EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 14.6.2010 
SEK(2010) 716 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava  
 
{COM(2010)308} 
{SEC(2010)717} 
 
ET 2   ET 2
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
1. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE : MILLES TÄPSELT PROBLEEM SEISNEB , KEDA SEE 
KÕIGE ENAM MÕJUTAB JA MIKS ON VAJALIK RIIKLIK SEKKUMINE ? 
Aastal 2000 sai kogu maailmas kättesaadavaks uus  tehnoloogia, mis oli aastaid olnud vaid 
USA relvajõudude käsutuses: satelliidipõhine positsioneerimine ja aja määramine tsiviilkasutuse otstarbel. Selleks  pakkus USA tasuta ligipääsu om a GPS signaalile, kuid teatas, 
et ei taga teenindamist. Selle  olukorra tulemusena tekkis uu s turg, mis hõlmas GNSSi tooteid 
ja teenuseid, mida nimetatakse GNSSi järelrake ndusteks ja mille väärtust hinnati 2008. aastal 
124 miljardi euro suuruseks. 
Kõnealune turg tegeleb eeskätt põhiliste posits ioneerimis- ja ajamääramissignaalidega, ent 
kavas on hakata pakkuma ka signaalide aute ntimise ja krüptimise võimalust, millest 
loodetakse täiendavat kasu. Asjatundjate hi nnangu kohaselt võiks edaspidi 75 % turust 
kuuluda mobiilside ja isiklike käsiseadmete ga seotud toodetele ja teenustele, 20 % 
intelligentsetele maanteetranspordisüsteemidele ja ülejäänud 5 % muudele rakendusvaldkondadele. 
GPS ei andnud mingit tagatist toimivuse ega katkematuse kohta ja seepärast otsustasid ELi 
liikmesriigid 2001. aastal käivitada ELi GNSSi projekti, mis hõlmas kaht süsteemi – EGNOS 
ja GALILEO, mis pidid tagama signaali tsiviilkas utuse jaoks. Muud riigid (Venemaa, Hiina, 
India ja Jaapan) on tunnistanud GNSSi strateeg ilist väärtust ja kinnitanud, et neil on kavas 
võtta tsiviilvaldkonnas kasutusele GNSSi pakutav ad võimalused ning töötada oma tööstuses 
välja rakendused, mis põhinevad nende oma süsteemil. 
Vaatamata sellele, et Euroopas on tehtud investeeringuid GNSSi infr astruktuuri ja saadaval on 
süsteemi EGNOS teenus, on Euroopa tööstuse osatähtsus GNSSi rakenduste turul väike 
võrreldes sellega, mida Euroopa on suutelin e saavutama muudes kõrgt ehnoloogia sektorites. 
See on saamas probleemiks, sest 
– süsteemidel GALILEO ja EGNOS põhinevad ra kendused võiksid suuresti kaasa aidata 
teadmistepõhise ühiskonna arendamisele ja kva liteetsete töökohtade loomisele ELis. Kui ei 
haarata endale piisavat osa sellest oodata vast majanduslikust kasust, mis on seotud GNSSi 
rakendustega, laseb Euroopa käest olulise võimaluse. Kui GALILEO ja EGNOS ei saa 
Euroopa peamiseks GNSSi standardiks, võiva d paljud rakendusval dkonnad jääda suletuks 
selliste tehnoloogiate tõttu, mis takistavad ne il kasu saamast uute täiustatud teenuste 
lisaväärtusest. 
– Süsteemidel GALILEO ja EGNOS põhinevate  rakenduste piiratud kasutus toob kaasa 
määrava tähtsusega sõltuvuse, sest GNSSi t eenused on väga mitmekesised ja pakuvad 
positsioneerimise, navigeerimise ja aja m ääramise teavet, mida kasutatakse paljudes 
igapäevatoimingutes, aga ka Euroopa julgeo leku ning sotsiaalse ja majanduslike arengu 
kindlustamisel. Kui EL usaldaks üksnes GP Si-põhiseid rakendusi, võiks ta sattuda 
olukorda, kus tal puudub kontroll, kui GPS sign aali kättesaadavus ka tkeb, sest kõnealuse 
signaali peamine eesmärk on toetada kol manda riigi sõjalisi operatsioone. 
Seepärast on tegemist probleemiga, mis mõju tab Euroopa ühiskonda tervikuna ja mitmel 
viisil. 
 
ET 3   ET 3
Vahepealse aja jooksul on Euroopa GNSSi rakendustega seotud ebamäärasus nõrgendanud 
usaldust järeltoodete äri kasumlikkuse suhtes . Ka kasvav „konkurents” kolmandate riikide 
poolt (USA, Venemaa, Hiina, India) on muutnud GNSSi rakenduste väljatöötamise 
keskkonna Euroopa osalejate jaoks keerulisemaks,  sest kolmandate riikid e vastavad süsteemid 
võidakse kasutusele võtta enam-vähem sama l ajal kui GALILEO. Pealegi ei saa GNSSi 
pidada traditsiooniliseks turuartikliks, sest USAs, Venemaal ja Hiinas on kõnealused 
süsteemid sõjalise järelevalve all ja nende spetsifikatsioonide puhul võetakse arvesse pigem 
sõjalisi kui kaubanduslikke kaalutlusi: nende r iikide omamaine tööstus saab otsest kasu 
sõjaliseks otstarbeks rahastatav atest programmidest ja see võim aldab neil viia rakendused ja 
teenused piisavale tasemele enne tsiviilturule toomist.  
Selleks, et kompenseerida taolis te ressursside puudumist, on Eur oopas vaja haarata enda kätte 
samalaadsed kaudsed kasusaamisviisid seoses  EGNOSe ja GALILEOga, nagu need, mis on 
USA-l seoses GPSiga. 
Praegused sellesuunalised kavad piirduvad sell ega, et kutsutakse lennundusvaldkonda üles 
võtma ohutusteenuse rakendustes kasutusele süsteemid EGNOS ja GALILEO (eelkõige 
marsruudi navigeerimise ja maandumisoperatsio onide puhul); korraldatak se turu-uuringuid ja 
pakutakse teavet muudes segmentides osalejat ele, kes võiksid olla  huvitatud EGNOSe ja 
GALILEO signaalist või kommertsteenusest (nä it. põllumajanduses tä ppisviljelus, teede 
maksustamine, vara asukoha kindlakstegem ine, teaduslikud rakendused, nafta- ja 
maagaasivarude kasutamine, jälitustegevus, kaar distamine) või tulevasest GALILEO otsingu- 
ja päästeteenusest (eelkõige mõeldud kalandus e ja meretranspordi jaoks); eraldatakse 
ülejäänud 38 miljonit eurot GNSSi rakenduste vä ljatöötamise ja sellega seotud teadustöö 
rahastamiseks ning jälgitakse ligi 50 miljoni euro kasutami st, mis on paigutatud juba 
käimasolevatesse projektidesse.  
Käesolev mõjuhinnang näitab, et on vaja ulatuslikumat tegevuskava, mille aluseks oleks 
mitme sellise tegutsemisviisi analüüs, m ille eesmärk on toetada EGNOSe ja GALILEO 
järelrakenduste arendamist ja  võimalikult kiiret, põhjali kku, ja laialdast rakenduste 
kasutuselevõttu kõigis valdkondades. 
2. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS : KAS ON VAJA ELI TASANDI MEETMEID , KAS NEED 
TOOVAD KAASA LISAVÄÄRTUST ? 
ELi õigus meetmeid võtta põhineb peamiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 172 
ning GALILEOd ja EGNOSt käsitlevatel määrustel1. 
ELi satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutami ne võib kaasa tuua ul atusliku ja tugeva 
majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju; ELi GNSSi edendamine toetab otseselt ELi 
strateegilisi prior iteete, näiteks Lissaboni tegevuskava; tegemist on riikidevahelise projektiga 
ja see on seotud mitme poliitikavaldkonnaga, mi da on vaja koordine erida ELi tasandil. 
                                                 
1 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euro opa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide 
juhtimisstruktuuride loomise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus 
(EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni  programmide (EGNOS ja GALILIEO) rakendamise 
jätkamise kohta. 
 
ET 4   ET 4
ELi GNSSi signaalide kasutu selevõtt mitmes rakendusvaldkonnas nõuab rahvusvaheliste 
standardite järgimist ja sertif itseerimist, näiteks lennunduse ja meretranspordi valdkondades. 
ELi tasandi meede hoiaks ära topelttöö ja ressursi raiskamise liikmesriigi tasandil.  
Kui ELi tasandil meetmed võtmata jätta ning võtta üksnes killustatud ja kooskõlastamata 
meetmeid liikmesriikide tasandil, siis piiraks see teatavate rakenduste turustatavust (näiteks 
GNSSi-põhiste teemaksustamissüsteemide erinev ad standardid) ning takistaks kaupade ja 
teenuste vaba liikumist või põhjustaks Eu roopa kodanike ebavõrdset kohtlemist. 
3. EL I ALGATUSE EESMÄRGID : MIS ON POLIITIKA PEAMISED EESMÄRGID ?  
ELi meetmete eesmärk on kõrvaldada tõkked ja  takistused, mis ei lase Euroopa Liidu 
kodanikel ja tööstusel täiel m ääral kasutada EGNOSe ja GALILEO pakutavaid võimalusi. 
Selleks tuleb: 
(1) tagada, et EGNOSe ja GALILEO te hnoloogiad võetakse kohe kasutusele 
transpordivaldkonnas ja muudes valdkonda des, kus neist võiks kasu olla. 
(2) Tagada, et Euroopa tööstus (eelkõige VKEd)  saaks enda kätte senisest suurema osa 
GNSSi järelrakenduste turust (vähemalt 33%2). 
4. P OLIITIKA VALIK : MILLISEID VALIKUID ON KAAL UTUD JA MILLISEID NEIST ON 
ÜKSIKASJALIKULT HINNATUD ? 
Hinnatud on järgmisi variante: 
Variant 1:  Poliitikat ei muudeta (s.t e ndise olukorra juurde jäämine). 
Komisjon ei astu muid samme lisaks neile, mis on juba tööprogrammi s ette nähtud ning 
täiendavaid finantse ega muid ressursse pole vaja. 
Variant 2:  Katkestada praegused ELi meetmed (näite ks vähendada teadus- ja arendustegevuse 
rahastamist). 
Komisjon võib otsustada katkestada mis ta hes toimingu, mille eesmärk on edendada 
järelrakenduste väljatöötamist. 
Variant 3:  Asuda reguleerima rakendusvaldkondi , muutes EGNOSe või GALILEO 
kasutamise kohustuslikuks. 
Komisjon teeb nõukogule ja parlamendile ettepa neku võtta vastu ulatuslikud reguleerivad 
aktid, millega muudetakse GNSSi kasu tamine kohustuslikuks nii paljudes 
rakendusvaldkondades kui võimalik. 
                                                 
2 Turuosa, mida Euroopa on suuteline haarama muudes kõrgtehnoloogiasektorites, on ligikaudu üks 
kolmandik ülemaailmsest turust. Telekommunikatsiooni  valdkonnas ulatub see näiteks 38 %-ni (allikas: 
ISTAGi aruanne komisjonile: „Shaping Europe's Future through ICT”, 2006). See eesmärk on 
kooskõlas Lissaboni tegevuskava eesmärgiga, mille kohaselt EL peaks muutuma maailma kõige 
konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks. . 
 
ET 5   ET 5
Variant 4a:  Parandada raamtingimusi, et turg sa aks toimida põhjaliku tegevuskava kaudu. 
Komisjon võtab vastu üle 70 meetme, mis käsitl evad kõiki teemasid (ligikaudu tosinas 
valdkonnas, mis hõlmavad nii transporti kui ka muid valdkondi), mis sidusrühmad on 
tõstatanud 2006. aasta rohelise r aamatuga seotud arutelu käigus. 
Variant 4b:  Parandada raamtingimusi, et turg sa aks toimida põhjaliku tegevuskava kaudu.  
Komisjon valib variandis 4a nimetatud meetmete  seast teatava hulga. Esimene samm variandi 
4b suunas oleks piirduda valdkonnapõhiste meetme tega mõningate kõig e perspektiivsemate 
valdkondade seas, jättes samal ajal piisava lt võimalusi, mis soodustaksid valdkondadeülest 
innovatsiooni ja GNSSi teenuste kasutuselevõttu kasutaja tasandist lähtuvalt. Komisjon võtab 
vastu 24 meedet. 
Variant 5:  Valida konsultatiivne lähenemisviis (s.t te gutseda kooskõlastatult ja kutsuda kõiki 
osalisi üles astuma vajalikke samme) 
Komisjon kutsub kõiki asjaomaseid huvitatud isikuid nii avalikust kui ka erasektorist osalema 
ad hoc  alalises konsultatiivorganis, mis p eaks hoolikalt jälgima EGNOSe ja GALILEO 
järelrakenduste kasutu selevõttu ning tegelema kõige ol ulisema probleemi – s.t turujõudude 
toimimise lihtsustamise – põhjustega. 
5. M ÕJUDE HINDAMINE : MILLINE ON PEAMINE MAJANDUSLIK , KESKKONNAALANE JA 
SOTSIAALNE MÕJU VÄLJENDATUNA TULUDE -KULUDE SUHTENA ? 
Eesmärkide saavutamise nimel tegutsemine t oob kaasa olulise majandusliku, sotsiaalse ja 
keskkonnaalase mõju EL 27-s ja mujalgi. ELi GN SSist võib saada ka us aldusväärne vahend, 
mis toetab sise- ja välispoliitikat. 
Arvukad katsetused ning teadus- ja arendus tegevuse projektid on näidanud, et EGNOSe ja 
GALILEO kasutamine aitab tõhustada ja ohutumaks muuta lennundust ning raudtee- ja 
meretransporti. See laseb kasutusele võtta uued maanteede hinnakavad, mis on täielikult 
kooskõlas CO2 heitkoguste vähendamise kavade ga, ning on peamine tegur, mis toetab 
maanteetranspordi parandamiseks ettenähtud uusi strateegiaid ja teenuseid. Puudega ja eakate 
inimeste liikumisvõimalused paranevad ning  kõik kodanikud saavad kasutada võimalusi, 
mida pakuvad korralikud asukohaga seotud teenus ed, näiteks reaalajas teave ühistranspordi, 
lähikonnas asuvate teenindusasutuste  või päästeteenistuse kohta. 
Satelliitnavigatsiooni järelrakendused on teadmistemahukad tooted, mis võimaldavad luua 
suure lisaväärtusega töökohti terves  väärtusahelas (s.t alates riis t- ja tarkvara tootmisest kuni 
teenuste osutamiseni). Hinnangute kohaselt peak s GNSSi järelrakenduste turg suurenema 
eelseisva 11 aasta jooksul keskmiselt 22 % aastas3. 
Mõned rakendused võimaldavad parandada in frastruktuuri ja toovad kaasa mitmeid 
majanduslikke mõjusid. Olemasoleva infrastrukt uuri tõhustamine ja senisest tulemuslikum 
kasutamine võib aidata vähenda da liiklusummikuid, saastust ja muid keskkonnakahjustusi4. 
                                                 
3 Len Jacobson, toetudes mitmele allikale (2007). 
4 Mõned näited: Navteq 2009 uuring näitas, et au todes kasutatavad navigeerimisvahendid suurendavad 
kütusesäästlikkust 12 % võrra; EGNOSe kasutamine on võimaldanud vähendada kütusekulu ja müra 
 
ET 6   ET 6
Vaadeldud valikutele kuluva raha hulk aastas on 3 kuni 50 miljonit eurot alates aastast 2010, 
s.h teadus- ja arendustegevuse eelarve. Prae guses etapis ei ole ette näha olulist 
halduskoormuse kasvu ega nõuete täitmisega se otud kulude suurenemist, sest soovitatud 
valiku puhul on eesmärgiks seatud luua paremad raamtingimused turujõudude toimimiseks. Üldiselt võib öelda, et selle poliitika ellu rakendamiseks tehtav töö on väike võrreldes 
oodatava kasuga. 
6. V
ARIANTIDE VÕRDLUS : MILLIST VARIANTI MILLISTE 
KRITEERIUMIDE /PÕHJENDUSTE ALUSEL EELISTADA ?  
Variant 1  ei sisalda muutust võrreldes  praegu tehtavaga. Selle peamine eelis seisneb asjaolus, 
et ta ei nõua komisjonilt uute ülesannete eg a kohustuste täitmist ega täiendavaid ressursse. 
Praeguseks kavandatud meetmed viiakse ellu (v älja arvatud teadus- ja arendustegevuse 
valdkonnas, millel pärast 2011. aastat rahalisi va hendeid pole), kuid sellest ei piisa, et 
lahendada järelrakenduste väljatöötamise liigse  aegluse probleem. Lõpuks jääks ELi GNSSi 
tööstus ikka tagasihoidlikuks ja endiselt ebakindlasse olukorda.  
Variandi 2  ainus eelis on võimalus pisut vähendada se da kasinat ressurssi, mis on praegu ette 
nähtud GNSSi järelrakenduste vä ljatöötamiseks, kuid sellega k aasneb väga negatiivne mõju 
ELi GNSSi tööstusele, liikmesriikidele ja ELi  kodanikele (isegi rohkem kui 1. variandi 
puhul). 
Variant 3  tähendab ELi GNSSi tööstuse jaoks otsest  positiivset märki ja võib isegi koguda nii 
palju tähelepanu, et teatavates  valdkondades hakatakse neid rakendusi kasutama, ent mõned 
liikmesriigid ja sidusrühmad on otsustavalt selle lahenduse vastu, pidades reguleerimist pealesurutud ja ebapiisavaks vahendiks. Ol uline on arvesse võtta ka  seda, kui palju ELi 
reguleerimis- ja jõustamismenetlus maksma läheb. 
Variant 4a
 hõlmab väga mitut segmenti ning kujutab endast reguleerimise ja järelrakenduste 
turgu toetava tegevuse tasakaalustatud kooslust . Kõnealuse variandi rakendamiseks vajalik 
inimressurss võib aga muuta selle liiga kulukaks, nii et tulude-kulude suhe on palju ebasoodsam kui järgmise variandi puhul. Sellin e tegutsemisviis võib tagada kõigi eesmärkide 
saavutamise, kuid vajalike ressursside tase ület ab tugevasti selle, mida on võimalik Euroopa 
Komisjonile anda. 
Variant 4b
 suunab piiratud ressursid  prioriteetsetesse rake ndussegmentidesse, kujundades 
positiivse keskkonna järelrakenduste tööstuse s kõige paljutõotavamatel turgudel ning 
võimaldades sel viisil toetada tegevust, mi s ulatub tegevuskavas ettenähtust kaugemale. 
Tegevuskava rakendamisest loode tav tulu peaks heldelt korvama selle variandiga seotud 
kulud. Selline tegutsemisviis nõuab vähem ressursse kui variant 4a ja võimaldab neid koondada, et saavutada suurem osa seatud eesmärkidest. S ee sobib hästi kokku aruteludel 
väljendatud seisukohtadega. 
Variant 5
 võib tekitada mõnes sidusrühmas huvi ELi  GNSSi programmide vastu ja aitab seega 
kujundada positiivset hoiakut EGNOSe ja GALI LEO suhtes. Selle tegutsemisviisi puhul on 
aga oodata üksnes kesiseid tulemu si, kui uusi algatusi ei tehta,  ning nii paljude osaliste 
tegevuse kooskõlla viimiseks on vaja pikaajalist va stastikust mõju, mis ei võimalda probleemi 
                                                                                                                                                         
elamupiirkondades lennuki maandumise ajal, samuti on sellest abi raudteevõrgustiku paremaks 
muutmisel. 
 
ET 7   ET 7
lahendada kiiresti. Pikas pers pektiivis võiks see siiski tu lemusi anda, sest võimaldab 
täpsemalt välja selgitada, mida kasutajad GNSSilt ootavad. 
Käesoleva mõjuhinnangu alusel peaks Euroopa  Komisjon tegema nõukogule ja parlamendile 
ettepaneku võtta vastu 4b. vari andis kirjeldatud sihipärane  tegevuskava, et lahendada 
süsteemidel EGNOS ja GALILEO põhinevate jä relrakenduste aeglase väljatöötamise ning 
piiratud kasutuselevõtu probleem. 
 
ET 8   ET 8
Tabel: Viie variandi tugevad ja nõrgad küljed ning kuidas nende põhjal jõuti soovitatud variandini  
 Eesmärkide 
saavutamise tõhususRessursside 
kasutamise tõhusus  Kooskõla muude 
ELi eesmärkide, strateegiate ja prioriteetidega  
Variant 1  Suur tõenäosus jääda 
ebatõhusaks:  liiga 
vähe aktiivsust Kasutatakse piiratud 
ressurssi On kooskõlas 
Variant 2  Väga ebatõhus:  
edastab GNSSi tööstusele ja sidusrühmadele eksitava sõnumi Säästab teadus- ja 
uurimistegevuse raha, juhtimine keskendub muudele teemadele Ei ole kooskõlas 
3. variant  Ebatõhus  peamiselt 
seetõttu, et liikmesriigid ja tööstus on vastu pealesunnitud reguleerimisele Vähe aktiivsust, suur 
halduskoormus liikmesriikide ja erasektori jaoks Ei ole täiel määral 
kooskõlas 
Variant 4a  Suur oht jääda 
ebatõhusaks , kuna 
hõlmab liiga palju valdkondi ning nõuab ressursse, mille saamine ei ole tõenäoline Nõuab palju tööd 
halduse, juhtimise ja finantseerimise tagamiseks On kooskõlas 
Variant 4b  Tõhus: suunab 
mõistliku hulga ressursse kindlatesse prioriteetsetesse valdkondadesse  Sihipärane töö 
halduse ja juhtimise tagamiseks ning proportsionaalne rahastamine  On kooskõlas  
Variant 5  Väga ebatõhus : 
hajutatud, võib kergesti ebaõnnestuda; õigel hetkel ei pruugi õnnestuda võimalust kasutada Aeganõudev, säästab 
teadus- ja uurimistegevuse raha On kooskõlas 
 
ET 9   ET 9
7. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE : KUIDAS TEHA KINDLAKS TEGELIK KULU JA TULU 
NING SAAVUTADA SOOVITUD MÕJU ? 
Ettepanekus käsitletav tegevus peaks kestma 2020. aastani ja sealt ed asigi, kuid esialgu 
keskendutakse ajavahemikule 2010–2013. Tegevus kava võib põhjalikul t läbi vaadata 
lähtuvalt süsteemide EGNOS ja GALILEO kasutusk avadest, mis tuleks esitada 2010. aastal. 
Meetmetega tegelevad Euroopa Komisjon ja asja omased ametid, kaasates vajaduse korral nii 
liikmesriigi kui ka piirkondliku tasandi asutusi. 
Komisjon jälgib turusuundumusi  ja hindab regulaarselt võetud meetmete mõju; selle põhjal 
võib osutuda vajalikuks ajakohastada kindla aj avahemiku järel teatavaid tegevuskava punkte 
– see võib toimuda igal aastal, nagu jooksvate programmide puhul. 
Arvestades, et eelistatuim tegutsemisviis keskendub enamasti turu arendamisele, tuleb 
peamiseks edu hindamise teguriks pidada seda , kui suure turuosa suudavad GALILEO ja 
EGNOS hõivata kõigis tegevuskavas eesmärgiks seatud valdkondades; samuti tuleks arvesse 
võtta GALILEO ja EGNOSe käivitumisega seotud GNSSi järelrakenduste turgude 
kujunemise kiirust. 
Muud tegurid varieeruvad valdkonniti: Näiteks m aanteetranspordis hinnatakse edukust muu 
hulgas selle kaudu, kas võetud meetmed on aidanud vähendada õnnetusjuhtumites hukkunud 
või vigastatud isikute arvu. Lennunduses on hi ndamise aluseks EGNOSega varustatud 
õhusõidukite arv ning selliste lennujaamade arv, kus EGNOSe menetlused on kasutusele 
võetud ja sertifitseeritud. Puudega ja eakatel e inimestele mõeldud rakenduste puhul võiks 
aluseks võtta selle, kui suur osa Euroopa  kodanikest asjaomaseid teenuseid kasutab. 
Kogu tegevuskava rakendamise vältel jälgitakse  nii absoluut- kui ka suhtarvudes ELi GNSSi 
tööstusega seotud müügi-, tööhõive-, investeeri ngu- ja innovatsiooninäi tajaid – võimalik, et 
seejuures kasutatakse EUROSTATi abi – ning Eu roopa GNSSi järelrakenduste väljatöötamist 
võrreldakse muudes riikides to imuvaga (selleks on loodud tö örühmad GNSSi rahvusvaheliste 
lepingute raames); samuti jä lgitakse selliseid rahvusvahe lisi konkursse nagu „Galileo 
Masters” ning mitmele Aasias, Lõuna-Ameerikas ja Vahemere maades asuvale infokeskusele 
antavat toetust. 
Makroökonomeetriline mudel valmib 2010. aasta  lõpuks. See võimaldab mõõta GNSSi 
rakenduste kasutuselevõtust tuleneva mõju eri aspekte. Seda kasutata kse Euroopa Komisjoni 
asjaomase tegevuse hindamiseks. Tulemustabel  võimaldab hinnata tegevuskava rakendamisel 
saavutatud edu. Tulemustest teatatakse si dusrühmadele ning Euroopa Liidu Nõukogule ja 
Euroopa Parlamendile esitatakse asjakohased aruanded.