[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.2.2005

SEK(2005) 231 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Kümme riiki, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, ei osale ühisrahas. Nad kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks.

Läti esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 14. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Läti esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 30. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Läti esimene ajakohastatud lähenemisprogramm aastateks 2004–2007 võeti Läti ministrite kabineti poolt vastu 28. detsembril ja esitati Euroopa Komisjonile 30. detsembril 2004. Programmi aluseks on majandusprognoosid, mis sisalduvad 2005. aasta eelarveseaduses, mis esitati parlamendile 13. detsembril 2004 ja mille parlament 20. detsembril vastu võttis. Programm vastab enam-vähem andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Valitsemissektori tulude ja kulude koosseisu käsitlevate ESA95 andmete liigitus vajab parandamist.

- Ajakohastatud programmis prognoositakse SKT kasvuks 2004. aastal 8,1% ja 2005. aastal 6,7%. See põhineb sisenõudluse, eriti investeerimise ja eratarbimise jätkuvalt jõulisel kasvul. 2006. ja 2007. aastal on SKT kasvuks prognoositud pisut vähem (6,5% mõlemal aastal). Jõuliselt on kasvanud eksport, peegeldades maailmamajanduse taastumist ja Läti ELiga ühinemisest tulenevat positiivset mõju. Sisenõudluse kasvuga kaasnev impordi kasv on eksporti siiski ületanud. Puhasekspordi kasvu vahetu mõju on prognooside kohaselt negatiivne ja suur jooksevkonto puudujääk väheneb vaid vähesel määral. Töötus väheneb prognooside kohaselt vaid järk-järgult, hoolimata majandustegevuse märkimisväärsest kasvust. üldiselt tundub makromajanduslik stsenaarium praegu olemasoleva teabe kohaselt olevat usutav ning see on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste hinnanguga ja sealhulgas 2004. aasta sügise prognoosiga.

- Et saavutada Läti Panga eesmärki hinnastabiilsuse osas, seoti 1994. aastal valuuta (latt) Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikuga, kohaldades harilikke kõikumispiire ±1 protsenti keskkursi suhtes. Läti ametiasutused kavandavad ühinemist vahetuskursimehhanismiga ERM II 2005. aasta alguses ning plaanivad eurole üle minna kõige varem 1. jaanuaril 2008. Selle strateegia raames seoti latt 1. jaanuaril 2005 turukursi alusel Valuutafondi arvestusühiku asemel euroga, kohaldades harilikke kõikumispiire samuti ±1 protsenti keskkursist. Kohaliku valuuta pankadevahelised kursid on pärast seda muutust euroala tasemele lähenenud. Pikaajaliste võlakirjade tootlus võrreldes euroalaga kõikus 2004. aastal 0,5–1 protsendipunkti piires. Kuni 2003. aastani oli THHI inflatsioon suhteliselt madal. 2004. aastal kiirenes THHI inflatsioon siiski märkimisväärselt, olles augustis 7,8% ning aeglustudes seejärel kergelt viimases kvartalis ning andes aasta keskmiseks 6,2%. Ametiasutused peavad inflatsiooni arengut 2004. aastal ajutiseks; nad eeldavad, et THI inflatsioon alaneb 6,2%lt 2004. aastal 3,0%ni 2006. aastal. 2005. aastal mõjutab inflatsiooni jätkuvalt riiklikult reguleeritavate hindade tõus ja kaudsete maksude ühtlustusmeetmed. Tänu soodsale alusele ja juhul, kui ülekuumenemist välditakse, peaks inflatsioon järk-järgult vähenema, kuigi jääb ilmselt pisut kõrgemale tasemele, kui riigi ametiasutused ette näevad.

- Ajakohastatud programmi eesmärgiks on puudujäägi hoidmine allpool kontrollväärtust 3% SKTst kõigil programmiga hõlmatud aastatel ning valitsemissektori eelarvepuudujäägi järkjärguline vähenemine prognoositud 1,7%lt SKTst 2004. aastal[4] 1,4%ni SKTst 2007. aastal. ELi ülekannete ja sellega seotud kulutuste mõju arvestades prognoositakse, et nii kulud kui tulud on haripunktis 2005. aastal, moodustades vastavalt 39.9% ja 37,7% SKTst, ning vähenevad seejärel 2007. aastaks järk-järgult vastavalt 36,5%ni ja 35,1%ni SKTst. Riigi rahanduse kohandamine keskpikal perioodil põhineb nii tulu- kui kulusuhte vähendamisel. Esmane tasakaal paraneb programmiperioodi jooksul, kuna kogukulude suhe väheneb tänu vähenenud esmasele kulusuhtele ja mõnel määral ka vähenenud intressimaksetele. Esmane kulusuhe langeb peamiselt tänu madalamale ülekannete ja toetuste suhtele, võimaldades samal ajal investeerimissuhte kasvu. Tulusuhe langeb maksukärbete (peamiselt tulumaksu alandamise) tulemusel, vähendades mõõdukalt maksukoormust. Kuigi programmi üldstrateegia ei muutunud võrreldes 2004. aasta maikuu programmiga, on vähendatud prognoositud eelarvepuudujääki, mis oli igal aastal ligikaudu 2% SKTst.

- programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest tunduvad prognoosid majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta mõnevõrra pessimistlikud, lubades oletada, et tulud võivad olla eeldatust suuremad. Läti on tõesti ettevaatlikke prognoose esitanud ja seatud fiskaalpoliitilisi eesmärke viimastel aastatel korduvalt ületanud. Lisaks sellele on eelarve kontrollimiseks olemas erimenetlus, mis võib lihtsustada suhteliselt kiiret kohandamist eelarveaasta jooksul, kui riigi rahandus areneb vales suunas. Teisest küljest sõltub puudujäägieesmärkide saavutamine ELi toetustel põhinevate kulukohustuste osas nende summade laekumisest riigi tuludesse. Range kuludistsipliini järgimine (sealhulgas osaliselt ELi rahastatavate projektide puhul) võib haldussuutlikkuse nõrkuse tõttu osutuda raskeks.

- Riskianalüüsi arvestades ei ole programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et saavutada programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalu lähedal või ülejäägis. Kuigi programmis esitatakse küllaltki ambitsioonikas stabiliseerimiskava, ei pruugi see anda piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Võla suhte hoidmisest väga madalal tasemel SKT suhtes siiski piisab.

- Eeldatav võla suhe on 2004. aastal 14,2% SKTsse, mis on selgelt alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Võla suhte väike kasv programmiperioodi jooksul, 15,0%ni SKTst 2007. aastal tuleneb peamiselt jätkuvatest puudujääkidest, mida SKT nominaalkasv märkimisväärselt tasakaalustab.

- Programmis on veidi muudetud valitsuse struktuurireformikava, milles keskendutakse majanduskeskkonna parandamise meetmetele, energia- ja sidesektori konkurentsivõimele ja arengule, haridus- ja tervishoiusüsteemidele, aktiivsele tööturupoliitikale ning innovatsiooni ja teadustöö edendamisele. Programmis kirjeldatakse ka meetmeid eelarveprotsessi edasiseks tugevdamiseks mitmeaastase eelarveraamistiku kaudu ning nominaalkulutuste ülemmäärade läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks süstemaatiliste hindamismehhanismide kaudu. On põhjust eeldada, et juba läbiviidavad reformid ja need, mille õigusakte alles koostatakse, parandavad Läti majanduse kasvutingimusi, suurendavad tööstiimuleid, loovad uusi töökohti ja vähendavad maksudest kõrvalehoidmist ning parandavad fiskaaldistsipliini nii ministeeriumides kui ka kohalike omavalitsuste tasandil.

- Läti tundub olevat suhtelises soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Läti suhteliselt madal võla suhe, kehtestatud pensionireformimeetmed ja sealhulgas kogumispensionisammaste kasutuselevõtmine ning vahendite kogumine kogumispensionisüsteemi raames aitavad kaasa elanikkonna vananemisega seotud mõju vähendamisele eelarvele. Programmis esitatud strateegia põhineb ohjeldatud eelarvepuudujäägil keskpikal perioodil ja pensionireformi pikaajalisel mõjul eelarvele. Tervishoius ja pikaajalises hoolduses tehtavad reformid võivad siiski nõuda suuremaid kulutusi. Oht jätkusuutlikkusele võib ilmneda pikas perspektiivis. Läti suhteliselt madal maksusuhe peaks siiski aitama üle saada mis tahes tekkida võivast mahajäämusest jätkusuutlikkuses.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Märkimisväärse jooksevkonto puudujäägi ohjamiseks soovitati Lätil valitsemissektori puudujääki vähendada mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult. Programmis ette nähtud jooksevkonto vähendamist arvesse võttes on 2004. aasta kavandatust madalam eelarvepuudujääk ja ajakohastatud programmis ette nähtud stabiliseerimiskava kooskõlas riigi majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Käesolev hinnang sõltub siiski välistasakaalu soodsast arengust ja vajab seega jälgimist ka edaspidi. Nagu osutati nõukogu arvamuses möödunud aasta mais esitatud programmi kohta, sõltub hinnang riigi rahandusele ka nõudlussurvest majanduses, isegi kui riigi positsiooni majandustsüklis on raske kindlaks määrata. Seetõttu sõltub nimetatud hinnang sellest, kas makromajanduspoliitika on sobiv, et viia hiljuti tipus olnud inflatsioon tagasi mõistlikule tasemele.

***

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. 8. märtsil 2005 kontrollis nõukogu Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Valitsemissektori tulude ja kulude koosseisu käsitlevate ESA95 andmete liigitus vajab parandamist . Seepärast palutakse Lätil viia andmed tegevusjuhendi nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse SKT reaalkasvuks 2004. aastal 8,1% ning kasv jääb märkimisväärseks kogu programmiperioodil, olles keskmiselt 6,6% aastas. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

3. Ajakohastatud programmi eesmärgiks on puudujäägi hoidmine allpool kontrollväärtust 3% SKTst kõigil programmiga hõlmatud aastatel ning valitsemissektori eelarvepuudujäägi järkjärguline vähenemine prognoositud 1,7%lt SKTst 2004. aastal 1,4%ni SKTst 2007. aastal. 2005. aastal suurenevad seoses ELiga ühinemisega järsult nii tulu- kui kulusuhe. Seejärel põhineb riigi rahanduse kohandamine keskpikal perioodil nii tulu- kui kulusuhte vähendamisel. Esmane kulusuhe langeb peamiselt tänu madalamale ülekannete ja toetuste suhtele, võimaldades samal ajal investeerimissuhte kasvu. Tulusuhe langeb maksukärbete (peamiselt tulumaksu alandamise) tulemusel, vähendades mõõdukalt maksukoormust.

4. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest tunduvad prognoosid majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta mõnevõrra pessimistlikud, lubades oletada, et tulud võivad olla eeldatust suuremad. Teisest küljest sõltub puudujäägieesmärkide saavutamine ELi toetustel põhinevate kulukohustuste osas nende summade laekumisest riigi tuludesse. Range kuludistsipliini järgimine (sealhulgas osaliselt ELi rahastatavate projektide puhul) võib haldussuutlikkuse nõrkuse tõttu osutuda raskeks.

5. Riskianalüüsi arvestades ei ole programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et saavutada programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalu lähedal või ülejäägis. See ei pruugi anda piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Võla suhte hoidmisest väga madalal tasemel SKT suhtes siiski piisab.

6. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal 14,2% SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Võla suhte väike kasv programmiperioodi jooksul, 15,0%ni SKTst 2007. aastal tuleneb peamiselt jätkuvatest puudujääkidest, mida SKT nominaalkasv märkimisväärselt tasakaalustab.

7. Programmis esitatud eelarvestrateegia asetab Läti suhteliselt soodsasse olukorda riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Suhteliselt madal võla suhe, kehtestatud pensionireformimeetmed ja sealhulgas kogumispensionisammaste kasutuselevõtmine ning vahendite kogumine kogumispensionisüsteemi raames aitavad kaasa elanikkonna vananemisega seotud mõju vähendamisele eelarvele. Programmis esitatud strateegia põhineb ohjeldatud eelarvepuudujäägil keskpikal perioodil ja pensionireformi pikaajalisel mõjul eelarvele. Tervishoius ja pikaajalises hoolduses tehtavad reformid võivad siiski nõuda suuremaid kulutusi. Oht jätkusuutlikkusele võib ilmneda pikas perspektiivis. Läti suhteliselt madal maksusuhe peaks siiski aitama üle saada mis tahes tekkida võivast mahajäämusest jätkusuutlikkuses.

8. Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Märkimisväärse jooksevkonto puudujäägi ohjamiseks soovitati Lätil valitsemissektori puudujääki vähendada mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult. Programmis ette nähtud jooksevkonto vähendamist arvesse võttes on 2004. aasta kavandatust madalam eelarvepuudujääk ja ajakohastatud programmis ette nähtud stabiliseerimiskava kooskõlas riigi majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Käesolev hinnang sõltub siiski välistasakaalu soodsast arengust ja vajab seega jälgimist ka edaspidi. Nagu osutati nõukogu arvamuses möödunud aasta mais esitatud programmi kohta, sõltub hinnang riigi rahandusele ka nõudlussurvest majanduses, isegi kui riigi positsiooni majandustsüklis on raske määratleda. Seetõttu sõltub nimetatud hinnang sellest, kas makromajanduspoliitika on sobiv, et viia hiljuti tipus olnud inflatsioon tagasi mõistlikule tasemele.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

KOM okt 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | puudub |

LP mai 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

THI inflatsioon1 (%) | LP dets 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |

KOM okt 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | puudub |

LP mai 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets 2004 | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 |

KOM okt 2004 | -2,0 | -2,8 | -2,9 | puudub |

LP mai 2004 | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2004 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 |

KOM okt 2004 | -1,2 | -2,0 | -2,0 | puudub |

LP mai 2004 | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP dets 2004 | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 |

KOM okt 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | puudub |

LP mai 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |

Märkus: 1 Programmis on esitatud THI-inflatsiooni prognoosid, mitte THHI inflatsioon. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Viimased andmed keskvalitsuse bilansikontode kohta viitavad sellele, et valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb prognoositust väiksemaks.

[5] EÜT L 17, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.