SELETUSKIRI

1.Ettepaneku reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Minamata elavhõbedakonventsiooni osaliste konverentsi kolmandal istungil seoses kavatsusega võtta vastu otsus, millega kehtestatakse konventsiooni artikli 11 lõike 2 kohaselt elavhõbedajäätmete künnisväärtused.

2.Ettepaneku taust

2.1.Minamata elavhõbedakonventsioon

Minamata elavhõbedakonventsioon (edaspidi „konventsioon“) on peamine rahvusvaheline õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja selle ühendite inimtekkelise heite laskmise eest õhku, vette ja pinnasesse. Selles käsitletakse elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni elavhõbedajäätmete kõrvaldamiseni.

Konventsiooni artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et konventsiooni tähenduses on elavhõbedajäätmed ained või objektid, mis a) koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest, b) sisaldavad elavhõbedat või selle ühendeid või c) on saastatud elavhõbeda või selle ühenditega sellises koguses, mis ületab konventsiooniosaliste konverentsi kehtestatud künnisväärtust, ning mis kõrvaldatakse või mis tuleb kõrvaldada või mille kõrvaldamist nõutakse siseriiklike seaduste või konventsiooni sätetega. Osutatud sätte kohaselt ei kuulu elavhõbedajäätmete määratluse alla kaevandamisel tekkivad jäätmed – lasund, aheraine ja rikastusjäätmed – (välja arvatud elavhõbeda põhimaavarana kaevandamisel tekkivad jäätmed), milles sisalduv elavhõbeda või selle ühendite kogus ei ületa osaliste konverentsi poolt määratud künnisväärtusi.

Konventsiooni artikli 11 lõikes 3 on sätestatud, et artikli 11 lõike 2 kohaselt elavhõbedajäätmete hulka kuuluvaid jäätmeid tuleb käidelda keskkonnaohutul viisil.

Konventsioon jõustus 16. augustil 2017.

Euroopa Liit on konventsiooni osaline nagu enamik liikmesriike.

2.2.Konventsiooniosaliste konverents

Konventsiooniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga pandud ülesandeid ning konverentsi raames arutatakse ja võetakse lisameetmeid, mis võiksid olla vajalikud konventsiooni eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võetakse vastu asjakohaseid suunised.

Vastavalt konventsiooni artiklile 28 ning kodukorda käsitlevale otsusele MC-1/1, mis võeti vastu konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil (24.–29. september 2017), on igal konventsiooniosalisel üks hääl. Siiski on liidul kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil tema pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju tema liikmesriike on konventsiooniga ühinenud. Liit ei kasuta oma hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.

2.3.Konventsiooniosaliste konverentsi kavandatav akt

Konventsiooniosaliste konverentsi teisel istungil (19.–23. november 2018) võeti vastu otsus MC-2/2, millega loodi tehniliste ekspertide rühm, et jätkata elavhõbedajäätmete künnisväärtusi käsitlevat arutelu istungitevahelisel perioodil kuni kolmanda istungini. Osutatud rühma ülesanne oli eelkõige töötada välja lähenemisviisid ja meetodid, et kehtestada künnisväärtused elavhõbedajäätmete, sh asjakohaste kaevandusjäätmete jaoks.

Võttes arvesse ekspertide töö tulemusi, on kolmandal istungil kavas võtta vastu otsus, milles seda teemat käsitletakse (edaspidi „kavandatav akt“).

Kavandatava aktiga kehtestatakse künnisväärtused, mis võimaldavad teha kindlaks jäätmed, mis a) koosnevad elavhõbedast või selle ühenditest, b) sisaldavad elavhõbedat või selle ühendeid või c) on saastatud elavhõbeda või selle ühenditega ning kuuluvad konventsiooni artikli 11 kohaldamisalasse. Sellest tulenevalt määratakse kavandatavas aktis kindlaks, millises ulatuses kohaldatakse konventsiooni sätteid, eriti selle artikli 11 lõiget 3, milles käsitletakse kohustust käidelda asjakohaseid elavhõbedajäätmeid keskkonnaohutul viisil.