EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.2.2022 COM(2022) 68 final 2022/0047(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist

(Andmemäärus) (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2022) 81 final} - {SWD(2022) 34 final} - {SWD(2022) 35 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev seletuskiri on lisatud ettepanekule võtta vastu määrus ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist (andmemäärus). Andmed on digimajanduse põhikomponent ning oluline ressurss rohe- ja digipöörde tagamiseks. Inim- ja masinloodud andmete maht on viimastel aastatel hüppeliselt kasvanud. Enamik andmeid on siiski kasutamata või on nende väärtus koondunud suhteliselt väheste suurte ettevõtete kätte. Vähene usaldus, vastuolulised majanduslikud stiimulid ja tehnoloogilised takistused ei võimalda täielikult ära kasutada andmepõhise innovatsiooni potentsiaali. Seetõttu on äärmiselt oluline see potentsiaal valla päästa, pakkudes võimalusi andmete taaskasutamiseks ning kõrvaldades tõkked Euroopa andmemajanduse arengult kooskõlas Euroopa normidega ja austades täielikult Euroopa väärtusi, ning kooskõlas eesmärgiga vähendada digilõhet, et kõik neist võimalustest kasu saaksid. Suurema tasakaalu tagamine andmetest saadud väärtuse jaotamisel koos isikustamata tööstusandmete uue laine ja asjade internetiga ühendatud toodete levikuga tähendab tohutut potentsiaali kestliku andmepõhise majanduse edendamiseks Euroopas. Andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise reguleerimine on peamine eeltingimus selleks, et kasutada ära võimalusi, mida pakub digiajastu, milles me elame. Komisjoni president Ursula von der Leyen märkis oma poliitilistes suunistes komisjonile aastateks 2019–2024, et Euroopa peab leidma „tasakaalu andmete liikumise ja laialdase kasutamise ning rangete eraelu puutumatuse, julgeoleku-, turvalisuse- ja eetikanormide vahel“. Komisjoni 2020. aasta tööprogrammis seati mitu strateegilist eesmärki, sealhulgas 2020. aasta veebruaris vastu võetud Euroopa andmestrateegia. Selle strateegia eesmärk on luua tõeline ühtne andmeturg ja muuta Euroopa osava andmekasutusega majanduse üleilmseks liidriks. Seetõttu on andmemäärus oluline tugisammas ja teine suur algatus, mis andmestrateegias välja kuulutati. Eelkõige aitab see luua valdkondadevahelise juhtimisraamistiku andmetele juurdepääsuks ja andmete kasutamiseks, võttes vastu õigusakte andmemajanduses osalejate vahelisi suhteid mõjutavates küsimustes, et pakkuda stiimuleid sektoritevaheliseks horisontaalseks andmete jagamiseks. Euroopa Ülemkogu 21.–22. oktoobri 2021. aasta järeldustes rõhutati, et „on oluline teha kiireid edusamme olemasolevate ja tulevaste algatuste vallas, eelkõige andmete väärindamine Euroopas, eelkõige tervikliku õigusraamistiku kaudu, mis soodustab innovatsiooni ja hõlbustab paremat andmete ülekantavust ja õiglast juurdepääsu andmetele ning tagab koostalitlusvõime“. Euroopa Ülemkogu kordas 25. märtsil 2021, et oluline on „kasutada paremini ära andme- ja digitehnoloogia võimalusi ühiskonna, keskkonna ja majanduse hüvanguks“. 1.–2. oktoobril 2020 rõhutas Euroopa Ülemkogu „vajadust teha kvaliteetsed andmed kergemini kättesaadavaks ning soodustada ja võimaldada andmete paremat jagamist ja koondamist ning koostalitlusvõimet“. Pilveteenuste osas võtsid ELi liikmesriigid 15. oktoobril 2020 ühehäälselt vastu ühisavalduse järgmise põlvkonna pilveteenuste loomise kohta ELi ettevõtjate ja avaliku sektori jaoks. See nõuaks järgmise põlvkonna ELi pilveteenuseid, mis vastaksid näiteks ülekantavuse ja koostalitlusvõime kõrgeimatele standarditele. Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2021. aasta resolutsioonis Euroopa andmestrateegia kohta nõuti tungivalt, et komisjon esitaks andmeseaduse, et soodustada ja võimaldada kõigis sektorites ettevõtjatevahelist, ettevõtete ja riigi vahelist ning ametiasutuste endi vahelist suuremat ja õiglast andmevoogu. Euroopa Parlament rõhutas oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsioonis ka vajadust luua ühtsed Euroopa andmeruumid isikustamata andmete vabaks liikumiseks piiriüleselt ja sektorite vahel ning ettevõtjate, akadeemiliste ringkondade, asjaomaste sidusrühmade ja avaliku sektori vahel. Seda silmas pidades julgustas parlament komisjoni selgitama kasutusõigusi, eelkõige ettevõtjatevahelistes ning ettevõtjate ja riigi vahelistes suhetes. Ta rõhutas, et andmete koondumisest tulenev turu tasakaalustamatus piirab konkurentsi, suurendab turulepääsu tõkkeid ning vähendab andmete üldisemat kättesaadavust ja kasutamist. Oma resolutsioonis juhtis Euroopa Parlament tähelepanu ka sellele, et ettevõtjatevahelised kokkulepped ei pruugi anda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) piisavat juurdepääsu andmetele. Selle põhjuseks on läbirääkimispositsioonide ja erialateadmiste ebavõrdsus. Seetõttu rõhutas Euroopa Parlament vajadust sätestada lepingutes selged kohustused ja määrata kindlaks vastutus andmetele juurdepääsu, nende töötlemise, jagamise ja säilitamise eest, et piirata andmete väärkasutamist. Komisjonil ja ELi liikmesriikidel paluti uurida, millised õigused ja kohustused on osalejatel seoses juurdepääsuga andmetele, mille loomisel nad on osalenud, ning suurendada osalejate teadlikkust, eelkõige seoses õigusega andmetele juurde pääseda ja neid üle kanda, nõuda tungivalt, et teine pool lõpetaks nende kasutamise või parandaks neid või kustutaks need, tehes samal ajal kindlaks andmete valdajad ja piiritledes selliste õiguste laadi. Seoses ettevõtete ja valitsuste vaheliste suhetega nõudis Euroopa Parlament, et komisjon määraks kindlaks milliste asjaolude, tingimuste ja stiimulite korral peaks erasektor olema kohustatud andmeid avaliku sektoriga jagama, näiteks seetõttu, et see on vajalik andmepõhiste avalike teenuste korraldamiseks, ning uurima ka kohustuslikke süsteeme andmete jagamiseks ettevõttelt riigile, näiteks olukordades, mis ei ole inimeste kontrolli all. Sellega seoses esitab komisjon andmemääruse ettepaneku, mille eesmärk on tagada andmetest saadud väärtuse õiglane jaotamine andmemajanduses osalejate vahel ning edendada andmetele juurdepääsu ja nende kasutamist. Ettepanek aitab saavutada laiemaid poliitilisi eesmärke, milleks on tagada, et ELi ettevõtjad kõigis sektorites oleksid suutelised uuendusi tegema ja konkureerima, andes üksikisikutele mõjuvõimu nende andmete üle ning varustades ettevõtjaid ja avaliku sektori asutusi paremini proportsionaalse ja prognoositava mehhanismiga, et lahendada olulisi poliitilisi ja ühiskondlikke probleeme, sealhulgas üldisi hädaolukordi ja muid erakorralisi olukordi. Ettevõtjatel on lihtne vahetada oma andmeid ja muud digivara konkureerivate pilveteenuste pakkujate ja muude andmetöötlusteenuste osutajate vahel. Andmete jagamiseks majandussektorite sees ja nende vahel on vaja menetluslike ja seadusandlike meetmete koostalitlusvõime raamistikku, et suurendada usaldust ja parandada tõhusust. Ühtsete Euroopa andmeruumide loomine strateegilistes majandussektorites ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades aitab luua tõelise andmete siseturu, mis võimaldab andmete jagamist ja kasutamist sektorite vahel. Seetõttu aitab käesolev määrus kaasa nendele juhtimisraamistikele ja taristule ning andmejagamisele väljaspool andmeruume. Ettepaneku konkreetsed eesmärgid on esitatud allpool. –Hõlbustada tarbijate ja ettevõtjate juurdepääsu andmetele ja nende kasutamist, säilitades samal ajal stiimulid investeerida andmete kaudu väärtuse loomise võimalustesse. See hõlmab õiguskindluse suurendamist seoses toodete või seotud teenuste kasutamisest saadud andmete jagamisega ning eeskirjade kasutuselevõtmist, et tagada andmete jagamise lepingute õiglus. Ettepanekus selgitatakse andmebaaside õiguskaitset käsitlevast direktiivist 96/9/EÜ (andmebaaside direktiiv) tulenevate asjakohaste õiguste kohaldamist selle sätete suhtes. –Sätestada ettevõtete valduses olevate andmete kasutamine avaliku sektori asutuste ja liidu institutsioonide, organite või asutuste poolt teatavates olukordades, kus on erakorraline andmevajadus. See puudutab peamiselt üldisi hädaolukordi, aga ka muid erakorralisi olukordi, kus kohustuslik andmete jagamine ettevõttelt riigile on õigustatud, et toetada tõenditel põhinevat, tulemuslikku, tõhusat ja tulemuspõhist avalikku poliitikat ja teenuseid. –Hõlbustada pilv- ja servtöötluse teenuste vahetamist. Juurdepääs konkurentsi- ja koostalitlusvõimelistele andmetöötlusteenustele on eeltingimus, et luua edukas andmepõhine majandus, kus andmeid saab hõlpsasti jagada valdkondlikes ökosüsteemides ja nende vahel. Nende teenuste kasutuselevõtt kasutajate poolt kõigis majandussektorites sõltub usalduse tasemest andmetöötlusteenuste vastu. –Kehtestada kaitsemeetmed ebaseadusliku, teavitamiseta andmeedastuse vastu pilveteenuse osutajate poolt. Seda seetõttu, et on väljendatud muret ELi / Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) mittekuuluvate riikide valitsuste ebaseadusliku juurdepääsu pärast andmetele. Sellised kaitsemeetmed peaksid suurendama usaldust andmetöötlusteenuste vastu, mis toetavad üha enam Euroopa andmepõhist majandust. –Näha ette koostalitlusstandardite väljatöötamine eri sektorites taaskasutatavate andmete jaoks, et kõrvaldada tõkked andmete jagamiselt valdkonnapõhiste ühtsete Euroopa andmeruumide vahel kooskõlas valdkondlike koostalitlusvõime nõuetega ja muude andmete vahel, mis ei kuulu konkreetse ühtse Euroopa andmeruumi kohaldamisalasse. Ettepanekuga toetatakse ka standardite kehtestamist nutilepingute jaoks. Need on elektroonilistes registrites olevad arvutiprogrammid, mis sooritavad ja arveldavad tehinguid eelnevalt kindlaks määratud tingimuste alusel. Need võivad anda andmevaldajatele ja andmesaajatele tagatisi andmejagamise tingimuste täitmise kohta.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek on kooskõlas kehtivate õigusnormidega, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist (sealhulgas isikuandmete kaitse üldmäärusega) ning eraelu puutumatuse ja side konfidentsiaalsuse kaitset, samuti lõppseadmesse salvestatud ja sealt saadud mis tahes (isiku- ja isikustamata) andmeid (e-privaatsuse direktiiv, mis asendatakse e-privaatsuse määrusega, mille üle praegu peetakse seadusandlikke läbirääkimisi). Käesolev ettepanek täiendab olemasolevaid õigusi, eelkõige õigusi, mis on seotud andmetega, mis on loodud kasutaja tootega, mis on ühendatud üldkasutatava elektroonilise side võrguga. Isikustamata andmete vaba liikumist käsitlev määrusega loodi Euroopa andmepõhise majanduse põhikomponent, tagades, et isikustamata andmeid saab säilitada, töödelda ja edastada kõikjal liidus. Samuti tutvustati selles iseregulatsioonil põhinevat lähenemisviisi müüjast sõltuvuse probleemile andmetöötlusteenuste osutajate tasandil, võttes kasutusele tegevusjuhendid, et hõlbustada andmete vahetamist pilveteenuste vahel (tööstuses välja töötatud pilveteenuse osutajate vahetamise ja andmete ülekandmise tegevusjuhendid (SWIPO)). Käesolev ettepanek tugineb samuti sellele, aidates ettevõtjatel ja kodanikel kasutada maksimaalselt ära õigust vahetada pilveteenuse osutajaid ja kanda üle andmeid. Samuti on see lepinguõiguse osas täielikult kooskõlas ebaõiglaste lepingutingimuste direktiiviga. Kuna iseregulatsioonil põhinev lähenemisviis ei ole turudünaamikat märkimisväärselt mõjutanud, esitatakse käesolevas ettepanekus seoses pilveteenustega regulatiivne lähenemisviis isikustamata andmete vaba liikumist käsitlevas määruses esile tõstetud probleemile. Rahvusvahelist andmete töötlemist ja säilitamist ning andmete edastamist reguleerivad isikuandmete kaitse üldmäärus, Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kaubanduskohustused, teenustekaubanduse üldleping (GATS) ja kahepoolsed kaubanduslepingud. Konkurentsiõigust kohaldatakse muu hulgas seoses ühinemiskontrolliga, andmete jagamisega ettevõtjate poolt ning ettevõtja turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega. Andmebaaside direktiiviga on ette nähtud selliste andmebaaside sui generis kaitse, mis on loodud olulise investeeringu tulemusel, isegi kui andmebaas ise ei ole autoriõigusega kaitstud algupärane intellektuaalne looming. Tuginedes andmebaaside direktiivi sätteid tõlgendavatele arvukatele kohtulahenditele, käsitletakse käesolevas ettepanekus püsivat õiguslikku ebakindlust seoses sellega, kas sellisele kaitsele on õigus andmebaasidel, mis sisaldavad toodete või seotud teenuste, näiteks andurite kasutamisel loodud või saadud andmeid, või muud liiki masintekkelisi andmeid. Platvormide ja ettevõtete vahelisi suhteid reguleerivas määruses on sätestatud läbipaistvuskohustused, millega nõutakse, et platvormid kirjeldaksid ärikasutajate jaoks teenuse osutamise käigus tekkinud andmeid. Avaandmete direktiivis on sätestatud miinimumeeskirjad avaliku sektori valduses olevate andmete ja hoidlate kaudu avalikult kättesaadavaks tehtud avaliku sektori rahastatud teadusandmete taaskasutamise kohta. Koostalitlusvõimelise Euroopa algatuse eesmärk on võtta kasutusele koostööl põhinev koostalitlusvõime poliitika nüüdisaegse avaliku sektori jaoks. Algatus kasvas välja liidu rahastamisprogrammist ISA2, mida rakendati aastatel 2016–2021 ja millega toetati digilahenduste väljatöötamist, et võimaldada koostalitlusvõimeliste piiri- ja valdkonnaüleste avalike teenuste osutamist. Käesolev ettepanek täiendab hiljuti vastu võetud andmehaldust käsitlevat õigusakti, mille eesmärk on hõlbustada andmete vabatahtlikku jagamist üksikisikute ja ettevõtjate poolt ning ühtlustada teatavate avaliku sektori andmete kasutamise tingimusi, muutmata materiaalseid õigusi andmetele või kehtestatud andmetele juurdepääsu ja kasutamise õigusi. See täiendab ka digiturgude õigusakti ettepanekut, milles nõutakse, et teatavad „väravahoidjaks“ määratud põhiplatvormiteenuste osutajad tagaksid muu hulgas äri- ja lõppkasutajate tegevuse käigus loodud andmete tulemuslikuma ülekantavuse. Käesolev ettepanek ei mõjuta kehtivaid õigusnorme intellektuaalomandi (välja arvatud andmebaaside direktiivis sätestatud sui generis õiguse kohaldamine), konkurentsi, justiits- ja siseküsimuste ning seonduva (rahvusvahelise) koostöö, kaubandusega seotud kohustuste või ärisaladuste õiguskaitse valdkonnas. Mitmes valdkonnas on vaja teha seadusandlikke kohandusi digipöörde edendamiseks. Euroopa digitaalse tootepassi raames (osana kestlike toodete algatusest) kehtestatakse selged õigusnormid juurdepääsu kohta konkreetsetele andmetele, mis on vajalikud teatavate toodete ringluseks ja kestlikkuseks kogu nende olelusringi jooksul ja tavaolukorras. Eraõiguse normid on üldise raamistiku põhielement. Seetõttu kohandatakse käesoleva määrusega lepinguõigust ja muid õigusnorme, et parandada andmete taaskasutamise tingimusi siseturul ning vältida olukorda, kus lepinguosalised kuritarvitavad läbirääkimispositsioonide tasakaalustamatust nõrgemate poolte kahjuks. Andmemäärus on horisontaalne ettepanek, millega nähakse kõigi sektorite jaoks ette põhinormid seoses andmete kasutamise õigustega, näiteks arukate masinate või tarbekaupade valdkonnas. Andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega seotud õigusi ja kohustusi on reguleeritud erineval määral ka valdkondlikul tasandil. Andmemäärusega ei muudeta kehtivaid õigusakte, kuid nende valdkondade tulevased õigusaktid tuleks põhimõtteliselt viia vastavusse andmemääruse horisontaalsete põhimõtetega. Valdkondlike õigusaktide läbivaatamisel tuleks hinnata kooskõla andmemääruse horisontaalsete eeskirjadega. Käesolev ettepanek jätab ruumi vertikaalsetele õigusaktidele, et kehtestada valdkondlike regulatiivsete eesmärkide saavutamiseks üksikasjalikumad õigusnormid. Võttes arvesse kehtivaid valdkondlikke õigusakte seoses rohelise kokkuleppe ühtse Euroopa andmeruumi loomisega, võimaldab INSPIRE direktiivi läbivaatamine ruumi- ja keskkonnaandmete edasist vaba kättesaadavust ja taaskasutatavust. Algatuse eesmärk on lihtsustada ELi avaliku sektori asutuste, ettevõtjate ja kodanike jaoks üleminekut keskkonnasäästlikumale ja CO2-neutraalsele majandusele ning vähendada halduskoormust. See toetab eeldatavasti ulatuslikke taaskasutatavate andmete teenuseid, et aidata kaasa selliste suurte andmemahtude kogumisele, jagamisele, töötlemisele ja analüüsimisele, mis on asjakohased, et tagada keskkonnaalaste õigusaktide nõuete täitmine ning Euroopa rohelises kokkuleppes märgitud prioriteetsete meetmete rakendamine. Algatuse eesmärk on lihtsustada aruandlust ja vähendada koormust, taaskasutades paremini olemasolevaid andmeid ning koostades automaatselt aruandeid andmekaeve ja äriteabe alusel. ELi elektrimääruse kohaselt peavad põhivõrguettevõtjad esitama andmed reguleerivatele asutustele ja ressursside piisavuse kavandamiseks, samas kui ELi elektridirektiiviga nähakse ette läbipaistev ja mittediskrimineeriv juurdepääs andmetele ning antakse komisjonile volitused töötada välja asjaomased koostalitlusvõime nõuded ja menetlused selle hõlbustamiseks. Teise makseteenuste direktiiviga avatakse teatavatel tingimustel teatavat liiki maksetehinguid ja kontosid käsitlev teave, võimaldades seega andmete jagamist ettevõtete vahel finantstehnoloogia valdkonnas. Liikuvus- ja transpordisektoris on andmetele juurdepääsu ja nende jagamist käsitlevad õigusnormid väga erinevad. Mootorsõidukite ja põllumajandusmasinate remondi- ja hooldusteabe suhtes kohaldatakse tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide kohaseid andmetele juurdepääsu ja nende jagamise erikohustusi. Siiski on vaja uusi õigusnorme, et tagada sõidukite tüübikinnituse suhtes kehtivate õigusaktide sobivus digiajastusse ning edendada keskkonnasõbralike, ühendatud ja automatiseeritud sõidukite arendamist. Tuginedes andmemäärusele kui andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise raamistikule, käsitletakse nendes õigusnormides sektoripõhiseid probleeme, sealhulgas juurdepääsu sõiduki funktsioonidele ja ressurssidele. Intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi raames on välja töötatud mitut delegeeritud määrust ja neid töötatakse välja ka edaspidi, esmajoones selleks, et täpsustada andmete kättesaadavust maantee ja mitmeliigilise reisijateveo jaoks, eelkõige riiklike juurdepääsupunktide kaudu. Lennuliikluse korraldamisel on mitteoperatiivandmed olulised ühendvedude ja ühendatuse parandamiseks. Lennuliikluse korraldamisega seotud operatiivandmete suhtes kohaldataks ühtse Euroopa taeva raames kindlaks määratud erikorda. Laevaliikluse seires on ühendvedude ja ühendatuse parandamiseks olulised laevadega seotud andmed (kindlaksmääramine ja jälgimine): need andmed kuuluvad laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi direktiivis määratletud erikorra alla. See kuulub ka merendusvaldkonna digitaalsüsteemi ja -teenuste korraldusrühma pädevusse. Kavandatavas määruses, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, on sätestatud asjakohased andmeliigid, mis tuleb kättesaadavaks teha kooskõlas intelligentsete transpordisüsteemide direktiivis kehtestatud üldise raamistikuga. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek on kooskõlas komisjoni prioriteetidega muuta Euroopa digiajastule vastavaks ja ehitada üles inimeste hüvanguks toimiv tulevikukindel majandus, kus siseturu digiteerimist iseloomustab suur usaldus, turvalisus, ohutus ja tarbijate valikuvõimalused. Siseturu digiteerimine on väga konkurentsivõimeline tänu raamistikule, mis edendab läbipaistvust, konkurentsi ja innovatsiooni ning on tehnoloogiliselt neutraalne. Sellega toetatakse taaste- ja vastupidavusrahastut, võttes õppust COVID-19 pandeemiast ja arvestades vajaduse korral andmetele kergema juurdepääsu kasulikkust. Käesolev ettepanek toetab mitmel viisil andmete kriitilist rolli Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel. Esiteks, süvendades valitsuste, ettevõtjate ja üksikisikute arusaamist toodete, teenuste ja materjalide mõjust ühiskonnale ja majandusele kogu tarneahela ulatuses. Teiseks, võttes kasutusele suure hulga olemasolevaid asjakohaseid erasektori andmeid, et võidelda kliima, bioloogilise mitmekesisuse, saaste ja loodusvaradega seotud probleemidega kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide, asjakohaste nõukogu järelduste ja Euroopa Parlamendi seisukohtadega. Kolmandaks kõrvaldades teadmistelüngad ja ohjates nendega seotud kriise tõhusamate leevendamis-, valmisoleku-, reageerimis- ja taastamismeetmete abil. Kooskõlas tööstusstrateegiaga käsitletakse ettepanekus väga strateegilisi tehnoloogiaid, nagu pilvandmetöötlus ja tehisintellektisüsteemid: need on valdkonnad, mille täielikku potentsiaali EL ei ole järgmise tööstussektori andmelaine pöördepunktis veel ära kasutanud. Ettepaneku eesmärk on saavutada andmestrateegia eesmärk anda ettevõtjatele paremad võimalused ELi väärtustele toetudes uuendusi teha ja konkureerida, ning rakendada andmete vaba liikumise põhimõtet siseturul. Samuti on see kooskõlas intellektuaalomandi tegevuskavaga, milles komisjon kohustus andmebaaside direktiivi läbi vaatama.

Käesolev ettepanek peaks olema kooskõlas ka Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava põhimõtetega ning direktiivi (EL) 2019/882 (toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta) ligipääsetavusnõuetega. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, mille eesmärk on rajada siseturg ja tagada selle toimimine, tõhustades siseriiklike normide ühtlustamise meetmeid. Käesoleva ettepaneku eesmärk on edendada sellise andmete siseturu väljakujundamist, kus avaliku sektori, ettevõtjate ja üksikisikute andmeid kasutatakse parimal võimalikul viisil, austades samas selliste andmetega seotud õigusi ja nende kogumiseks tehtud investeeringuid. Andmetöötlusteenuste vahetamist käsitlevate sätete eesmärk on luua pilv- ja servteenuste ja nendega seotud teenuste siseturu jaoks õiglased ja konkurentsivõimelised turutingimused. Konfidentsiaalsete äriandmete ja ärisaladuste kaitse on hästi toimiva siseturu oluline aspekt, nagu see on ka muudes olukordades, kus vahetatakse teenuseid ja kaubeldakse toodetega. Käesoleva ettepanekuga tagatakse ärisaladuste austamine andmete kasutamisel ettevõtjate vahel või tarbijate poolt. Algatus võimaldab liidul saada kasu siseturu suurusest, kuna tooteid või nendega seotud teenuseid arendatakse sageli eri liikmesriikide andmete alusel ja hiljem turustatakse kogu liidus. Mõned liikmesriigid on võtnud seadusandlikke meetmeid eespool kirjeldatud probleemide lahendamiseks andmete jagamisel ettevõtete vahel ning ettevõttelt riigile, samas kui teised riigid ei ole seda teinud. See võib põhjustada siseturu õiguslikku killustatust ning erinevaid õigusnorme ja tavasid kogu liidus ning sellega seotud kulusid ettevõtjate jaoks, kes peaksid järgima eri nõudeid. Seetõttu on oluline tagada, et kavandatavaid meetmeid kohaldatakse järjepidevalt kõigis liikmesriikides. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Arvestades andmete kasutamise piiriülest iseloomu ja andmemääruse paljusid mõjuvaldkondi, ei saa käesolevas ettepanekus käsitletavaid küsimusi tõhusalt käsitleda liikmesriikide tasandil. Riiklike õigusnormide erinevustest tulenevat killustatust tuleks vältida, kuna see tooks kaasa suuremad tehingukulud, läbipaistvuse puudumise, õiguskindlusetuse ja meelepärase kohtualluvuse valimise. Selle vältimine on eriti oluline kõigis olukordades, mis on seotud ettevõtjatevaheliste suhete andmeaspektidega, sealhulgas õiglased lepingutingimused ja asjade interneti toodete või nendega seotud teenuste tootjate kohustused, mis nõuavad kogu liidus ühtset raamistikku. Andmevoogude piiriüleste aspektide hindamine andmete jagamisel ettevõttelt riigile näitab samuti, et vaja on tegutseda liidu tasandil. Paljud erasektori osalejad, kes valdavad asjakohaseid andmeid, on hargmaised ettevõtjad. Need ettevõtjad ei peaks seisma silmitsi killustatud õiguskorraga. Pilvandmetöötlusteenuseid pakutakse harva ainult ühes liikmesriigis. Kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse ja isikustamata andmete vaba liikumise määrusega, mis võimaldavad tarbijatel ja ettevõtjatel töödelda isikuandmeid ja isikustamata andmeid kõikjal liidus, on andmete piiriülene töötlemine liidus hädavajalik, et siseturul ettevõtlusega tegeleda. Seetõttu on äärmiselt oluline, et andmetöötlusteenuse osutajate vahetamist käsitlevaid sätteid kohaldataks liidu tasandil, et vältida muidu ühtse andmetöötlusteenuste turu kahjulikku killustatust. Ainult liidu tasandi ühismeetmed võimaldavad saavutada käesolevas ettepanekus sätestatud eesmärke, sealhulgas luua andmepõhistele ettevõtetele uuenduslikud ja konkurentsipõhised võrdsed võimalused ning suurendada kodanike mõjuvõimu. See ühismeede on kindel samm tõelise andmete siseturu loomise visiooni elluviimisel. •Proportsionaalsus Käesoleva ettepanekuga püütakse leida tasakaal mõjutatud sidusrühmade õiguste ja huvide ning üldeesmärgi vahel hõlbustada andmete laiemat kasutamist paljude osalejate jaoks. Sellega luuakse tugiraamistik, mis ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks. Selles käsitletakse olemasolevaid takistusi, mis takistavad ettevõtetel, tarbijatel ja avalikul sektoril andmete võimalikku väärtust paremini ära kasutada. Samuti kehtestatakse sellega raamistik tulevaste valdkondlike õigusnormide jaoks, et vältida killustatust ja õiguslikku ebakindlust. Selles selgitatakse olemasolevaid õigusi ja nähakse vajaduse korral ette andmetele juurdepääsu õigused, aidates seeläbi arendada andmete jagamise siseturgu. Algatusega jäetakse valdkondlikul tasandil kohaldamiseks märkimisväärne paindlikkus. Ettepanekuga kaasnevad finants- ja halduskulud. Neid kannavad peamiselt riikide ametiasutused, tootjad ja teenuseosutajad, et täita käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Eri valikute ning nende eeldatavate kulude ja saadava kasu uurimine võimaldas aga vahendi tasakaalustatud ülesehitust. Samamoodi tasakaalustab andmevaldajate ja andmekasutajate kulusid väärtus, mis tuleneb laiemast andmetele juurdepääsust ja andmekasutusest ning uudsete teenuste kasutuselevõtust. •Vahendi valik Õigusakti liigiks valiti määrus, sest see on parim mehhanism, et saavutada laiemad poliitilised eesmärgid, st tagada, et kõigil liidu ettevõtjatel on võimalik uuendusi teha ja konkureerida, tarbijad saavad oma andmeid paremini kontrollida ning liidu institutsioonid, asutused ja organid on paremini valmis tegelema suurte poliitiliste probleemidega, sealhulgas üldiste hädaolukordadega. Pidades silmas ettepanekuga taotletavat ulatusliku ühtlustamise eesmärki, on määrus vajalik, et tagada õiguskindlus ja läbipaistvus ettevõtjate, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks ning sätestada kõikides liikmesriikides juriidilistele ja füüsilistele isikutele samaväärsed kohtulikult kaitstavad õigused ja kohustused, et tagada järjepidev jõustamine kõigis liikmesriikides ning tulemuslik koostöö eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Ettepanekuga tugevdatakse andmete siseturgu, suurendades õiguskindlust ning tagades ühtse, horisontaalse ja sidusa õigusraamistiku. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Käesolev ettepanek tugineb osaliselt andmebaaside direktiivi viimasele hindamisele ja direktiivi läbivaatamist toetavale komisjoni uuringule. Andmebaaside direktiiviga kehtestati muu hulgas konkreetne sui generis õigus kaitsta andmebaase, kui andmebaasi koostaja on teinud olulisi investeeringuid andmete kogumiseks, kontrollimiseks ja esitamiseks. Alates direktiivi esmakordsest vastuvõtmisest on seda hinnatud kaks korda. Mõlemat hindamist täiendati komisjoni teatistega andmepõhise majanduse poliitika kohta. Euroopa Liidu Kohus on täpsustanud arusaamist andmebaasi tehtavatest olulistest investeeringutest, selgitades, et sui generis õiguse eesmärk on kaitsta investeeringuid andmete kogumisse, mitte andmete loomisse mõne muu majandustegevuse kõrvalsaadusena. Siiski jääb ebaselgeks sui generis õiguse juhuslik või tahtmatu kohaldamine andmebaaside suhtes, mis sisaldavad masintekkelisi andmeid, st andmeid, mis on saadud või loodud toodete või nendega seotud teenuste kasutamisel. Andmepõhise majanduse kontekstis, kus ainuõigust andmetele kui mitteammenduvale hüvele peetakse üldiselt innovatsiooni takistavaks teguriks, on vaja selliste andmebaaside intellektuaalomandi kaitse poliitilisi eesmärke tasakaalustada. Et tagada kooskõla käesolevas ettepanekus kavandatud regulatiivsete sekkumistega, puudutab sui generis õigust käsitlev meede konkreetselt sui generis õiguse tuvastatud probleemset kohaldamist asjade interneti kontekstis. Komisjon valmistab praegu ette ka määruse (EL) 2018/1807 hindamist, mis peaks toimuma 2022. aasta novembris. Välistöövõtjate esialgsed aruanded on näidanud, et SWIPO tegevusjuhendite mõju pilveteenuste osutajate vahetamisele on piiratud. •Konsulteerimine sidusrühmadega Eelmise komisjoni ametiajal alustati ulatuslikku tööd, et teha kindlaks probleemid, mis ei võimalda liidul andmepõhise innovatsiooni potentsiaali majanduses täielikult ära kasutada. Ettepanek tugineb varasematele konsultatsioonimeetmetele, nagu 2017. aasta avalik konsultatsioon, millega toetati komisjoni teatist „Euroopa andmepõhise majanduse ülesehitamine“, 2017. aasta avalik konsultatsioon andmebaaside direktiivi hindamise kohta, 2018. aasta avalik konsultatsioon avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise direktiivi läbivaatamise kohta, 2018. aasta VKEde paneeluuring ettevõtjatevahelise andmete jagamise põhimõtete ja suuniste kohta ning komisjoni veebipõhine avatud konsultatsioon andmestrateegia kohta 2020. aasta veebruarist maini. Esialgne mõjuhinnang avaldati parema õigusloome portaalis 28. mail 2021 ja see oli tagasiside saamiseks avatud neli nädalat. Komisjon sai parema õigusloome portaalis 91 vastust, peamiselt ettevõtjatelt. 3. juunil 2021 avaldati avalik veebikonsultatsioon andmealase õigusakti kohta. Konsultatsioon lõppes 3. septembril 2021. Algatusega hõlmatud teemasid käsitleti konsultatsiooni asjakohastes osades ja küsimustes. See oli suunatud igat liiki sidusrühmadele ning teavet koguti andmete jagamise ja kasutamise ning neile juurdepääsu kohta ettevõtjate vahel ning ettevõtjalt riigile, tarbijate mõjuvõimu suurendamise ja andmete ülekantavuse kohta, tehniliste meetmete, nagu nutilepingud, kasutajate võime vahetada pilveteenusete osutajaid, intellektuaalomandi õiguste (andmebaaside kaitse) ning isikustamata andmete kaitse kohta rahvusvahelises kontekstis. Pärast vastuste põhjalikku analüüsi avaldas komisjon oma veebisaidil kokkuvõtva aruande. Kokku saadi 449 vastust 32 riigist. Kõige rohkem vastuseid saadi ettevõtetelt, nende hulka kuulus 122 ettevõtjate ühendust ja 105 äriühingut/äriorganisatsiooni. 100 vastajat olid avaliku sektori asutused ja 58 üksikisikud. Üldiselt kinnitasid vastused, et andmete tulemuslikul ja tõhusal jagamisel on igat liiki andmesuhete puhul palju takistusi. Kuigi ettevõtjatevaheline andmete jagamine on levinud tava, tõid vastajad, kellel oli ette tulnud raskusi, välja näiteks tehnilisi takistusi (vormingud, standardite puudumine – 69 %); otsene keeldumine juurdepääsu andmisest, mis ei ole seotud konkurentsiprobleemidega (55 %) või lepingulise tasakaalustamatuse ärakasutamine (44 %). Lepingulistes küsimustes toetasid peaaegu pooled vastajad ebaõigluse kontrolli kehtestamist (46 %), seda ei pooldanud aga 21 %. VKEd avaldasid tugevat toetust (50 %) ebaõigluse kontrollile ning seda pooldas ka märkimisväärne arv suurettevõtteid (41 %). Samuti avaldas 46 % kõigi sektorite sidusrühmadest toetust üldistele juurdepääsunormidele, mis põhinevad õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel (46 %). 60 % vastanutest, eelkõige VKEd ja mikroettevõtjad (78 %) nõustus, et näidislepingutingimused võivad aidata kaasa andmete ulatuslikumale jagamisele. 70 % sidusrühmadest väljendas arvamust, et asjade interneti kontekstis loodud andmetega on seotud õigluse probleem ning et ühendatud toodete või seotud teenuste tootjad ei peaks saama ühepoolselt otsustada, mis juhtub selliste toodete poolt loodud andmetega. 79 % vastanutest leidis, et nutilepingud võiksid olla tõhus vahend, et tehniliselt rakendada andmetele juurdepääsu ja andmete kasutamist asjade interneti koostoodetud andmete kontekstis. Vastajad nimetasid peamiste teguritena, mis takistavad andmete jagamist ettevõttelt riigile, õiguskindlusetust ja tõkkeid, ärilist motivatsiooni pärssivaid tegureid ja asjakohase taristu puudumist. Peaaegu kõik avaliku sektori asutused leiavad, et on vaja meetmeid (liidu või liikmesriigi tasandil) andmete jagamiseks ettevõttelt riigile, võrreldes 80 % akadeemiliste/teadusasutuste ja 38 % ettevõtjate / äriorganisatsioonide / ettevõtjate ühendustega. Selge enamus sidusrühmadest (eelkõige kodanikud ja haldusasutused) väljendas arvamust, et andmete jagamine ettevõttelt riigile peaks olema kohustuslik, nähes ette selged kaitsemeetmed konkreetseteks kasutusjuhtumiteks, mis on selgelt avalikes huvides hädaolukordades, ning kriisiohje, ametliku statistika, keskkonnakaitse ja tervema ühiskonna jaoks üldiselt. Vastajad kinnitasid ka seda, kui kasulik on pilvandmetöötluse teenuste ärikasutajatele teenuseosutaja vahetamise õigus. Mis puudutab isikustamata andmete kaitset rahvusvahelises kontekstis, siis 76 % vastanutest leiab, et välismaiste ametiasutuste võimalik juurdepääs andmetele välisriigi õigusaktide alusel kujutab endast ohtu nende organisatsioonile, kusjuures 19 % vastanutest märkis, et see oht on suur. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ettepanekut toetasid mitmed uuringud, seminarid ja ekspertide muu panus. –Uuring, millega toetatakse käesolevat mõjuhinnangut seoses andmekasutuse parandamisega Euroopas, sealhulgas intervjuud asjakohaste sidusrühmadega. See hõlmas kahte sektoritevahelist seminari, kus käsitleti andmete jagamist ettevõtete vahel ning ettevõttelt riigile, ning 2021. aasta kevadel korraldatud lõplikku valideerimisseminari. –Uuringus, mis käsitleb lepingute näidistingimusi, andmete jagamise ja pilveteenuste lepingute õigluse kontrolli ning andmetele juurdepääsu õigusi, hinnati eelkõige õigluse aspekte ettevõtjatevahelistes andmejagamissuhetes ning see hõlmas intervjuusid asjakohaste sidusrühmadega ja valideerimisseminari. –Pilvandmetöötluse lepingute ebaõiglastest ja tasakaalustamata tingimustest tulenevat majanduslikku kahju käsitlev uuring. See hõlmas oma äritegevuses pilvandmetöötlust kasutavate VKEde ja idufirmade valimi veebiküsitlust. –Uuring pilveteenuste osutajate vahetamise kohta, sealhulgas sektoritevaheline seminar 2017. aasta teises kvartalis. –Andmebaaside direktiivi läbivaatamist toetav uuring, sealhulgas intervjuud asjakohaste sidusrühmadega. See on abistanud komisjoni käesoleva mõjuhinnangu ettevalmistamisel, et täiendada andmebaaside direktiivi läbivaatamist andmemääruse kontekstis ja nende omavahel seotud eesmärkide saavutamisel. –Metoodiline tugi erasektori valduses olevate andmete ametlikus statistikas kasutamise mõju hindamiseks. See annab panuse ettevõtetelt riigile jagatud andmete ametlikus statistikas taaskasutamise mõju hindamisse, töötades välja metoodilise lähenemisviisi ning kirjeldades kasu ja kulusid, mis tulenevad andmete taaskasutamisest ning valitud kasutusjuhtumitest eri statistikavaldkondade ja erasektori eri liiki andmete puhul. Lisaks toetab see käimasolevaid teadusuuringuid ja arutelusid, et saavutada parem arusaamine andmete jagamisest ettevõtjatelt riigile. –Isikuandmete platvormide ja tööstusandmete platvormide veebiseminarid. 6., 7. ja 8. mail 2020 korraldati kolm veebiseminari. Need koondasid asjakohased andmeplatvormi projektid suurandmete väärtusega seotud avaliku ja erasektori partnerluse portfelli. –Kõrgetasemelise töörühma aruanne andmete jagamise kohta ettevõttelt riigile. Aruandes analüüsitakse probleeme, mis on seotud andmete jagamisega ettevõttelt riigile liidus, ning esitatakse rida soovitusi, et tagada skaleeritav, vastutustundlik ja kestlik andmete jagamine ettevõttelt riigile üldsuse huvides. Lisaks komisjonile esitatud soovitusele uurida õigusraamistiku võimalusi selles valdkonnas, nimetas eksperdirühm mitut viisi, kuidas ärgitada eraettevõtteid oma andmeid jagama. Need hõlmasid nii rahalisi kui ka mitterahalisi stiimuleid, nagu maksusoodustused, avaliku sektori vahendite investeerimine eesmärgiga toetada usaldusväärsete tehniliste vahendite väljatöötamist ja andmete jagamise tunnustamiskavad.

–Seminar andmevahetuse tehniliste lahenduste pakkujate märgistamise/sertifitseerimise kohta. Veebiseminaril osales 12. mail 2020 ligikaudu sada osalejat ettevõtetest (sh VKEdest), Euroopa institutsioonidest ja akadeemilistest ringkondadest. Selle eesmärk oli uurida, kas märgistamis- või sertifitseerimissüsteem võiks hoogustada andmevahendajate kasutuselevõttu ettevõtluses, suurendades usaldust andmete ökosüsteemi vastu. –2019. aasta juulist novembrini korraldatud kümme seminari, kus osales rohkem kui 300 sidusrühma ja käsitleti eri sektoreid. Seminaridel arutati, kuidas andmete jagamise korraldamine teatavates valdkondades, nagu keskkond, põllumajandus, energeetika või tervishoid, võiks tuua kasu ühiskonnale tervikuna, aidates avaliku sektori osalejatel kujundada paremat poliitikat ja parandada avalikke teenuseid, ning erasektori osalejatel pakkuda teenuseid, mis aitavad lahendada ühiskondlikke probleeme. –VKEde paneeluuring. Selles paneeluuringus, mis korraldati 2018. aasta oktoobrist kuni 2019. aasta jaanuarini, küsiti VKEde arvamust ettevõtjatevahelist andmete jagamist käsitlevate komisjoni põhimõtete ja suuniste kohta, mis avaldati teatises „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ ja lisatud komisjoni talituste 25. aprilli 2018. aasta töödokumendis. –Viimane Eurobaromeetri uuring digitaliseerimise mõju kohta. See ülduuring eurooplaste igapäevaelu kohta sisaldab küsimusi, mis puudutavad inimeste kontrolli oma isikuandmete üle ja nende jagamist. 5. märtsil 2020 avaldatud uuringus antakse teavet Euroopa kodanike valmisoleku kohta jagada oma isikuandmeid, sealhulgas selle kohta, millistel tingimustel isikuandmeid jagatakse. –Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus Euroopa andmestrateegia kohta. 16. Juunil 2020 võttis Euroopa Andmekaitseinspektor vastu arvamuse 3/2020 Euroopa andmestrateegia kohta. Euroopa andmekaitseinspektor kiitis strateegia heaks, pidades selle rakendamist võimaluseks olla eeskujuks alternatiivse andmepõhise majanduse mudelile. •Mõjuhinnang Käesolevale ettepanekule on lisatud mõjuhinnang, mis esitati õiguskontrollikomiteele 29. septembril 2021 ja 13. detsembril 2021. 21. jaanuaril 2022 esitas komitee reservatsioonidega positiivse arvamuse. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Selgitades, et andmebaaside direktiivist (direktiiv 96/9/EÜ) tulenevat sui generis õigust ei kohaldata andmebaaside suhtes, mis sisaldavad andmeid, mis on loodud või saadud toodete või nendega seotud teenuste kasutamisel, tagatakse ettepanekuga, et sui generis õigus ei piira ettevõtjate ja tarbijate käesolevas määruses sätestatud õigusi andmetele juurde pääseda ja neid kasutada ning andmeid jagada. Selgitusega viiakse sui generis õiguse kohaldamine kooskõlla seadusandliku ettepaneku eesmärgiga ning sellel on positiivne mõju õigusnormide ühtsele kohaldamisele siseturul ja andmepõhisele majandusele. Andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise hõlbustamisega peaks andmemäärus vähendama koormust nii avalikus sektoris kui ka ettevõtjate seas, peamiselt tehingukulude vähendamise ja tõhususe suurenemise tõttu. Vastavalt põhimõttele „üks sisse, üks välja“, mille eesmärk on vähendada kodanike ja ettevõtjate koormust, mis on seotud õigusaktide kohaldamise mõju ja kuludega, võetakse mõjuhinnangu põhjal arvutatud andmemääruse hinnangulise netohalduskoormuse puhul arvesse kasu, mis tõenäoliselt mitte ainult ei korva, vaid ületab oluliselt sellega seotud halduskulusid. •Põhiõigused Ettepanek on kooskõlas isikuandmete kaitset ning side ja lõppseadmete privaatsuse kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega ning sellega nähakse ette täiendavad kaitsemeetmed isikuandmetele juurdepääsu ja intellektuaalomandi õigustega seotud juhtumite puhul. II peatükis tugevdatakse tarbijakaitse kõrget taset uue õigusega pääseda juurde kasutaja loodud andmetele olukordades, mida liidu õigus varem ei hõlmanud. Õigust kasutada ja käsutada seaduslikul teel saadud omandit tugevdatakse õigusega pääseda juurde asjade internetiga ühendatud objekti kasutamisel loodud andmetele. Sel viisil võib omanik kasu saada paremast kasutajakogemusest ja näiteks remondi- ja hooldusteenuste laiemast valikust. Tarbijakaitse kontekstis väärivad erilist tähelepanu laste kui haavatavate tarbijate õigused ning andmemääruse sätted aitavad selgitada andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise olukordi. Kasutaja taotluse korral kolmandatele isikutele antud õigus juurdepääsuks asjade interneti andmetele piirab toote või seotud teenuse tootja või projekteerija ettevõtlusvabadust ja lepinguvabadust. Piirang on õigustatud tarbijakaitse parandamiseks, eelkõige tarbijate majandushuvide edendamiseks. Toote või seotud teenuse tootjal või projekteerijal on tavaliselt ainukontroll toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmete kasutamise üle, mis suurendab seotuse efekti ja takistab järelturu teenuseid pakkuvatel ettevõtjatel turule siseneda. Asjade interneti andmetele juurdepääsu õigus käsitleb seda olukorda, andes tooteid või nendega seotud teenuseid kasutavatele tarbijatele veelgi rohkem võimalusi kontrollida, kuidas toote või seotud teenuse nendepoolsel kasutamisel loodud andmeid kasutatakse, ning võimaldades rohkematel turuosalistel innovatsiooniga tegeleda. Tarbijad saavad seega kasu järelturu teenuste (näiteks remondi- ja hooldusteenused) laiemast valikust ega sõltu enam ainult tootja teenustest. Ettepanek hõlbustab kasutaja andmete ülekantavust kolmandatele isikutele ja võimaldab seeläbi pakkuda konkureerivaid järelturu teenuseid, samuti laiemat andmepõhist innovatsiooni ning selliste toodete või teenuste väljatöötamist, mis ei ole seotud nendega, mille kasutaja algselt ostis või tellis. Tootja või projekteerija lepinguvabaduse ja ettevõtlusvabaduse piiramine on proportsionaalne ja seda leevendab tootjale või projekteerijale jääv võimalus samuti andmeid kasutada, kui see on kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja kasutajaga sõlmitud kokkuleppega. Lisaks on tootjal või projekteerijal õigus nõuda kolmandatele isikutele juurdepääsu võimaldamise eest hüvitist. Juurdepääsuõigus ei piira andmesubjektide olemasolevaid juurdepääsu ja ülekandmise õigusi, mis tulenevad isikuandmete kaitse üldmäärusest. Täiendavad kaitsemeetmed tagavad andmete proportsionaalse kasutamise kolmandate isikute poolt. IV peatükis kirjeldatud õiglane ja tõhus süsteem, mis kaitseb ebaõiglaste lepingutingimuste eest andmete jagamisel, aitab kaasa mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ettevõtlussuutlikkusele. See säte piirab ettevõtjate lepinguvabadust piiratud ulatuses, kuna seda kohaldatakse ainult nende ebaõiglaste lepingutingimuste suhtes, mis on seotud andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega ning mille üks lepingupool on mikro-, väikesele või keskmise suurusega ettevõtjale ühepoolselt kehtestanud. See on põhjendatud, kuna VKEd on tavaliselt nõrgemal läbirääkimispositsioonil ja sageli ei ole neil muud valikut kui nõustuda „võta või jäta“ lepingutingimustega. Lepinguvabadust see eriti ei mõjuta, sest tühistatakse ainult ülemäärased ja ebaõiglased tingimused ning sõlmitud leping jääb võimaluse korral ilma ebaõiglaste tingimusteta kehtima. Lisaks võivad pooled pidada eraldi läbirääkimisi konkreetse lepingutingimuse üle. V peatüki sätted, mis käsitlevad andmete jagamist ettevõttelt riigile erakorralise vajaduse alusel, suurendavad avaliku sektori asutuste suutlikkust võtta ühise heaolu nimel meetmeid, näiteks reageerida üldisele hädaolukorrale, ennetada seda või aidata kaasa sellest taastumisele. Andmetaotluste esitamise menetluste lihtsustamisest saab kasu ka erasektor. VI peatüki sätted andmetöötlusteenuste osutajate vahetamise kohta tugevdavad äriklientide positsiooni ja kaitsevad nende valikut teenuseosutajat vahetada. Andmetöötlusteenuste osutajate ettevõtlusvabaduse piiramine on õigustatud, sest uued õigusnormid käsitlevad seotuse efekti pilv- ja servtöötluse teenuste turul ning parandavad andmetöötlusteenuste ärikasutajate ja üksikisikute valikuvõimalusi. X peatükis sätestatud andmebaaside direktiivi sui generis andmebaasiõigusega seotud sekkumine ei piira direktiivi intellektuaalomandi kaitset. Pigem aitab see kaasa õiguskindlusele juhtudel, kui sui generis õiguse kaitse oli varem ebaselge. 4.MÕJU EELARVELE

Käesolev ettepanek ei mõjuta eelarvet. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Valdkondlikul ja makromajanduslikul tasandil aitab käimasolev andmeturu seireuuring jälgida käesoleva ettepaneku majanduslikku mõju andmeturu kasvule liidus. VKEdele avalduvat mõju, nimelt seda, kuidas nad tajuvad andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega seotud probleeme, hinnatakse viis aastat pärast andmemääruse vastuvõtmist VKEde paneeluuringuga. Võttes arvesse Euroopa ühtsete andmeruumide keskset rolli Euroopa andmestrateegia rakendamisel, jälgitakse selle algatuse mõju mitmeid aspekte valdkondlike andmeruumide tasandil ning andmeruumide tugikeskuse kogutud teavet rahastatakse digitaalse Euroopa programmi raames. Regulaarne suhtlus komisjoni talituste, tugikeskuse ja Euroopa Andmeinnovatsiooni Nõukogu (mis luuakse pärast andmehaldust käsitleva õigusakti jõustumist) vahel peaks olema usaldusväärne teabeallikas, mis võimaldab edusamme hinnata. Neli aastat pärast andmemääruse vastuvõtmist algatatakse hindamine, et hinnata algatust ja valmistada vajaduse korral ette edasisi meetmeid. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükis määratletakse määruse reguleerimisese ja kohaldamisala ning esitatakse kogu õigusaktis kasutatavad mõisted. II peatükk suurendab tarbijate ja ettevõtjate õiguskindlust juurdepääsul andmetele, mis on saadud nende omanduses olevatest, renditud või liisitud toodetest või nendega seotud teenustest. Tootjad ja projekteerijad peavad kavandama tooted nii, et andmed oleksid vaikimisi kergesti kättesaadavad, ning avalikustama, millised andmed on kättesaadavad ja kuidas neile juurde pääseda. Selle peatüki sätted ei mõjuta tootjate võimalust pääseda juurde enda pakutavate toodete või seotud teenuste andmetele ja neid kasutada, kui see on kasutajaga kokku lepitud. Andmevaldaja on kohustatud tegema sellised andmed kasutaja taotlusel kolmandatele isikutele kättesaadavaks. Kasutajatel on õigus volitada andmevaldajat andma andmetele juurdepääsu kolmandast isikust teenuseosutajatele, näiteks järelturu teenuste osutajatele. Mikro- ja väikeettevõtjad on nendest kohustustest vabastatud. III peatükis on sätestatud andmete kättesaadavaks tegemise kohustuse suhtes kohaldatavad üldnormid. Kui andmevaldaja on II peatüki või muude liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt kohustatud andmed andmesaajale kättesaadavaks tegema, sätestatakse üldises raamistikus andmete kättesaadavaks tegemise tingimused ja hüvitis andmete kättesaadavaks tegemise eest. Tingimused peavad olema õiglased ja mittediskrimineerivad ning hüvitis peab olema mõistlik, ilma et see välistaks võimalust muude liidu õigusaktide või liidu õigust rakendavate siseriiklike õigusaktidega keelata hüvitis andmete kättesaadavaks tegemise eest või näha ette väiksem hüvitis. VKEde makstav hüvitis ei tohi ületada andmete kättesaadavaks tegemise kulusid, kui valdkondlikes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti. Liikmesriikide poolt sertifitseeritud vaidluste lahendamise organid võivad abistada pooltel, kes ei ole hüvitise või tingimustega nõus, kokkulepet saavutada. IV peatükis käsitletakse lepingutingimuste ebaõiglust ettevõtjatevahelistes andmete jagamise lepingutes olukordades, kus üks pool kehtestab ühepoolselt lepingutingimuse mikro-, väikesele või keskmise suurusega ettevõtjale. Selle peatükiga tagatakse, et andmetele juurdepääsu ja nende kasutamist käsitlevates lepingutes ei kasutata ära lepingupoolte läbirääkimispositsioonide tasakaalustamatust. Ebaõigluse kontrolli vahend sisaldab üldsätet, millega määratletakse andmete jagamisega seotud lepingutingimuse ebaõiglus, ning seda täiendab loetelu tingimustest, mis on alati ebaõiglased või mille puhul eeldatakse, et need on ebaõiglased. Ebavõrdse läbirääkimispositsiooni korral kaitseb see kontroll nõrgemat lepingupoolt, et vältida ebaõiglasi lepinguid. Selline ebaõiglus takistab mõlemal lepingupoolel andmete kasutamist. Nende sätetega tagatakse väärtuse õiglasem jaotamine andmetepõhises majanduses. Komisjoni soovitatud näidislepingutingimused võivad aidata ettevõtjatel sõlmida õiglastel tingimustel põhinevaid lepinguid. V peatükis luuakse ühtlustatud raamistik ettevõtete valduses olevate andmete kasutamiseks avaliku sektori asutuste ja liidu institutsioonide, organite või asutuste poolt olukordades, kus on erakorraline vajadus taotletud andmete järele. Raamistik põhineb andmete kättesaadavaks tegemise kohustusel ja seda kohaldatakse üksnes üldistes hädaolukordades või olukordades, kus avaliku sektori asutustel on erandlik vajadus kasutada teatavaid andmeid, kuid selliseid andmeid ei ole võimalik turult uute õigusaktide vastuvõtmise või kehtivate aruandluskohustuste kaudu õigeaegselt hankida. Erakorralise vajaduse korral reageerida üldisele hädaolukorrale, näiteks rahvatervise hädaolukordadele või suurtele loodusõnnetustele või inimtegevusest tingitud katastroofidele, tehakse andmed tasuta kättesaadavaks. Muudes erakorralise vajaduse olukordades, sealhulgas selleks, et ennetada üldist hädaolukorda või aidata kaasa sellest taastumisele, peaks andmevaldajal, kes andmed kättesaadavaks teeb, olema õigus saada hüvitist, mis hõlmab asjakohaste andmete kättesaadavaks tegemisega seotud kulusid ja mõistlikku marginaali. Selleks et tagada, et andmete taotlemise õigust ei kuritarvitata ja et avalik sektor jääb andmete kasutamise eest vastutavaks, peavad andmetaotlused olema proportsionaalsed, tooma selgelt välja taotletava eesmärgi ja austama andmeid kättesaadavaks tegeva ettevõtte huve. Pädevad asutused peavad tagama kõigi taotluste läbipaistvuse ja üldsusele kättesaadavuse. Nad peavad tegelema ka neist tulenevate kaebustega. VI peatükis kehtestatakse pilv-, serv- ja muude andmetöötlusteenuste osutajatele lepingulist, kaubanduslikku ja tehnilist laadi regulatiivsed miinimumnõuded, et võimaldada selliste teenuste osutajate vahetamist. Eelkõige tagatakse ettepanekuga, et kliendi jaoks säilib pärast teenuseosutaja vahetamist teenuse funktsionaalne samaväärsus (minimaalne funktsionaalsuse tase). Ettepanek sisaldab erandit tehnilise teostamatuse korral, kuid paneb sellega seoses tõendamiskohustuse teenuseosutajale. Ettepanekuga ei kehtestata konkreetseid tehnilisi standardeid ega liideseid. Selles nõutakse siiski, et teenused oleksid kooskõlas Euroopa standarditega või avatud koostalitluse tehniliste kirjeldustega, kui need on olemas. VII peatükis käsitletakse kolmandate isikute ebaseaduslikku juurdepääsu liidus säilitatavatele isikustamata andmetele liidu turul pakutavate andmetöötlusteenuste kaudu. Ettepanek ei mõjuta ELi kodanike või ettevõtjate valduses olevatele andmetele juurdepääsu taotlemise õiguslikku alust ning see ei piira liidu andmekaitse ja eraelu puutumatuse raamistiku kohaldamist. Sellega nähakse ette konkreetsed kaitsemeetmed, mille kohaselt peavad teenuseosutajad võtma kõik mõistlikud tehnilised, õiguslikud ja korralduslikud meetmed, et hoida ära juurdepääs, mis on vastuolus kohustustega kaitsta selliseid andmeid liidu õiguse alusel, välja arvatud juhul, kui on täidetud ranged tingimused. Määrus on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO ja kahepoolsete kaubanduslepingute tasandil. VIII peatükis on sätestatud olulised nõuded, mida tuleb täita seoses andmeruumide operaatorite ja andmetöötlusteenuste osutajate koostalitlusvõimega, samuti olulised nõuded seoses nutilepingutega. Lisaks luuakse peatükiga võimalus edendada avatud koostalitlusvõime spetsifikatsioonide ja andmetöötlusteenuste koostalitlusvõimet käsitlevate Euroopa standarditega sujuvat mitme pakkujaga pilvekeskkonda. IX peatükis on sätestatud rakendamise ja täitmise tagamise raamistik, mis hõlmab iga liikmesriigi pädevaid asutusi, sealhulgas kaebuste esitamise mehhanismi. Komisjon soovitab vabatahtlikke näidislepingutingimusi andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta. Käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatakse karistusi. X peatükk sisaldab sätet, mille kohaselt direktiivis 96/9/EÜ sätestatud sui generis õigust ei kohaldata selliste andmebaaside suhtes, mis sisaldavad toote või seotud teenuse kasutamisest saadud või selle abil loodud andmeid, et takistada kasutajate käesoleva määruse artikli 4 kohase juurdepääsu- ja kasutusõiguse tõhusat kasutamist või käesoleva määruse artikli 5 kohast õigust jagada selliseid andmeid kolmandate isikutega. XI peatüki kohaselt võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte, et võtta kasutusele andmetöötlusteenuse osutajate suhtes kehtestatud teenuseosutaja vahetamise tasude järelevalvemehhanism, täpsustada olulisi koostalitlusnõudeid ning avaldada viide avatud koostalitlusvõime spetsifikatsioonidele ja andmetöötlusteenuste koostalitlusvõimet käsitlevatele Euroopa standarditele. Samuti nähakse sellega ette komiteemenetlus rakendusaktide vastuvõtmiseks, et hõlbustada koostalitlusvõime ja nutilepingute ühiste spetsifikatsioonide vastuvõtmist, kui ühtlustatud standardid puuduvad või ei ole piisavad, et tagada vastavus olulistele nõuetele. Ettepanekus täpsustatakse ka seost muude liidu õigusaktidega, millega reguleeritakse andmete jagamise õigusi ja kohustusi. 2022/0047 (COD)

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist

(Andmemäärus) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Viimastel aastatel on andmepõhisel tehnoloogial olnud ümberkujundav mõju kõigile majandussektoritele. Eelkõige on andmete mahtu ja nende potentsiaalset väärtust tarbijate, ettevõtjate ja ühiskonna jaoks suurendanud asjade internetiga ühendatud toodete levik. Eri valdkondade kvaliteetsed ja koostalitlusvõimelised andmed parandavad konkurentsivõimet ja innovatsiooni ning tagavad kestliku majanduskasvu. Sama andmekogumit võib kasutada ja taaskasutada mitmesugustel eesmärkidel ja piiramatul määral, ilma et selle kvaliteet halveneks või kogus väheneks. (2)Andmete jagamise tõkked takistavad andmete optimaalset jaotamist ühiskonnale võimalikult kasulikul viisil. Nende tõkete hulka kuuluvad andmevaldajate vähene motiveeritus sõlmida andmete vabatahtliku jagamise kokkuleppeid, ebakindlus andmetega seotud õiguste ja kohustuste suhtes, lepingute sõlmimise ja tehniliste liideste rakendamisega seotud kulud, teabe suur killustatus andmesilodes, metaandmete halb haldamine, semantilise ja tehnilise koostalitlusvõime standardite puudumine, andmetele juurdepääsu takistavad kitsaskohad, ühiste andmejagamistavade puudumine ning andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega seotud lepingute tasakaalustamatuse ärakasutamine. (3)Sektorites, mida iseloomustab mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate olemasolu, puuduvad sageli digisuutlikkus ja oskused andmeid koguda, analüüsida ja kasutada ning juurdepääs on sageli piiratud, sest üks asjaosaline hoiab andmeid süsteemis kinni või puudub koostalitlusvõime andmete või andmeteenuste vahel või piiriüleselt. (4)Selleks et vastata digimajanduse vajadustele ja kõrvaldada tõkked, mis ei lase andmete siseturul hästi toimida, on vaja kehtestada ühtlustatud raamistik, milles täpsustatakse, kellel on peale tootja või muu andmevaldaja õigus pääseda juurde toodete või nendega seotud teenuste loodud andmetele, millistel tingimustel ja millistel alustel. Sellest tulenevalt ei tohiks liikmesriigid võtta vastu ega säilitada riiklikke lisanõudeid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, välja arvatud juhul, kui see on käesolevas määruses sõnaselgelt sätestatud, kuna see mõjutaks käesoleva määruse otsest ja ühetaolist kohaldamist. (5)Käesoleva määrusega tagatakse, et toote ja sellega seotud teenuse kasutajatel liidus on õigeaegne juurdepääs kõnealuse toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmetele ning et need kasutajad saavad andmeid kasutada, sealhulgas jagades neid enda valitud kolmandate isikutega. Määrusega kehtestatakse andmevaldajale kohustus teha andmed teatavatel asjaoludel kasutajatele ja kasutajate määratud kolmandatele isikutele kättesaadavaks. Samuti tagatakse sellega, et andmevaldajad teevad andmed andmesaajatele liidus kättesaadavaks õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning läbipaistval viisil. Eraõiguse normid on andmejagamise üldises raamistikus kesksel kohal. Seetõttu kohandatakse käesoleva määrusega lepinguõiguse norme ja välditakse lepingulise tasakaalustamatuse ärakasutamist, mis takistab soovituse 2003/361/EÜ tähenduses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiglast juurdepääsu andmetele ja nende kasutamist. Käesoleva määrusega tagatakse ka, et andmevaldajad teevad erakorralise vajaduse korral liikmesriikide avaliku sektori asutustele ja liidu institutsioonidele, asutustele või organitele kättesaadavaks andmed, mis on vajalikud avalikes huvides olevate ülesannete täitmiseks. Lisaks püütakse käesoleva määrusega hõlbustada andmetöötlusteenuste vahetamist ning suurendada andmete ja andmejagamismehhanismide ja -teenuste koostalitlusvõimet liidus. Käesolevat määrust ei tohiks tõlgendada nii, nagu tunnustataks sellega andmevaldaja õiguslikku alust andmeid hoida, neile juurde pääseda või neid töödelda või loodaks selline õiguslik alus või antaks andmevaldajale uues õigus kasutada toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmeid. Selle asemel lähtub määrus sellest, et andmevaldajal on tegelikult toodete või seotud teenuste abil loodud andmete üle de facto või de jure kontroll. (6)Andmete loomine on vähemalt kahe osalise – toote projekteerija või tootja ja selle toote kasutaja – tegevuse tulemus. See tekitab küsimusi digimajanduse õigluse kohta, sest selliste toodete või seotud teenuste salvestatud andmed on oluline sisend järelturu, tugiteenuste ja muude teenuste jaoks. Selleks et kasutada ära andmete kui mitteammenduva hüve olulist majanduslikku kasu majandusele ja ühiskonnale, tuleks andmetele juurdepääsu- ja nende kasutamise ainuõiguste andmisele eelistada üldist lähenemisviisi andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise õiguste määramisele. (7)Põhiõigus isikuandmete kaitsele on tagatud eelkõige määrusega (EL) 2016/679 ja määrusega (EL) 2018/1725. Direktiiviga 2002/58/EÜ kaitstakse lisaks eraelu puutumatust ja side konfidentsiaalsust, sealhulgas nähakse ette tingimused isikuandmete ja isikustamata andmete lõppseadmesse salvestamise ja andmetele lõppseadmest juurdepääsu kohta. Need vahendid on aluseks kestlikule ja vastutustundlikule andmetöötlusele, sealhulgas juhtudel, kui andmekogumid sisaldavad nii isikuandmeid kui ka isikustamata andmeid. Käesolev määrus täiendab andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevaid liidu õigusakte, eelkõige määrust (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ, ega piira nende kohaldamist. Ühtegi käesoleva määruse sätet ei tohiks kohaldada ega tõlgendada viisil, mis vähendab või piirab õigust isikuandmete kaitsele või õigust eraelu puutumatusele ja side konfidentsiaalsusele. (8)Võimalikult väheste andmete kogumise ning lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõtted on eriti olulised, kui töötlemisega kaasneb märkimisväärne oht üksikisikute põhiõigustele. Võttes arvesse tehnika taset, peaksid kõik andmejagamise osalised, sealhulgas juhul, kui see kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse, rakendama tehnilisi ja korralduslikke meetmeid nimetatud õiguste kaitsmiseks. Nende meetmete hulka ei kuulu mitte ainult pseudonüümimine ja krüpteerimine, vaid ka üha kättesaadavama tehnoloogia kasutamine, mis võimaldab rakendada andmete suhtes algoritme ja saada väärtuslikke teadmisi ilma osalistevahelise edastamiseta või toorandmete või struktureeritud andmete tarbetu kopeerimiseta.

(9)Käesolev määrus täiendab ega piira liidu õigust, mille eesmärk on edendada tarbijate huve ja tagada tarbijakaitse kõrge tase, kaitsta nende tervist, ohutust ja majanduslikke huve, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/29/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ. (10)Käesolev määrus ei piira selliste liidu õigusaktide kohaldamist, millega nähakse ette andmete jagamine, neile juurdepääs ja nende kasutamine süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil või tollivormistuse ja maksustamise eesmärgil, olenemata nende vastuvõtmise aluseks olnud Euroopa Liidu toimimise lepingu kohasest õiguslikust alusest. Selliste õigusaktide hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/784, mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu, [elektroonilisi tõendeid käsitlevad ettepanekud [COM(2018) 225 ja 226], kui need on vastu võetud], [ettepanek võtta vastu] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ, samuti rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas, eelkõige Euroopa Nõukogu 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) alusel. Käesolev määrus ei piira liikmesriikide pädevust seoses liidu õiguse kohaste avaliku julgeoleku, riigikaitse ja riikliku julgeoleku alaste tegevustega ega tolli tegevusega riskijuhtimise ja üldisemalt ettevõtjate tolliseadustiku järgimise kontrollimise vallas. (11)Käesolev määrus ei tohiks mõjutada liidu õigust, millega kehtestatakse liidu turule lastavate toodete füüsilise konstruktsiooni ja andmenõuded. (12)Käesolev määrus täiendab ja ei piira liidu õigust, mille eesmärk on kehtestada teatavate toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuded, eelkõige direktiivi 2019/882. (13)Käesolev määrus ei piira liikmesriikide pädevust seoses liidu õiguse kohaste avaliku julgeoleku, riigikaitse ja riikliku julgeoleku alaste tegevustega ega tolli tegevusega riskijuhtimise ja üldisemalt ettevõtjate tolliseadustiku järgimise kontrollimise vallas. (14)Käesolev määrus peaks hõlmama füüsilisi tooteid, mis saavad, loovad või koguvad oma komponentide abil andmeid toote toimivuse, kasutamise või keskkonna kohta ning mis on võimelised edastama neid andmeid üldkasutatava elektroonilise sideteenuse (mida sageli nimetatakse asjade internetiks) kaudu. Elektroonilise side teenuste hulka kuuluvad maapealsed telefonivõrgud, televisiooni kaabelvõrgud, satelliidipõhised võrgud ja lähiväljaside võrgud. Selliste toodete hulka võivad kuuluda sõidukid, koduseadmed ja tarbekaubad, meditsiini- ja terviseseadmed või põllumajandus- ja tööstusmasinad. Andmed väljendavad kasutajate tegevuse ja sündmuste digiteerimist ning peaksid seega olema kasutajale kättesaadavad, samas kui nendest andmetest tuletatud või nende põhjal saadud teavet, kui seda säilitatakse seaduslikult, ei tuleks käsitada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvana. Sellised andmed võivad olla kasutajale väärtuslikud ning toetavad innovatsiooni ning digitaalsete ja muude teenuste arendamist keskkonna, tervise ja ringmajanduse kaitseks, eelkõige hõlbustades kõnealuste toodete hooldust ja parandamist. (15)Seevastu ei peaks käesolev määrus hõlmama teatavaid tooteid, mis on eelkõige ette nähtud sisu kuvamiseks või esitamiseks või sisu salvestamiseks ja edastamiseks muu hulgas kasutamiseks internetipõhiste teenuste jaoks. Nende toodete hulka kuuluvad näiteks personaalarvutid, serverid, tahvelarvutid ja nutitelefonid, kaamerad, veebikaamerad, helisalvestussüsteemid ja tekstiskannerid. Neis toodetes erinevat tüüpi sisu, näiteks tekstidokumentide, helifailide, videofailide, mängude või digitaalsete kaartide loomiseks on vaja inimese panust. (16)On vaja kehtestada õigusnormid, mida kohaldatakse ühendatud toodete suhtes, mis sisaldavad teenust või on sellega ühendatud nii, et teenuse puudumise korral ei saaks toode oma funktsioone täita. Sellised seotud teenused võivad olla müügi-, rendi- või liisingulepingu osa või selliseid teenuseid osutatakse tavaliselt sama liiki toodete jaoks ja kasutaja võib nende teenuste osutamist põhjendatult eeldada, võttes arvesse toote laadi ja müüja, rendileandja, liisinguandja või tehinguahela varasemates lülides osalenud muude isikute, sealhulgas tootja poolt või nimel tehtud avalikke avaldusi. Need seotud teenused võivad ise luua kasutaja jaoks väärtuslikke andmeid, sõltumata selle toote andmekogumissuutlikkusest, millega nad ühendatud on. Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka selliste seotud teenuse suhtes, mida ei osuta müüja, rendileandja ega liisinguandja ise, vaid mida osutab kolmas isik müügi-, rendi- või liisingulepingu alusel. Kui tekib kahtlus, kas teenuse osutamine on müügi-, rendi- või liisingulepingu osa, tuleks käesolevat määrust kohaldada. (17)Toote või seotud teenuse kasutamisel saadud andmete hulka kuuluvad andmed, mis kasutaja on tahtlikult salvestanud. Need andmed hõlmavad ka andmeid, mis on loodud kasutaja tegevuse kõrvalsaadusena, näiteks diagnostikaandmed, ja ilma kasutaja tegevuseta, näiteks kui toode on ooteseisundis, ning andmeid, mis on salvestatud ajal, mil toode on välja lülitatud. Need andmed peaksid sisaldama andmeid toote loodud kujul ja vormingus, kuid mitte andmeid, mis tulenevad mis tahes tarkvaraprotsessist, mille käigus saadakse sellistest andmetest tuletisandmeid, sest sellise tarkvaraprotsessi suhtes võivad kehtida intellektuaalomandi õigused. (18)Toote kasutajana tuleb mõista juriidilist või füüsilist isikut, näiteks ettevõtjat või tarbijat, kes on toote ostnud, rentinud või liisinud. Sõltuvalt õiguslikust alusest, mille alusel ta seda kasutab, kannab selline kasutaja ühendatud toote kasutamisega seotud riske ja saab sellest kasu ning tal peaks olema ka juurdepääs enda loodud andmetele. Seetõttu peaks kasutajal olema õigus saada kasu kõnealuse toote ja sellega seotud teenuste abil loodud andmetest. (19)Praktikas ei ole kõik toodete või nendega seotud teenuste abil loodud andmed kasutajatele kergesti kättesaadavad ning asjade internetiga ühendatud toodete loodud andmete ülekantavus on sageli piiratud. Seetõttu ei ole kasutajatel võimalik saada remondi- ja muude teenuste kasutamiseks vajalikke andmeid, ning ettevõtjatel ei ole võimalik pakkuda uuenduslikke, tõhusamaid ja mugavamaid teenuseid. Paljudes sektorites saavad tootjad sageli toote või seotud teenuste tehnilise projekti suunamise kaudu kindlaks määrata, milliseid andmeid luuakse ja kuidas neile juurde pääseb, kuigi neil puudub seaduslik õigus andmetele. Seepärast on vaja tagada, et tooteid projekteeritakse ja toodetakse ning nendega seotud teenuseid osutatakse nii, et nende kasutamisel loodud andmed on kasutajale alati kergesti kättesaadavad. (20)Kui toote omanikuks või rendi või liisingulepingu osaliseks on mitu isikut või üksust, kes saavad kasu juurdepääsust seotud teenusele, tuleks toote või seotud teenuse või asjaomase liidese projekteerimisel teha mõistlikke jõupingutusi, et kõigil isikutel oleks juurdepääs enda loodud andmetele. Andmeid genereerivate toodete kasutajad peavad tavaliselt looma kasutajakonto. See võimaldab tootjal kasutaja tuvastada ning võimaldab suhelda andmetele juurdepääsu taotluste esitamisel ja töötlemisel. Tavaliselt mitme isiku kasutatavate toodete tootjad või projekteerijad peaksid võtma kasutusele vajaliku mehhanismi, mis võimaldab vajaduse korral luua üksikisikutele eraldi kasutajakontosid või pakub mitmele isikule võimalust kasutada sama kasutajakontot. Kasutajale tuleks anda juurdepääs lihtsa taotlusmehhanismiga, mis võimaldab automaatset täitmist, ilma et tootja või andmevaldaja peaks taotlust läbi vaatama või heaks kiitma. See tähendab, et andmed tuleks teha kättesaadavaks üksnes siis, kui kasutaja seda tegelikult soovib. Kui andmetele juurdepääsu taotlust ei ole võimalik automaatselt täita, näiteks kasutajakonto või toote või teenusega kaasas oleva mobiilirakenduse kaudu, peaks tootja teavitama kasutajat, kuidas andmetele juurde pääseb. (21)Tooted võivad olla projekteeritud nii, et teatavad andmed tehakse vahetult kättesaadavaks sisseehitatud andmesalvestusseadmest või kaugserverist, kuhu andmed edastatakse. Juurdepääs sisseehitatud andmesalvestusseadmele võib olla tagatud kaablipõhiste või traadita kohtvõrkude kaudu, mis on ühendatud üldkasutatava elektroonilise side teenuse või mobiilsidevõrguga. Serveri puhul võib tegemist olla tootja enda kohaliku serverivõimsusega või serverivõimsusega, mis kuulub kolmandale isikule või pilveteenuse osutajale, kes tegutseb andmevaldajana. Tooted võivad olla projekteeritud nii, et kasutajal või kolmandal isikul oleks võimalik tootes või tootja andmetöötlussüsteemis olevaid andmeid töödelda. (22)Tarbijakeskkonna digitaliseerimisel on üha suurem roll virtuaalassistentidel, mis toimivad kasutajasõbraliku liidesena, mille kaudu saab esitada sisu, hankida teavet või aktiveerida asjade internetiga ühendatud füüsilisi objekte. Virtuaalassistendid võivad toimida ühtse väravana näiteks nutikodu keskkonnas ja salvestada märkimisväärses koguses asjakohaseid andmeid selle kohta, kuidas kasutajad suhtlevad asjade internetiga ühendatud toodetega, sealhulgas nendega, mille on tootnud teised osapooled, ning need võivad asendada tootja pakutavate liideste, näiteks puuteekraanide või nutitelefoni rakenduste kasutamist. Kasutaja võib soovida teha sellised andmed kättesaadavaks kolmandast poolest tootjatele ja võimaldada uudseid nutikodu teenuseid. Selliste virtuaalassistentide suhtes tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud andmetele juurdepääsu õigust ka seoses andmetega, mis on salvestatud enne virtuaalassistendi aktiveerimist käivitussõnaga, ja andmetega, mis tekivad, kui kasutaja suhtleb tootega virtuaalassistendi kaudu, mida pakub muu üksus kui toote tootja. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad siiski üksnes andmed, mis tulenevad kasutaja ja toote vahelisest suhtlusest virtuaalassistendi kaudu. Virtuaalassistendi tekitatud andmed, mis ei ole seotud toote kasutamisega, ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse. (23)Enne toote ostu, rendi või liisimise lepingu või sellega seotud teenuse osutamise lepingu sõlmimist tuleb kasutajale esitada selget ja piisavat teavet selle kohta, kuidas loodud andmetele juurde pääseb. See kohustus tagab loodud andmete asjus läbipaistvuse ja lihtsustab kasutaja jaoks juurdepääsu. See teabe esitamise kohustus ei mõjuta vastutava töötleja kohustust anda andmesubjektile teavet kooskõlas määruse 2016/679 artiklitega 12, 13 ja 14. (24)Käesoleva määrusega kehtestatakse andmevaldajatele kohustus teha andmed teatavatel asjaoludel kättesaadavaks. Kui töödeldakse isikuandmeid, peaks andmevaldaja olema määruse (EL) 2016/679 kohane vastutav töötleja. Kui kasutajad on andmesubjektid, peaksid andmevaldajad olema kohustatud tagama neile juurdepääsu nende andmetele ja tegema need kooskõlas käesoleva määrusega kättesaadavaks kasutaja valitud kolmandatele isikutele. Käesoleva määrusega ei looda siiski määruse (EL) 2016/679 kohast õiguslikku alust selleks, et andmevaldaja saaks anda juurdepääsu isikuandmetele või teha need kättesaadavaks kolmandale isikule, kui seda taotleb kasutaja, kes ei ole andmesubjekt, ning seda ei tuleks käsitada nii, nagu annaks see andmevaldajale uue õiguse kasutada toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmeid. See kehtib eelkõige juhul, kui tootja on andmevaldaja. Sellisel juhul peaks tootja alus isikustamata andmete kasutamiseks olema tootja ja kasutaja vaheline leping. See leping võib olla osa tootega seotud müügi-, rendi- või liisingulepingust. Lepingus sisalduv tingimus, mis näeb ette, et andmevaldaja võib kasutada toote või seotud teenuse kasutaja loodud andmeid, peaks olema kasutaja jaoks läbipaistev, see puudutab ka eesmärki, milleks andmevaldaja kavatseb andmeid kasutada. Käesolev määrus ei tohiks takistada selliste lepingutingimuste kohaldamist, mille tulemusel välistatakse andmete või teatavate andmekategooriate kasutamine andmevaldaja poolt või piiratakse seda. Käesolev määrus ei tohiks samuti takistada liidu õigusest või liidu õigusega kooskõlas olevast liikmesriigi õigusest tulenevaid sektoripõhiseid regulatiivseid nõudeid, mis välistaks teatavate selliste andmete kasutamise andmevaldaja poolt täpselt määratletud avaliku korra kaalutlustel või piiraks seda. (25)Sektorites, mida iseloomustab väike arv tootjaid, kes varustavad lõppkasutajaid, on nende tootjatega andmete jagamist puudutavad võimalused kasutajate jaoks piiratud. Sellisel juhul võivad lepingud olla kasutajate mõjuvõimu suurendamise eesmärgi saavutamiseks ebapiisavad. Andmed jäävad sageli tootjate kontrolli alla, mistõttu on kasutajatel raske enda ostetud või liisitud seadmetega loodud andmete põhjal väärtust luua. Seega on väiksemate uuenduslike ettevõtete potentsiaal pakkuda konkurentsivõimelisel viisil andmepõhiseid lahendusi mitmekesise andmepõhise majanduse jaoks Euroopas piiratud. Seepärast peaks käesolev määrus tuginema konkreetsete sektorite hiljutistele arengutele, nagu põllumajandusandmete lepingulise jagamise käitumisjuhend. Valdkonnaspetsiifiliste vajaduste ja eesmärkide täitmiseks võib esitada valdkondlikke õigusakte. Lisaks ei tohi andmevaldaja kasutada toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmeid teabe saamiseks kasutaja majandusliku olukorra, varade ja tootmismeetodite või kasutamise kohta mis tahes moel, mis võiks kahjustada kasutaja äripositsiooni turgudel, kus kasutaja tegutseb. See tähendaks näiteks ettevõtte või põllumajandusettevõtte üldist tulemuslikkust käsitlevate teadmiste kasutamist kasutajaga tema toodete või põllumajandustoodete võimaliku omandamise üle peetavatel lepinguläbirääkimistel kasutaja kahjuks, või näiteks sellise teabe kasutamist andmete sisestamiseks suurematesse koondandmebaasidesse teatavate turgude kohta (nt eelseisva saagikoristushooaja saagikust käsitlevad andmebaasid), kuna selline kasutamine võib kasutajat kaudselt negatiivselt mõjutada. Kasutajale tuleks anda vajalik tehniline liides lubade haldamiseks, eelistatavalt detailsete lubade võimalusega (näiteks „luba üks kord“ või „luba seda rakendust või teenust kasutades“), sealhulgas võimalus luba tühistada. (26)Lepingutes andmevaldaja ja tarbija kui andmeid loova toote või seotud teenuse kasutaja vahel kohaldatakse lepingutingimuste suhtes direktiivi 93/13/EMÜ tagamaks, et tarbija suhtes ei kohaldata ebaõiglasi lepingutingimusi. Soovituse 2003/361/EÜ lisa artiklis 2 määratletud mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja suhtes ühepoolselt kehtestatud ebaõiglaste lepingutingimuste kohta sätestatakse käesolevas määruses, et sellised ebaõiglased tingimused ei tohiks olla kõnealusele ettevõtjale siduvad. (27)Andmevaldaja võib nõuda asjakohast kasutaja tuvastamist, et kontrollida tema õigust andmetele juurde pääseda. Isikuandmete puhul, mida volitatud töötleja töötleb vastutava töötleja nimel, peaks andmevaldaja tagama, et juurdepääsutaotluse võtab vastu ja seda menetleb volitatud töötleja. (28)Kasutajal peaks olema võimalus kasutada andmeid kõigil seaduslikel eesmärkidel. See hõlmab käesolevast määrusest tulenevat õigust kasutades kasutaja poolt saadud andmete esitamist kolmandale isikule, kes pakub järelturu teenust, mis võib konkureerida andmevaldaja osutatava teenusega, või sellekohaseid juhiseid andmevaldajale. Andmevaldaja peaks tagama, et kolmandale isikule kättesaadavaks tehtud andmed on sama täpsed, täielikud, usaldusväärsed, asjakohased ja ajakohastatud kui andmed, millele andmevaldajal endal on toote või seotud teenuse kasutamisel juurdepääs või juurdepääsuõigus. Andmete töötlemisel tuleks austada kõiki ärisaladusi ja intellektuaalomandi õigusi. Oluline on säilitada stiimulid investeerida toodetesse, mille funktsioonid põhinevad sellesse tootesse paigaldatud anduritest saadavate andmete kasutamisel. Käesoleva määruse eesmärki tuleks seega mõista nii, et see soodustab uute innovatiivsete toodete või nendega seotud teenuste väljatöötamist, stimuleerib innovatsiooni järelturgudel, kuid soodustab ka täiesti uudsete teenuste arendamist, kasutades andmeid, sealhulgas mitmesuguste toodete või nendega seotud teenuste andmeid. Samal ajal on selle eesmärk vältida investeerimisstiimulite kahjustamist selle tootetüübi puhul, millest andmeid saadakse, näiteks kui andmeid kasutatakse konkureeriva toote väljatöötamiseks.

(29)Kolmas isik, kellele andmed kättesaadavaks tehakse, võib olla ettevõte, teadusasutus või mittetulundusühendus. Andmete kolmandale isikule kättesaadavaks tegemisel ei tohiks andmevaldaja kuritarvitada oma positsiooni, püüdes saavutada konkurentsieelist turgudel, kus andmevaldaja ja kolmas isik võivad olla otseses konkurentsis. Seega ei tohi andmevaldaja kasutada toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmeid teabe saamiseks kolmanda isiku majandusliku olukorra, varade ja tootmismeetodite või kasutamise kohta mis tahes moel, mis võiks kahjustada kasutaja äripositsiooni turgudel, kus kolmas isik tegutseb. (30)Toote või seotud teenuse kasutamine võib eelkõige juhul, kui kasutaja on füüsiline isik, luua andmeid, mis on seotud tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga (andmesubjekt). Selliste andmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrusega (EL) 2016/679 kehtestatud norme, sealhulgas juhul, kui andmekogumis sisalduvad isikuandmed ja isikustamata andmed on lahutamatult seotud. Andmesubjekt võib olla kasutaja või mõni muu füüsiline isik. Isikuandmeid võib taotleda ainult vastutav töötleja või andmesubjekt. Andmesubjektist kasutajal on teatavatel tingimustel määruse (EL) 2016/679 alusel õigus tutvuda teda käsitlevate isikuandmetega ning käesolev määrus neid õigusi ei mõjuta. Käesoleva määruse kohaselt on füüsilisest isikust kasutajal lisaks õigus pääseda juurde kõigile toote loodud andmetele, nii isikuandmetele kui ka isikustamata andmetele. Kui kasutaja ei ole andmesubjekt, vaid ettevõtja, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja, on kasutaja vastutav töötleja määruse (EL) 2016/679 tähenduses, välja arvatud juhul, kui toodet kasutatakse ühiselt kodumajapidamises. Seega peab sellisel vastutavast töötlejast kasutajal, kes kavatseb taotleda toote või seotud teenuse kasutamisel loodud isikuandmeid, olema määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 alusel andmete töötlemiseks õiguslik alus, näiteks andmesubjekti nõusolek või õigustatud huvi. See kasutaja peaks tagama, et andmesubjekti teavitatakse nõuetekohaselt nende andmete töötlemise täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastest eesmärkidest ning sellest, kuidas andmesubjekt saab oma õigusi tõhusalt kasutada. Kui andmevaldaja ja kasutaja on kaasvastutavad töötlejad määruse (EL) 2016/679 artikli 26 tähenduses, peavad nad omavahelise kokkuleppega läbipaistval viisil kindlaks määrama oma kohustused kõnealuse määruse järgimisel. Tuleks mõista, et selline kasutaja võib pärast andmete kättesaadavaks tegemist omakorda saada andmevaldajaks, kui ta vastab käesoleva määruse kriteeriumidele, ning tema suhtes kohaldatakse seega käesoleva määruse kohast kohustust teha andmed kättesaadavaks. (31)Toote või seotud teenuse kasutamisel loodud andmed tuleks teha kolmandale isikule kättesaadavaks üksnes kasutaja taotlusel. Käesoleva määrusega täiendatakse seega määruse (EL) 2016/679 artiklis 20 sätestatud õigust. Kõnealuses artiklis on sätestatud andmesubjektide õigus saada neid puudutavaid isikuandmeid struktureeritud, üldkasutatavas vormingus ja masinloetaval kujul ning portida neid andmeid teistele vastutavatele töötlejatele, kui nende andmete töötlemine põhineb artikli 6 lõike 1 punktis a või artikli 9 lõike 2 punktis a osutatud nõusolekul või artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud lepingul. Andmesubjektidel on samuti õigus nõuda isikuandmete edastamist otse ühelt vastutavalt töötlejalt teisele, kuid ainult siis, kui see on tehniliselt teostatav. Artiklis 20 täpsustatakse, et see puudutab andmesubjekti esitatud andmeid, kuid ei täpsustata, kas see nõuab andmesubjekti aktiivset tegevust või kohaldatakse seda ka olukordades, kus toode või seotud teenus on projekteeritud nii, et see jälgib andmesubjekti käitumist või muud andmesubjektiga seotud teavet passiivselt. Käesoleva määruse kohane õigus täiendab mitmel moel määruse (EL) 2016/679 artikli 20 kohast õigust isikuandmeid saada ja portida. Sellega antakse kasutajatele õigus pääseda juurde mis tahes andmetele, mis on loodud toote või seotud teenuse kasutamisel, ja teha need kolmandatele isikutele kättesaadavaks, olenemata sellest, kas tegemist on isikuandmetega, kas tegemist on aktiivselt esitatud või passiivselt jälgitavate andmetega, ning olenemata töötlemise õiguslikust alusest. Erinevalt määruse (EL) 2016/679 artiklis 20 sätestatud tehnilistest kohustustest nähakse käesoleva määrusega ette ja tagatakse, et kolmandate isikute juurdepääs igat liiki andmetele, mis kuuluvad määruse kohaldamisalasse, on tehniliselt teostatav, olgu siis tegemist isikuandmete või isikustamata andmetega. Samuti võimaldab see andmevaldajal kehtestada kasutaja toote loodud andmetele otsese juurdepääsu võimaldamisel tekkinud kulude eest mõistliku hüvitise, mida peavad tasuma kolmandad isikud, kuid mitte kasutaja. Kui andmevaldaja ja kolmas isik ei suuda sellise otsese juurdepääsu tingimusi kokku leppida, ei tohiks andmesubjekti mingil viisil takistada kasutamast määruses (EL) 2016/679 sätestatud õigusi, sealhulgas andmete ülekandmise õigust, taotledes õiguskaitsevahendeid kooskõlas nimetatud määrusega. Sellega seoses tuleb mõista, et määruse (EL) 2016/679 kohaselt ei võimalda leping andmevaldajal ega kolmandal isikul töödelda isikuandmete eriliike. (32)Juurdepääs lõppseadmesse salvestatud ja selle kaudu juurdepääsetavatele andmetele kuulub direktiivi 2002/58/EÜ kohaldamisalasse ja selleks on vaja abonendi või kasutaja nõusolekut nimetatud direktiivi tähenduses, välja arvatud juhul, kui see on tingimata vajalik, et osutada infoühiskonna teenust, mida kasutaja või abonent on sõnaselgelt taotlenud (või üksnes side edastamiseks). Direktiiviga 2002/58/EÜ (edaspidi „e-privaatsuse direktiiv“) (ja kavandatava e-privaatsuse määrusega) kaitstakse kasutaja lõppseadme terviklust seoses töötlemis- ja salvestamisfunktsioonide kasutamisega ning teabe kogumisega. Asjade interneti seadmeid käsitatakse lõppseadmena, kui need on otseselt või kaudselt ühendatud üldkasutatava sidevõrguga. (33)Kasutajate ärakasutamise vältimiseks peaksid kolmandad isikud, kellele andmed on kasutaja taotlusel kättesaadavaks tehtud, töötlema andmeid üksnes kasutajaga kokku lepitud eesmärkidel ja jagama neid mõne teise kolmanda isikuga üksnes juhul, kui see on vajalik kasutaja soovitud teenuse osutamiseks. (34)Kooskõlas võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega peaks kolmas isik saama juurdepääsu üksnes sellisele lisateabele, mis on vajalik kasutaja soovitud teenuse osutamiseks. Pärast andmetele juurdepääsu saamist peaks kolmas isik neid töötlema üksnes kasutajaga kokkulepitud eesmärkidel ilma andmevaldaja sekkumiseta. Kasutajal peaks olema sama lihtne keelata kolmanda isiku juurdepääs andmetele või see lõpetada kui tal on juurdepääsu lubada. Kolmas isik ei tohiks kasutajat mingil viisil sundida, petta ega temaga manipuleerida, õõnestades või kahjustades kasutaja sõltumatust, otsuste tegemist või valikuid, sealhulgas digiliidese abil. Sellega seoses ei tohiks kolmandad isikud oma digiliideste kavandamisel kasutada nn varjatud mustreid. Varjatud mustrid on disainivõtted, mille kaudu tarbijaid survestatakse või sunnitakse pettuse abil tegema otsuseid, millel on neile negatiivsed tagajärjed. Neid manipuleerivaid võtteid saab kasutada selleks, et veenda kasutajaid, eriti haavatavaid tarbijaid, käituma soovimatult ja petta kasutajaid, suunates neid tegema otsuseid andmete avalikustamise tehingute kohta või põhjendamatult kallutades teenuse kasutajate otsustusprotsessi viisil, mis pärsib ja kahjustab nende sõltumatust, otsuste tegemist ja valikuvabadust. Tavapäraseid ja seaduslikke kaubandustavasid, mis on kooskõlas liidu õigusega, ei tohiks iseenesest pidada varjatud mustriks. Kolmandad isikud peaksid täitma oma asjakohasest liidu õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige direktiivis 2005/29/EÜ, direktiivis 2011/83/EL, direktiivis 2000/31/EÜ ja direktiivis 98/6/EÜ sätestatud nõudeid. (35)Samuti peaks kolmas isik hoiduma andmete kasutamisest üksikisikute profiilianalüüsi tegemiseks, välja arvatud juhul, kui need töötlemistoimingud on rangelt vajalikud kasutaja soovitud teenuse osutamiseks. Nõue kustutada andmed, kui need ei ole kasutajaga kokkulepitud eesmärgil enam vajalikud, täiendab määruse 2016/679 artikli 17 kohast andmesubjekti õigust andmete kustutamisele. Kui kolmas isik on andmevahendusteenuste osutaja [andmehaldust käsitleva õigusakti] tähenduses, kohaldatakse andmesubjekti suhtes nimetatud määruses sätestatud kaitsemeetmeid. Kolmas isik võib kasutada andmeid uue ja uuendusliku toote või seotud teenuse, kuid mitte konkureeriva toote väljatöötamiseks. (36)Idufirmadel, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ning väiksema digivõimekusega traditsiooniliste sektorite ettevõtjatel on raskusi juurdepääsul asjakohastele andmetele. Käesoleva määruse eesmärk on hõlbustada nende üksuste juurdepääsu andmetele, tagades samal ajal, et vastavad kohustused on võimalikult proportsionaalsed, et vältida ülereguleerimist. Samal ajal on tekkinud väike arv väga suuri ettevõtteid, kellel on digimajanduses märkimisväärne majanduslik võim suurte andmemahtude kogumise ja koondamise kaudu ning tehnoloogiline taristu nende pealt raha teenimiseks. Nende ettevõtjate hulka kuuluvad põhiplatvormiteenuseid osutavad ettevõtjad, kes kontrollivad terveid platvormide ökosüsteeme digimajanduses ning kellega olemasolevad või uued turuosalised ei suuda konkureerida. [Määrusega konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)] püütakse seda ebatõhusust ja tasakaalustamatust korvata, võimaldades komisjonil määrata teenuseosutaja „väravahoidjaks“, ning kehtestatakse nendele väravahoidjatele mitu kohustust, sealhulgas keeld kombineerida teatavaid andmeid ilma nõusolekuta, ja kohustus tagada määruse (EL) 2016/679 artikli 20 kohane tegelik andmete ülekandmise õigus. Kooskõlas [määrusega konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digitaalsektoris (digiturgude õigusakt)] ja võttes arvesse nende ettevõtjate ainukordset suutlikkust andmeid saada, ei oleks käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik lisada väravahoidjad andmetele juurdepääsu õiguse saajate hulka ja see oleks ebaproportsionaalne andmevaldajate suhtes, kellele selliseid kohustusi kohaldatakse. See tähendab, et põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja, kes on määratud väravahoidjaks, ei saa taotleda ega saada juurdepääsu kasutaja andmetele, mis on loodud toote või seotud teenuse või virtuaalassistendi poolt käesoleva määruse II peatüki sätete alusel. Digiturgude õigusakti kohaselt väravahoidjaks määratud põhiplatvormiteenuseid osutavat ettevõtjat tuleks mõista nii, et see hõlmab kõiki kontserni juriidilisi isikuid, kui üks juriidiline isik osutab põhiplatvormiteenust. Lisaks ei tohi kolmandad isikud, kellele andmed kasutaja taotlusel kättesaadavaks tehakse, teha andmeid kättesaadavaks väravahoidjaks määratud ettevõtjale. Näiteks ei tohi kolmas isik sõlmida teenuse osutamiseks allhankelepinguid väravahoidjaga. See ei takista siiski kolmandaid isikuid kasutamast väravahoidjaks määratud ettevõtja pakutavaid andmetöötlusteenuseid. Väravahoidjaks määratud ettevõtjate väljajätmine käesoleva määruse kohase juurdepääsuõiguse kohaldamisalast ei takista neid äriühinguid saamast andmeid muude seaduslike vahendite abil. (37)Võttes arvesse praegust tehnoloogia taset, on liiga koormav kehtestada täiendavaid disainilahendust puudutavaid kohustusi mikro- ja väikeettevõtjate toodetud või projekteeritud toodete ja nendega seotud teenuste suhtes. See ei ole aga nii juhul, kui mikro- või väikeettevõtjaga on sõlminud allhankeleping toote valmistamiseks või projekteerimiseks. Sellises olukorras on ettevõte, kes on sõlminud allhankelepingu mikro- või väikeettevõtjaga, võimeline alltöövõtjale asjakohast tasu maksma. Mikro- või väikeettevõtja kui andmevaldaja suhtes võib siiski kohaldada käesolevas määruses sätestatud nõudeid, kui ta ei ole toote tootja ega seotud teenuste osutaja. (38)Käesolev määrus sisaldab üldisi juurdepääsunorme juhuks, kui andmevaldaja on seaduse kohaselt kohustatud tegema andmed andmesaajale kättesaadavaks. Selline juurdepääs peaks põhinema õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel, et tagada andmejagamise tavade järjepidevus siseturul, sealhulgas sektorite vahel, ning julgustada ja edendada andmete õiglast jagamist isegi valdkondades, kus sellist andmetele juurdepääsu õigust ei ole ette nähtud. Neid üldisi juurdepääsunorme ei kohaldata kohustuse suhtes teha andmed kättesaadavaks vastavalt määrusele (EL) 2016/679. Need normid ei mõjuta andmete vabatahtlikku jagamist. (39)Lepinguvabaduse põhimõtte alusel peaks lepinguosalistele jääma vabadus pidada andmete kättesaadavaks tegemist käsitlevate üldiste juurdepääsunormide raames läbirääkimisi oma lepingutes andmete kättesaadavaks tegemise täpsete tingimuste üle. (40)Tagamaks, et kohustusliku juurdepääsu tingimused on mõlemale poolele õiglased, tuleks andmetele juurdepääsu õigusi käsitlevates üldnormides viidata ebaõiglaste lepingutingimuste vältimise reeglile. (41)Et kompenseerida teabe puudumist eri lepingute tingimuste kohta, mistõttu on andmesaajal raske hinnata, kas andmete kättesaadavaks tegemise tingimused ei ole diskrimineerivad, peaks andmevaldaja tõendama, et lepingutingimus ei ole diskrimineeriv. Ebaseadusliku diskrimineerimisega ei ole tegemist, kui andmevaldaja näeb andmete kättesaadavaks tegemiseks ette teistsugused lepingutingimused või erineva hüvitise, kui need erinevused on objektiivselt põhjendatud. Need kohustused ei piira määruse (EL) 2016/679 kohaldamist. (42)Et stimuleerida jätkuvat investeerimist väärtuslike andmete loomisse, sealhulgas investeeringuid asjakohastesse tehnilistesse vahenditesse, sisaldab käesolev määrus põhimõtet, et andmevaldaja võib nõuda mõistlikku hüvitist, kui tal on seaduslik kohustus teha andmed andmesaajale kättesaadavaks. Neid sätteid ei tuleks tõlgendada nii, et makstakse andmete eest, vaid mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul makstakse andmete kättesaadavaks tegemisega kaasnenud kulude ja vajalike investeeringute eest. (43)Põhjendatud juhtudel, sealhulgas siis, kui esineb vajadus kaitsta tarbijate osalemist ja konkurentsi või edendada innovatsiooni teatavatel turgudel, võidakse liidu õigusaktidega või liidu õigust rakendavate riiklike õigusaktidega kehtestada reguleeritud hüvitis konkreetsete andmeliikide kättesaadavaks tegemise eest. (44)Selleks et kaitsta mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ülemäärase majandusliku koormuse eest, mis muudaks uuenduslike ärimudelite väljatöötamise ja juhtimise nende jaoks majanduslikult liiga keeruliseks, ei tohiks nende makstav hüvitis andmete kättesaadavaks tegemise eest ületada andmete kättesaadavaks tegemise otseseid kulusid ning peaks olema mittediskrimineeriv. (45)Andmete kättesaadavaks tegemise otsesed kulud on kulud, mis on vajalikud andmete reprodutseerimiseks, elektroonilisel teel levitamiseks ja salvestamiseks, kuid mitte andmete kogumiseks ega koostamiseks. Andmete kättesaadavaks tegemise otsesed kulud peaksid piirduma individuaalsete taotluste osakaaluga, võttes arvesse, et andmevaldaja peab püsivalt looma vajalikud tehnilised liidesed või seotud tarkvara ja ühenduse. Pikaajalised kokkulepped andmevaldajate ja andmesaajate vahel, näiteks abonementtasu mudeli kaudu, võivad vähendada kulusid, mis on seotud andmete kättesaadavaks tegemisega ärisuhtes tehtavates regulaarsetes või korduvates tehingutes. (46)Sekkuda ei ole vaja andmete jagamise korral suurettevõtjate vahel või juhul, kui andmevaldaja on väike või keskmise suurusega ettevõtja ja andmete saaja on suurettevõtja. Sellistel juhtudel leitakse, et ettevõtjad suudavad pidada läbirääkimisi mõistliku hüvitise üle, võttes arvesse selliseid tegureid nagu andmete maht, vorm, laad, pakkumine ja nõudlus ning andmete kogumise ja andmesaajale kättesaadavaks tegemise kulud. (47)Läbipaistvus on oluline põhimõte tagamaks, et andmevaldaja taotletav hüvitis on mõistlik, või juhul, kui andmesaaja on mikroettevõtja, väike või keskmise suurusega ettevõtja, et hüvitis ei ületa kulusid, mis on otseselt seotud andmete kättesaadavaks tegemisega andmesaajale, ning on omistatav individuaalsele taotlusele. Et andmesaaja saaks hinnata ja kontrollida, kas hüvitis vastab käesoleva määruse nõuetele, peaks andmevaldaja esitama andmesaajale hüvitise arvutamiseks vajaliku teabe piisavalt üksikasjalikult. (48)Juurdepääsu tagamine andmete kättesaadavaks tegemisega seotud riigisiseste ja piiriüleste vaidluste lahendamise alternatiivsetele viisidele peaks olema kasulik nii andmevaldajatele kui ka andmesaajatele ning seega suurendama usaldust andmete jagamise vastu. Kui pooled ei suuda kokku leppida andmete kättesaadavaks tegemise õiglastes, mõistlikes ja mittediskrimineerivates tingimustes, peaksid vaidluste lahendamise organid pakkuma pooltele lihtsat, kiiret ja odavat lahendust.

(49)Et seoses sama vaidlusega ei pöördutaks kahe või enama vaidluste lahendamise organi poole, eelkõige piiriüleses menetluses, peaks vaidluste lahendamise organil olema võimalik lükata tagasi vaidluse lahendamise taotlus, mis on juba esitatud mõnele teisele vaidluste lahendamise organile või liikmesriigi kohtule. (50)Vaidluste lahendamise menetluse pooli ei tohiks takistada kasutamast oma põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Seetõttu ei tohiks otsus esitada vaidlus vaidluste lahendamise organile, jätta neid pooli ilma õigusest taotleda õiguskaitset liikmesriigi kohtus. (51)Kui üks pool on tugevamas läbirääkimispositsioonis, on oht, et ta kasutab seda positsiooni ära teise lepinguosalise kahjuks, kui ta peab läbirääkimisi andmetele juurdepääsu üle, ning muudab juurdepääsu andmetele äriliselt vähem tasuvaks ja mõnikord majanduslikult üle jõu käivaks. Selline lepinguline tasakaalustamatus kahjustab eelkõige mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel ei ole võimalik pidada sisulisi läbirääkimisi andmetele juurdepääsu tingimuste üle, kuna neil ei pruugi olla muud valikut kui nõustuda „võta või jäta“ lepingutingimustega. Seetõttu ei tohiks ebaõiglased lepingutingimused, millega reguleeritakse andmetele juurdepääsu ja nende kasutamist või vastutust ja õiguskaitsevahendeid andmetega seotud kohustuste rikkumise või lõpetamise korral, olla mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele siduvad, kui need on nende suhtes ühepoolselt kehtestatud. (52)Lepingutingimusi käsitlevates õigusnormides tuleks arvesse võtta lepinguvabaduse põhimõtet, mis on ettevõtjatevahelistes suhetes oluline mõiste. Seetõttu ei tuleks kontrollida mitte kõigi lepingutingimuste ebaõiglust, vaid ainult nende oma, mis on ühepoolselt kehtestatud mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See puudutab „võta või jäta“ olukordi, kus üks pool esitab teatava lepingutingimuse ning mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõtja ei saa selle tingimuse sisu mõjutada, hoolimata katsest selle üle läbirääkimisi pidada. Lepingutingimust, mille esitab üks pool ja millega mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõtja nõustub, või lepingutingimust, mille üle lepinguosalised peavad läbirääkimisi ja milles lepitakse kokku pärast selle muutmist, ei tohiks pidada ühepoolselt kehtestatuks. (53)Lisaks tuleks ebaõiglasi lepingutingimusi käsitlevaid õigusnorme kohaldada üksnes lepingu nende elementide suhtes, mis on seotud andmete kättesaadavaks tegemisega, st lepingutingimused, mis käsitlevad andmetele juurdepääsu ja nende kasutamist ning vastutust ja õiguskaitsevahendeid andmetega seotud kohustuste rikkumise ja lõpetamise korral. Sama lepingu muude osade suhtes, mis ei ole seotud andmete kättesaadavaks tegemisega, ei tohiks käesolevas määruses sätestatud ebaõigluse kontrolli kohaldada. (54)Ebaõiglaste lepingutingimuste kindlakstegemise kriteeriume tuleks kohaldada ainult ülemääraste lepingutingimuste suhtes, kui kuritarvitatakse tugevamat läbirääkimispositsiooni. Suurem osa lepingutingimustest, mis on ühele poolele majanduslikult soodsamad kui teisele, sealhulgas need, mis on ettevõtjatevaheliste lepingute puhul tavalised, on lepinguvabaduse põhimõtte tavapärane väljendus ja neid kohaldatakse jätkuvalt. (55)Kui lepingutingimust ei ole kantud nende tingimuste loetellu, mida peetakse alati ebaõiglaseks või mille puhul eeldatakse, et need on ebaõiglased, kohaldatakse ebaõigluse üldsätet. Selles kontekstis saaks ebaõiglaste tingimustena loetletud tingimusi kasutada võrdlusalusena ebaõigluse üldsätte tõlgendamisel. Ettevõtjatevaheliste andmejagamislepingute näidistingimused, mille komisjon töötab välja ja mida komisjon soovitab, võivad olla kasulikud ka äripartneritele lepingute üle läbirääkimiste pidamisel. (56)Erakorralise vajaduse korral võib juhtuda, et avaliku sektori asutused või liidu institutsioonid, organid või asutused peavad üldistele hädaolukordadele reageerimiseks või muudel erandjuhtudel kasutama ettevõtte valduses olevaid andmeid. Teadustööga tegelevaid ja teadustööd rahastavaid organisatsioone võib korraldada ka avaliku sektori asutuse või avalik-õigusliku asutusena. Ettevõtjate koormuse piiramiseks tuleks mikro- ja väikeettevõtjad vabastada kohustusest esitada erakorralise vajaduse korral andmeid avaliku sektori asutustele ja liidu institutsioonidele, organitele või asutustele. (57)Selliste üldiste hädaolukordade puhul nagu rahvatervise hädaolukorrad, keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevad hädaolukorrad ja suured loodukatastroofid, sealhulgas need, mida võimendavad kliimamuutused, samuti suured inimtegevusest tingitud katastroofid, nagu ulatuslikud küberintsidendid, kaalub andmete kasutamisest tulenev avalik huvi üles andmevaldajate huvi oma valduses olevaid andmeid vabalt kasutada. Sellisel juhul tuleks panna andmevaldajatele kohustus teha andmed taotluse korral kättesaadavaks avaliku sektori asutustele või liidu institutsioonidele, organitele või asutustele. Üldise hädaolukorra olemasolu määratakse kindlaks liikmesriikides või asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides kehtiva korra kohaselt. (58)Erandlik vajadus võib tekkida ka siis, kui avaliku sektori asutus suudab tõendada, et andmed on vajalikud kas üldise hädaolukorra ennetamiseks või üldisest hädaolukorrast taastumiseks tingimustes, mis on piisavalt lähedal kõnealusele üldisele hädaolukorrale. Kui erakorraline vajadus ei ole põhjendatud vajadusega reageerida üldisele hädaolukorrale, seda ennetada või aidata sellest taastuda, peaks avaliku sektori asutus või liidu institutsioon, asutus või organ tõendama, et taotletud andmetele õigeaegse juurdepääsu ja nende kasutusõiguse puudumine ei lase tal tulemuslikult täita konkreetset avalikes huvides olevat ülesannet, mis on seaduses sõnaselgelt sätestatud. Selline erakorraline vajadus võib tekkida ka muudes olukordades, näiteks seoses ametliku statistika õigeaegse koostamisega, kui andmed ei ole muul viisil kättesaadavad või kui see vähendab märkimisväärselt andmeesitajate koormust. Samal ajal peaks avaliku sektori asutus või liidu institutsioon, organ või asutus tõendama, välja arvatud juhul, kui tegemist on üldisele hädaolukorrale reageerimise, selle ennetamise või sellest taastumise toetamisega, et puuduvad alternatiivsed vahendid ta