EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.11.2015 COM(2015) 701 final 2015/0263(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta {SWD(2015) 750 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Usaldusväärse regulatiivse ja institutsioonilise keskkonna loomine ning sujuvalt toimiv majandus on olulised selleks, et liidu liikmesriikides edendada konkurentsivõimet, soodustada investeeringute tegemist, hoogustada töökohtade loomist, tõsta elatustaset ja saavutada jätkusuutlik majanduskasv. Mitme liidu liikmesriigi majanduses on toimunud ja toimuvad jätkuvad kohandamisprotsessid varem tekkinud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks ning paljud seisavad silmitsi madala potentsiaalse kasvu probleemiga. Sageli on sellise olukorra tekitanud edasilükatud või ebapiisavad struktuurireformid selles liikmesriigis. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohanemisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit oma poliitilise prioriteedina nimetanud struktuurireformide rakendamist. Reformid tuleb hästi läbi mõelda, näha ette õigusaktidega ning tõhusalt rakendada. Edukateks reformideks on vaja rohkem kui vaid vajalike õigusaktide vastuvõtmist – nendeks on tarvis tõhusat rakendamist, mis tähendab riigiasutuste struktuursete probleemide (nt pädevus, mobiilsus, stiimulid, tööprotsesside muutmine jne) ning majandus- ja ühiskondlike valdkondade mureküsimuste lahendamist. Reformidest saadava kasu ilmnemiseks võib minna veidi aega. Seetõttu on varajane ja tõhus rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Tehnilise abi andmine on mänginud tähtsat rolli Küprose ja Kreeka majanduse kohandamise toetamisel (Küprose tugirühma ja Kreeka rakkerühma kaudu). Küprosele ja Kreekale pea kõigis avaliku poliitika valdkondades antud tehnilise abiga seoses saadud varasemad kogemused on tulevikus kasulik õppetund tehnilise abi kasutuselevõtmisel potentsiaalselt kõigis liikmesriikides. Selle taustal on eesmärk laiendada struktuurireformi tugiteenistuse egiidi all tehnilise abi andmist kõigile seda taotlevatele liikmesriikidele. Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad institutsiooniliste, struktuuri- ja haldusreformide kavandamise ja rakendamisega. Probleemid võivad tuleneda sellistest teguritest nagu piiratud haldus- või institutsiooniline suutlikkus ning liidu õigusaktide puudulik kohaldamine ja rakendamine. Lisaks on liidu õigustiku rakendamise parandamine üks komisjoni prioriteete. Selles osas märkis komisjon, et tal on vaja „teha liikmesriikidega koostööd, et uurida parimaid võimalusi ELi õigusele vastavuse tagamiseks siseriiklikul tasandil”. Liikmesriikidega koostöö tegemise vajadus eksisteerib ka lünkade puhul, mis on tuvastatud seoses Euroopa poolaasta raames avaldatud riigipõhistes soovitustes välja pakutud reformi rakendamisega. Seda arvesse võttes on vaja kehtestada struktuurireformi tugiprogramm, eesmärgiga tugevdada liikmesriikide üldist suutlikkust valmistada ette ja rakendada majanduskasvu toetavaid institutsioonilisi, struktuuri- ja haldusreforme, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel, sel määral mil kõnealused liikmesriigid taotlevad liidult sel eesmärgil toetust. Liikmesriigi taotlusel annab komisjon käesoleva programmi raames toetust järgnevaks: i) reformide elluviimine majanduse juhtimise protsesside, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatavate riigipõhiste soovituste ja/või liidu õiguse rakendamisega seotud muude meetmete kaudu, ii) makromajanduslike kohandamisprogrammide rakendamisega seotud reformid liikmesriikides, kes saavad liidult finantsabi, ning iii) liikmesriikide endi algatatud reformid jätkusuutliku investeerimise, majanduskasvu ja töökohtade loomise saavutamiseks. Reformide toetamine – sealhulgas liidu fondide (s.t ühissätete määruse kohaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks ning varjupaiga, rände ja piirikontrolliga seotud fondide) tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel – on seotud konkreetsete poliitikavaldkondadega, milleks on eelkõige avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine, institutsionaalne reform ning avaliku halduse tõhus ja teenusepõhine toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine, ettevõtluskeskkond, erasektori arendus, rahastamisvõimalused, investeeringud, finantssektori poliitika, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents, riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine, haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid, varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika ning põllumajandussektori ja maapiirkondade säästva arengu poliitika. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega Käesolev programm täiendaks suutlikkuse arendamiseks olemasolevaid ressursse ning muude mitmeaastase finantsraamistiku kohaste liidu rahastamisprogrammide raames pakutavat tehnilist abi ning ka liidu fondide rahastatavat tehnilist abi ja muid meetmeid. Mitmedki liidu programmid näevad ette võimaluse anda tehnilist abi liikmesriikidele seoses teatavate avaliku poliitika meetmete rakendamisega konkreetsetes valdkondades. Sõltuvalt nende konkreetsest eesmärgist ja valdkonnast on need mõeldud selleks, et edendada soodsate tingimuste loomist majanduskasvuks, sotsiaal- ja keskkonnakaitseks ning sotsiaalse olukorra ja keskkonna parandamiseks. Kõnealuste programmide alusel antavat toetust iseloomustab konkreetne temaatiline suunitlus ning see aitab saavutada asjaomaste programmide erieesmärke. Väljapakutud programm peaks lisama väärtust ning täiendama olemasolevate toetusmeetmete edukaid tulemusi, keskendudes abi andmisel aspektidele, mis seonduvad rohkem nõuannete ja eksperditeadmiste kohapealse pakkumisega, st olles taotlevate liikmesriikide ametiasutustele (võimaluse korral lähetatud ekspertide kaudu) toeks kogu reformiprotsessi vältel või selle kindlaksmääratud või erinevatel etappidel. Seejuures tuginetaks riigi kõige pakilisematele vajadustele, milles lepivad omavahel kokku komisjon ja asjaomane liikmesriik. Terviklik lähenemisviis tõhustaks liidu toetust, hõlmates paljud erinevad liidu poliitikavaldkonnad, mida koordineeritakse ühtse platvormi kaudu ning pakkudes taotluse korral vajadustepõhist kohapealset toetust komisjoni ja riiklike ekspertide poolt. Täiendaval toetusel oleksid järgmised omadused: a) võime pakkuda ühtse platvormi raames tehnilist ja rahalist toetust kõigile liikmesriikidele seoses avaliku poliitika erinevate reformidega ning b) võimalus tagada vajaduse korral püsiv füüsiline kohaolu kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga. See vastab mitme rahvusvahelise organisatsiooni, näiteks rahvusvaheliste finantsasutuste praktikale, kes on juba palju aastaid tegelenud suutlikkusega, et toetada oma sihtriike tehnilise abiga seoses laenutegevuse ja muuga.

Kavandatav programm lisab tehnilisele abile horisontaalsema mõõtme. Programmi alusel antav toetus oleks konkreetsete hõlmatud valdkondade puhul valdkonnaülene, keskendudes samas asjaomase riigi pakilisimatele reformivajadustele, mis tuvastatakse kas makromajandusliku järelevalve käigus või mille tingivad liidu õigustiku rakendamise lüngad/puudujäägid. Programm annaks lisaväärtust liidu erinevatest valdkonnapõhistest programmidest antavale toetusele ning liidu fondide raames võetavatele meetmetele, kuna see pakuks makromajanduslikku riigipõhist mõõdet, toetades samas liikmesriikide olulisimaid struktuurireforme kooskõlas liidu peamiste poliitikaeesmärkidega. Eelkõige tagatakse käesoleva programmi alusel võetavate meetmete lisaväärtus võrreldes muude liidu vahenditega, sest taotlevale liikmesriigile toetuse andmisel võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomases liikmesriigis liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid. Komisjon ja abisaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmete puhul. Nad võtavad asjakohaseid meetmeid, et kavandamise ja rakendamise etappidel tagada kooskõla käesoleva programmiga toetatavate tegevuste ning muude liidu programmide alusel elluviidavate meetmete vahel ning vältida nende kattumist. Eelkõige parandab komisjon koordineerimist seoses sisemise töökorraldusega, luues koordineerimismehhanismi, mis kaasab asjaomaste talituste esindajaid, et kindlustada liidu programmide ja fondide alusel antava toetuse järjepidevus ning vältida kattumist. •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on luua kõigis liikmesriikides tingimused aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks. Majanduskasv on hädavajalik töötuse vähendamiseks, sotsiaalse sidususe suurendamiseks ja elatustaseme tõstmiseks. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohandamisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit oma poliitiliste prioriteetide hulgas nimetanud struktuurireformide rakendamist. Reformiprotsess on keerukas, sageli kulukas, eeldab eriteadmisi samaaegselt eri mitmest valdkonnast ning sellel võib olla piiriülene mõju. Liidu toetus suurendaks liikmesriikide suutlikkust teostada põhjalikke ja majanduskasvu toetavaid reforme, mis mõjutavad liitu tervikuna. Liikmesriikide asjaomaste ametiasutustega tihedas koostöös rakendatav programm aitaks aktiivselt tugevdada kõnealuste liikmesriikide haldussuutlikkust institutsioonide, avaliku halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkondade reformimiseks, et anda kodanike ja ettevõtjate käsutusse lihtsustatud, tõhusad ja tänapäevased struktuurid. Peale selle võimaldaks programm osutada tehnilist abi, mis on äärmiselt tähtis ühtse turu uute oluliste elementide (sealhulgas digitaalse ühtse turu) edukal rakendamisel. Näiteks on kapitaliturgude liidu tegevuskavaga ette nähtud tehniline abi kapitalituru arendamiseks. Programm annaks kõnealusele abile vajaliku raamistiku ja rahastamise. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kolmandal lõigul ning artikli 197 lõikel 2. ELi toimimise lepingu artikli 175 kolmandas lõigus on sätestatud, et kui osutuvad vajalikuks fondide välised erimeetmed ja ilma et see piiraks liidu muu poliitika raames otsustatud abinõude kohaldamist, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu sellised meetmed vastu võtta, tehes otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega. ELi toimimise lepingu artikli 197 lõikes 2 on sätestatud, et liit võib toetada liikmesriikide jõupingutusi parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel, muu hulgas informatsiooni vahetamise hõlbustamise ning koolitusprogrammide toetamise kaudu. Ükski liikmesriik pole kohustatud sellist toetust kasutama. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt selleks vajalikud meetmed, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama. Artikli 175 kolmanda lõigu ja artikli 197 lõike 2 koostoime võimaldab kasutada terviklikku lähenemist sellise liidu programmi väljatöötamiseks, mis toetab liikmesriikide ametiasutuste suutlikkust ja püüdlusi viia ellu ja rakendada majanduskasvu soodustavaid reforme (institutsioonilised – sh juhtimisaspektid – struktuuri- ja/või haldusreformid), eesmärgiga edendada jätkusuutlikku arengut ja innovatsiooni ning sellega seoses ka kasutada liidu fonde tõhusamalt ja tulemuslikumalt. Artiklis 121 on samas sätestatud, et liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine on ühistes huvides. Artikleid 175 ja 197 silmas pidades aitab käesolev programm otsustavalt kaasa: i) liikmesriikide haldussuutlikkuse tugevdamisele seoses liidu õiguse tõhusa rakendamisega liikmesriikide ametiasutuste halduskoostöö kaudu ning ii) liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele, väljaspool Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega võetud meetmeid; sel viisil kooskõlastatud tegevus aitaks lõppkokkuvõttes kaasa iii) liikmesriikide majanduspoliitika parema koordineerimise saavutamisele. •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse) Kavandatud meetmete rahastamine ette nähtud programmi kaudu vastab Euroopa lisaväärtuse ja subsidiaarsuse põhimõttele. Liidu eelarvest toimuv rahastamine keskendub meetmetele, mille eesmärke ei saa liikmesriigid üksi piisaval määral saavutada (vajalikkuse hindamine) ning mille puhul liidu sekkumine võib tuua kaasa lisaväärtust võrreldes ainult liikmesriikide tegevusega.

Liidul on liikmesriikidest paremad võimalused parimate võimalike (Euroopa institutsioonidest, teistest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest pärit) ekspertide kindlakstegemiseks, mobiliseerimiseks ja koordineerimiseks ning parimate tavade vahetamise edendamiseks (tagades ka teabe järjepideva levitamise kõikjal liidus), et toetada sihipäraste, majanduskasvu soodustavate reformide elluviimist liikmesriikides. Peale selle oleks liidu ekspertide rakendamine ka tulemuslikum, kuna see tooks kaasa mastaabi- ja mitmekülgsussääste, luues liiduülese platvormi heade tavade edasiandmisel ja jagamisel. Seejuures peaksid rakendatavad meetmed kaasnema liikmesriikide jõupingutustega ning olema täienduseks muudele programmidele ja vahenditele riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil. See peaks toimuma peamiselt tugimeetmete kaudu, mis kaasneksid liikmesriikide ametiasutuste kohapealsete reformipüüdlustega (võimaluse korral lähetatud ekspertide kaudu) reformiprotsessi eri järkudes või etappides ning oleksid suunatud eelkõige sekkumistele, mida ei ole muude liidu programmide raames liidu fondidest veel toetatud, või riiklikele algatustele. Eelkõige peaksid programmiga hõlmatud meetmed võimaldama selliste lahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu, millel oleks lisaks riiklike probleemide käsitlemisele ka potentsiaalne piiriülene ja liiduülene mõju ning mis aitaksid kaasa heade tavade jagamisele ja olemasolevate ekspertide võrgustiku loomisele. Kokkuvõttes võiksid programmiga hõlmatud meetmed aidata suurendada vastastikust usaldust abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahel. Kavandatav programm on kõige sobivam vahend pakkumaks kohapealset tuge nendele liikmesriikidele, kes viivad ellu majanduskasvu soodustavaid reforme, kuna liidul on liikmesriikidest paremad võimalused parimate võimalike ekspertide kindlakstegemiseks, mobiliseerimiseks ja koordineerimiseks ning tehnilise abi koordineerimiseks liikmesriikides, kes abi taotlevad. •Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi tasandil vajalikust kaugemale. Liikmesriigile antava toetuse aluseks peab olema liikmesriigi enda toetusetaotlus. Toetuse ulatuses lepivad omavahel kokku komisjon ja asjaomane liikmesriik. 3.KREEKA RAKKERÜHMA TEGEVUSE HINDAMISE TULEMUSED, KAVANDATAVA PROGRAMMI EELHINDAMINE •Kreeka rakkerühma hindamine Komisjoni talituste poolt (Kreeka rakkerühma koordineerimisel) Kreekale makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise toetamiseks antud tehnilist abi hindas 2014. aasta juulis sõltumatu konsultatsiooniettevõtte. Hindamisel analüüsiti liikmesriikide ametiasutustele antud tehnilist abi kahes olulises valdkonnas: maksuhaldusreform ja keskvalitsuse reform. Hindamise aluseks võeti enam kui 40 intervjuud tehnilise abi peamiste andjate ja saajatega, sealhulgas Kreeka poliitilise juhtkonna, kõrgema astme juhtide, keskastme juhtide, nooremametnike, muude seotud liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Hindamises jõuti üldisele järeldusele, et Kreeka rakkerühma osutatud ja koordineeritud tehniline abi on ajavahemikul 2011–2013 aidanud kaasa Kreeka reformiprogrammi rakendamisele maksuhalduse ja keskvalitsuse valdkonnas. Järelduses tugineti hinnangule osutatud abi tõhususe, tulemuslikkuse, asjakohasuse ja jätkusuutlikkuse kohta ning suures osas kinnitasid seda enamiku kaasatud sidusrühmade vastused, milles osutati, et Kreeka rakkerühma osutatud tehnilise abi puudumise korral ei oleks reformid teoks saanud. Tehnilise abi tuleviku kohta märgiti aruandes järgmist: „Tehnilist abi ei tuleks anda üksnes siis, kui ELi liikmesriigis valitseb kriis. See peaks olema ELis tavapärane tegevus. Euroopa Komisjon saab teha liikmesriikidega koostööd eraldi eelarvega alalise struktuuri loomiseks, et võimaldada liikmesriikidel teha koostööd ja vahetada erialateadmisi ning koorineerida tehnilise abi andmist kõigile liikmesriikidele parimate tavade jagamiseks ja kasutusele võtmiseks. Saadud tagasisides on toodud esile parimate tavade vahetamine mitte pelgalt ideede tasandil, vaid nende ideede rakendamine.” Seda arvestades võimaldaks kavandatav programm tõhustada tehnilise abi andmist ning selle eesmärk oleks lubada liidul teha konkreetset koostööd liikmesriikide ametiasutustega ning osutada neile kohapealset tehnilist abi seoses majanduskasvu soodustavate struktuurireformide kavandamise ja elluviimisega, piirdumata seejuures liidu finantsabi saavate riikidega ning vastavalt makromajanduslikule kohandamisprogrammile. •Struktuurireformi tugiprogrammi eelhindamine Komisjoni talitused viisid kavandatava programmi eelhindamise läbi 2015. aasta teisel poolaastal. Eelhindamine toetab komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2017–2020 struktuurireformi tugiprogramm. Eelhindamises käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus) artikli 30 lõike 4 nõudeid.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Kreeka rakkerühma poolt maksuhaldusreformi ja keskvalitsuse reformi vallas osutatud tehnilise abi hindamise tulemusi kasutati välisekspertide panusena, mis toetab käesolevat ettepanekut. Samuti on võetud arvesse tagasidet liikmesriikidelt, kes on varasemalt olnud seotud tehnilise abi osutamisega Kreekale ja Küprosele. •Poliitikavalikute hindamine Käesoleva ettepanekuga kaasneva eelhindamise raames analüüsis komisjon kaht poliitilist valikuvõimalust: lähtestsenaarium, millega praegust olukorda ei muudeta, ning teine valikuvõimalus, millega kehtestatakse spetsiaalne rahastamisprogramm. Lähtestsenaariumi kohaselt jätkataks tehnilise abi andmist: a) mitmeaastase finantsraamistiku raames konkreetsete poliitikavaldkondadega seotud (kõigile liikmesriikidele avatud) liidu rahastamisprogrammide kaudu ning b) liidult finantsabi saavatele liikmesriikidele (praegu kehtib see Kreeka ja Küprose puhul) suunatud makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel võetavate reformide rakendamisega seoses antava „ulatusliku” tehnilise abi kaudu (st riigi vajadustele kohandatud abi, mis hõlmab erinevaid avaliku poliitika valdkondi ning mida osutatakse kõikehõlmaval viisil ning võttes arvesse riigi üldist olukorda). Sellist toetust antaks liidu vastava programmi eesmärkide alusel ning „ulatusliku” tehnilise abi puhul määruse (EL) nr 1303/2013 konkreetse sätte eesmärkide alusel rahalistes raskustes olevatele liikmesriikidele. Teise poliitikavaliku kohaselt kehtestatakse spetsiaalne rahastamisprogramm, struktuurireformi tugiprogramm, ning liikmesriikide taotlusel antakse tehnilist abi potentsiaalselt kõigi liikmesriikide aitamiseks, eesmärgiga toetada majanduse juhtimise protsesside raames selliste majanduskasvu soodustavate reformide elluviimist, mis tulenevad eelkõige riigipõhistest soovitustest ning liidu õiguse rakendamisega seotud muudest meetmetest, ning ka liikmesriikide abistamiseks seoses nende endi algatatud selliste reformide rakendamisega, mille eesmärk on eelkõige jätkusuutliku investeerimise, majanduskasvu ja töökohtade loomise saavutamine. Programm võimaldaks ka jätkata makromajandusliku kohandamisprogrammi alusel liidult finantsabi saavate liikmesriikide toetamist. Eelhindamisele tuginedes on eelistatud poliitikavalikuks teine stsenaarium, sest see võimaldab toetada kõiki riike organiseeritult ja süsteemselt. •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine Ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja lihtsustamisega ning sellega ei kaasne VKEde ega muude sidusrühmade jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid. •Põhiõigused Ettepanekul võib olla positiivne mõju liidu põhiõiguste kaitsele ja arengule, kui liikmesriigid taotlevad ja saavad tehnilist abi vastavates valdkondades. Näiteks võib tehniline abi sellistes valdkondades nagu ränne, tööturg ja sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, keskkond, omand, avalik haldus ja kohtusüsteem toetada liidu selliseid põhiõigusi nagu väärikus, vabadus, võrdsus, solidaarsus, kodanike õigused ja õiglus. 4.MÕJU EELARVELE Struktuurireformi tugiprogrammi rakendamise rahastamispakett on ajavahemikul 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2020 kuni 142 800 000 eurot (jooksevhindades) neljaks aastaks. Asjakohased selgitused esitatakse finantsselgituses. 5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve-, hindamis- ja aruandluskord Programmi erieesmärkide saavutamise üle tehakse järelevalvet ja seda hinnatakse vastavalt mitmetele tehnilise abi meetmetega seotud näitajatele. Nende hulka kuuluvad: toetust saanud riigiasutuste arv ja liik, toetuseandjate arv ja liik, võetud abikõlblike meetmete arv ja liik (nt ekspertide saatmine, koolitustegevused, seminarid jne), poliitiliste algatuste arv (nt tegevus- ja rakenduskavad, suunised, soovitused, soovitatud ja/või vastu võetud õigusaktid). Sellist kvantitatiivset teavet kogutakse seoses riigipõhiste soovituste, liidu õiguse rakendamisega seotud meetmete, makromajanduslike kohandamisprogrammide või liikmesriigi enda algatatud reformidega. Oodatavate tulemuste näitajad tulenevad abisaajate liikmesriikide võetud asjakohastest meetmetest, mille abisaajad liikmesriigid on võtnud programmiga ettenähtud toetusmeetmete tulemusena; ka see teave jaotatakse riigipõhiste soovituste, liidu õiguse rakendamisega seotud meetmete, makromajanduslike kohandamisprogrammide või liikmesriikide enda algatatud reformide järgi. Lisaks kasutatakse oodatavate tulemuste kvalitatiivseks hindamiseks toetust saavate liikmesriikide ametiasutuste tagasisidet ning ka muude toetuseandjate tagasisidet abi mõju ja/või tulemuse kohta vastavalt poliitikavaldkonniti ja asjaomaste liikmesriikide kaupa. Peamise näitajana kasutatakse lisaks ka asjaomaste sidusrühmade arvamuste muutumist selle kohta, kuidas aitab programm reforme ellu viia. Hindamiseks kasutatakse ka vastavaid olemasolevaid kvantitatiivseid või empiirilisi andmeid. Eespool nimetatud näitajaid võidakse kasutada vastavalt kättesaadavatele andmetele ja teabele ning komisjon võib neid programmi jooksul vajaduse korral kohandada vastavalt komisjonile antavatele delegeeritud volitustele. •Ettepaneku erisätete üksikasjalik selgitus Programmi üldeesmärk on toetada liikmesriikide reforme, osutades liikmesriikide ametiasutustele abi meetmete jaoks, mis on majandus- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise protsesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel (artikkel 4). Programmi erieesmärgid on toetada liikmesriikide ametiasutuste algatusi prioriteetidele vastavate reformide kavandamisel, parandada nende suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tervikliku lähenemisviisi järgimisel, mis tagaks ühtsuse eesmärkide ja vahendite vahel eri valdkondades, toetada nende jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel ning aidata neil suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust. Eespool nimetatud toetus on seotud konkreetsete poliitikavaldkondadega, nagu näiteks avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine, institutsionaalne reform ning avaliku halduse tõhus ja teenusepõhine toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine, ettevõtluskeskkond, erasektori arendus, rahastamisvõimalused, investeeringud, finantssektori poliitika, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents, riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine, haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid, varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika ning põllumajandussektori ja maapiirkondade säästva arengu poliitika (artikkel 5). Programmi alusel rahastatavad meetmed hõlmavad muu hulgas järgmist: seminarid, konverentsid ja õpikojad, töövisiidid, uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused, hindamised ja mõjuhindamised, projekti ettevalmistus, rakendamine ja hindamine, IT-suutlikkuse suurendamine, poliitilise nõustamise, poliitiliste muutuste ning seadusandlike, institutsionaalsete, struktuuri- ja/või haldusreformidega seotud oskusteave, (kohapeal viibivate) ekspertide kaasamine, kohaliku tegevustoetuse korraldamine nt varjupaiga, rände ja piirikontrolli valdkondades (artikkel 6). Kõnealused meetmed võivad seonduda reformiprotsessi eri etappidega. Komisjon ja asjaomased liikmesriigid tagavad käesoleva programmi alusel rakendatavate meetmete ning asjaomases liikmesriigis muude liidu vahendite alusel rakendatavate meetmete, eelkõige liidu fondidest rahastatavate meetmete ühtsuse, vastastikuse täiendavuse ja koostoime (artikkel 13). Välditakse samade kulutuste topeltrahastamist (artikkel 11). Programmi raames toetust sooviv liikmesriik esitab toetusetaotluse. Taotluse võib esitada Euroopa poolaastaga seonduva dialoogi raames, igal juhul tuleb seda teha kalendriaasta 31. oktoobriks. Toetusetaotlus võib seonduda kolme olukorraga: a) reformide elluviimine majanduse juhtimise protsesside raames, eelkõige seoses Euroopa poolaasta raames esitatavate asjakohaste riigipõhiste soovitustega või liidu õigusega seotud muude meetmete rakendamisega, b) reformide elluviimine seoses makromajanduslike kohandamisprogrammidega liikmesriikide puhul, kes saavad liidult olemasolevate vahendite alusel finantsabi, ning c) liikmesriikide endi algatatud reformide elluviimine, et saavutada eelkõige jätkusuutlik investeerimine, majanduskasv ja töökohtade loomine. Võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid analüüsib komisjon liikmesriigi toetusetaotlust selles nimetatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal. Sellele tuginedes ning võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid, teeb komisjon tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga kindlaks prioriteetsed valdkonnad, antava toetuse ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma. Käesolevat määrust rakendades kehtestab komisjon mitmeaastased tööprogrammid, milles sätestatakse poliitikaeesmärgid, mille poole kavandatud toetuse abil liikuda, oodatavad tulemused ning asjaomaste poliitikavaldkondade rahastamisprioriteedid. Mitmeaastaseid tööprogramme kirjeldatakse üksikasjalikumalt rakendamist käsitlevates iga-aastastes tööprogrammides, mis võetakse vastu rakendusotsustega (artikkel 12). Programmi rakendamiseks ettenähtud rahastamispakett on kuni 142 800 000 eurot (artikkel 9). See arvatakse määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 kohaselt komisjoni algatusel maha tehniliseks abiks eraldatud vahenditest ning eraldatakse nõuetekohaselt programmi rakendusala ja eesmärgi kohaselt kasutamiseks. Sel eesmärgil tehakse ettepanek muuta määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 91 lõiget 3 ning määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51 lõiget 1 (artiklid 17, 18). Lisaks võib programm saada täiendavaid rahalisi vahendeid ka liikmesriikide algatusel tehniliseks abiks eraldatud rahalistest vahenditest tehtavatest vabatahtlikest eraldisest. Seepärast tehakse ettepanek muuta määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 25, et võimaldada kõigil liikmesriikidel (ja mitte üksnes ajutiste rahaliste raskustega liikmesriikidel, nagu praegu kehtiv kord ette näeb) toetada programmi rahastamispaketti, kandes liikmesriigi algatusel üle osa määruse (EL) n 1303/2013 artikli 59 alusel kättesaadavatest tehnilise abi vahenditest (artikkel 17). Neid täiendavaid rahalisi vahendeid võib kasutada nende meetmete toetamiseks, mis edendavad liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat ainult abisaajates liikmesriikides (artikkel 10). 2015/0263 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 197 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 9 kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid. Lisaks on ELi toimimise lepingu artiklis 11 sätestatud, et liidu poliitikasse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, pidades silmas säästva arengu edendamist. (2)ELi toimimise lepingu artiklitega 120 ja 121 on ette nähtud, et liikmesriigid teostavad oma majanduspoliitikat nii, et aidata kaasa liidu eesmärkide saavutamisele ning pidades silmas nõukogu sõnastatavaid üldsuuniseid. Seega on liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ühistes huvides. (3)Mitmes liikmesriigis on toimunud ja toimuvad jätkuvad kohandamisprotsessid varasemalt tekkinud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks ning paljud seisavad silmitsi madala potentsiaalse kasvu probleemiga. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohandamisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit ühe oma poliitilise prioriteetina nimetanud struktuurireformide rakendamist. (4)Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses on viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus mänginud olulist rolli Kreeka ja Küprose majanduse kohandamise toetamisel. (5)Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad struktuurireformide kavandamise ja rakendamisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, sealhulgas piiratud haldus- või institutsioonilisest suutlikkusest ning liidu õigusaktide puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest. (6)Liidul on pikaajalised kogemused liikmesriikide valitsusasutuste ja liikmesriikide muude ametiasutuste sihipärase toetamise vallas seoses suutlikkuse suurendamise ja sarnaste meetmetega teatavates sektorites (nt maksundus, toll, toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning seoses ühtekuuluvuspoliitika rakendamisega. Liidu saadud kogemust seoses liikmesriikide ametiasutuste abistamisega reformide elluviimisel tuleks kasutada, et suurendada liidu suutlikkust liikmesriikide toetamisel. Majanduskasvu soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks on tõepoolest vaja terviklike ja sidusaid meetmeid. (7)Seda arvesse võttes on vaja kehtestada struktuurireformi tugiprogramm (edaspidi „programm”), eesmärgiga tugevdada liikmesriikide suutlikkust valmistada ette ja rakendada majanduskasvu toetavaid haldus- ja struktuurireforme, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. Programmi eesmärk on toetada ühiste eesmärkide poole liikumist seoses majanduse elavdamise, töökohtade loomise, Euroopa konkurentsivõime edendamise ning reaalmajandusse investeerimise stimuleerimisega. (8)Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes valdkondades nagu eelarve ja maksustamine, avalik teenistus, institutsioonilised ja haldusreformid, kohtusüsteem, pettus-, korruptsiooni- ja rahapesuvastane võitlus, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, investeeringud, konkurents, riigihanked, erastamisprotsessid, rahastamisvõimalused, investeeringud, kaubandus, säästev areng, innovatsioon, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis, varjupaiga- ja rändepoliitika, põllumajandus ja maaelu areng ning finantssektori poliitika. (9)Liikmesriikidel peaks olema võimalik taotleda komisjonilt programmi alusel toetust seoses reformide elluviimisega majanduse juhtimise protsesside raames, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatavate riigipõhiste soovituste puhul, seoses liidu õiguse rakendamise meetmetega ning ka seoses makromajanduslike kohandamisprogrammide rakendamisega. Samuti peaks neil olema võimalik taotleda toetust seoses endi algatatud reformidega jätkusuutliku investeerimise, majanduskasvu ja töökohtade loomise saavutamiseks. (10)Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse. Tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga peaks komisjon ka tegema kindlaks prioriteetsed valdkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma, võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid. (11)Komisjoni teatistes „ELi eelarve läbivaatamine” ja „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, s.t mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Programmi raames võetavad meetmed peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate siseriiklike probleemide lahendamisele, ning mis aitavad saavutada liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise. Lisaks peaksid need aitama suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ja liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ja ka ekspertide mobiliseerimiseks. (12)Programmi jaoks on vaja ette näha nelja aastat hõlmav rahastamispakett, et selle kestus ühtiks nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kestusega. (13)Programmi rahastamispakett peaks koosnema rahalistest vahenditest, mis on komisjoni algatusel arvatud maha tehnilise abi jaoks ettenähtud eraldistest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1303/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1305/2013. Sellise mahaarvamise võimaldamiseks on kõnealuseid määrusi vaja muuta. (14)Toetust taotlevatel liikmesriikidel peaks olema võimalik toetada programmi rahastamispaketti täiendavate vahenditega. Praeguse seisuga on määrusega (EL) nr 1303/2013 piiratud võimalus kanda tehnilisele abile eraldatud vahendeid liikmesriigi algatusel üle neile liikmesriikidele, kes kannatavad ajutiste eelarveraskuste all. Määrust (EL) nr 1303/2013 tuleks seega muuta, et võimaldada kõigil liikmesriikidel programmi rahastamises osaleda. Liidu eelarvesse üle kantud vahendeid tuleks kasutada nende meetmete toetamiseks, mis edendavad asjaomastes riikides arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu või fondispetsiifilisi eesmärke.

(15)Käesolevat määrust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju. Komisjon peaks võtma vastu mitmeaastased tööprogrammid, milles sätestatakse taotletavad poliitikaeesmärgid, toetuse oodatavad tulemused ning vastavate poliitikavaldkondade rahastamisprioriteedid. Kõnealuseid aspekte tuleks täiendavalt täpsustada rakendusaktidega vastu võetavates iga-aastastes tööprogrammides. (16)Arvestades seda, kui oluline on toetada liikmesriikide jõupingutusi struktuuri-, institutsionaalsete ja haldusreformide jätkamisel ja rakendamisel, on programmi eesmärkide saavutamiseks vaja, et kaasrahastamise määr oleks 100 % toetuskõlblikest kuludest, tagades samas kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtetest kinnipidamise. (17)Ettenägematutel ja nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel asjaoludel, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, näiteks majanduses esineva tõsise häire või majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi tõsiselt mõjutavate kaalukate asjaolude korral, mis ei allu liikmesriigi kontrollile, peaks komisjonil liikmesriigi taotlusel olema võimalik võtta iga-aastase tööprogrammi piiratud osana erimeetmeid kooskõlas programmi raames toetuskõlblike eesmärkide ja tegevustega, et toetada liikmesriigi ametiasutusi kiireloomuliste vajadustega tegelemisel. (18)Liidu eelarvevahendite tõhusa ja sidusa eraldamise tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks peaksid käesoleva programmi kohased meetmed olema täienduseks ja lisaks käimasolevatele liidu programmidele, samas vältides samade kulutuste topeltrahastamist. Eelkõige peaksid komisjon ja asjaomased liikmesriigid vastavalt oma pädevusele kindlustama liidu ja liikmesriigi tasandil menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada asjaomastes liikmesriikides programmiga tihedalt seonduvaid meetmeid toetavate rahastamisallikate vaheline ühtsus, vastastikune täiendavus ja koostoime, eriti liikmesriikides liidu fondidest rahastatavate meetmetega. (19)Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. (20)Programmi hindamise hõlbustamiseks tuleks programmiga saavutatud tulemuste järelevalve jaoks kohe alguses paika panna nõuetekohane raamistik. Teha tuleks vahehindamine programmi eesmärkide saavutamise, programmi tõhususe ja selle Euroopa lisandväärtuse kohta. Lõpphindamises tuleks lisaks käsitleda programmi pikaajalist mõju ja selle mõju jätkusuutlikkusele. Hindamised peaksid tuginema programmi mõju mõõtvatele näitajatele. (21)Selleks et programmi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses kõnealuse loetelu muutmisega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (22)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. (23)Kuna liikmesriigid üksi ei suuda üksi piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärki toetada liikmesriikide institutsionaalseid, haldus- ja struktuurireforme, osutades liikmesriikide ametiasutustele abi meetmetes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel, kuid oma ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, kuna toetuse ulatuses lepitakse kokku asjaomase liikmesriigiga. (24)Käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu rakendamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1

Programmi loomine ja kestus Käesoleva määrusega kehtestatakse struktuurireformi tugiprogramm (edaspidi „programm”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2020. Artikkel 2

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1.„abisaaja liikmesriik” – liikmesriik, kes saab käesoleva programmi raames liidult abi; 2.„liidu vahendid” – määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 1 osutatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 223/2014 asutatud Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 asutatud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 513/2014 Sisejulgeolekufondi osana loodud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014 Sisejulgeolekufondi osana loodud välispiiride ja viisade rahastamisvahend. Artikkel 3

Euroopa lisaväärtus 1.Programmi raames rahastatakse meetmeid, millel on Euroopa lisaväärtus. Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi, ning jälgib, kas Euroopa lisaväärtus ka tegelikult saavutatakse.

2.Programmi meetmete ja tegevuste abil tagatakse Euroopa lisaväärtus eelkõige järgmisel viisil: (a)piiri- või liiduülest mõju avaldavatele siseriiklikele probleemidele lahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt; (b)vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil; (c)panus liidu õiguse järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse; (d)panus heade tavade jagamisse ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse; (e)abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahelise vastastikuse usalduse edendamine ning koostöö liikmesriikide vahel. Artikkel 4

Üldeesmärk Programmi üldeesmärk on anda panus institutsionaalsetesse, haldus- ja struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi meetmetes, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise protsesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. Artikkel 5

Programmi erieesmärgid ja kohaldamisala 1.Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid: (a)toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju; (b)aidata liikmesriigi ametiasutustel parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades; (c)toetada liikmesriigi ametiasutuste jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste samas olukorras olnud riikide saadud õppetunde; (d)aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi. Nende eesmärkide saavutamisel tehakse tihedat koostööd abisaajate liikmesriikidega. 2. Lõikes 1 esitatud erieesmärgid osutavad konkurentsivõime, majanduskasvu, tööhõive ja investeerimisega seotud poliitikavaldkondadele, eelkõige alljärgnevale: (a)avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine; (b)institutsionaalne reform ning avaliku halduse tõhus ja teenusekeskne toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine; (c)ettevõtluskeskkond, erasektori arendus, investeerimine, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine; (d)haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid, ning varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika;

(e)põllumajandussektori ja maapiirkondade säästva arengu poliitika; (f)finantssektori poliitika ja rahastamisvõimalused. Artikkel 6

Abikõlblikud meetmed Artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võib programmi raames rahastada eelkõige järgmisi meetmete liike: (a)poliitilise nõustamise, poliitiliste muutuste ning õiguslike, institutsionaalsete, struktuuri- ja haldusreformidega seotud oskusteave; (b)ekspertide (sealhulgas kohapeal viibivate ekspertide) lühi- või pikaajaline kaasamine spetsiifilistesse valdkondadesse kuuluvate ülesannete täitmiseks või operatiivtegevuste sooritamiseks, vajaduse korral koos suulise või kirjaliku tõlke, koostöötoetuse, haldusabi, taristu ja seadmetega; (c)institutsionaalse, haldus- või valdkondliku suutlikkuse suurendamine ja sellega seotud toetusmeetmed, nimelt: i)seminarid, konverentsid ja õpikojad; ii)töövisiidid asjaomastesse liikmesriikidesse või kolmandasse riiki, et võimaldada ametnikel omandada või suurendada oskusteavet või teadmisi asjakohastes küsimustes; iii)koolitustegevus ja internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine, mille eesmärk on toetada asjaomaste reformidega seotud vajalikke ametialaseid oskusi ja teadmisi; (d)andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; (e)kohaliku tegevustoetuse korraldamine nt varjupaiga, rände ja piirikontrolli valdkondades; (f)IT-suutlikkuse suurendamine: asjaomaste reformide käivitamiseks vajaliku IT-taristu ja rakenduste väljatöötamine, hooldus, käitamine ja kvaliteedikontroll; (g)uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised ja mõjuhindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; (h)teabevahetusprojektid: õppimine, koostöö, teadlikkuse suurendamine, teabe levitamisega seotud tegevused ning heade tavade vahetamine; teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniate, meediakampaaniate ja ürituste korraldamine, sealhulgas ettevõtte kommunikatsioon; (i)materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka programmi tulemuste levitamiseks: süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja sidetehnoloogiat; (j)mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklites 4 ja 5 sätestatud üldiste ja erieesmärkide saavutamist. Artikkel 7

Toetusetaotlus 1.Programmi raames toetust sooviv liikmesriik esitab komisjonile toetusetaotluse, nimetades poliitikavaldkonnad ja prioriteedid, mis kuuluvad artikli 5 lõike 2 kohaselt programmi kohaldamisalasse. Taotlus esitatakse hiljemalt iga kalendriaasta 31. oktoobriks.

2.Võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid analüüsib komisjon pärast liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi, lõikes 1 osutatud toetusetaotlust tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal. Võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid, teeb komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega kindlaks prioriteetsed toetusvaldkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma. 3.Toetusetaotluse võib esitada seoses alljärgnevaga: (a)reformide elluviimine majanduse juhtimise protsesside, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatud asjakohaste riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud asjakohaste meetmete kaudu; (b)makromajanduslike kohandamisprogrammide käivitamine liikmesriikides, kes saavad kehtivate õigusaktide alusel liidult finantsabi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 kohaselt euroala liikmesriikides ja komisjoni määruse (EÜ) nr 332/2002 kohaselt euroalasse mittekuuluvates liikmesriikides; (c)liikmesriikide endi algatatud reformide elluviimine, et saavutada eelkõige jätkusuutlik investeerimine, majanduskasv ja töökohtade loomine. Artikkel 8

Toetuse korraldamine 1.Komisjon võib abisaajatele liikmesriikidele kavandatud toetuse kindlaks määrata koostöös teiste liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. 2.Abisaaja liikmesriik võib koostöös komisjoniga sõlmida partnerluse ühe või mitme teise liikmesriigiga, kes tegutsevad konkreetsetes reformivaldkondades reformipartneritena. Reformipartner aitab koostöös komisjoniga koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist. Artikkel 9

Rahastamispakett 1.Programmi rakendamise rahastamispakett on kuni 142 800 000 eurot. 2.Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka selliste ettevalmistavate, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuste kulud, mis on vajalikud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks – see hõlmab eelkõige uuringuid, ekspertide kohtumisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, muu hulgas liidu poliitilistest prioriteetidest teadaandmist, kui need on seotud käesoleva määruse üldeesmärgiga, IT võrgustikega seotud kulutusi, eelkõige seoses andmetöötluse ja teabevahetusega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil programmi juhtimisel tekivad. 3.Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ettenähtud iga-aastased assigneeringud määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 kehtestatud mitmeaastase finantsraamistiku piires. Artikkel 10

Muu rahaline osalus programmi eelarves 1.Lisaks artiklis 9 sätestatud rahastamispaketile võib programmi rahastada liikmesriikide täiendava rahalise osaluse kaudu. 2.Lõikes 1 osutatud täiendav rahaline osalus võib pärineda liikmesriikide algatusel määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 59 alusel tehniliseks abiks eraldatud vahenditest, mis on üle kantud nimetatud määruse artikli 25 kohaselt. 3.Lõikes 1 osutatud täiendavat rahalist osalust kasutatakse nende meetmete toetamiseks, mis edendavad liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat. Abisaaja liikmesriigi rahalist osalust vastavalt lõikele 2 kasutatakse ainult selles liikmesriigis. Artikkel 11

Topeltrahastamise vältimine Käesoleva määruse raames rahastatavad meetmed võivad saada toetust muudest liidu programmidest, vahenditest või fondidest, tingimusel et toetus ei hõlma samu kuluartikleid. Artikkel 12

Programmi rakendamine 1.Komisjon rakendab programmi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

2.Programmi meetmeid võib rakendada komisjon otse või seda võib teha kaudselt üksuste või isikute kaudu, kes ei ole liikmesriigid, kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikliga 60. Eelkõige väljendub liidu rahaline toetus käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud meetmetele järgmiselt: (d)toetused (kaasa arvatud toetused liikmesriikide ametiasutustele); (e)avaliku hanke lepingud; (f)välisekspertide kulude hüvitamine; (g)osalus usaldusfondides; (h)kaudse eelarve täitmise raames võetavad meetmed. 3.Toetusi võib anda liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori ja/või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud: (a)liikmesriikides; (b)Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel. Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtteid. 4.Tuge võivad pakkuda ka individuaalsed eksperdid, keda võib kutsuda osalema programmi raames korraldatavates valitud tegevustes, juhul kui see on vajalik artiklis 5 sätestatud erieesmärkide saavutamiseks. 5.Programmi elluviimiseks võtab komisjon rakendusaktide abil vastu mitmeaastased tööprogrammid. Mitmeaastastes tööprogrammides peavad olema sätestatud kavandatud toetuse poliitikaeesmärgid, , oodatavad tulemused ning asjaomaste poliitikavaldkondade rahastamisprioriteedid. Mitmeaastaseid tööprogramme kirjeldatakse täpsemalt iga-aastastes tööprogrammides, mis on vastu võetud rakendusaktidega ja milles on sätestatud tööprogrammide rakendamiseks vajalikud meetmed koos kõigi määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 nõutud üksikasjadega. 6.Vahendite õigeaegse kättesaadavuse tagamiseks võib iga-aastases tööprogrammis sisalduda märge, et ettenägematutel ja nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel asjaoludel, mis nõuavad kohest reageerimist, näiteks majanduses esineva tõsise häire või majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi tõsiselt mõjutavate kaalukate asjaolude korral, mis ei allu asjaomase liikmesriigi kontrollile, võib komisjon liikmesriigi taotlusel võtta erimeetmeid kooskõlas käesolevas määruses kindlaks määratud eesmärkide ja tegevustega, et toetada liikmesriigi ametiasutusi kiireloomuliste vajadustega tegelemisel. Nimetatud erimeetmed võivad moodustada vaid piiratud osa iga-aastasest tööprogrammist ega tohi sõltuda artiklis 7 sätestatud tingimustest. Artikkel 13

Koordineerimine ja vastastikune täiendavus Komisjon ja abisaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega. Sel eesmärgil nad: a)tagavad vastastikuse täiendavuse ja sünergia eri vahendite vahel liidu ja riiklikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise ajal; b)optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist; c)tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu või riiklikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest. Asjaomased mitmeaastased või iga-aastased tööprogrammid võivad olla koordineerimisraamistikuks, kus kavandatakse toetusi artikli 5 lõikes 2 osutatud valdkondades. Artikkel 14

Liidu finantshuvide kaitse

1.Komisjon astub vajalikke samme tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevuse, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2.Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva programmi alusel rahastatud liidu vahenditest. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks. Artikkel 15

Järelevalve ja hindamine 1.Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete rakendamist ja hindab artikli 5 lõikes 1 osutatud erieesmärkide saavutamist lisas sätestatud näitajate kohaselt. Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 16 vastu delegeeritud õigusakte lisas esitatud näitajate loetelu muutmiseks. 2.Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning järelhindamise aruande hiljemalt 2021. aasta detsembri lõpuks. 3.Vahehindamise aruanne sisaldab teavet programmi eesmärkide saavutamise, rahaliste vahendite kasutamise tõhususe ning programmi Euroopa lisaväärtuse kohta ning hinnangut selle kohta, kas rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades tuleks kohandada või pikendada ka pärast 2020. aastat. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruanne peab sisaldama teavet programmi pikaajalisema mõju kohta. Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine 1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.Artikli 15 lõike 1 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates 1. jaanuarist 2017. 3.Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 15 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5.Artikli 15 lõike 1 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 17

Määruse (EL) nr 1303/2013 muutmine Määrust (EL) nr 1303/2013 muudetakse järgmiselt. 1. Artiklit 25 muudetakse järgmiselt: a) pealkiri asendatakse järgmisega: „Liikmesriikidele antava tehnilise abi haldamine”;

b) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriigi taotlusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/XXX artiklile 10(*) võib komisjoni nõusolekul kanda osa käesoleva määruse artikliga 59 sätestatud ja fondispetsiifiliste eeskirjade kohaselt programmile eraldatud vahenditest komisjoni algatusel üle tehniliseks abiks, et rakendada asjaomase liikmesriigiga seotud meetmeid vastavalt käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 kolmanda lõigu punktile l otsese või kaudse eelarve täitmise raames.” (*) ELT […]” c) lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Liikmesriigid taotlevad lõikes 1 osutatud ülekannet kalendriaastaks selle aasta 31. jaanuariks, mil ülekanne tehakse. Taotlusele lisatakse ettepanek selle programmi või nende programmide muutmise kohta, millest ülekanne tehakse. Vastavad muudatused tehakse kooskõlas artikli 30 lõikega 2 partnerluslepingusse, milles esitatakse igal aastal komisjonile üle kantav kogusumma.”; d) lisatakse lõige 4: „4. Liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt üle kantud vahendite suhtes kehtib artiklis 136 sätestatud kulukohustustest vabastamise reegel”; 2. Artikli 58 lõike 1 kolmanda lõigu punkt l asendatakse järgmisega: l) määruse (EL) 2015/XXX alusel rahastatavad meetmed panustamiseks liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse.”; 3. Artikli 91 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. 0,35 % koguvahenditest eraldatakse pärast artikli 92 lõikes 6 osutatud Euroopa ühendamise rahastule antava toetuse ja artikli 92 lõikes 7 osutatud enim puudust kannatavatele isikutele antava abi mahaarvamist komisjoni algatusel tehniliseks abiks, millest 112 233 000 eurot eraldatakse struktuurireformi tugiprogrammile selle programmi kohaldamisala ja eesmärgi kohaselt kasutamiseks.” Artikkel 18

Määruse (EL) nr 1305/2013 muutmine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 kohaselt võib EAFRD komisjoni algatusel ja/või tema nimel kasutada kuni 0,25 % oma iga-aastastest eraldistest määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 58 osutatud ülesannete rahastamiseks, sealhulgas käesoleva määruse artiklis 52 osutatud Euroopa maaelu arengu võrgustiku ja käesoleva määruse artiklis 53 osutatud Euroopa innovatsioonipartnerluse võrgustiku loomise ja tegevusega seotud kulud, millest 30 567 000 eurot eraldatakse struktuurireformi tugiprogrammile selle programmi kohaldamisala ja eesmärgi kohaselt kasutamiseks.” Artikkel 19

Jõustumine Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja

FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2017–2020 struktuurireformi tugiprogramm 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile Poliitikavaldkond: komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine Tegevuspõhise eelarvestamise meede: struktuurireformi tugiprogramm Täpsemat ülevaadet tegevuspõhisest eelarvestamisest vt punktist 3.2. Poliitikavaldkond: tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus Poliitikavaldkond: regionaal- ja linnapoliitika Poliitikavaldkond: põllumajandus ja maaelu areng Poliitikavaldkond: ränne ja varjupaik 1.3.Ettepaneku/algatuse liik ◻Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ⌧Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ◻Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Programmi üldeesmärk on anda panus institutsionaalsetesse, haldus- ja struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi ametiasutustele abi meetmete jaoks, mis on suunatud institutsioonide, juhtimise, halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet ja investeerimist, eelkõige majandusjuhtimise protsesside raames, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.

Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised: Erieesmärk nr 1 Toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi töötada välja prioriteedile vastavad reformid, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju. Erieesmärk nr 2 Aidata liikmesriigi ametiasutustel parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades Erieesmärk nr 3 Liikmesriigi ametiasutuste toetamine nende jõupingutustes asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste samas olukorras olnud riikide saadud õppetunde Erieesmärk nr 4 Aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi. Nende eesmärkide saavutamisel tehakse tihedat koostööd abisaajate liikmesriikidega. Reformide toetamine – sealhulgas liidu fondide (s.t ühissätete määruse kohaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks ning varjupaiga, rände ja piirikontrolliga seotud fondide) tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel – on seotud konkreetsete poliitikavaldkondadega, milleks on eelkõige avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine, institutsionaalne reform ning avaliku halduse tõhus ja teenusekeskne toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine, ettevõtluskeskkond, erasektori arendus, rahastamisvõimalused, investeeringud, finantssektori poliitika, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine, haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid, varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika ning põllumajandussektori ja maapiirkondade säästva arengu poliitika. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile REGIO, EMPL, MARE, AGRI, TAXUD, JUST, HOME, GROW, MARKT, RTD, CNECT, COMP.



1.4.2.Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Liikmesriikide haldussuutlikkuse tugevdamine institutsioonide, avaliku halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkondade reformimiseks, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise teel, et anda kodanike ja ettevõtjate käsutusse lihtsustatud, tõhusad ja tänapäevased struktuurid. • Liikmesriikide ametiasutuste parem suutlikkus majanduslike ja struktuursete puuduste kindlakstegemisel ja nendega tegelemisel;

• liikmesriikide ametiasutuste suurem pädevus ja suutlikkus reformipoliitika väljatöötamisel, kavandamisel ja elluviimisel vastavalt prioriteetidele; • liikmesriikide ametiasutuste parem suutlikkus kasutada eri poliitikavaldkondade reformimisel terviklikku lähenemisviisi ning tagada samal ajal eesmärkide ja vahendite ühtsus; • liikmesriikide ametiasutuste parem suutlikkus määrata riiklikul tasemel kindlaks protsessid ja meetodid, et toetada reformide väljatöötamisel, juhtimisel ja elluviimisel tänu heade tavade vahetamisele ja partnerite saadud õppetundidele; • liikmesriikide ametiasutuste personalijuhtimise suurem tõhusus ja tulemuslikkus tänu ametialaste teadmiste, oskuste ja kohanemisvõime suurendamisele juhtimisprotsesside muutmiseks; • täiustatud teabekanalid komisjoni, liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada teabelevi ja reformidega seotud jõupingutuste koordineerimist, ning • liikmesriikide ametiasutuste parem suutlikkus tagada soovitatud reformide edenemine Euroopa poolaasta tsükli, majanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriigi enda algatatud reformide raames ning tagada ühtlasi liidu õiguse järjepidev ja sidus rakendamine. Oodatavad tulemused sõltuvad suuresti riigist ja projektist ning nende saavutamine oleneb poliitikavaldkonnast ning osutatava abi ulatusest ja põhjalikkusest. Lisaks põhinevad need tulemused eeldatavalt asjaomases poliitikavaldkonnas ja liikmesriigis rakendatud meetmetel, olles tingitud programmis sätestatud tugimeetmetest. 1.4.3.Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Erieesmärkide saavutamist hinnatakse järgmiste näitajate alusel; näitajaid kasutatakse vastavalt kättesaadavatele andmetele ja teabele (kaasa arvatud sobivad kvantitatiivsed või empiirilised andmed) ning komisjon võib neid vajaduse korral ja määruse artikli 15 alusel programmi käigus kohandada: a) liikmesriigi ametiasutuste, haldusasutuste ja muude avaliku sektori asutuste, nagu ministeeriumide või reguleerivate asutuste arv abisaaja liikmesriigi kohta, kellele programmi raames toetust anti; b) toetuse andjate, näiteks valitsusasutuste, avalik-õiguslike asutuste, avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide arv ja liik erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja abisaajate liikmesriikide kaupa; c) artikli 6 alusel võetud abikõlblike meetmete, näiteks ekspertide kaasamise, koolitustegevuste, seminaride jm arv ja liik, mis on liigitatud järgmiselt: i. riigipõhised soovitused või liidu õiguse rakendamise, majanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriigi enda algatatud reformidega seotud asjakohased meetmed; ii. erieesmärk, poliitikavaldkond ja abisaaja liikmesriik; iii. toetuse andjad, näiteks valitsusasutused, avalik-õiguslike asutused, avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused ja rahvusvahelised organisatsioonid; iv. abisaajalt liikmesriigilt toetuse saajad, näiteks liikmesriigi ametiasutused. d) Euroopa Komisjoni, (olenevalt asjaoludest) reformipartnerite ning programmi raames toimuvateks tegevusteks toetuse pakkujate vaheliste poliitiliste ja õiguslike kokkulepete, näiteks poliitiliste vastastikuse mõistmise memorandumite, tagatiskirjade, kokkulepete, lepingute jne arv ja liik erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja abisaajate liikmesriikide kaupa; e) poliitiliste algatuste (näiteks tegevuskavade, teekaartide, suuniste, soovituste ning soovitatud õigusaktide) arv erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja abisaajate liikmesriikide kaupa seoses programmi raames toetust saanud asjaomaste tegevustega; f) teatavas poliitikavaldkonnas ja liikmesriigis programmis sätestatud toetustegevuste tulemusel rakendatud meetmete arv, mis jaguneb riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamise, majanduslike kohandamisprogrammide ja liikmesriigi enda algatatud reformidega seotud asjakohaste meetmete järgi;

g) programmi raames toetust saanud liikmesriigi ametiasutuste, haldusasutuste ja muude avaliku sektori asutuste ning (olemasolu korral) teiste sidusrühmade või osalejate tagasiside programmi raames võetud meetmete tulemuste ja/või mõju kohta erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja abisaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad kvantitatiivsed või empiirilised andmed; h) toetusepakkujate tagasiside programmi raames ning asjaomase erieesmärgi ja poliitikavaldkonna puhul pakutud toetuse tulemuste ja/või mõju kohta abisaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad kvantitatiivsed või empiirilised andmed; i) asjaomaste sidusrühmade seisukohtade muutumine seoses programmi panusega reformide elluviimisse erieesmärkide, poliitikavaldkondade ja olemasolu korral abisaajate liikmesriikide kaupa ning võimaluse korral seda täiendavad asjakohased kvantitatiivsed või empiirilised andmed. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Usaldusväärse regulatiivse ja institutsioonilise keskkonna ning sujuvalt toimiva majanduse loomine on olulised selleks, et edendada liidus konkurentsivõimet, soodustada investeeringute tegemist, hoogustada töökohtade loomist, tõsta elatustaset ja saavutada jätkusuutlik majanduskasv. Liidu paljude liikmesriikide majanduses on toimunud ja toimuvad jätkuvad kohandamisprotsessid varem tekkinud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks ning paljud seisavad silmitsi madala potentsiaalse kasvu probleemiga. Sageli on sellise olukorra tekitanud edasilükatud või ebapiisavad struktuurireformid riigi majanduses. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohandamisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit oma poliitiliste prioriteetide hulgas nimetanud struktuurireformide rakendamist. Reformid tuleb hästi läbi mõelda, näha ette õigusaktidega ning tõhusalt rakendada. Edukateks reformideks on vaja muud kui vaid vajalike õigusaktide vastuvõtmist – nendeks on tarvis tõhusat rakendamist, mis tähendab riigiasutuste struktuursete probleemide (nt pädevus, mobiilsus, stiimulid, tööprotsesside muutmine jne) ning majandus- ja ühiskondlike valdkondade mureküsimuste lahendamist. Reformidest saadava kasu ilmnemiseks võib minna veidi aega. Seetõttu on varajane ja tõhus rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Lisaks on liidu õigustiku rakendamine üks komisjoni prioriteete. Selles osas märkis komisjon, et tal on vaja „teha liikmesriikidega koostööd, et uurida parimaid võimalusi ELi õigusele vastavuse tagamiseks riiklikul tasandil”. Struktuurireformi tugiprogrammi raames osutatav abi oleks seega kättesaadav kõigile 28 ELi liikmesriigile. 1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Liidul on liikmesriikidest paremad võimalused parimate võimalike (Euroopa institutsioonidest, teistest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest pärit) ekspertide kindlakstegemiseks, mobiliseerimiseks ja koordineerimiseks ning parimate tavade vahetamise edendamiseks (tagades ka teabe järjepideva levitamise kõikjal liidus), et toetada sihipäraste majanduskasvu soodustavate reformide elluviimist liikmesriikides. Peale selle oleks liidu ekspertide rakendamine ka tulemuslikum, kuna see tooks kaasa mastaabi- ja mitmekülgsussääste, luues liiduülese platvormi heade tavade edasiandmisel ja jagamisel. Seejuures peaksid rakendatavad meetmed kaasnema liikmesriikide jõupingutustega ning olema täienduseks muudele programmidele ja vahenditele riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil; see peaks toimuma peamiselt tugimeetmete kaudu, mis kaasneksid liikmesriigi ametiasutuste kohapealsete reformipüüdlustega (võimaluse korral lähetatud ekspertide kaudu) reformiprotsessi eri järkudes või etappides ning oleksid suunatud eelkõige sekkumistele, mida ei ole muude liidu programmide raames liidu fondidest veel toetatud, või riiklikele algatustele. Eelkõige peaksid programmiga hõlmatud meetmed võimaldama selliste lahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu, millel oleks lisaks riiklike probleemide käsitlemisele ka potentsiaalne piiriülene ja liiduülene mõju ning mis aitaksid kaasa heade tavade jagamisele ja olemasolevate ekspertide võrgustiku loomisele. Kokkuvõttes võiksid programmiga hõlmatud meetmed aidata suurendada vastastikust usaldust abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahel. Kavandatav programm on kõige sobivam vahend pakkumaks kohapealset tuge nendele liikmesriikidele, kes viivad ellu majanduskasvu soodustavaid reforme, kuna liidul on liikmesriikidest paremad võimalused parimate võimalike ekspertide kindlakstegemiseks, mobiliseerimiseks ja koordineerimiseks ning tehnilise abi koordineerimiseks liikmesriikides, kes seda abi taotlevad. Alljärgnevalt on esitatud struktuurireformi tugiprogrammi elluviimise Euroopa lisaväärtus: • Struktuurireformi tugiprogrammi raames võetavad meetmed tagaksid vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil, aitaksid suurendada vastastikust usaldust abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahel ning tagaksid ühtlasi liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise. Peale selle võimaldaksid selle programmi raames võetavad meetmed töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis oleksid suunatud liikmesriigi probleemide lahendamisele, kuid omaksid samal ajal ka positiivset piiri- või liiduülest mõju. See algatus aitaks tugevdada liikmesriikide majanduspoliitika ja valdkondlike poliitikate koordineerimist ning rakendada paremini liidu õigust. Lisaks toetaks programm koostööd liidu õiguse ja poliitika tulemuslikul rakendamisel liikmesriikide ja liidu poolt: seda ka põhjusel, et konkreetse poliitika või reformi elluviimine teatavas riigis võib saada suurt kasu teiste sarnaste riikide kogemusest, kes on ellu viinud sarnast poliitikat või reformi, ja olla kasulik omakorda nendele. • Liikmesriikidele antakse toetust poliitikavaldkondade vahel kooskõlastatud viisil. Liikmesriigi ametiasutuste jõupingutusi, et parandada oma suutlikkust reformipoliitikate ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel, edendatakse tervikliku lähenemisviisi abil, mis tagab ühtsuse eesmärkide ja vahendite vahel eri valdkondades. Eelkõige tagatakse käesoleva programmi alusel võetavate meetmete lisaväärtus võrreldes muude liidu vahenditega, sest taotlevale liikmesriigile toetuse andmisel võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomases liikmesriigis liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid.

Selleks et paremini hallata tehnilise abi taotlusi ning saavutada järjepidevus ja koostoime tehnilise abi meetmete vahel, järgitakse struktuurireformi tugiprogrammis sarnast terviklikku lähenemisviisi nagu Kreeka ja Küprose puhul, kus tehnilist abi koordineeris kõigis valdkondades komisjon (Kreeka rakkerühma ja Küprose tugirühma kaudu) ning tööd liikmesriigi tasandil koordineeris konkreetne üksus (Kreekas SGCO ja Küprosel DGEPCD) riikliku halduse raames. • Liikmesriikidele antavat toetust täiendaks see, kui luua platvorm parimate tavade jagamiseks ja kasutuselevõtuks liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide seas. Liidul on liikmesriikidest paremad võimalused parima tava kindlakstegemiseks. Ühtlasi aitaks see suurendada tõhusust ekspertide kiirel mobiliseerimisel ja parimate eksperditeadmiste jagamisel ekspertide rühma kaudu, keda oleks võimalik kergesti ja eelkõige kiiresti liikmesriigi toetusetaotluse korral rakendada. • Programm võimaldaks saavutada mastaabi- ja mitmekülgsussääste. Liikmesriikidel tuleb sageli ette sarnaseid raskusi ja nad peavad tegelema sarnaste praktiliste probleemidega, mis on seotud reformide elluviimisega. Liidu meede võib aidata vältida jõupingutuste kattumist ning edendada liikmesriikidevahelist koostööd ja tegevuse koordineerimist rahvusvaheliste organisatsioonidega. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Küprosele ja Kreekale pea kõigis poliitikavaldkondades antud tehnilise abiga seoses saadud varasemad kogemused on tulevikus kasulikuks õppetunniks seoses tehnilise abi kasutuselevõtuga potentsiaalselt kõigis liikmesriikides. Tehnilise abi andmine on mänginud tähtsat rolli Küprose ja Kreeka majanduse kohandamise toetamisel (Küprose tugirühma ja Kreeka rakkerühma kaudu). Olles veendunud reformide toetamise lisaväärtuses, taotlesid ja said Kreeka ja Küpros (s.t riigid, kes on abikõlblikud taotlemaks tehnilist abi Kreeka rakkerühma ja Küprose tugirühma kaudu) tehnilist abi paljudes poliitikavaldkondades, mis ei piirdu nende majanduslikes kohandamisprogrammides nimetatud valdkondadega. Kavandatava struktuurireformi tugiprogrammi raames tehakse seda tüüpi ulatuslik tehniline abi kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende kohandamisprogrammi kohaldava riigi staatusest. Kreekale rakkerühma antud tehnilise abi suhtes rakendati sõltumatut välishindamist, mille käigus jõuti järeldusele, et tehniline abi aitas kaasa reformiprogrammi rakendamisele Kreekas hindamise alla kuuluvates valdkondades, s.t maksuhalduse reformi ja keskvalitsuse reformi puhul aastatel 2011–2013. Selle taustal on eesmärk laiendada struktuurireformi tugiteenistuse egiidi all tehnilise abi andmist kõigile liikmesriikidele. Liikmesriikides võib struktuuri- ja haldusreformide kavandamises ja rakendamises esineda tõepoolest raskusi. See võib seonduda selliste teguritega nagu piiratud haldus- või institutsiooniline suutlikkus ning liidu õigusaktide puudulik kohaldamine ja rakendamine. Seda kogemust arvesse võttes on kavandatava struktuurireformi tugiprogrammi eesmärk tehnilist abi laiendada ja muuta see kõigile liikmesriikidele nende taotluse esitamisel kättesaadavaks. Sisuliselt annab komisjon taotluse esitamisel tehnilist abi. 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Programm täiendaks suutlikkuse arendamiseks olemasolevaid ressursse ning muude mitmeaastase finantsraamistiku kohaste liidu rahastamisprogrammide raames pakutavat tehnilist abi ning ka liidu fondide rahastatavat tehnilist abi ja muid meetmeid. Programm annaks lisaväärtust liidu erinevatest valdkonnapõhistest programmidest antavale toetusele ning liidu fondide raames võetavatele meetmetele, kuna see pakuks makromajanduslikku riigipõhist mõõdet, toetades samas liikmesriikide olulisimaid struktuurireforme kooskõlas liidu peamiste poliitikaeesmärkidega. Peale selle tagab komisjon oma sisemise töökorralduse raames vajaliku koordineerimise, eelkõige tööprogrammi(de) vastuvõtmiseni viivas protsessis. Asjaomased talitused tagavad, et struktuurireformi tugiprogrammi tööprogrammi(de) raames rakendatavad meetmed on ka tegelikult täiendavad ega kattu muude liidu programmide ja fondide (sealhulgas eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide) raames võetud meetmetega. Seoses sellega võetakse, nagu öeldud, liikmesriigile abi andmise otsuses muu hulgas arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid. Mitmedki liidu programmid näevad ette võimaluse anda tehnilist abi liikmesriikidele seoses teatavate avaliku sektori poliitiliste meetmete rakendamisega konkreetses valdkonnas. Sõltuvalt nende konkreetsest eesmärgist ja valdkonnast on need mõeldud selleks, et edendada soodsate tingimuste loomist majanduskasvuks, sotsiaal- ja keskkonnakaitseks ning sotsiaalse olukorra ja keskkonna parandamiseks. Kõnealuste programmide alusel antavat toetust iseloomustab konkreetne temaatiline suunitlus ning see aitab saavutada asjaomaste programmide erieesmärke. Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on luua kõigis liikmesriikides tingimused aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks. Majanduskasv on hädavajalik töötuse vähendamiseks, sotsiaalse sidususe suurendamiseks ja elatustaseme tõstmiseks. Majanduse jätkusuutlikuks taastamiseks, kohandamisvõime tugevdamise eesmärgil kasvupotentsiaali vallandamiseks ning lähenemisprotsessi toetamiseks on liit oma poliitiliste prioriteetide hulgas nimetanud struktuurireformide rakendamist. Reformiprotsess on keerukas, sageli kulukas, eeldab samaaegselt eriteadmisi eri valdkondadest ning sellel võib olla piiriülene mõju. Liidu toetus suurendaks liikmesriikide suutlikkust teostada põhjalikke ja majanduskasvu toetavaid reforme, mis mõjutavad liitu tervikuna. Asjaomaste liikmesriigi ametiasutustega tihedas koostöös rakendatav programm aitaks aktiivselt tugevdada kõnealuste liikmesriikide haldussuutlikkust institutsioonide, avaliku halduse ning majandus- ja sotsiaalvaldkondade reformimiseks, et anda kodanike ja ettevõtjate käsutusse lihtsustatud, tõhusad ja tänapäevased struktuurid. Peale selle võimaldaks programm osutada tehnilist abi, mis on äärmiselt tähtis ühtse turu uute oluliste elementide (sealhulgas digitaalse ühtse turu) edukal rakendamisel. Näiteks on kapitaliturgude liidu tegevuskavaga ette nähtud tehniline abi kapitalituru arendamiseks. Programm annaks kõnealusele abile vajaliku raamistiku ja rahastamise. Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi tasandil vajalikust kaugemale. Seda kinnitab esiteks asjaolu, et liikmesriigi ametiasutustele antav abi peab põhinema liikmesriigi enda esitatud toetusetaotlusel, ja teiseks see, et toetuse ulatuse lepivad omavahel kokku komisjon ja asjaomane liikmesriik.

1.6.Meetme kestus ja finantsmõju ⌧Piiratud kestusega ettepanek/algatus –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2017–31.12.2020 –⌧ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 1.1.2017–31.12.2020 ja kauem. ◻Piiramatu kestusega ettepanek/algatus –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid ⌧Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt –⌧ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –◻ rakendusametite kaudu ◻Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ⌧Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; –⌧ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); –⌧Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; –⌧avalik-õiguslikele asutustele; –⌧ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –⌧ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

–◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Ettepanek hõlmab järelevalve- ja hindamiskohustusi. Erieesmärkide saavutamist jälgitakse ettepanekus toodud näitajate põhjal. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning järelhindamise aruande hiljemalt 2021. aasta detsembri lõpuks. Vahehindamise aruandes uuritakse programmi eesmärkide saavutamist, rahaliste vahendite kasutamise tõhusust ning programmi Euroopa lisaväärtust eesmärgiga määrata kindlaks, kas programmiga hõlmatud valdkondades tuleks rahastamist pikendada, muuta või see peatada pärast 2020. aastat. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruanne peab sisaldama teavet programmi pikaajalise mõju kohta. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1.Tuvastatud ohud Programmi võib rakendada otse komisjoni kaudu või kaudselt üksuste või isikute kaudu, kes ei ole liikmesriigid, kooskõlas finantsmääruse artikliga 60. Eelkõige väljendub liidu rahaline toetus tegevustele järgmiselt: i. toetused (kaasa arvatud liikmesriikide ametiasutustele) ii. avaliku hanke lepingud iii. välisekspertide kulude hüvitamine iv. osalus usaldusfondides v. kaudse eelarve täitmise raames võetavad meetmed Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtteid. Peamised Euroopa Kontrollikojale ja komisjoni järelauditite käigus kindlaks tehtud ohud sarnaste rakendusmeetmetega programmile on järgmised: – valitud projektide halb kvaliteet ja projekti halb tehniline rakendamine, mille tagajärjel väheneb projekti mõju; põhjuseks on puudulik valikumenetlus, eksperditeadmiste puudumine või ebapiisav järelevalve ;

– eraldatud vahendite ebatõhusa või mittetulusa kasutamise oht: * toetuste puhul võib abikõlblikkuse kriteeriumide kohaldamine põhjustada ohu, et kulusid ei deklareerita õigesti; * riigihangete puhul võivad avastamata vead või parandamata ebatäpsused pakkumustes või pakkumuste tehnilistes kirjeldustes tuua kaasa lepingu mitterahuldava täitmise; * ohud, mis seostuvad rahvusvaheliste finantsvahendajate ja lõplike abisaajate abikõlblikkuse, lepinguliste kohustuste järgimise (komisjoni nõuete rakendamine lepingulistes dokumentides), protsessi tingimuste järgimise (komisjoni kehtestatud protsesside mittejärgimine) ning tulemuslikkusega (eelnevalt kindlaksmääratud eesmärkide mittetäitmine). Siiski tagavad rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kehtivad raamlepingud ja liikmesriikide seitsme samba alusel hinnatud esindajad stabiilse õigusraamistiku, mis sisaldab finantsmääruses ja selle kohaldamise eeskirjades sätestatud kohustustele vastavat eel- ja järelkontrolli ning hindamissüsteemi. – oht komisjoni mainele, kui avastatakse pettus või kuritegevus. 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Tulevase programmi tarbeks kavandatav kontrollisüsteem koosneb eri osadest: toimingute järelevalve operatiivjuhtimise üksuse poolt, keskse eelarve- ja kontrolliüksuse eelkontroll (finantskontroll) ning toetuste järelkontroll ja/või auditid. Kõik tehingud võivad läbida programmijuhtimisüksuse eelkontrolli ning eelarve- ja kontrolliüksuse finantskontrolli (v.a madala riskiga eelfinantseeringute puhul). Toetuste puhul kontrollitakse põhjalikult finantsaruandeid koos rakendusaruannetega, hinnates mõlema puhul finants- ja tegevustulemusi: vajaduse korral nõutakse sõltuvalt riskihindamisest täiendavat teavet ja tõendavaid dokumente. Kõikidele avatud ja piiratud hankemenetlustele ja läbirääkimistega menetlustele, mis ületavad 60 000 eurot, tehakse sisehankekontroll enne lepingu sõlmimise otsuse vastuvõtmist. Järelkontrolli käigus kohaldatakse nn avastamisstrateegiat, mille eesmärk on avastada võimalikult palju kõrvalekaldeid, mis on seotud alusetute maksete sissenõudmisega. Selle strateegia põhjal auditeeritakse projektide valim, mis peaaegu täielikult valitakse riskianalüüsi põhjal. 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Ligikaudu 70 % programmi juhtimisse kaasatud töötajatest tegeleb laiemas tähenduses kontrollfunktsioonidega (alates abisaajate/töövõtjate väljavalimisest kuni auditeerimistulemuste rakendamiseni). Lisaks võib mõningaid välisauditeid rahastada haldustoetuste assigneeringutest. Kohaldatakse programmide arvu vähendamist, ühtlustatud eeskirju ja menetlusi, et vähendada veariski. Peale selle võimaldavad uue finantsmäärusega kehtestatud lihtsustamisvahendid luua stabiilsema raamistiku eri meetmete rakendamiseks. 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmiseks kehtestatakse programmis erimeetmed; ettepaneku artiklisse 14 lisatakse säte Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta. Kooskõlas komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga, mis hõlmab kogu kulutsüklit, viib rakendamise eest vastutav üksus nende kuludega seoses ellu spetsiaalse pettusevastase võitluse tegevuskava, võttes arvesse rakendatavate meetmete proportsionaalsust ja tasuvust. See meede põhineb ennetusel, tõhusal kontrollil ja asjakohasel reaktsioonil, kui pettus või eeskirjade eiramine avastatakse, ning mis seisneb valesti makstud summade tagasinõudmises, või kui see on asjakohane, siis tõhusates, proportsionaalsetes ja hoiatavates karistustes. Pettusevastases tegevuskavas kirjeldatakse eel- ja järelkontrollide süsteemi, mis põhineb punaste lipukeste süsteemil ning milles on määratud kindlaks personali järgitav menetlus, kui avastatakse pettus või eeskirjade eiramine. Selles antakse ka teavet Euroopa Pettustevastase Ametiga toimiva töökorra kohta.

3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu liik Rahaline osalus Number

Rubriik………………………...……………] Liigendatud/liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses XX.YY.YY.YY] Liigendatud/liigendamata JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu liik Rahaline osalus 1b Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus / 2 jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Liigendatud/liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 1.b 13.01.04.04 Liigendamata JAH EI EI EI 1.b 13.08.01 Liigendatud JAH EI EI EI 2 13.08.02 Liigendatud JAH EI EI EI 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1b/2 Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus / jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Peasekretariaat / struktuurireformi tugiteenistus Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 Aastad

2021 ja 2022 KOKKU Tegevusassigneeringud 13.08.01 Kulukohustused (1) 17,443 23,645 29,847 34,498 0,000 105,433 Maksed (2) 8,721 17,055 25,505 30,932 23,218 105,433 13.08.02 Kulukohustused (1) 5,057 6,855 8,653 10,002 30,567 Maksed (2) 2,529 4,945 7,395 8,968 6,732 30,567 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud 13.01.04.04 (3) 1,125 1,525 1,925 2,225 6,800 Eelarverea 13 assigneeringud KOKKU Kulukohustused = 1+1a +3 23,625 32,025 40,425 46,725 142,800 Maksed =2+2a +3 12,375 23,525 34,825 42,125 29,950 142,800



• Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) 22,500 30,500 38,500 44,500 0,000 136,000 Maksed (5) 11,250 22,000 32,900 39,900 29,950 136,000 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) 1,125 1,525 1,925 2,225 6,800 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1b/2 assigneeringud KOKKU Kulukohustused (4+6) 23,625 32,025 40,425 46,725 142,800 Maksed (5+6) 12,375 23,525 34,825 42,125 29,950 142,800 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)



Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 „Halduskulud” Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU Peadirektoraat: Peasekretariaat / struktuurireformi tugiteenistus • Personalikulud 1,336 1,600 2,004 2,004 6,944 • Muud halduskulud 0,110 0,155 0,200 0,230 0,695 Peasekretariaat / struktuurireformi tugiteenistus KOKKU Assigneeringud 1,446 1,755 2,204 2,234 7,639 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 1,446 1,755 2,204 2,234 7,639

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 Aasta

2021/2 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1b/2–5 assigneeringud KOKKU Kulukohustused 25,071 33,780 42,629 48,959 150,439 Maksed 13,821 25,280 37,029 44,359 29,950 150,439 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes Täpsustage eesmärgid ja väljundid Aasta Aasta Aasta Aasta KOKKU 2017 2018 2019 2020 VÄLJUNDID Tüüp Väljundi keskmine kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1 Toetada liikmesriigi ametiasutuste algatusi nende reformiprioriteetide kindlaksmääramisel, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju - Väljund A Riiklikku reformivaldkonda toetavate analüüside arv 0,06 25–35 1,800 40–50 2,520 50–60 3,360 60–65 3,840 11,520 - Väljund B Ekspertide arv 0,00115 80 0,092 80 0,092 80 0,092 80 0,092 0,368 Erieesmärk nr 1 kokku 1,892 2,612 3,452 3,932 11,888



ERIEESMÄRK nr 2 Liikmesriigi ametiasutuste toetamine nende püüdlustes parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil ühtsus eesmärkide ja vahendite vahel eri valdkondades - Väljund C Ekspertide arv 0,00115 60–80 0,086 90–100 0,115 100–150 0,141 100–150 0,147 0,490 - Väljund D Välja töötatud ja rakendatud teekaartide ja tegevuskavade arv valdkondade ja riikide kaupa 0,125 15–20 2,125 15–20 2,125 25–30 3 125 35–45 5,25 12,625 - Väljund E Konkreetse üksuse ekspertide arv 0,015 15–20 0,225 20–25 0,300 25–30 0,390 30–40 0,450 1,365 - Väljund F Toetust saavate projektide arv 0,900 4 3,600 5 4,500 6 5,400 6 5,400 18,900 Erieesmärk nr 2 kokku 6,036 7,040 9,056 11,247 33,380 ERIEESMÄRK nr 3 Liikmesriigi ametiasutuste toetamine nende jõupingutustes asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste samas olukorras olnud riikide saadud õppetunde - Väljund G Ekspertide arv 0,00115 180–200 0,230 200–220 0,246 220–240 0,276 220–240 0,276 1,028 - Väljund H Toetust saavate projektide arv 0,900 5 4,500 8 7,200 8 7,200 9 8,100 27,000 - Väljund I Toetust saavate projektide arv 0,150 12 1,800 14 2,100 18 2,700 18 2,700 9,300 - Väljund J Konkreetse üksuse ekspertide arv 0,015 70–80 1,065 80–90 1,320 90-95 1,380 95-100 1,500 5,265 Erieesmärk nr 3 kokku 7,595 10,866 11,556 12,576 42,593 ERIEESMÄRK nr 4 Aidata liikmesriigi ametiasutustel suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi. - Väljund K Koolituste/seminaride arv 0,08 25–30 2,320 30–35 2,400 40–50 3,600 50–60 4,400 12,72 - Väljund L Ekspertide arv 0,00115 60–80 0,082 90–100 0,107 100–150 0,161 100–150 0,170 0,519 - Väljund M Toetust saavate projektide arv 0,900 5 4,500 8 7,200 10–12 9,900 12–14 11,700 33,300 - Väljund N Toetust saavate projektide arv 0,150 8 1,200 12 1,800 18 2,700 18 2,700 8,400 Erieesmärk nr 4 kokku 8,102 11,507 16,361 18,970 54,939 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1.Kokkuvõte –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 Personalikulud 1,336 1,600 2,004 2,004 6,944 Muud halduskulud 0,110 0,155 0,200 0,230 0,695 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma 1,446 1,755 2,204 2,234 7,639 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud Personalikulud Muud halduskulud 1,125 1,525 1,925 2,225 6,800 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku 1,125 1,525 1,925 2,225 6,800 KOKKU 2,571 3,280 4,129 4,459 14,439

Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendava te assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina Aasta

2017 Aasta 2018 Aasta 2019 Aasta 2020 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) 8 10 12 12 XX 01 01 02 (delegatsioonid) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) 4 4 6 6 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) 10 01 04 aa - Peakorteris - Delegatsioonides KOKKU 12 14 18 18 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigut