raamatupidamisdokumentide ja finantsaruannete koostamine; iii) finantsaruannetesse kaasatud finantseerimisteabe koostamise ja/või kontrollimisega seotud sisekontrolli ja riskijuhtimise menetluse väljatöötamine ja rakendamine ning riskide alane nõustamine; iv) hindamisteenused, arvamuse esitamine aususe kohta ning mitterahaliste maksete aruannete koostamine; v) kindlustusmatemaatilised ja õigusteenused, sealhulgas kohtuasjade lahendamine; vi) finantsteabe tehnoloogiasüsteemide väljaarendamine ja rakendamine direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktides b–j osutatud avaliku huvi üksuste jaoks; vii) osalemine auditikliendi siseauditis ja siseauditi funktsiooniga seonduvate teenuste osutamine; viii) maakleri või vahendaja, investeerimisnõustaja või investeerimispanganduse teenused; b) teenused, millega võib kaasneda huvide konflikt: i) personalijuhtimise teenused, sealhulgas kõrgema juhtkonna liikmete värbamine; ii) vastavuskirjade esitamine investoritele seoses ettevõtja väärtpaberite emiteerimisega; iii) finantsteabe tehnoloogiasüsteemide väljaarendamine ja rakendamine direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 lõike 13 punktis a osutatud avaliku huvi üksuste jaoks; iv) hoolsuskohustuse auditi teenused müüvale või ostvale osapoolele seoses võimalike ühinemiste ja ülevõtmistega ning kinnitava avalduse tegemine auditeeritud üksuse kohta finants- või ettevõtetevahelise tehingu muudele osapooltele. Erandina esimesest ja teisest lõigust võib vannutatud audiitor või audiitorühing osutada punkti b alapunktides iii ja iv nimetatud teenuseid, kui selleks on saadud artikli 35 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse eelnev luba. Erandina esimesest ja teisest lõigust võib vannutatud audiitor või audiitorühing osutada punkti b alapunktides i ja ii nimetatud teenuseid, kui selleks on saadud käesoleva määruse artiklis 31 osutatud auditikomitee eelnev luba. 4. Juhul kui selle võrgustiku liige, millesse avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit läbiviiv vannutatud audiitor või audiitorühing kuulub, osutab auditeeritava avaliku huvi üksuse poolt kontrollitavale kolmandas riigis asutatud ettevõtjale kutsetegevusväliseid teenused, hindab asjaomane vannutatud audiitor või audiitorühing, kas selline teenuste osutamine võrgustiku liikme poolt võib ohtu seada vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatuse. Juhul kui see mõjutab tema sõltumatust, rakendab vannutatud audiitor või audiitorühing kaitsemeetmeid, et leevendada ohtusid, mida selline teenuste osutamine kolmandas riigis põhjustab. Vannutatud audiitor või audiitorühing võib jätkata avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimist ainult juhul, kui ta suudab artikli 11 kohaselt põhjendada, et selline teenuste osutamine ei mõjuta tema professionaalset hinnangut ega auditi aruannet. Osalemist auditeeritava üksuse otsuste vastuvõtmises ning lõike 3 punkti a alapunktides ii ja iii osutatud teenuste osutamist käsitatakse kõigil juhtudel sõltumatust mõjutavate tegevustena. Lõike 3 punkti a alapunktides i ja iv–viii osutatud teenuste osutamise puhul eeldatakse, et see mõjutab sõltumatust. Vannutatud audiitor või audiitorühing võib selles küsimuses arvamuse saamiseks konsulteerida pädeva asutusega. 5. Juhul kui audiitorühing teenib suurtest avaliku huvi üksustest rohkem kui kolmandiku oma aastastest auditituludest ning kuulub võrgustikku, mille liikmete aastased audititulud Euroopa Liidus kokku ületavad 1 500 miljonit eurot, peab ta täitma järgmisi tingimusi: a) ta ei osuta ühelegi avaliku huvi üksusele otseselt ega kaudselt kutsetegevusväliseid teenuseid; b) ta ei kuulu võrgustikku, mis osutab ELis muid kutsetegevusväliseid teenuseid; c) ükski üksus, mis osutab lõikes 3 loetletud teenuseid, ei tohi omada audiitorühingus otseselt ega kaudselt rohkem kui 5 % kapitalist või hääleõigustest; d) üksused, mis osutavad lõikes 3 loetletud teenuseid, ei tohi omada audiitorühingus otseselt ega kaudselt koos rohkem kui 10 % kapitalist või hääleõigustest; e) selline audiitorühing ei tohi omada üheski üksuses, mis osutab lõikes 3 loetletud teenuseid, otseselt ega kaudselt rohkem kui 5 % kapitalist või hääleõigustest. 6. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 68 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada käesoleva artikli lõikes 2 esitatud auditiga seonduvate finantsteenuste nimekirja ning lõikes 3 esitatud kutsetegevusväliste teenuste nimekirja. Selliste volituste kasutamisel võtab komisjon arvesse auditeerimise ja auditi kutseala arengut. Artikkel 11 Kohustuslikuks auditiks ettevalmistamine ja sõltumatust ohustavate ohtude hindamine 1. Enne avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi läbiviimiseks või selle jätkamiseks nõusoleku andmist hindab vannutatud audiitor või audiitorühing järgnevaid asjaolusid ning dokumenteerib need: – kas ta vastab artiklis 6 sätestatud sisemise töökorralduse nõuetele; – kas ta vastab artiklites 7, 9 ja 10 sätestatud nõuetele; – kas tal on auditi nõuetekohaseks teostamiseks olemas vajalikud pädevad töötajad, aeg ja ressursid; – kui tegu on audiitorühinguga, siis kas võtmetähtsusega auditeerimispartner on liikmesriigis, kus kohustuslik audit peaks läbi viidama, tunnustatud vannutatud audiitorina; – kas artikli 33 nõuded on täidetud; – ilma et see piiraks direktiivi 2005/60/EÜ kohaldamist, avaliku huvi üksuse ausameelsus. 2. Samuti hindab vannutatud audiitor või audiitorühing, kas on ohtusid tema sõltumatusele. Vannutatud audiitor või audiitorühing ei teosta kohustuslikku auditit juhul, kui vannutatud audiitor, audiitorühing või võrgustik on auditeeritava üksusega mis tahes otsestes või kaudsetes finants-, äri-, töö- või muudes suhetes, mille põhjal objektiivne, mõistlik ja informeeritud kolmas isik võiks järeldada, et vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatus on ohustatud. Kui vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatust mõjutavad enesehindamise või omahuvi ohud, siis vannutatud audiitor või audiitorühing kohustuslikku auditit ei teosta. Kui vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatust mõjutavad sellised ohud nagu huvide kaitsmine, lähitutvus või usalduslikud suhted või hirmutamine, peab vannutatud audiitor või audiitorühing võtma kaitsemeetmeid nende ohtude leevendamiseks. Kui ohud on võetud kaitsemeetmetega võrreldes sedavõrd suuremad, et need ohustavad tema sõltumatust, siis vannutatud audiitor või audiitorühing kohustuslikku auditit ei teosta. 3. Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab andmed lõigetes 1 ja 2 osutatud hindamiste kohta ning dokumenteerib auditeerimise töödokumentides kõik nii tema sõltumatust ohustavad märkimisväärsed ohud kui ka nende ohtude leevendamiseks võetud kaitsemeetmed. 4 Vannutatud audiitor või audiitorühing peab: a) kinnitama auditikomiteele kord aastas kirjalikult oma sõltumatust auditeeritavast üksusest; b) esitama auditikomiteele kord aastas kirjalikult auditeerimispartnerite ning kohustuslikku auditit teostava põhilise töörühma kõrgema juhi ja juhi nimed, kinnitades, et sealjuures ei esine huvide konflikte; c) taotlema auditikomiteelt luba osutada auditeeritavale üksusele artikli 10 lõike 3 punkti b alapunktides i ja ii osutatud kutsetegevusväliseid teenuseid; d) taotlema artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevalt asutuselt loa osutada auditeeritavale üksusele artikli 10 lõike 3 punkti b alapunktides iii ja iv osutatud kutsetegevusväliseid teenuseid; e) arutama auditikomiteega ohtusid vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatusele ning nende ohtude leevendamiseks võetud kaitsemeetmeid, mis vannutatud audiitor või audiitorühing on vastavalt lõikele 3 dokumenteerinud. Kui auditeeritav üksus on auditikomitee moodustamise kohustusest vabastatud, otsustab auditeeritav üksus, milline üksuse kogu või organ käesoleva lõikega auditikomiteele ülesandeks tehtud kohustused täidab. II PEATÜKK KONFIDENTSIAALSUS JA KUTSESALADUSE HOIDMISE KOHUSTUS Artikkel 12 Konfidentsiaalsus ja kutsesaladuse hoidmise kohustus Vannutatud audiitorid või audiitorühingud, sealhulgas need, kes ei ole enam seotud konkreetse auditiülesandega, ja endised vannutatud audiitorid või audiitorühingud, ei saa toetuda direktiivi 2006/43/EÜ artikli 23 lõikes 1 sätestatud konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse hoidmise kohustuse eeskirjadele selleks, et vältida käesoleva määruse sätete kohaldamist. Artikkel 13 Teabe avaldamine kolmandate riikide audiitoritele ja kolmandate riikide ametiasutustele 1. Kui vannutatud audiitor või audiitorühing teostab kohustuslikku auditit avaliku huvi üksuses, mis on osa ettevõtete kontsernist, mille emaettevõtja asub kolmandas riigis, ei tohi direktiivi 2006/43/EÜ artikli 23 lõikes 1 osutatud konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse hoidmise eeskirjad takistada vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt teostatud audititööd käsitlevate asjakohaste dokumentide üleandmist kolmandas riigis asuvale kontserni audiitorile, kui need dokumendid on vajalikud üksnes emaettevõtja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditi ettevalmistamiseks. Teabe edastamine kolmandas riigis asuvale kontserni audiitorile peab olema kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ IV peatükiga ning kohaldatavate siseriiklike isikuandmete kaitse eeskirjadega. 2. Vannutatud audiitor või audiitorühing, kes teostab kohustuslikku auditit avaliku huvi üksuses, mis on emiteerinud väärtpabereid kolmandas riigis või moodustab osa kontsernist, mis esitab seadusjärgseid konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandeid kolmandas riigis, võib edastada auditi töödokumendid või muud tema valduses olevad selle üksuse auditiga seotud dokumendid asjaomase kolmanda riigi pädevatele asutustele ainult vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47 sätestatud tingimustele. III PEATÜKK KOHUSTUSLIKU AUDITI TEOSTAMINE Artikkel 14 Kohustusliku auditi ulatus 1. Avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi teostamisel võtab vannutatud audiitor või audiitorühing vajalikud meetmed, et kujundada arvamus selle kohta, kas avaliku huvi üksuse raamatupidamise aastaaruanded või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate üksuse majandustegevusest vastavalt asjakohasele finantsaruandlusraamistikule ning vajaduse korral, kas need raamatupidamise aastaaruanded või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded vastavad artiklis 22 sätestatud õigusnõuetele. Need meetmed peavad hõlmama vähemalt artiklites 15–20 sätestatud nõudeid. Vannutatud audiitor või audiitorühing väljendab oma arvamuse vastavalt artiklitele 21–25. 2. Ilma et see piiraks artiklis 22 ja 23 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamist, ei hõlma kohustuslik audit kinnitava avalduse esitamist auditeeritava üksuse elujõulisuse kohta tulevikus ega selle kohta, kui tõhusalt või tulemuslikult üksuse juhtkond või haldusorgan üksuse tegevust on juhtinud või edaspidi juhib. Artikkel 15 Kutsealane skeptitsism Avaliku huvi üksuse kohustusliku auditi teostamisel säilitab vannutatud audiitor või audiitorühing kogu auditi kestel kutsealase skeptitsismi, tunnistades võimalust, et võib olla olulisi väärkajastamisi seoses faktide või käitumisega, mis viitavad puudustele, sealhulgas pettusele või veale, olenemata audiitori või ühingu varasemast kogemusest, et auditeeritava üksuse juhtkond ja selle juhtimise eest vastutavad isikud on olnud ausad ja siirad. Eelkõige säilitab vannutatud audiitor või audiitorühing kutsealase skeptitsismi siis, kui ta vaatab läbi juhtkonna esitatud hinnanguid õiglaste väärtuste kohta ning firmaväärtuse ja muude immateriaalsete varade ja tulevase rahavoo halvenemise kohta, mis on tegevuse jätkuvuse põhimõtte seisukohast olulised. „Kutsealase skeptitsismi” all mõistetakse käesoleva artikli kohaldamisel suhtumist, mis kätkeb kahtlevat meelt ning valvsust tingimuste suhtes, mis võivad viidata võimalikele väärkajastamistele seoses vigade või pettusega, ning auditi tõendusmaterjali kriitilist hindamist. Artikkel 16 Töö korraldus 1. Kui avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit teostab audiitorühing, määrab audiitorühing vähemalt ühe võtmetähtsusega auditeerimispartneri. Audiitorühing varustab määratud võtmetähtsusega auditeerimispartneri(d) tema (nende) ülesannete korrektseks täitmiseks piisavate ressurssidega. Ametisse määratava(te) võtmetähtsusega auditeerimispartneri(te) valimisel lähtub audiitorühing peamiselt auditi kvaliteedi tagamise, sõltumatuse ning pädevuse kriteeriumitest. Määratud auditeerimispartner(id) osaleb (osalevad) aktiivselt kohustusliku auditi teostamises. 2. Kui avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit teostab vannutatud audiitor, pühendab ta sellele ülesandele piisavalt aega ning tagab oma töötajatele nende ülesannete korrektseks täitmiseks piisavad ressursid. 3. Vannutatud audiitor või audiitorühing dokumenteerib juhtumid, mille korral nende töötajad ei järgi käesolevat määrust. Samuti dokumenteerivad nad kõik selle tagajärjed, sealhulgas nende töötajate suhtes võetud meetmed ning sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi muutmiseks võetud meetmed. Vannutatud audiitor või audiitorühing koostab aastaaruande ülevaatega kõigist sellistest võetud meetmetest ning edastab selle oma töötajatele. Juhul kui vannutatud audiitor või audiitorühing küsib nõu välistelt ekspertidelt, dokumenteerib ta esitatud taotluse ning saadud nõuanded. 4. Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab kliendikonto dokumendid. Nimetatud dokumendid peavad sisaldama iga auditikliendi kohta järgmisi andmeid: a) nimi, aadress ja tegevuskoht; b) audiitorühingu puhul võtmetähtsusega auditeerimispartner(id); c) igal majandusaastal kohustusliku auditi eest võetud tasud ning muude teenuste eest võetud tasud. 5. Vannutatud audiitor või audiitorühing koostab iga teostatud kohustusliku auditi kohta auditi toimiku. Auditi toimik peab sisaldama paberil või elektroonilisel kujul vähemalt järgmisi andmeid ja dokumente: a) vannutatud audiitori või audiitorühingu ja auditeeritava üksuse vaheline leping ning selle mis tahes muudatused; b) kirjavahetus auditeeritava üksusega seoses kohustusliku auditiga; c) auditi kava, milles on kindlaks määratud kohustusliku auditi tõenäoline ulatus ja meetodid; d) teostatud auditeerimistoimingute olemuse ja ulatuse kirjeldus; e) auditi kavas kindlaks määratud auditimenetluse etappide alguse ja lõpu kuupäevad; f) teostatud auditimenetluste peamised tähelepanekud; g) punktis f osutatud tähelepanekute alusel tehtud järeldused; h) vannutatud audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneri arvamus, nagu on tõendatud artiklites 22 ja 23 osutatud aruannete kavandites; i) artikli 11 lõike 3, artikli 16 lõike 3, artiklite 17 ja 18 ning artikli 19 lõike 6 kohaselt dokumenteeritud andmed; j) muud asjakohased andmed ja dokumendid, mis on olulised toetamaks artiklites 22 ja 23 osutatud aruandeid ning jälgimaks vastavust käesolevale määrusele ja muudele kohaldatavatele õigusnõuetele. Auditi toimik suletakse hiljemalt kaks kuud pärast artiklis 22 osutatud auditiaruande allkirjastamise kuupäeva. 6. Vannutatud audiitor või audiitorühing dokumenteerib kõik kaebused kohustuslike auditite läbiviimise kohta. Artikkel 17 Turu usaldusväärsus 1. Kui leiab aset juhtum, millel on või võivad olla vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt teostatavate kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele tõsised tagajärjed, siis vannutatud audiitor või audiitorühing teeb järgmist: a) dokumenteerib selle juhtumi ja säilitab need dokumendid; b) võtab asjakohaseid meetmeid eesmärgiga hallata selle juhtumi tagajärgi ning vältida selle kordumist; c) teavitab juhtumist artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevat asutust. Esimese lõigu punktis a osutatud dokumendid peavad sisaldama juhtumiga seotud fakte ja asjaolusid, teavet sellega seotud isiku või isikute kohta ning nimetatud lõigu punkti b kohaselt võetud meetmete üksikasju. 2. Ilma et see piiraks direktiivi 2005/60/EÜ kohaldamist, kui avaliku huvi üksuse kohustuslikku auditit teostav vannutatud audiitor või audiitorühing kahtlustab või tal on põhjendatud alus kahtlustada teatud faktidele või kellegi käitumisele tuginedes eeskirjade rikkumist, sealhulgas seda, et seoses auditeeritava üksuse finantsaruannetega on toimepanemisel või on toime pandud või üritatud toime panna pettust, teavitab ta sellest auditeeritavat üksust ning palub tal küsimust uurida ja võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada eeskirjade rikkumine ning vältida eeskirjade rikkumise kordumist tulevikus. Juhul kui auditeeritav üksus ei uuri seda küsimust või ei võta mingeid meetmeid või kui vannutatud audiitor või audiitorühing arvab, et auditeeritava üksuse poolt võetud meetmed ei ole eeskirjade rikkumise kõrvaldamiseks piisavad, teavitab vannutatud audiitor või audiitorühing sellest eeskirjade rikkumisest avaliku huvi üksuste järelevalve eest vastutavaid pädevaid asutusi. Kui vannutatud audiitor või audiitorühing avalikustab pädevatele asutustele heauskselt mis tahes esimeses lõigus osutatud asjaolu, ei käsitata seda mis tahes lepingust või õigusnormidest tuleneva teabe avaldamise piirangu rikkumisena ning sellega ei kaasne nimetatud isikutele mingit vastutust. Artikkel 18 Konsolideeritud raamatupidamisaruannete audit 1 Ettevõtete kontserni, mille emaettevõtjaks on avaliku huvi üksus, konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustusliku auditi korral on kontserni audiitor: a) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete puhul täielikult vastutav artiklis 22 osutatud auditiaruande eest ning artiklis 23 osutatud täiendava aruande eest auditikomiteele; b) kohustatud dokumenteerima, missugune osa kontserni auditiks vajalikust audititööst on tehtud kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e ja audiitorühingu(te) poolt; c) kohustatud üle vaatama kontserni auditi jaoks kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) poolt teostatud audititöö ning säilitama selle ülevaatamise kohta dokumendid. Kontserni audiitori poolt säilitatavad dokumendid peavad võimaldama asjaomasel pädeval asutusel kontserni audiitori töö korrakohaselt üle vaadata. Esimese lõigu punkti c täitmiseks peab kontserni audiitor saama kolmanda riigi audiitori(te)lt, vannutatud audiitori(te)lt, kolmanda riigi auditeeriva(te)lt üksus(t)elt või audiitorühingu(te)lt nõusoleku asjakohaste dokumentide üleandmiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi läbiviimise ajal, mis on tingimuseks, et kontserni audiitor võib selle (nende) kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) tööd usaldada. 2. Juhul kui kontserni audiitor ei suuda lõike 1 esimese lõigu punkti c täita, võtab ta asjakohaseid meetmeid ning teavitab sellest vastavalt artikli 35 lõikes 1 osutatud pädevat asutust. Sellisteks meetmeteks võib olla täiendava kohustusliku auditi töö teostamine avaliku huvi üksuse vastava tütarettevõtja kohta, tehes seda otseselt ise või tellides sellise teenuse. 3. Kui kontserni audiitori suhtes kohaldatakse kvaliteeditagamise ülevaatust või uurimist seoses sellise ettevõtete kontserni konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohta teostatud kohustusliku auditiga, mille emaettevõtjaks on avaliku huvi üksus, teeb kontserni audiitor pädevale asutusele viimase taotluse korral kättesaadavaks kontserni audiitori poolt säilitatavad dokumendid audititöö kohta, mis on teostatud kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) poolt kontserni auditi eesmärgil, sealhulgas kontserni auditi seisukohast olulised töödokumendid. Vastavalt käesoleva määruse IV jaotise III peatükile palub pädev asutus täiendavaid dokumente audititöö kohta, mis on teostatud vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te) poolt kontserni auditeerimiseks asjaomastele pädevatele asutustele. Kui üht osa ettevõtete kontsernist auditeerib/auditeerivad kolmanda riigi audiitor(id) või auditeeriv(ad) üksus(ed), küsib pädev asutus täiendavaid dokumente audititöö kohta, mis on teostatud kolmanda riigi audiitori(te) või kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e poolt asjaomastele kolmanda riigi pädevatele asutustele vastavalt direktiiv