ET Euroopa Liidu Teataja C 247/19

Välispiiride ületamisel nõutavad summad, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3

(2006/C 247/03)

BELGIA

Belgia õigusaktides nähakse ette, et tõendada tuleb piisavate elatusvahendite olemasolu.

Haldustavad on järgmised:

a) Eraisiku juures peatuv välismaalane

Elatusvahendite olemasolu tõendusena võib esitada ülalpidamiskohustuse kinnituse, mille on allkirjastanud välismaalast Belgias majutav isik ning kinnitanud tema elukohajärgne kohalik haldusasutus.

Ülalpidamiskohustus hõlmab välismaalase ülalpidamis-, meditsiini-, majutus- ja kodumaale tagasitoimetamise kulusid, kui ta ise ei suuda nende eest tasuda; selle eesmärk on vältida olukordi, kus need kulud peavad kandma riigiasutused. Kohustuse allkirjastanud isik peab olema maksejõuline, ning kui tegemist on välismaalasega, peab tal olema elamis- või elama asumise luba.

Vajaduse korral võidakse välismaalaselt nõuda isiklike ressursside olemasolu tõendamist.

Kui välismaalasel puudub igasugune finantskrediit, peab tema käsutuses olema ligikaudu 38 eurot kavatsetava viibimise iga päeva kohta.

b) Hotellis peatuv välismaalane

Kui välismaalane ei suuda tõendada mis tahes krediidi olemasolu, peab tema käsutuses olema ligikaudu 50 eurot kavatsetava viibimise iga päeva kohta.

Peale selle peab asjaomane isik enamikul juhtudel esitama ka sõidupileti (lennukipileti), mis võimaldab tal oma päritolu- või elukohariiki tagasi pöörduda.

TŠEHHI VABARIIK

Nõutavad summad on kindlaks määratud seadusega nr 326/1999 Sb., mis käsitleb välismaalaste elamist Tšehhi Vabariigi territooriumil ning mõningate seaduste muutmist.

Vastavalt välismaalaste Tšehhi Vabariigi territooriumil elamist käsitleva seaduse § -le 5 on välismaalane kohustatud politsei nõudmisel esitama dokumendid, mis kinnitavad, et tal on riigis viibimise ajaks piisavalt rahalisi vahendeid (§ 13), või tõestatud küllakutse, mille politsei on tõestanud kõige rohkem 90 päeva eest (§ -d 15 ja 180).

§ -s 13 sätestatakse järgmine:

“Rahalised vahendid riigis viibimiseks 1) Kui allpool ei ole sätestatud teisiti, tuleb riigis viibimiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu tõestamiseks esitada: a) vähemalt järgmised rahalised vahendid: — 0,5kordne toimetulekumiinimum, mis on kehtestatud erimääruse alusel ning mis on vajalik ülalpidamiseks ja muudeks isiklikeks vajadusteks (edaspidi “toimetulekumiinimum isiklikeks vajadusteks”) iga viibimispäeva kohta, kui riigis viibimise kestus ei ületa 30 päeva, — 15kordne toimetulekumiinimum isiklikeks vajadusteks, kui riigis viibimise kestus ületab 30 päeva, kusjuures seda summat suurendatakse nii, et toimetulekumiinimumi kahekordistatakse iga terve kuu kohta, mille jooksul riigis kavatsetakse viibida, — 50kordne toimetulekumiinimum isiklikeks vajadusteks, juhul kui viibimise eesmärk on äritegevus ja reisi kestus ületab 90 päeva, või — dokument, mis tõendab välismaalase riigis viibimisega seotud teenuste eest tasumist, või dokument, mis tõendab teenuste osutamist tasuta. 2) Lõikes 1 nimetatud vahendite asemel võib riigis viibimiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu tõendamiseks kasutada järgmist: a) välismaalase nimel oleva pangakonto väljavõte, millega kinnitatakse, et välismaalasel on võimalik kasutada esimeses alapunktis ettenähtud rahalisi vahendeid Tšehhi Vabariigis viibimise ajal; või b) muu dokument, mis tõendab rahaliste vahendite olemasolu, näiteks kehtiv rahvusvaheliselt tunnustatud krediitkaart. 3) Riigis õppima asuv välismaalane võib oma viibimisajaks vajalike vahendite olemasolu tõendamiseks esitada riigiasutuse või juriidilise isiku garantiikirja välismaalase viibimiskulude katmise kohta summas, mis võrdub ühe eeldatava viibimiskuu toimetulekumiinimumiga isiklikeks vajadusteks, või dokumendi, milles kinnitatakse, et kõik tema õpingute ja viibimisega seotud kulud kannab vastuvõttev organisatsioon (kool). Kui garantiikirjas märgitud summa on väiksem kui nimetatud summa, on välismaalane kohustatud esitama dokumendi, mis tõendab, et tal on vahendeid, mille suurus katab isiklikeks vajadusteks nõutava toimetulekumiinimumi ja eeldatava viibimisaja kohta antud garantiikirjas märgitud summa vahe, kuid see summa ei ole suurem kui kuuekordne toimetulekumiinimum isiklikeks vajadusteks. Viibimisajaks vajalikke vahendeid käsitleva dokumendi võib asendada otsuse või kokkuleppega stipendiumi andmise kohta Tšehhi Vabariigile siduva rahvusvahelise lepingu alusel. 4) Alla 18aastane välismaalane peab tõendama viibimiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu vastavalt esimesele alapunktile, vähendades nimetatud summasid poole võrra.”

ja § -s 15 sätestatakse järgmine:

“Küllakutse

Küllakutses kohustub välismaalase vastuvõtja katma kulud, mis on seotud:

a) välismaalase ülalpidamisega riigis viibimise ajal kuni riigist lahkumiseni;

b) välismaalase majutusega riigis viibimise ajal kuni riigist lahkumiseni;

c) välismaalase tervishoiuga riigis viibimise ajal kuni riigist lahkumiseni ning välismaalase kojutoimetamisega haigestumise korral või lahkunu jäänuste kojutoimetamisega;

d) politseisse pöördumisega seoses välismaalase riigis viibimisega ning riigist halduskorras väljasaatmisega.”

TAANI

Taani välismaalaste seaduse kohaselt peavad Taani territooriumile siseneval välismaalasel olema elamiseks ja tagasipöördumiseks piisavad rahalised vahendid.

Piirikontrolliametnikud tuvastavad välismaalase riiki sisenemisel piisavate elatusvahendite olemasolu igal üksikjuhul eraldi, hinnates selleks spetsiaalselt välismaalase majanduslikku olukorda ja võttes arvesse teavet tema majutus- ja tagasipöördumisvõimaluste kohta.

Piisavate vahendite olemasolu üle otsustamiseks on ametivõimud kehtestanud summa, mis on üldjuhul 350 Taani krooni ööpäeva kohta. See summa peab olema välismaalase käsutuses.

Lisaks peab välismaalane suutma tõendada tagasipöördumiseks vajalike vahendite olemasolu, näiteks tagasisõidupileti kujul.

SAKSAMAA

Vastavalt 30. juuli 2004. aasta elukohaseaduse (Aufenthaltsgesetz) artikli 15 lõikele 2 võib välismaalase piirilt tagasi saata, kui ta ei vasta Schengeni konventsiooni artikli 5 kohastele liikmesriikide territooriumile sisenemiseks esitatavatele nõuetele. Nii toimitakse siis, kui välismaalasel puuduvad vajalikud rahalised vahendid või kui ta ei ole võimeline omandama neid vahendeid seaduslikul teel, et tasuda oma viibimisega seotud kulude eest, sealhulgas tagasipöördumise eest oma päritolumaale või sõidu eest kolmandasse riiki, kus tal on tagasipöördumise õigust andev elamisluba.

Nõutavat summat päeva kohta ei ole kindlaks määratud. Piirikontrolliametnikud peavad uurima iga juhtumit eraldi. Arvesse tuleb võtta välismaalase isiklikku olukorda, näiteks reisi laadi ja eesmärki, viibimise kestust, võimalikku majutumist sugulaste või sõprade juurde ning elamiskulusid.

Kui kolmanda riigi kodanik ei suuda neid asjaolusid tõendada või vähemalt anda usutavaid andmeid, peab tema käsutuses olema 45 eurot päeva kohta. Peale selle on vaja kindlaks teha, et kolmanda riigi kodaniku tagasipöördumine või reisi jätkumine on võimalik. Seda võib tõendada näiteks edasisõidu- või tagasisõidupiletiga.

Rahaliste vahendite olemasolu tõendavad sularaha, krediitkaardid või tšekid, ent samuti:

— Saksamaa Liitvabariigis tegutsemise luba omava krediitasutuse antud õiguslik tagatis,

— vastuvõtja garantiikiri,

— rahatelegramm,

— tagatissumma, mille kutse esitaja või kolmas isik on esitanud välismaalase viibimise eest vastutavatele immigratsiooniasutustele,

— ülalpidamiskohustuse kinnitus.

Kui on põhjust kahelda välismaalase maksuvõimes muude maksevahendite kui sularaha kasutamisel, siis peab seda kontrollima enne välismaalase riiki sisenemist.

EESTI

Eesti õigusaktide kohaselt peab Eestisse saabuv välismaalane, kel ei ole kutsuja garantiid, riiki sisenemisel piirivalveametniku nõudmisel tõendama Eestis viibimise ja Eestist lahkumise kulude kandmiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu. Piisavateks rahalisteks vahenditeks iga Eestis viibida lubatud päeva kohta loetakse 0,2kordne Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäär ehk 600 Eesti krooni.

Muudel juhtudel võtab välismaalase Eestis viibimise ja ärasõidukulude kandmise eest vastutuse küllakutse esitanud isik.

KREEKA

11. jaanuari 1992. aasta ministrite dekreediga nr 3011/2/1f on kindlaks määratud elatusvahendite summa, mis peab olema välisriikide kodanike (välja arvatud Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanike) käsutuses Kreeka territooriumile sisenemisel.

Mainitud ministrite dekreedi kohaselt nõutakse Euroopa Ühenduse väliste riikide kodanikelt Kreekasse sisenemisel ühe inimese ühe päeva kohta 20 eurole vastavat summat välisvaluutas ning kokku vähemalt 100 eurole vastavat summat.

Välismaalase alaealiste perekonnaliikmete puhul vähendatakse kõnealust päeva kohta ette nähtud välisvaluuta summat 50 % võrra.

Ühenduseväliste riikide kodanike suhtes, kelle riigi õigusaktidega on Kreeka kodanike suhtes kehtestatud piiril valuuta vahetamise nõue, kehtib vastastikkuse põhimõttel sama kohustus.

HISPAANIA

Välismaalased peavad tõendama piisavate elatusvahendite olemasolu. Miinimumsummad on järgmised:

a) Hispaanias viibimise kulud: 30 eurot või samaväärne summa muus välisvaluutas, mis korrutatakse Hispaanias viibitavate päevade arvuga ning asjaomase isikuga kaasas olevate perekonnaliikmete arvuga. Olenemata viibimise kavandatavast kestusest tuleb alati tõendada vähemalt 300 euro olemasolu inimese kohta.

b) Päritoluriiki tagasipöördumise või transiidi jaoks kolmandate riikide kaudu: kavatsetavas transpordivahendis kasutatav nimeline, kindlaksmääratud kuupäevaga pilet (piletid), mida ei saa teistele isikutele kasutamiseks edasi anda.

Välismaalane peab tõendama eespool nimetatud elatusvahendite olemasolu, võimaluse korral esitades need sularahas või esitades nende vahendite olemasolu kinnitavad kontrollitud tšekid, reisitšekid, kviitungid, akreditiivid või pangatõendid. Nende dokumentide puudumisel võib esitada muid Hispaania piiripolitseiasutuste poolt tunnustatud tõendavaid dokumente.

PRANTSUSMAA

Nõutav summa, mida käsitatakse piisavate elatusvahenditena välismaalase kavandatud viibimise ajal või läbisõidul Prantsusmaa kaudu kolmandatesse riikidesse, vastab Prantsusmaal makstavale tagatud miinimumpalgale (SMIC), mis arvutatakse iga päev jooksva aasta 1. jaanuaril kindlaksmääratud kursi alusel.

Seda summat kohandatakse korrapäraselt Prantsusmaa elukallidusindeksi alusel:

— automaatselt, kui tarbijahinnaindeks tõuseb üle 2 %,

— valitsuse otsusega tõsta summat tarbijahinnaindeksi tõusust suurema summa võrra, kusjuures see otsus tehakse pärast konsulteerimist kollektiivläbirääkimiste siseriikliku komiteega.

Alates 1. juulist 2003 on miinimumpalk (SMIC) päevas 50,40 eurot.

Isikutel, kellel on tõend majutuse kohta (“attestation d'accueil”), peab Prantsusmaal viibimiseks olema miinimumsumma, mis vastab poolele miinimumpalgale. See summa on seega 25,50 eurot päeva kohta.

ITAALIA

28. juulil 1998. aastal vastuvõetud immigratsiooni ja välismaalaste staatust käsitlevate sätete konsolideeritud teksti nr 286 artikli 4 lõige 3 sätestab, et kooskõlas teatavatest rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustustega lubab Itaalia oma territooriumile siseneda välismaalastel, kes suudavad tõendada kohalviibimise eesmärki ja tingimusi kinnitavate asjakohaste dokumentide olemasolu ning riigis viibimise ajaks ja päritoluriiki tagasipöördumiseks vajalike elatusvahendite olemasolu, välja arvatud töötamiseks välja antud elamislubade esitamise korral. Elatusvahendid määratakse kindlaks siseministri asjaomases direktiivis. Itaalia territooriumile ei või siseneda välismaalased, kes nimetatud nõuetele ei vasta või kelle puhul täheldatakse ohtu Itaalia või mõne sellise riigi julgeolekule või avalikule korrale, kellega Itaalia on sõlminud piirikontrolli kaotamise ja isikute vaba liikumise lepingud, tulenevalt nimetatud lepingutes sätestatud piirangutest ja eranditest.

Kõnealuses direktiivis, mis anti välja 1. märtsil 2000. aastal ning mis kannab pealkirja “Välismaalaste riigi territooriumile sisenemiseks ja seal elamiseks vajalike elatusvahendite määratlus”, sätestatakse, et:

— elatusvahendite olemasolu tõendamiseks võib esitada raha või samaväärsed vekslid või pangatagatised või makseid tõendavad kindlustuspoliisid, dokumendid ettemakstud teenuste kohta või riigi territooriumil viibimise ajal saadava sissetuleku allikate tõendamiseks,

— direktiivis kehtestatud summad vaadatakse läbi igal aastal, võttes aluseks ISTATi koostatud keskmise aastamuutuse, mis arvutatakse toiduainete, jookide, transpordi ja majutusteenuste üldise tarbijahinnaindeksi alusel,

— välismaalane peab tõendama, et tal on Itaalia territooriumil sobiv majutus ning et tal on tagasipöördumiseks vajalikud rahalised vahendid; ta võib esitada ka tagasisõidupileti,

— viisa andmiseks ja turismi eesmärgil Itaaliasse sisenemiseks peavad isikul olema vähemalt alljärgnevas tabelis A ettenähtud rahalised vahendid.

TABEL A

Tabel turismi eesmärgil itaalia territooriumile sisenevatelt isikutelt nõutavate elatusvahendite kindlaksmääramiseks

Reisi kestus Reisil osalejate arv Üks osaleja Kaks või enam osalejat eurot eurot 15 päeva kindlaksmääratud üldsumma 269,60 212,81 6–10 päeva päevane summa inimese kohta 44,93 26,33 11–20 päeva kindlaks määratud summa 51,64 25,82 + päevane summa inimese kohta 36,67 22,21 üle 20 päeva kindlaks määratud summa 206,58 118,79 + päevane summa inimese kohta 27,89 17,04

KÜPROS

Vastavalt välismaalaste seadusele ja immigratsiooniseadusele (määrus (9(2)(B)) otsustavad välismaalaste piiratud tähtajaks vabariiki lubamise piirikontrolliametnikud lähtuvalt siseministri üldistest või konkreetsetest juhistest või ülalnimetatud õigusaktide sätetest. Immigratsiooniametnikud otsustavad riiki lubamise iga üksiku juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse viibimise eesmärki ja kestust, võimalikke hotellibroneeringuid või Küprosel alaliselt elavate isikute pakutavat majutust.

LÄTI

Immigratsiooniseaduse kohaselt peab välismaalane Läti Vabariiki sisenemiseks ja seal viibimiseks tõendama vajalike elatusvahendite olemasolu.

Nõutakse järgmiste summade olemasolu:

— Läti latti iga päeva kohta juhul, kui välismaalase majutab vastuvõtja ning majutamiseks lisavahendeid ei vajata,

— i välismaalane on broneerinud hotelli, arvestatakse elatusvahenditeks vajalik summa hotellikulude põhjal, kusjuures iga päeva kohta arvestatakse majutus- ja elatuskuludena vähemalt 30 Läti latti.

Kui elektrooniline teabesüsteem – küllakutsete andmebaas – sisaldab teavet, mille kohaselt katab välismaalase Läti Vabariiki sisenemise ja seal viibimise kulud vastuvõtja või mõni muu isik, ei pea viisat taotlev välismaalane esitama dokumente, mis tõendavad vajalike elatusvahendite olemasolu.

LEEDU

Leedu välismaalaste õigusliku staatuse seaduse kohaselt peab Leedu Vabariigi territooriumile sisenev välismaalane tõendama Leedu Vabariigis viibimiseks piisavate elatusvahendite olemasolu või kättesaadavust, esitama lähteriiki tagasisõidu pileti või pileti sõitmiseks järgmisesse sihtkohta, kuhu tal on luba siseneda.

Piisavate elatusvahendite olemasolu tuvastamiseks on sotsiaal- ja tööhõiveministeerium kinnitanud asjakohased rahalised vahendid ööpäeva kohta, mis peavad olema välismaalase käsutuses: so 550 Leedu litti välismaalase jaoks, kes taotleb elamisluba Leedu Vabariigis ja 275 Leedu litti tema alla 18aastaste perekonnaliikmete jaoks.

Siseministri ja välisministri 2. septembri 2004. aasta korraldusega nr 1V-280/V-109 kehtestati elatusvahendite määr, mida Leetu sisenevad välismaalased peavad omama, ning see vastab 40 eurole päevas.

LUKSEMBURG

Luksemburgi õigusaktidega ei nähta ette nõutavat summat, mille olemasolu piiril kontrollitaks. Kontrolliv ametnik otsustab igal üksikjuhtumil eraldi, kas piiri ületava välismaalase käsutuses on piisavad elatusvahendid. Seejuures võtab ametnik arvesse viibimise eesmärki ja majutuse liiki.

UNGARI

Nõutav summa on sätestatud välismaalaste kontrollimist käsitlevates õigusaktides: vastavalt siseministri dekreedile nr 25/2001 (XI. 21) nõutakse praegusel hetkel vähemalt 1 000 Ungari forinti sisenemise kohta.

Vastavalt välismaalaste seaduse (2001. aasta seadus XXXIX, mis käsitleb välismaalaste riiki sisenemist ja riigis viibimist) artiklile 5 võivad välismaalased tõendada riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks nõutavate elatusvahendite olemasolu, esitades:

— Ungari valuuta või välisvaluuta või muud maksevahendid (nt tšekk, krediitkaart jms),

— Ungari kodaniku, elamisluba või elama asumise luba omava välismaalase või juriidilise isiku koostatud kehtiva küllakutse, kui välismaalase vastuvõtja kinnitab, et võtab enda kanda majutuse, elamise, tervishoiu ja tagasipöördumisega (tagasisaatmisega) seotud kulud. Küllakutsele lisatakse välismaalasi kontrolliva ametivõimu ametlik nõusolek,

— kinnitus majutuskoha broneerimise ja selle eest tasumise kohta reisibüroo kaudu (vautšer),

— muu piisav tõendusmaterjal.

MALTA

Malta territooriumile sisenevatel isikutel peab olema vähemalt 20 Malta liiri viibimise iga päeva kohta.

MADALMAAD

Elatusvahendite kontrollimisel lähtuvad piirikontrolliametnikud nõutavast summast, mis on hetkel 34 eurot inimese kohta päevas.

Seda kriteeriumit kohaldatakse siiski paindlikult, sest nõutavate elatusvahendite olemasolu kontrollimisel lähtutakse viibimise kavandatavast kestusest, selle põhjusest ning asjaomase isiku olukorrast.

AUSTRIA

Vastavalt välismaalaste seaduse artikli 41 lõikele 2 kehtestatakse välismaalasele piiril sissesõidukeeld, kui tal puudub Austrias majutuskoht ning piisavad elatusvahendid riigis viibimise kulude ja tagasisõidukulude katteks.

Nõutavaid summasid pole siiski kindlaks määratud. Otsus tehakse igal üksikjuhtumil eraldi, võttes arvesse viibimise eesmärki, liiki ja kestust. Tõendusena võib käsitada ka sularaha ning – olenevalt konkreetse juhtumi asjaoludest – reisitšekke, krediitkaarte, pangatagatisi või Austrias elavate maksejõuliste isikute garantiikirju.

POOLA

Nõutav summa piiri ületamiseks on kindlaks määratud sise- ja haldusministri 29. septembri 2003. aasta määrusega, mis käsitleb Poola Vabariigi piiri ületavate välismaalaste sisenemis-, transiidi-, viibimis- ja lahkumiskulude katmiseks vajalike vahendite suurust ning nende vahendite omamist tõendavate dokumentide üksikasjalikke eeskirju (Dz.U. 2003, nr 178, poz. 1748 ja nr 232, poz. 2341).

Nimetatud määruses on ette nähtud järgmised summad:

— 100 Poola zlotti viibimispäeva kohta üle 16aastaste isikute puhul, kuid mitte vähem kui 500 Poola zlotti või sellega samaväärne summa muus välisvaluutas,

— 50 Poola zlotti viibimispäeva kohta alla 16aastaste isikute puhul, kuid mitte vähem kui 300 Poola zlotti või sellega samaväärne summa muus välisvaluutas,

— 20 Poola zlotti viibimispäeva kohta, kuid mitte vähem kui 100 Poola zlotti või sellega samaväärne summa muus välisvaluutas isikute puhul, kes osalevad turismireisidel, noortelaagrites, spordivõistlustel või kelle Poolas viibimise kulud kaetakse või kes saabuvad Poolasse sanatooriumiravile,

— 300 Poola zlotti või sellega samaväärne summa muus välisvaluutas üle 16aastaste isikute puhul, kes ei viibi Poolas kauem kui 3 päeva (kaasa arvatud transiit),

— 150 Poola zlotti või sellega samaväärne summa muus välisvaluutas alla 16aastaste isikute puhul, kes ei viibi Poolas kauem kui 3 päeva (kaasa arvatud transiit).

Välismaalased peavad tõendama ülalnimetatud elatusvahendite olemasolu, kas esitades need sularahas või esitades:

— reisitšekid või krediitkaardi,

— Poola panga garantiikirja (mis kinnitab nimetatud vahendite olemasolu),

— vastuvõtja garantiikirja,

— pileti, mis annab selle omanikule õiguse reisida päritoluriiki või mis tahes teise riiki,

— dokumendi, mis annab selle omanikule õiguse kasutada asjaomase isiku valduses olevat transpordivahendit.

Lisaks sellele peab välismaalasel, kes siseneb Poola Vabariigi territooriumile, olema ravikulude katmiseks 300 Poola zlotti või sellega samaväärne summa muus välisvaluutas iga Poolas viibitud päeva kohta. Ravikulude katmiseks nõutud rahaliste vahendite olemasolu välismaalasel on võimalik tõendada järgmiste dokumentidega:

— utse originaal,

— oola territooriumil kehtiv kindlustuspoliis.

Välismaalane, kes siseneb riiki eesmärgiga asuda õppima või jätkata õpinguid, võtta osa teaduslikust uurimistööst või koolitusest, peab omama:

— 1 600 Poola zlotti või sellega samaväärset summat muus välisvaluutas, et katta majutus- ja elamiskulud Poola Vabariigi territooriumil viibimise esimese kahe kuu jooksul,

— ühe kuu jooksul alates riiki sisenemise päevast iga päeva kohta 300 Poola zlotti või sellega samaväärset summat muus välisvaluutas ravikulude katmiseks.

PORTUGAL

Portugali sisenevate ja seal viibivate välismaalaste käsutuses peavad olema järgmised summad:

— 75 eurot – iga sissesõidu kohta,

— 40 eurot – iga territooriumil viibitava päeva kohta.

Neid summasid ei pea esitama, kui välismaalane suudab tõendada, et talle on riigis viibimise ajal tagatud eluase ja toitlustamine.

SLOVEENIA

Vastavalt välismaalaste sisenemiskeeldu, piiril antavaid viisasid, humanitaarsetel kaalutlustel antavaid viisasid ja viisade tühistamise korda käsitlevate juhiste (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 2/01 – edaspidi “juhised”) artiklile 7 peab välismaalane enne riiki sisenemist teavitama politseinikku selle taotlusel Sloveenia Vabariigis viibimiseks nõutavate elatusvahendite ning päritoluriiki tagasipöördumiseks või kolmandasse riiki edasisõitmiseks vajalike vahendite olemasolust.

Nõutavate elatusvahendite tõendamiseks peab välismaalane esitama ettenähtud summas sularaha, reisitšekid, rahvusvaheliselt tunnustatud deebet- või krediitkaardid, akreditiivid või muud kontrollitud tõendid selliste vahendite olemasolu kohta Sloveenia Vabariigis.

Selleks et tõendada võimalust pöörduda tagasi päritoluriiki või reisida edasi kolmandasse riiki, peab välismaalane esitama kas väljaostetud sõidupiletid või reisikulude katmiseks piisavad vahendid.

Asjakohase summa saamiseks korrutatakse üheks päevaks ettenähtud elatusvahendite summa Sloveenia Vabariigis viibitavate päevade arvuga. Kui välismaalasel puuduvad kindlad elatusvahendid (perekond, reisipaketi raames ettemakstud majutus jms), on päeva kohta nõutav elatusvahendite summa 70 eurot, mis konverteeritakse Sloveenia tolariteks vastavalt kehtivale vahetuskursile.

Vanemate või seaduslike esindajatega reisivate alaealiste puhul moodustab ettenähtud summa 50 % eelmises lõigus nimetatud summast.

SLOVAKKIA

Vastavalt välismaalaste riigis viibimise seaduse nr 48/2002 Z. z. artikli 4 lõike 2 punktile c peab välismaalane vastava nõudmise korral tõendama viibimiseks vajalike rahaliste vahendite olemasolu konverteeritavas valuutas summas, mis vastab vähemalt poolele miinimumpalka käsitlevas seaduses nr 90/1996 Z. z. sätestatud miinimumpalgale Slovakkias. Seda summat muudetakse vastavalt viibitavate päevade arvule. Alla 16aastane välismaalane peab tõendama poole võrra väiksemas summas vahendite olemasolu.

Praegu on Slovakkias kehtivale miinimumpalgale vastav summa 6 900 Slovakkia krooni.

SOOME

Vastavalt välismaalaste seadusele (301/2004, lõige 11) peab välismaalane riiki sisenemisel tõendama, et ta omab piisavaid elatusvahendeid, seejuures võetakse arvesse kavandatavat riigis viibimise kestust ning tagasipöördumist lähteriiki või transiiti kolmandasse riiki, kus on tagatud tema riiki lubamine, või tõendama, et ta saab sellised vahendid seaduslikul viisil omandada. Vahendite piisavuse üle otsustatakse igal üksikjuhul eraldi. Lisaks vahenditele või piletitele, mis on vajalikud riigist lahkumiseks ja majutuseks riigis viibimise ajal, loetakse vajalikuks umbes 30 euro olemasolu päeva kohta, sõltuvalt majutuse viisist ja võimalikust ülalpidajast.

ROOTSI

Alates 1. oktoobrist 2006 on Rootsi õigusaktidega kehtestatud piiri ületamisel nõutav summa 370 Rootsi krooni päevas.

ISLAND

Islandi seaduste kohaselt peab välismaalane tõendama, et tal on piisavalt raha Islandis viibimise ajaks ja lähteriiki tagasipöördumiseks. Praktikas on nõutav summa 4 000 Islandi krooni isiku kohta. Kui viibimisega seotud kulud katab kolmas isik, vähendatakse nimetatud summat poole võrra. Minimaalselt nõutakse iga sisenemise puhul kokku 20 000 Islandi krooni.

NORRA

Norra immigratsiooniseaduse artikli 27 lõike d alusel võidakse kehtestada piiril sissesõidukeeld välisriigi kodanikule, kes ei suuda tõestada kuningriigis viibimiseks ning tagasipöördumiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu või selliste vahendite kättesaadavust.

Vajalikuks peetav summa määratakse kindlaks individuaalselt ning otsuseid tehakse iga juhtumi puhul eraldi. Seejuures võetakse arvesse viibimise kestust, asjaolu, kas välisriigi kodanik peatub perekonna või sõprade juures, kas tal on tagasisõidupilet ning tagatis riigis viibimiseks (külastajate puhul, kes ei peatu sugulaste või sõprade juures, peetakse asjakohaseks summaks 500 Norra krooni päeva kohta).