Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks /* COM/2012/0406 final - 2012/0198 (NLE) */





SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST Hispaania on viimasel ajal sattunud finantsturgudel suureneva surve alla. Turu ebakindlus tuleneb peamiselt pangandussektori olukorrast, mida ehitus- ja kinnisvaramulli lõhkemine ja sellele järgnenud majanduslangus on negatiivselt mõjutanud. Seetõttu on paljud Hispaania pangad kogunud suurel hulgal probleemseid varasid, mis seab kahtluse alla mõningate nimetatud pankade elujõulisuse. 9. juunil teavitati eurorühma Hispaania ametiasutuste kavatsusest taotleda pangandussektori rekapitaliseerimiseks rahalist toetust. Eurorühm märkis, et on valmis taotluse heaks kiitma ja võttis kohustuse osutada Hispaaniale rahalist abi, mis katab eeldatavad kapitalinõuded täiendava kindlusvaruga hinnanguliselt 100 miljardi euro suuruses kogusummas. 25. juunil 2012 taotles Hispaania valitsus rahalist välisabi Hispaania pangandussektori praeguse restruktureerimis- ja rekapitaliseerimisprotsessi raames. Ametlik taotlus esitati pärast seda, kui 21. juunil 2012 avaldati pankade bilansside sõltumatu hindamise esimese etapi tulemused. Abi taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSFi) finantsasutuste rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu. Taotluse alusel andis Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Keskpanga, Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (EBA) ja IMFiga Hispaania taotluse abikõlblikkusele sõltumatu hinnangu. Hinnangu põhjal järeldati, et Hispaania vastab abikõlblikkuse tingimustele. Riigipead ja valitsusjuhid täpsustasid euroala tippkohtumisel 29. juunil 2012, et abi andmise võtab mõne aja pärast üle Euroopa stabiilsusmehhanism pärast seda, kui süsteem täiel määral tööle rakendub ilma et see omandaks kõrgema nõudeõiguse järku. Kui euroala ühtne pankade järelevalvemehhanism koos Euroopa Keskpangaga on loodud, saab Euroopa stabiilsusmehhanism hakata panku rekapitaliseerima otse uue instrumendi kaudu. 2012/0198 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 136 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 126 lõikega 6, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a nähakse ette võimalus võtta vastu meetmeid seoses nende liikmesriikidega, mille rahaühik on euro, et tugevdada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. (2) Välisrahastamise küllaldane kättesaadavus madalate kulude juures 2000. aastatel hoogustas krediidil põhinevat sisenõudlust ja varahindade buumi Hispaanias, mille keskmes oli kinnisvara. Ehitus- ja kinnisvaramulli lõhkemine ja sellele järgnenud majanduslangus on negatiivselt mõjutanud Hispaania pangandussektorit. Seetõttu on Hispaania pangad kaotanud juurdepääsu pankadevahelistele turgudele soodsatel tingimustel ning sattunud seega tõsisesse sõltuvusse eurosüsteemi poolsest refinantseerimisest. Lisaks on nende krediidivõime äärmiselt piiratud reitingute alandamisest tingitud mõju tõttu tagatiste kättesaadavusele. (3) Viimaste aastate suur majanduslangus, mis mõjutab negatiivselt tööhõivet ja töötust, on märkimisväärselt halvendanud Hispaania eelarvepositsiooni. Vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori 2012. aasta prognoositav eelarvepuudujääk 6,3 % SKPst, mis on võrreldav 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta eelarveseaduse eelnõu kohase prognoositava puudujäägiga 5,3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2011. aastal 68,5 %-ni SKPst ning vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile tõuseb see poliitika muutmata jätmise stsenaariumi korral 2012. aastal eeldatavalt 80,9 %-ni SKPst ja 2013. aastal 86,8 %-ni, ületades seega igal aastal aluslepingu kohase kontrollväärtuse. Makromajandusliku stsenaariumi ja eelarve-eesmärkide ning täiendavate finantssektori päästemeetmetega seotud riskid võivad põhjustada valitsemissektori võla jätkuvat suurenemist. Selliseid arengusuundi silmas pidades esitas nõukogu 10. juulil 2012 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel Hispaaniale soovituse likvideerida valitsev ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2014. (4) Hispaania ametiasutused on juba võtnud olulisi meetmeid pangandussektori probleemide lahendamiseks. Meetmed hõlmavad pankade bilansside puhastamist, miinimumkapitali nõuete suurendamist, hoiupangasektori restruktureerimist ning kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude jaoks reservide loomise nõuete märkimisväärset suurendamist. Kõnealused meetmed ei ole aga turusurve vähendamiseks piisavaks osutunud. (5) 2011. aasta veebruaris tõstsid Hispaania ametiasutused kapitali suhtarvu miinimummäära nõuet („kapitali põhimõte”) 8 %-ni panga riskiga kaalutud varadest ning andsid pankadele uue määruse nõuete täitmiseks aega kuni 2011. aasta septembrini. Nende pankade jaoks, kes sõltuvad rohkem pankadevahelisest rahastamisest ning keda iseloomustab piiratud juurdepääs turule, suurendati kapitali suhtarvu miinimummäära 10 %-ni. 2012. aasta veebruaris ja mais nõuti uute õigusaktide kohaselt pankadelt suuremate eraldiste ja kapitalipuhvrite loomist nende bilanssi jäänud ehitus- ja kinnisvaraobjektide nii viivises mitteolevate laenude kui ka viivislaenudega kaasnevate võimalike kahjude suhtes. Reservide loomise uute nõuete eeldatava kogusumma oli ligikaudu 84 miljardit eurot. (6) Alates 2012. aasta aprillist moodustas Hispaania riigi rahaline brutotoetus (välja arvatud võlakirjade emiteerimise tagatised) kokku ligikaudu 34 miljardit eurot (3,2 % SKPst). Kapitalitoetust anti pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi kaudu, mille kapital oli 15 miljardit eurot, millest 9 miljardit eurot oli juba makstud. Riik on ka pakkunud 86 miljardi euro väärtuses tagatisi pankade eelisvõlakirjadele (sellest kogusummast on umbes 58 miljardit eurot tagasi maksmata). Kuigi pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi rahastamissuutlikkus oli veel ligikaudu 27 miljardit eurot (alates 2012. aasta aprillist), ei piisa avaliku sektori kättesaadavast toetusest selleks, et pakkuda piisavalt kaitset pangandussektori kogu süsteemi haarava nõutava puhastamise jaoks. (7) Mure seoses pangandussektori edasise rekapitaliseerimisega on põhjustanud Hispaania riigi võlakirjadele avalduva turusurve süvenemise. Riigivõlakirjade tulusus on saavutanud taseme, mis ületab kaugelt 500 baaspunkti (2012. aasta juuni teises pooles ja juuli esimeses pooles), mis on tõstnud Hispaania riigi rahastamiskulusid. Suurenev intressikoormus muudab riigi rahanduse tasakaalustamise ja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise küsimuse veel keerukamaks. Pangandussektori ulatuslik restruktureerimine ja rekapitaliseerimine on riigi rahandusele avalduva surve vähendamisel olulised elemendid. (8) 25. juunil 2012 taotlesid Hispaania ametiasutused ametlikult rahalist abi Hispaania pangandussektori praeguse restruktureerimis- ja rekapitaliseerimisprotsessi raames. Abi taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSFi) finantsasutuste rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu. Osutatava abi suhtes kehtivad finantssektorit käsitlevad konkreetsed tingimused. Tingimused peaksid olema täielikus kooskõlas ELi asutamislepingute raames koordineerimiseks võetud meetmetega, eriti nendega, mis sisalduvad käesolevas otsuses. (9) Hispaania pangandussektori pikaajalise vastupidavuse tõhustamine on väga oluline selleks, et säilitada finantsstabiilsus Hispaanias ja piirata stressiolukorra levimist muudesse euroala majandustesse ning hoida ära negatiivset mõju majanduse ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohasele toimimisele. Probleemide lahendamiseks seni võetud meetmetest ei piisa. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid lisaks Hispaania kohustustele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja soovitustele likvideerida makromajanduslik tasakaalustamatus Euroopa poolaasta raames. Täpsemalt peaks Hispaania võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid selleks, et tulemuslikult tegeleda n.ö päritud varadega, taastada turupõhine rahastamine, vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest ja tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. (10) Üldstrateegia osana on oluline tegeleda n.ö päritud varadega, nõudes, et abi saavate pankade probleemsed varad eraldatakse selgelt pankade bilanssidest. See peaks eelkõige kehtima kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude kohta. Eraldatus kõrvaldaks mis tahes kahtlused pankade bilansside kvaliteedi suhtes ja võimaldaks neil paremini täita oma finantsvahendusfunktsiooni. (11) Lisaks võib pankade bilansside läbipaistvuse parandamine nimetatud viisil hõlbustada pangariskide nõuetekohast maandamist seoses kinnisvarasektoriga, taastada turupõhine rahastamine ja vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest. (12) Et tagada Hispaania pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tuleb tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. Tulemuslik strateegia peaks koosnema muudatustest, mille eesmärk on tõhustada õigus- ja järelevalveraamistikku lähtuvalt finantskriisi õppetundidest. Lisaks tuleb parandada ühingujuhtimise tava kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 1. Hispaania rekapitaliseerib nõuetekohaselt oma pangandussüsteemi ja restruktureerib selle põhjalikult. Sellega seoses töötab Hispaania koostöös Euroopa Komisjoniga ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga välja Hispaania pankade tulevast struktuuri, toimimist ja elujõulisust käsitleva strateegia, milles määratletakse tingimused, et tagada nende tegutsemine ilma edasise riigipoolse abita. 2. Strateegia põhielementideks on Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine ning pangandussektori õigus- ja järelevalveraamistike tugevdamine. 3. Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine koosneb järgmisest kolmest elemendist: a) pankade individuaalsete kapitalivajaduste selgitamine pangandussektori varade kvaliteedi põhjaliku hindamise ja hindamise alusel tehtavad stresstestid iga panga kohta; b) nõrkade pankade rekapitaliseerimine, restruktureerimine ja/või probleemide nõuetekohane lahendamine lähtuvalt stresstestis tuvastatud kapitalidefitsiidi kõrvaldamise kavadest; c) varade eraldatus neis pankades, mis saavad oma rekapitaliseerimispüüeteks ja langenud väärtusega varade ülekandmiseks muule varahaldusettevõtjale riigi toetust. 4. Et tagada pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tugevdab Hispaania ka õigus- ja järelevalveraamistikke, samuti juhtimist. Strateegia hõlmab muu hulgas järgmisi meetmeid: a) Hispaania krediidiasutused on kohustatud suurendama esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu vähemalt 9 %; b) alates 1. jaanuarist 2013 on Hispaania krediidiasutused kohustatud kohaldama kapitalinõuete määruses sõnastatud kapitali mõistet; c) laenukahjumi reservide õiguslik raamistik vaadatakse uuesti läbi. Finantskriisi õppetundidest lähtuvalt teevad Hispaania ametiasutused ettepanekuid laenukahjumit käsitleva püsiva raamistiku uuendamiseks, arvestades viimastel kuudel kehtestatud ajutisi meetmeid ja ELi raamatupidamisarvestuse raamistikku; d) Banco de España tegevuse sõltumatust tuleb veelgi suurendada; täpsemalt antakse majandusministeeriumi sanktsioonide kehtestamise ja litsentsimisvolitused seoses pangandussektoriga üle Banco de Españale; e) Banco de España järelevalvemenetlust tõhustatakse siseauditist lähtuvalt veelgi enam; f) finantsturvalisust tagavate asutuste (FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring) ja FGD (Deposit Guarantee Fund)) halduskord vaadatakse läbi potentsiaalse huvide konflikti vältimiseks; g) hoiupangasektori ja hoiupankade omandis olevate pankade juhtimise korda tõhustatakse; h) tugevdatakse tarbijakaitsealaseid ja väärtpabereid käsitlevaid õigusakte ning nõuetele vastavuse järelevalvet ametiasutuste poolt. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud Hispaaniale. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja