2016. aasta teisel poolel on kavas esitada täiendavad seadusandlikud ettepanekud, mis aitaksid saavutada Euroopa Ülemkogus kokku lepitud eesmärke, mille kohaselt taastuvenergia moodustab 2030. aastaks vähemalt 27 % ELis tarbitavast energiast ning energiatõhusust suurendatakse 2030. aastaks vähemalt 27 % (need eesmärgid vaadatakse läbi 2020. aastaks, pidades silmas võimalust suurendada asjakohaseid näitajaid ELis 30 %ni). Need ettepanekud peaksid aitama täita kliimaeesmärke HKSi mittekuuluvates sektorites, eelkõige hoonehaldussektoris. Käesolevale ettepanekule lisatakse ka transpordisektori CO2-heite vähendamist käsitlev teatis, mis sisaldab meetmeid kasvuhoonegaaside heite täiendavaks vähendamiseks transpordisektoris.

Lisatud on veel üks Euroopa Ülemkogu suuniseid järgiv uus paindlikkusmeede liikmesriikide jaoks, kelle riiklikud vähendamiseesmärgid ületavad oluliselt nii ELi keskmist eesmärki kui ka nende heite kulutasuva vähendamise potentsiaali, ja liikmesriikide jaoks, kus 2013. aastal tööstuskäitistele heitkoguseid tasuta ei eraldatud. See paindlikkusmeede võimaldab nõuetele vastaval liikmesriigil lihtsustada jõupingutuste jagamist käsitleva otsusega võetud kohustuste täitmist ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) kehtetuks tunnistamise abil.

See on kooskõlas Euroopa Ülemkogu suunistega, milles märgitakse, et põllumajanduse ja maakasutussektori potentsiaal kliimamuutuste leevendamise osas on väike, ning rõhutatakse, kui tähtis on uurida parimaid võimalusi, et optimeerida selle sektori panust kasvuhoonegaaside heite vähendamisse ja nende sidumisse muu hulgas ka metsastamise abil.

Selleks et soodustada tegelike lisameetmete võtmist maismaaga seotud sektorites, sealhulgas põllumajanduses, ning tagada samas tõhus arvepidamine ja üldine vastavus keskkonnaeesmärkidele, on käesolevale ettepanekule lisatud uued paindlikkusmeetmed, mis võimaldavad teatavate maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) arvestuskategooriate puhul vähesel määral kasutada netosidumist ja tagada, et LULUCFi sektorites ei tekiks negatiivset saldot, et teha vajaduse korral kindlaks, kas liikmesriik järgib jõupingutuste jagamist käsitleva otsusega hõlmatud sektorites püstitatud eesmärke või mitte.

Riiklike vähendamiseesmärkide püstitamist hõlmav üldine lähenemisviis, mis on kooskõlas praeguse jõupingutuste jagamist käsitleva otsusega ja Euroopa Ülemkogul 2014. aasta oktoobris antud juhistega, põhineb suhtelisel SKP-l elaniku kohta. Nende liikmesriikide puhul, kus SKP elaniku kohta on suurem kui ELis keskmiselt, kohandatakse eesmärke täiendavalt nii, et need kajastaksid kulutasuvust kõnealuste liikmesriikide rühmas. Selline lähenemisviis aitab tasakaalustada õiglus- ja kulutasuvuskaalutlused, mille on heaks kiitnud Euroopa Ülemkogu.

Norra ja Island on väljendanud soovi osaleda Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ühismeetmes. Norra ja Islandi võimalikku osalemist reguleerivad tingimused sätestatakse täiendavates õigusaktides. Norra on selgelt väljendanud valmisolekut osaleda ajavahemikus 2012–2030 täiel määral püüdlustes vähendada heidet sektorites, mis HKSi ei kuulu. Kuna liikmesriikide eesmärgid ulatuvad lähtuvalt SKP suurusest elaniku kohta 0 %st kuni –40 %ni, on Norra hinnanguline arvuline eesmärk vähendada heidet 40 % võrreldes 2005. aasta tasemega, ning Norra, Islandi ja liikmesriikide jaoks töötatakse välja paindlikkusmehhanismid. Lõppeesmärgid määratakse kindlaks alles pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist. Käesolev ettepanek ei piira seda, kuidas Norra ja Island ühismeetmes osalevad.

Tugeva kliimaraamistiku rakendamine on elujõulise, tulevikku suunatud kliimapoliitikaga energialiidu loomise oluline osa. Selle saavutamiseks on vaja jätkata laiahaardeliste kliimameetmete võtmist ka sektorites, mis HKSi ei kuulu, ning edendada kõiki energialiidu aspekte, et tagada kodanikele turvaline, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia.

Selleks et saavutada ELis pikaajaline eesmärk vähendada heidet 2050. aastaks vähemalt 80 %, tuleb jätkata jõupingutusi vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks. Üleminekuks on vaja muuta ettevõtlus- ja investeerimiskäitumist ja -stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades. Oluline on märkida, et üleminek pakub ELile uusi võimalusi töökohtade loomiseks ja majanduskasvuks. Kõnealune üleminek soodustab investeeringuid ja innovatsiooni taastuvenergia valdkonnas ning aitab seeläbi Euroopa Liidul saavutada taastuvenergeetika alal maailmas juhtpositsiooni ning suurendada ELis toodetud kaupade ja osutatavate teenuste (näiteks energiatõhususega seotud kaupade ja teenuste) turgu. Puhtale energeetikale üleminekuga seoses tuleb liikmesriikides heite vähendamiseks rakendada täiendavaid poliitikasuundumusi ja meetmeid. Kohaliku ja piirkonna tasandi valitsuste, linnade ning kohalike ja piirkondlike organisatsioonide tegevust tuleks jõuliselt toetada. Liikmesriigid peaksid tagama eri tasanditel koostöö riiklike ja kohalike ametiasutuste vahel.

Euroopa Liit ja kõik teised kokkuleppeosalised on kohustatud iga viie aasta järel teatama riiklikult kindlaksmääratud panused, võttes arvesse üleilmset ülevaadet, mis on kavas koostada 2023. aastal ja seejärel iga viie aasta tagant.

Praeguseks rakendatud poliitikameetmed ei ole tõenäoliselt piisavad selleks, et täita Euroopa Liidu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga, ega eelkõige selleks, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2005. aastaga võrreldes 30 % sektorites, mis HKSi ei kuulu. Praeguste arengusuundumuste jätkudes ja praegu kehtivate õiguslikult siduvate eesmärkide ning vastuvõetud poliitikameetmete, sealhulgas energiatõhusust, hoonete energiatõhust, maanteesõidukite CO2-heite vähendamist, taastuvaid energiaallikaid, prügilaid, ringmajandust või F-gaase käsitlevate poliitikameetmete täieliku rakendamise korral vähenevad jõupingutuste jagamist käsitleva otsusega hõlmatud heitkogused 2030. aastaks prognooside kohaselt vaid 24 % võrreldes 2005. aastaga. Seega tuleb kehtestada riiklikud vähendamiseesmärgid, mis motiveeriksid heite täiendavaks vähendamiseks välja töötama uusi poliitikameetmeid. Käesolevas ettepanekus on kindlaks määratud liikmesriikide eesmärgid, mis on kooskõlas kogu ELi hõlmava eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heidet sektorites, mis HKSi ei kuulu, 2030. aastaks võrreldes 2005. aastaga 30 % õiglaselt ja kulutasuvalt, nagu on heaks kiitnud Euroopa Ülemkogu. Liikmesriigid annavad oma panuse ELi üldisesse heite vähendamisse 2030. aastaks, kusjuures eesmärgid varieeruvad võrreldes 2005. aasta tasemega 0 %st kuni –40 %ni. Heite vähendamine vastavalt käesolevale määrusele aitab eelkõige täiustada meetmeid, mida võetakse hoonehaldus-, põllumajandus-, jäätmekäitlus- ja transpordisektoris.

Euroopa Ülemkogu leppis 2014. aasta oktoobris kokku 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus. Kõnealuses raamistikus on kindlaks määratud Euroopa Liidu (EL) võetud kohustus kehtestada siduv eesmärk, mille kohaselt 2030. aastaks vähendatakse kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aastaga kokku vähemalt 40 %. Selle eesmärgi saavutamises peaksid osalema kõik majandussektorid. Euroopa Ülemkogu kinnitas, et Euroopa Liit täidab eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutasuvalt ning vähendab 2030. aastaks heidet võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS), ning 30 % sektorites, mis sinna ei kuulu.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kliimamuutused on piiriülene probleem, mida ei ole võimalik lahendada vaid siseriiklike või piirkondlike meetmete abil. Kliimameedet on vaja koordineerida Euroopa tasandil ja võimaluse korral kogu maailmas. ELi meetmed on subsidiaarsuse põhimõtte seisukohalt õigustatud. Euroopa Liit on alates 1992. aastast teinud jõupingutusi, et töötada välja ühiseid lahendusi ning edendada üleilmseid kliimamuutuste vastu võitlemise meetmeid. Eelkõige edendatakse ELi tasandi meetmetega 2030. aasta eesmärgi ja heite vähendamise pikaajaliste eesmärkide kulutasuvat täitmist, tagades samas õigluse ja keskkonnaeesmärkidele vastavuse.

ELi toimimise lepingu artiklitega 191–193 kinnitatakse ja täpsustatakse ELi pädevust kliimamuutuste valdkonnas. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 192. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 191 ja artikli 192 lõikele 1 peab Euroopa Liit aitama saavutada muu hulgas järgmisi eesmärke: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, et tegeleda piirkondlike ja üleilmsete keskkonnaprobleemidega ning eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid selle ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Määruse ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi kulutasuvaks täitmiseks ajavahemikus 2021–2030, tagades samas õigluse ja keskkonnaeesmärkidele vastavuse. Euroopa Ülemkogu on kokku leppinud vähendada kasvuhoonegaaside heidet liidu kõikides majandusharudes võrreldes 1990. aastaga vähemalt 40 %. Käesoleva ettepaneku raames käsitletakse rohkem kui poolt eespool nimetatud kasvuhoonegaaside heitest ning ettepaneku eesmärki on kõige parem täita määruse abil. Ettepanekul on märkimisväärne koosmõju seire- ja aruandlusmehhanismi määrusega. Liikmesriikide ja Euroopa Keskkonnaameti jaoks on kehtestatud nõuded, et nad annaksid oma panuse liikmesriikide heite vajalikku vähendamisse.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Jõupingutuste jagamist käsitlevat otsust hinnati 2015. aastal enne käesoleva ettepaneku väljatöötamist vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 14, mille kohaselt Euroopa Komisjon peab 31. oktoobriks 2016 koostama aruande jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse rakendamise kohta.

Ehkki jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse rakendamine on alles algusjärgus, võib sellega võetud kohustusi pidada vähemalt osaliselt tõhusaks, kuna need motiveerivad välja töötama uusi siseriiklikke poliitikasuundumusi ja meetmeid, et edendada kasvuhoonegaaside heite tõhusat vähendamist jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalas. Seda mõju on suurendanud asjaolu, et otsuse rakendamist alustati 2020. aasta paketi raames koos mitmesuguste muude ELi kliima- ja energiapoliitika meetmete võtmisega eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas. Mitmes jõupingutuste jagamist käsitleva otsusega hõlmatud sektoris, sealhulgas hoonehaldus-, transpordi-, põllumajandus- ja jäätmekäitlussektoris, võivad heite vähendamisel tänaseks tehtud edusammud olla olulisel määral tingitud uue tehnoloogia kasutuselevõtust, mida on mõjutanud 2020. aasta paketist tulenev poliitiline sekkumine. Lisaks kogu ELi hõlmavatele ning riiklikele kliima- ja energiapoliitika meetmetele on mõne riigi kasvuhoonegaaside heidet mõjutanud majanduskriis ja majandusaktiivsuse suurenemine.

Üldiselt on jõupingutuste jagamist käsitlev otsus sundinud liikmesriike aktiivsemalt kaaluma uute meetmete võtmist heite vähendamise otsusega hõlmatud sektorites ning otsima võimalusi, kuidas neid meetmeid kõige paremini kavandada. Leiti, et jõupingutuste jagamist käsitlev otsus on vähesel määral suurendanud liikmesriikide halduskoormust, ehkki otsus võib pakkuda võimalusi selle vähendamiseks. Komisjoni kulutused seire- ja vastavushindamissüsteemile on ligikaudu 650 000 eurot aastas ja kõigi 28 liikmesriigi kulud kokku peaksid hinnanguliselt ulatuma ligikaudu 500 000 euroni aastas.

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Euroopa Komisjon korraldas avaliku konsultatsiooni, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, et täita Euroopa Liidu 2030. aastaks võetud kohustus vähendada sellekohast heidet.

Konsultatsioon täiendas rohelise raamatuga „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ seotud konsultatsiooni, mis toimus 2013. aastal ja oli üldsusele täielikult avatud. Konsultatsiooni põhiteemad olid praeguste paindlikkusmeetmete täiustamine, aruandlus ja nõuete täitmine, riiklike kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide seadmist käsitlev lähenemisviis ja piiratud ühekordne paindlikkus HKSi ja jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse vahel. Konsultatsiooni käigus käsitleti ka kogu ELi hõlmavat täiendavat meedet heite vähendamise eesmärkide saavutamiseks ning suutlikkuse suurendamist ja muid rakendamisega seotud abivahendeid riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil. Komisjon sai 114 ametlikku vastust mitmesugustelt liikmesriikide sidusrühmadelt.

Euroopa Komisjon konsulteeris kliimamuutuste komitee töörühmas 2015. aastal peetud nelja kohtumise käigus ka liikmesriikidega. Konsultatsioonide käigus vaadeldi jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaste praegu kehtivate siseriiklike paindlikkusmehhanismide täiustamist 2020. aasta järgsel perioodil ning aruandluse ja nõuete täitmisega seotud küsimusi.

Kokkuvõte sidusrühmadega konsulteerimisest on esitatud käesoleva ettepaneku kohta koostatud mõjuhinnangu lisas 8.2.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Kvantitatiivne hinnang, milles vaadeldakse ettepaneku mõju ELile tulevikus, põhineb 2030. aasta raamettepanekut käsitleval analüüsil ja täiendab seda ning ajakohastab jõupingutuste jagamist käsitleva otsusega seotud konkreetsete elementide osas. Komisjon tellis Ateena riikliku tehnikaülikoolilt, IIASA-lt ja EuroCare'lt lepingu ajakohastatud võrdlusstsenaariumi käsitleva mudeli, mida kasutati poliitikastsenaariumide kvantifitseerimiseks. Energeetikasüsteemi ja CO2-heite modelleerimisel on kasutatud mudelit PRIMES. Muude kasvuhoonegaaside kui CO2-heite modelleerimisel on kasutatud mudelit GAINS. Põllumajandusega seotud muude kasvuhoonegaaside kui CO2-heidet on hinnatud CAPRI modelleerimisraamistiku abil.

Kõnealuse analüüsi täiendamiseks kasutati nii avalikus konsultatsioonis osalenud sidusrühmade panuses kajastuvaid teadmisi kui ka kasvuhoonegaaside heite riiklikke prognoose, mille liikmesriigid esitasid 2015. aastal seiremehhanismi määruse alusel.