KOMISJONI TEATIS

Suunised optimaalse ja mõistliku ravimitega varustamise kohta, et vältida nende nappust COVID-19 puhangu ajal

(2020/C 116 I/01)

1. Eesmärk ja kohaldamisala

Käesolevate suuniste eesmärk on kaitsta rahvatervist ja säilitada ühtse turu terviklikkus, tagades samal ajal, et Euroopa on varustatud taskukohase hinnaga ravimitega, mida ta vajab COVID-19 puhangu ajal.

Suunistes keskendutakse ravimite mõistlikule tarnimisele, jaotamisele ja kasutamisele COVID-19 patsientide raviks. Lisaks antakse suunistes ülevaade ravimitest, millest võib COVID-19 pandeemia tõttu puudus tulla.

Järgnevalt esitatud suunised on adresseeritud ELi liikmesriikidele ja on asjakohased ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide jaoks. Suunistes tunnustatakse liikmesriikide pädevust korraldada tervishoiuteenuste osutamist ja ravimite jaemüüki. Tuleb rõhutada, et nende puhul on lähtutud ELi ravimitööstuse vastutustundlikust ja solidaarsest käitumisest.

Haiguspuhangu pretsedenditu olemus võib sundida liikmesriike võtma erakorralisi meetmeid rahvatervise kaitseks. Käesolevad suunised töötati välja liikmesriikide parimate tavade põhjal, mida on komisjoniga jagatud.

2. Sissejuhatus

Praegune kriis on toonud esile palju probleeme ELis vajalike ravimitega varustamise tagamisega COVID-19 puhangu ajal. Pakkumise ja nõudluse vahelise lõhe ületamiseks on erinevaid viise.

Nõudluse pool

COVID-19 pandeemia on märkimisväärselt suurendanud nõudlust teatavate ravimite järele.

Neis ELi/EMP riikides, mille kohta on andmed olemas, on umbes 30 % diagnoositud COVID-19 patsientidest haiglaravil, (1) kusjuures paljud neist vajavad hapnikuravi. Intubeerimist vajavatel kriitilises seisundis patsientidel on oluline saada samaaegset ravi anesteetikumide, antibiootikumide, lihaste lõõgastajate, elustamisravimite ja diureetikumidega. See on endaga kaasa toonud arvestatava nõudluse kasvu nende ravimite ja meditsiinilise hapniku osas. Lisaks on nende COVID-19 patsientide intensiivseks ja toetavaks raviks vaja hingamisteede ja südameravimeid, antikoagulante, meditsiiniliseks otstarbeks ettenähtud toitu ja suurt hulka parenteraalseid ravimeid. Samuti on inimesed pandeemiale reageerides endale varunud käsimüügi valuvaigisteid. Nõudluse kasv COVID-19 raviks vajalike ravimite järele võib mõnel juhul ohustada ka nende kättesaadavust patsientidele, kes kasutavad neid krooniliste ja/või haruldaste haiguste raviks.

Komisjon on Euroopa Ravimiameti toetusel kogunud andmeid, et jälgida, hinnata ja ennetada raviminappust ELi tasandil, eelkõige haiglates. Samuti on nad kogunud teavet liikmesriikide üldise nõudluse ja kolmandate riikide ekspordikeeldude võimaliku mõju kohta. Tehnilisel tasandil juhib ravimiamet raviminappuse teemalist korrapärast teabevahetust liikmesriikidega kontaktpunktide võrgustiku abil. Kontaktpunktide võrgustikku on kasutatud teabe kogumiseks praeguse või eeldatava intensiivravi ravimite nappuse kohta. Samasugune protsess on kehtestatud selleks, et koguda tarneahela sidusrühmadelt otseseid aruandeid COVID-19 kontekstis kasutatavate esmatähtsate ravimite tegelike ja eeldatavate puudujääkide kohta nii tsentraliseeritult kui ka riiklikult heakskiidetud ravimite puhul.

Pakkumise pool

Komisjon on alates kriisi puhkemisest olukorda hoolikalt jälginud. Iganädalastel kohtumistel ravimite tarneahela eri osalisi esindavate ELi ühendustega on püütud tööstust innustada jagama teavet, teatama kitsaskohtadest ja ennetama katkestusi esmatähtsate toodete tarnimisel. Komisjon on ametlikult kutsunud ravimitööstust üles suurendama tootmisvõimsust kõigi selliste ravimite osas, mille järele on COVID-19 tõttu suurenenud nõudlus, ning eelkõige nende osas, mille puhul on olemas tarnedefitsiidi oht.

On ilmnenud, et protektsionistlikud meetmed mõjutavad ravimite ülemaailmset tarneahelat. Ekspordikeelud ja riigisisene varude kogumine nii ELis kui ka väljaspool seda võib kergesti kaasa tuua ebavõrdse ravimitega varustatuse ja ravimipuuduse ELis ja kogu maailmas. Kõikehõlmavad ekspordikeelud ei ole kooskõlas asutamislepinguga ja takistavad ühtse turu toimimist. Euroopa Komisjon kutsub kõiki liikmesriike üles kaotama ravimite põhjendamatud ekspordikeelud siseturul.

Võimaliku ravimipuuduse ennetamiseks varude kogumine võib veelgi kaasa aidata sellise puuduse tegelikule tekkimisele. Kuigi hädaolukorras kasutatavate esmatähtsate ravimite varumise teataval määral on mõistetav, on üldiselt nii, et mida lokaliseeritum on varumine, seda suurem on suundumus prognoositava kogunõudluse jätkusuutmatuks kasvuks, mis juhul, kui pakkumine suurene, toob endaga kaasa ravimite nappuse kohtades, kus neid vaja on. ELi tasandil varude kogumine (nt RescEU kaudu) on seepärast optimaalne lahendus kõigi liikmesriikide jaoks ning liikmesriikide poolne varude kogumine peaks toimuma riiklikul tasandil ja mõõdukates kogustes, põhinedes epidemioloogilistel näidustustel.

Vähenenud tootmisvõimsus, tooraineid ja ravimite toimeaineid tarnivate ettevõtete sulgemine, logistikaprobleemid mõjutatud riikides ning riikidevahelised transporditõkked mõjutavad otseselt ka ravimite kättesaadavust ning uute COVID-19 vastaste ravimeetodite väljatöötamist. Ülemaailmsed karantiinimeetmed on põhjustanud õhu- ja laevavedude häireid ja tõstnud nende hinda.

On tähtis endale teadvustada, et ükski riik ei ole hästitoimiva tervishoiusüsteemi tagamiseks vajalike toorainete, vaheainete, ravimite toimeainete ja valmisravimite osas isemajandav.

Kõik eespool kirjeldatud elemendid suurendavad COVID-19 puhul esmatähtsate ravimite (edaspidi „esmatähtsad ravimid“) puuduse ohtu. Seepärast on eluliselt tähtis optimeerida ja ratsionaliseerida tarnimist, jaotamist ja kasutamist, et tagada pandeemiale reageerimiseks vajalike esmatähtsate ravimite optimaalne kättesaadavus.

3. Solidaarsuse näitamine

a. Ekspordikeeldude ja -piirangute kaotamine

Liikmesriikidelt oodatakse rahvatervise kaitsmist Euroopa solidaarsuse vaimus (2). Selle eesmärgi saavutamiseks on äärmiselt oluline, et liikmesriigid tühistaksid ravimite ekspordikeelud siseturul. On muidugi arusaadav, et riigid soovivad tagada oluliste ravimite kättesaadavuse riigi sees, kuid ekspordikeelud takistavad ravimite kättesaadavust Euroopa patsientide jaoks isegi siis, kui need on õiguslikult põhjendatud. Ravimite, vaheainete või ravimite toimeainete või nende tootmise rekvireerimiseni viivaid meetmeid ei tohiks pidada lahenduseks. Need meetmed, eriti kui neid kohaldatakse ravimite toimeainete või vaheainete suhtes, ohustavad tarneid, sest toovad endaga kaasa tootmise aeglustumise.

b. Riigi varude kogumise vältimine

COVID-19 pandeemia mõjutab kõiki liikmesriike. Liikmesriigid peavad tagama, et esmatähtsad ravimid on kättesaadavad haiglates ja apteekides, kus neid vajatakse kõige enam, sõltumata nende asukohast. Ennetav varude kogumine liikmesriikides seab ohtu kõigi riikide varustatuse. Seda enam võib olla kahjulik veelgi lokaliseeritum varude kogumine – seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et hoitaks ära varude kogumine hulgimüüjate ja apteekide (sealhulgas haiglaapteegid) poolt.

c. Valeteabest tingitud väärkasutuse ja tarbetu varude kogumise vältimine

Selleks et vältida paanikaoste või ebaratsionaalset tarbimist inimeste poolt ning liigset ostmist hulgimüüjate ja apteekrite poolt, peaksid riiklikud ametiasutused tagama, et tarneahela osalistel on juurdepääs usaldusväärsele teabele ravimite kasutamise kohta COVID-19 kontekstis. Liikmesriigid peaksid teavitama kodanikke meetmetest, mis on võetud tegelike ja võimalike kättesaadavusprobleemide lahendamiseks, ning parandama valeteavet raviminappuse kohta. Samuti peaksid liikmesriigid arvesse võtma Euroopa Ravimiameti edastatud teavet.

4. Varustamise tagamine

a. Tootmise suurendamine ja ümberkorraldamine

Praegune kriis nõuab ravimitootmise märkimisväärset suurendamist. Võib tekkida ka vajadus korraldada ümber tarneahelad ja tootmisliinid ning kasutada olemasolevaid varusid, et suurendada toodangut võimalikult kiiresti. Kui ravimiettevõtjate sellised ajutised meetmed vajavad koostööd või koordineerimist teiste ettevõtjatega, et tagada COVID-19 patsientide jätkuv ravi, on komisjon valmis andma neile ettevõtjatele juhiseid ja looma õiguskindluse nende vastavuse osas ELi konkurentsieeskirjadele (3).

Liikmesriigid peaksid komisjoni ja Euroopa Ravimiameti toetusel jätkama järgmist tegevust:

— nõudma, et tarneahela osalised jälgiksid oma varusid ja tootmisvõimsust, jagaksid ametiasutustega teavet, teavitaksid kitsaskohtadest ja jälgiksid võimalikke häireid esmatähtsate ravimite tarnimisel;

— nõudma, hõlbustama ja koordineerima vastavalt vajadusele tööstusharu ühiseid jõupingutusi tõhusate meetmete ja vahendite leidmiseks, et vähendada puudujääke ja rahuldada nõudlust COVID-19 ravimite järele, ning

— rakendama vajaduse korral nõudluse toetamise ja hangetega seotud algatusi, et edendada patsientide asjakohast varustamist (kaaluda võib ELi tasandi vahendeid nagu RescEU ja ELi ühishanke leping, samuti erakorralise toetuse rahastamisvahendit, kui eelarvepädevad institutsioonid selle heaks kiidavad).

b. Tootmise täisvõimsusel jätkumise tagamine

Ravimitootmist (sh kõiki vajalikke tooraineid ja komponente) tuleks pidada esmatähtsaks ja selle jätkumist tuleks võimaldada. Eelkõige tuleks esmatähtsate ravimite tootmist võimaluse korral suurendada või vähemalt tootmismaht säilitada. Liikmesriigid peaksid toetama tööstust tootmisvõimsuse suurendamisel eelkõige maksusoodustuste ja riigiabi kaudu (4). Erakordselt tähtis on tagada, et rahvatervise kaitsmisel esmatähtsaks peetavad tooted jääksid kättesaadavaks konkurentsivõimeliste hindadega (5).

Lisaks on tootmisvõimsuse optimaalse toimimise tagamiseks olulised järgmised meetmed.

— Liikmesriigid peaksid tagama ravimite tarneahelas osalejatele juurdepääsu isikukaitsevahenditele, sest neid ei nõuta mitte ainult kohaldatavates töötervishoidu ja tööohutust käsitlevates ELi õigusaktides, vaid need on vajalikud ka ristsaastumise vältimiseks ja ravimite kvaliteedi tagamiseks.

— Tootmiskohtades töötaval personalil peaks ka edaspidi olema lubatud oma töökohta minna. Kooskõlas komisjoni suunistega tuleks erilist paindlikkust võimaldada piirialatöötajatele (6).

c. Regulatiivse paindlikkuse rakendamine

Piisava varustatuse tagamiseks ja tootmisvõimsuse optimeerimiseks soovitatakse liikmesriikidel seoses müügilubade muutmisega võimaldada ravimitööstuse suhtes regulatiivset paindlikkust vastavalt asjakohastele suunistele.

Võttes arvesse praegust enneolematut kriisi, tuleks kiirendada menetlusi ravimite toimeainete tarnijate muutmiseks, uute tootmiskohtade määramiseks või kehtivusaja pikendamiseks, kui kvaliteet on tagatud.

Lihtsustatud kontrollimenetlusi võiks kasutada ka kontrollitavate ainete puhul, mille suhtes kohaldatakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubaveo vastaseid rahvusvahelisi eeskirju ning mida kasutatakse paljude intensiivravi ravimite valmistamiseks. Mõnel juhul aeglustavad haldusmenetlused nende ainete piiriülest liikumist ELis. Impordilubade menetlemist tuleks seetõttu kiirendada ning kontrollitavaid aineid sisaldavate ravimite liikumise hõlbustamist liikmesriikide vahel tuleks kaaluda kooskõlas rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komitee nõuannetega.

d. Olemasolevate varude jälgimine riiklikul tasandil

Liikmesriigid peaksid jagama epidemioloogilisi prognoose (7) käsitlevat teavet müügiloa hoidjate, hulgimüüjate ja haiglaapteekidega, kes saavad nii suurenenud nõudlusele vastamist paremini kavandada ja nende liikmesriikide vajadusi paremini rahuldada. Riiklike ametiasutuste ja tööstuse esindajate vaheline suhtlemine peaks olema korraldatud ühe kontaktpunkti kaudu. Tööstuse esindajatelt saadud teavet tuleks jagada ELi tasandil Euroopa Ravimiameti koordineeritava kontaktpunktide võrgustiku kaudu. Euroopa Komisjoni tuleks viivitamata teavitada mis tahes tarneraskustest, mis tekivad kolmanda riigi poolt kehtestatud ekspordikeelu tagajärjel ning mille puhul oleks vaja poliitilist sekkumist. Müügiloa hoidjad peaksid omalt poolt tagama, et liikmesriikide ametiasutustele edastatakse viivitamata kogu võimalikku või tekkida võivat raviminappust käsitlev või muu asjakohane teave.

e. Vajaliku toetuse tagamine hulgimüügisektorile

Ravimite hulgimüüjad vastutavad ravimite turustamise eest ELis ja EMPs. Neil tuleks lubada täies mahus tegutsemist jätkata ning haiglatele ja apteekidele ravimeid tarnida. Nende töötajatel peaks olema juurdepääs vajalikele isikukaitsevahenditele. Tarnete tagamiseks tuleks sõidukijuhtidele anda luba piiranguteta liikumiseks ning haiglatesse, apteekidesse ja muudesse jaotuspunktidesse pääsemiseks (eriti karantiinipiirkondades).

f. Roheliste koridoride igakülgne kasutamine

Ravimite tootmine ja turustamine on rahvusvaheline ja piirikontrolliga seotud viivitused tekitavad probleeme. Kaupade veo hõlbustamiseks loodud roheliste koridoride täismahus kasutamine on väga oluline, sest need koridorid võimaldavad mitte ainult ravimite, vaid ka mitmesuguse tooraine, vaheainete, ravimite toimeainete, inimpäritoluga raviainete (nt plasma) ja nendega seotud materjalide, näiteks pakendite sujuvat vedu (8). Et vedude toimumisele tõhusalt kaasa aidata, peaks tootmiskohtadesse kaupa tooma sõitvatel või sealt pärast kauba pealevõtmist lahkuvatel veokitel olema lubatud viivituseta piiri ületada.

g. Õhuveo ja muude transpordiliikide hõlbustamine

Praegu kehtivate liikumispiirangute tagajärjel on õhuvedude maht vähenenud ja veohinnad tõusnud. Ravimitööstuse õhuveosaadetised on enamjaolt väikesemahulised. Liikmesriigid peaksid kooskõlas komisjoni suunistega (9) kaaluma meetmeid, millega tagada lennulasti piisavad veomahud ravimite, nende toimeainete, vaheainete ja toorainete transportimiseks. Liikmesriigid peaksid julgustama lastilennu- ja ekspresslennuettevõtjaid, et nad reserveeriksid erandkorras veomahu oluliste kaupade, eelkõige meditsiini- ja hädaabivarude tarnimiseks ning kohaldaksid selliste tarnete suhtes mõistlikke veotasusid.

Samuti peaksid tarneahelate järjepidevuse säilimiseks sujuvalt ja viivitusteta toimima mereveoteenused (10). Et vedude toimumisele tõhusalt kaasa aidata, peaks tootmiskohtadesse kaupa tooma sõitvatel või sealt pärast kauba pealevõtmist lahkuvatel siseveelaevadel olema lubatud viivituseta piiri ületada.

h. Tarnete õiglase jaotamise tagamine

Liikmesriigid peaksid tagama, et hulgimüüjatega koostööd tegevad turustajad ning jaemüügiapteegid ja haiglad saavad oma tavapärase ravimivaru. Täiendav nõudlus (vabatahtlik varu) peab olema põhjendatud ning vastama asjaomase piirkonna COVID-19 patsientide arvule. Kõrgenenud nõudlusega olukordades tuleks ravimite võrdse jaotamise tagamiseks ametkondade, hankijate ja tööstuse suhtlust riiklikult koordineerida. Et tagada piisavad tarnekogused eelkõige kiireloomulise nõudluse korral, tuleks arvesse võtta paindlikkusmeetmeid, mis on esitatud komisjoni suunistes riigihangete raamistiku kasutamise kohta COVID-19 kriisiga seotud hädaolukorras (11).

Soovitatav on korraldada hankeid regulaarselt ja lühikeste ajavahemike järel, et vältida varude nappust ja hoiduda liigsete varude tekkest. Et suurendada tõhusust, peaksid haiglate jaoks tehtavad ostud olema võimalikult suures ulatuses koondatud ja neid peaks korraldama tervishoiusektoris tegutsevad kesksed hankijad.

5. Ravimite optimaalne kasutamine haiglates

a. Olemasolevate ravimite õiglane jaotamine

Riiklikel ametiasutustel peaks olema võimalik varusid haiglate vahel vastavalt vajadusele ümber jaotada. Haiglaapteekide varustamine esmatähtsate ravimitega peab olema koordineeritud tasandil, mis võimaldab olemasolevate ravimite tõhusat ja õiglast jaotamist ning vastab liikmesriigi organisatsioonilise ja struktuurilisele vajadusele. Riiklikud ametiasutused peaksid jälgima esmatähtsateste ravimite varusid ja nõudlust ning kasutusele võtma tõhusa aruandlussüsteemi, mis võimaldab haiglate apteekidel edastada teavet esmatähtsate ravimite olemasolevate ja vajaminevate varude kohta korra nädalas või isegi mitu korda nädalas. See võimaldaks varusid kõige enam abi vajavate haiglate vahel ümber jaotada. Ka koordineeritud ja ühised ostutellimused aitavad tarneid vastavalt haiglate vajadustele jaotada.

b. Raviprotokollide jagamine patsientide raviks

Ravimite kasutamisel haiglates tuleks järgida heakskiidetud raviprotokolle, kus on kirjas patsientide raviks kasutatavate ravimite optimaalne kogus. Need protokollid peaksid olema tõenduspõhised ja neid tuleks kohandada vastavalt COVID-19 patsientide ravis omandatud kogemustele. Liikmesriigid peaksid nende kogemuste vahetust igati soodustama. Optimeeritud raviprotokollid koos kinnitatud ravitulemustega tuleks teha kättesaadavaks, et neid oleks võimalik jagada haiglate vahel kogu ELis. Haiglad võivad kasutada komisjoni loodud COVID-19 arstide võrgustiku (12) abi, et oma protokolle paremate kliiniliste tulemuste saavutamise ja ravimite kasutamise optimeerimise eesmärgil täiendada.

c. Alternatiivsete ravimite kasutamisvõimaluste kaalumine raviprotokollide ja riiklike suuniste alusel

Kui teatava ravimi puudumine on kinnitust leidnud, peaksid haiglad kohandama oma olemasolevaid raviprotokolle või kehtestama uued valideeritud protokollid, millega määratakse kindlaks optimaalne alternatiivravi. Seda teavet tuleks vajaduse korral jagada müügiloa hoidja ja hulgimüüjatega, et neil oleks lihtsam tarnida alternatiivseid ravimeid olukorras, kus esmatasandi ravimid on otsakorral.

d. Ravimite kõlblikkusaja pikendamine

Haiglate apteekidel võivad olla ravimivarud, mille kõlblikkusaeg on lõppemas või juba möödunud. Loahoidjatele tuleks anda soovitus taotleda võimaluse korral esmatähtsate ravimipartiide kõlblikkusaja pikendamist, seejuures tuleks arvestada pädevate riiklike asutuste teavet olukorra stabiliseerumisest.

e. Ekstemporaalsete ravimite või veterinaarravimite kasutamisvõimaluste kaalumine

Puuduvate ravimite asendamiseks tuleb kasutada ekstemporaalseid ravimeid. Kui esmatähtsate inimtervishoius kasutada lubatud ravimite osas tekib tõsine puudujääk, tuleks kaaluda ka veterinaarravimina lubatud samaväärsete ravimite (sama toimeaine, annus ja ravimivorm) kasutamist. Asjaomane riiklik asutus peaks sellist asendamist alati hoolikalt hindama ja selleks loa andma, võttes arvesse veterinaarsektori võimalikke eripärasid. Suurt tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada sobiv annustamine ning et kõrvaltoimete kohta esitataks täiendav aruanne. Kui tavapärased ravimite tarneallikad on ammendatud, tuleks lubada, et esmatähtsaid ravimeid hangitakse riiklike asutuste või Euroopa Ravimiameti järelevalve all väljastpoolt ELi/EMPd.

f. Ettenähtust erinev ravimi kasutamine ja kliinilised uuringud

Alles arendatavate ravimite või selliste ravimite puhul, mis on praegu heaks kiidetud muude haiguste raviks ja mida kasutatakse varajase juurdepääsu riiklike programmide või kliiniliste uuringute raames COVID-19 patsientide raviks konkreetse ravimi puhul heakskiidetud näidustusi arvestamata (nn ettenähtust erinev ravi), on oluline, et kõiki tarnevajadusi saaks prognoosida arvestades nende patsientide vajadusi, kes kasutavad neid ravimeid ettenähtud näidustuse alusel. Eelistada tuleb suurte, võimaluse korral üleeuroopaliste kliiniliste uuringute korraldamist, sest neid on vaja ravimi tõhusust tõendavate usaldusväärsete andmete kogumiseks ning seega tervishoiutöötajate ja patsientide asjakohaseks nõustamiseks ning regulatiivsete otsuste tegemiseks.

6. Jaemüügiapteekide müügi optimeerimine, et vältida liigsete varude soetamist

a. Meetmete kehtestamine ravimitest sõltuvate isikute kindlustunde tagamiseks

Patsiendid võib tekkida soov pandeemia ajal ravimeid kokku osta, et vältida apteekide külastamist ja koroonaviirusega kokkupuutumist. Seepärast peaksid liikmesriigid soodustama alternatiivseid tarnemeetmeid, millega vältida, et inimesed ei ostaks ravimeid ülemäära, ja mis oleksid suunatud riskirühmadesse kuuluvatele patsientidele (nt kohalike jaemüügiapteekide pakutavad kojutoimetamise teenused).

b. Müügipiirangute kehtestamine jaemüügiapteekides

Liikmesriigid peaksid piirama teatavate retsepti- ja käsimüügiravimite väljastamist ja müüki (näiteks lubama korraga väljastada ainult ühe kuu retseptiravimite kogust või müüma käsimüügiravimeid ühele kliendile maksimaalselt ühe pakendi kaupa). Liikmesriigid peaksid kohaldama neid piiranguid ravimite suhtes, mis võivad osta saada või mille järgi on nõudlus suurenenud.

c. Riskirühma kuuluvate toodete internetimüügi piiramine

Võib kaaluda esmatähtsate ravimite internetimüügi ajutiste piirangute kehtestamist, et paremini kontrollida patsientide varustamist esmatähtsate ravimitega. Liikmesriigid peaksid kaaluma ka ühtse ELi logo laialdasemat tutvustamist (ELi logo kannavad seaduslikult tegutsevad internetimüüjad), et vältida olukorda, kus patsiendid ostavad võltsitud ravimeid volitusteta müüjalt.

d. Patsientide kindlustunde tagamine

Liikmesriigid peaksid soodustama ravimite mõistlikku kasutamist, kinnitama üldsusele, et ravimid on kättesaadavad, ja õpetama, kuidas neid ohutult kasutada. Liikmesriigid peaksid kodanikele tutvustama ka kõiki Euroopa Ravimiameti soovitusi (13).

(1) ECDC aruanne: Coronavirus disease 2019 (COVID-19) pandemic: increased transmission in the EU/EEA and the UK – seventh update, 25.3.2020.

(2) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale ja eurorühmale „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“, COM(2020) 112 final, 13. märts 2020.

(3) Vt ka: komisjoni teatis „Ajutine raamistik ettevõtjate koostööga seotud konkurentsiküsimuste hindamiseks COVID-19 puhanguga seotud hädaolukordades“, C(2020) 3200, 8. aprill 2020.

(4) Komisjoni teatis „Praeguse COVID-19 puhangu kontekstis majanduse toetamiseks võetud riigiabi meetmete ajutise raamistiku muutmine“, C(2020) 2215 final, 3. aprill 2020.

(5) Euroopa konkurentsivõrgustiku 23. märtsi 2020. aasta ühisavaldus konkurentsiõiguse kohaldamise kohta koroonakriisi ajal (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf).

(6) Komisjoni teatis töötajate vaba liikumise kohta COVID-19 puhangu ajal, ELT C 102 I, 30.3.2020, lk 12 , 30. märts 2020.

(7) Epidemioloogilisi prognoose võib näiteks leida veebisaidilt https://epiforecasts.io/covid/posts/global/

(8) 16. märtsil 2020 vastuvõetud suunised tervise kaitseks ning kaupade ja esmatähtsate teenuste kättesaadavuse tagamiseks ette nähtud piirihaldusmeetmete kohta (COM (2020) 1753 final) ja teatis piirihaldusmeetmeid käsitlevate suuniste ja rohelise transpordikoridori ellurakendamise kohta, C(2020) 1897 final.

(9) Komisjoni teatis „Lastilendude hõlbustamine COVID-19 puhangu ajal“, C(2020) 2010 final, 26. märts 2020.

(10) Komisjoni teatis „Suunised laevadel viibivate meremeeste, reisijate ja muude isikute tervise kaitse, repatrieerimise ja reisikorralduse kohta“, C(2020) 3100, 8. aprill 2020.

(11) Euroopa Komisjoni suunised riigihangete raamistiku kasutamise kohta COVID-19 kriisiga seotud hädaolukorras (ELT C 108 I, 1.4.2020, lk 1).

(12) COVID-19 kliinilise juhtimise tugisüsteem: https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/COVID19CENTRES

(13) Näiteks: Euroopa Ravimiameti soovitus mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamiseks COVID-19 korral: https://www.ema.europa.eu/en/documents/press-release/ema-gives-advice-use-non-steroidal-anti-inflammatories-covid-19_en.pdf