ET Euroopa Liidu Teataja C 141/5

Regioonide Komitee arvamus teemal „Lissaboni strateegia tulevik pärast 2010. aastat”

2010/C 141/02

REGIOONIDE KOMITEE

— märgib, et kõrge heaolu tuleb saavutada piiritletud planeedi seatud ökoloogilistes raamides (1) ja see põhineks sotsiaalselt ühtekuuluval ja õiglasel ühiskonnal, kus on optimeeritud kõigi üksikisikute ja rühmade väärtus ja panus ning kus stiimulid ja toetusmeetmed on suunatud võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning jätkusuutliku majanduse ülesehitamisele;

— rõhutab piisavalt rahastatud üle-euroopalise ühtekuuluvuspoliitika olulisust, mis kaasaks olulisima aspektina kõik Euroopa piirkonnad ja mis toetaks uue strateegia rakendamist. Komitee tõrjub kõik katsed anda struktuurifondid taas riikide pädevusse või kõrvaldada tulevase ELi eelarve läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitikalt piirkondlik mõõde;

— märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitikal on väljakujunenud mitmetasandilise valitsemise struktuur struktuurifondide programmide rakendamiseks ja kinnitab, et uus strateegia peaks kasutama neid olemasolevaid partnerlusstruktuure, et tulla toime praeguste kitsaskohtadega valitsemisstruktuurides. Selge kooskõlastatus valitsemisstruktuuride ja ELi ühtekuuluvuspoliitika piirkondlike programmide vahel kujutab endast palju tõhusamat viisi koordineeritud poliitika kujundamiseks;

— kutsub ELi juhte üles võtma peamiseks prioriteediks Euroopa konkurentsivõime arendamise rohelises majanduses, et võimaldada ELil etendada juhtrolli globaalse majanduse suunamisel elutervele ja jätkusuutlikule alusele. Konkreetsemalt tähendab see eeskuju andmist, rohelistesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, uurimis- ja arendustegevuse, sealhulgas taastuvenergia tootmise, energiatõhususe, säästvate tootmis- ja tarbimismeetodite, äärealadel kasutatava info- ja sidetehnoloogia ja lairibainfrastruktuuride prioriteediks seadmist ning keskkonna kaitse ja säilitamise edendamist. Euroopa ülikoolidel, teaduskeskustel ja VKEdel on nendes valdkondades juhtroll (2).

Raportöör : Christine Chapman (UK/PES), Walesi rahvusassamblee liige

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE:

Peamised seisukohad

1. toetab praegust Lissaboni strateegiat pärast 2010. aastat jätkavat strateegiat, kuid usub, et Lissaboni strateegiale tuleb leida uus tasakaal ning Euroopa säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia ühendada. Ehkki komitee tervitab kohustust anda inimestele osalusühiskonnas suuremaid võimalusi ning luua konkurentsivõimeline, ühendatud ja keskkonnahoidlikum majandus, nagu rõhutati 24. novembril avaldatud Euroopa Komisjoni aruteludokumendis strateegia tuleviku üle, avaldab komitee pettumust selle üle, et komisjon ei ole teinud ettepanekut ambitsioonikama ja üldise kontseptsiooni kohta eesmärgiga strateegia uuesti tasakaalustada ja ümber suunata, muutmaks Euroopa jätkusuutlikuks ja sotsiaalselt õiglaseks ja ühtekuuluvaks ühiskonnaks;

2. rõhutab, et praeguses Lissaboni strateegias ei ole piisavalt tunnustatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kogu ELis strateegia rakendamisel ja sellest teavitamisel ning kordab mitmetasandilise valitsemise valges raamatus toodud üleskutset parandada see viga uues strateegias;

3. märgib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hulgas levinud ebakindlust praeguse Lissaboni strateegia üldise eesmärgi suhtes, mida saaks parandada, seades uues strateegias selged eesmärgid ning tutvustades neid tõhusalt inimestele kohapeal;

4. kahetseb, et majandus- ja rahaliidu jaoks mõeldud Lissaboni strateegia ei ole suutnud avaldada soovitud mõju liikmesriikide majanduspoliitikate paremal kooskõlastamisel ega ELi tasandi ühise majandusliku valitsemise parandamisel. Komitee avaldab kahetsust, et vastusena praegusele majanduskriisile on paljud liikmesriigid võtnud vastu ainult riikide kaalutlustel põhinevad majanduspoliitikad, selmet püüelda kooskõlastatud meetmete poole ühtse turu raames;

5. kutsub üles seadma uues strateegias selge üldeesmärgi, mis keskenduks kõigi ELi kodanike kõrgele elukvaliteedile ja heaolule. Selle põhielement on tööhõive, samuti materiaalne rikkus, kuigi on ka teisi tegureid, mida tuleb arvesse võtta, et saada terviklik pilt elukvaliteedist ja heaolust, hõlmates laiemat sotsiaalset ja keskkonnaalast konteksti, mis inimesi ümbritseb (3);

6. märgib, et nimetatud kõrge heaolu tuleb saavutada piiritletud planeedi seatud jätkusuutlikkuse raamides (4) ja see põhineks sotsiaalselt ühtekuuluval ja õiglasel ühiskonnal, kus on optimeeritud kõigi üksikisikute ja rühmade väärtus ja panus ning kus stiimulid ja toetusmeetmed on suunatud võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning jätkusuutliku majanduse ülesehitamisele;

7. rõhutab hariduse ja koolituse määravat rolli teadlikkuse tõstmisel säästva arengu küsimustest ning Euroopa kodanike loovate ja ettevõtlike oskuste arendamisel, samuti vajadust üles ehitada elukestva õppe kultuur;

8. teeb ettepaneku anda uuele strateegiale uus nimi, et vältida segiajamist Lissaboni lepinguga, rõhutamaks uut lähenemist strateegiale. Näiteks „Elukvaliteet kõigile: Euroopale jätkusuutliku tuleviku ülesehitamine maailmas” ehk lühiversioonis „Jätkusuutliku Euroopa strateegia”;

9. kutsub üles looma tõhusamat teabevahetusstrateegiat, hõlmates kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et tõsta teadlikkust ja levitada uue strateegia põhisõnumeid;

Praegused ja uued väljakutsed

10. kinnitab, et praegune finants-, majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakriis on radikaalselt muutnud konteksti, milles Lissaboni strateegia tuleviku üle arutleda. See tähendab, et „tavapärane lähenemine” ei tule kõne alla. Siit tuleneb terve rida vahetuid väljakutseid, eriti seoses võitlusega kasvava – eelkõige noorte – tööpuuduse ning protektsionistlike hoiakute vastu Euroopas. Kriis on toonud ilmsiks globaalse majandusmudeli struktuurilised puudused ja näidanud vajadust uue ja jätkusuutliku lähenemise järele, nii ökoloogilises, sotsiaalses kui ka majanduslikus mõttes, samuti rangemate regulatsioonide järele pangandus- ja finantssektoris;

11. kordab, et enne majanduskriisi puhkemist Euroopas, kui majandusel arvati üpris hästi minevat, püsis vaesus Euroopas suurel määral ning erinevused sissetulekutes suurenesid. Euroopa Komisjoni 2008. aasta oktoobris avaldatud arvude kohaselt elab 16 % Euroopa elanikkonnast allpool vaesuspiiri, üks kümnest inimesest elab leibkonnas, kus keegi ei tööta, ja 19 % lastest elab allpool vaesusriski (5). Uue strateegia üks peamisi eesmärke peab olema võitlus vaesuse ning järjest suuremate erinevuste vastu jõukuse tasemes;

12. märgib, et Euroopa seisab silmitsi mitmete pikaajaliste väljakutsetega, mille hulka kuuluvad demograafilised muutused, kliimamuutused, energia varustuskindlus, globaliseerumine, (6) ning territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine kõikjal Euroopa Liidus, millele uus strateegia peaks keskenduma. Komitee avaldab kahetsust, et territoriaalset ühtekuuluvust ei tõsteta Euroopa Komisjoni aruteludokumendis ELi 2020 strateegia kohta juhtpõhimõttena rohkem esile. Komitee kutsub komisjoni üles vastavalt Lissaboni lepingus sätestatud territoriaalse ühtekuuluvuse nõuetele võtma kohustuse analüüsida piirkondlikke tagajärgi iga uue kavandatud õigusmeetme puhul, mis puudutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi;

13. märgib, et kuna sotsiaalse, finants- ja majanduskriisi tagajärjed jäävad veel aastaid avaliku sektori eelarvet koormama, siis on oluline tagada ressursside ja rahastamise tõhus kooskõlastatus kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et tagada õiged investeeringud, mis aitavad kaasa uue strateegia laiemate eesmärkide saavutamisele. EL ja liikmesriigid peavad täielikult järgima Euroopa Nõukogu kohaliku omavalitsuse harta põhimõtteid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahaliste vahendite küsimuses (artikkel 9), et Euroopa linnad ja piirkonnad saaksid anda tõhusa panuse Lissaboni strateegia rakendamisse;

14. kinnitab, et nii tõhusa sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks kui ka pikaajaliste väljakutsete ületamiseks on vaja kõigi poliitikavaldkondade ülest territoriaalset lähenemisviisi, mis võtaks arvesse kogu Euroopas kohalikul ja piirkondlikul tasandil esinevaid eripärasid. Samuti on vaja ühenduse eelarvest eraldada piisavad vahendid, et toetada ELi territoriaalselt tasakaalus arengut;

15. teeb ettepaneku, et uue strateegia prioriteedid oleksid rohelisse majandusse investeerimine, sotsiaalse ühtekuuluvusega tegelemine, mitmetasandilise valitsemise tagamine ning uus lähenemine uue strateegia mõjude hindamisele;

Investeeringud rohelisse majandusse

16. kutsub üles lisada ELi kliimamuutuste eesmärgid ja kohustused uude strateegiasse, et luua väikeste heitkogustega majandus kogu Euroopas;

17. kutsub ELi juhte üles võtma peamiseks prioriteediks Euroopa konkurentsivõime arendamise rohelises majanduses, et võimaldada ELil etendada juhtrolli globaalse majanduse suunamisel elutervele ja jätkusuutlikule alusele. Konkreetsemalt tähendab see eeskuju andmist, rohelistesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute, uurimis- ja arendustegevuse, sealhulgas taastuvenergia tootmise, energiatõhususe, säästvate tootmis- ja tarbimismeetodite, äärealadel kasutatava info- ja sidetehnoloogia ja lairibainfrastruktuuride prioriteediks seadmist ning keskkonna kaitse ja säilitamise edendamist. Euroopa ülikoolidel, teaduskeskustel ja VKEdel on nendes valdkondades juhtroll. (7) See nõuab struktuurilisi muutusi Euroopa majanduses, sealhulgas kooskõlastatust makromajanduse poliitika ja aktiivse tööturupoliitika vahel, et toetada liikumist rohelise majanduse suunas;

18. kutsub üles looma Euroopa roheliste oskuste ja roheliste töökohtade strateegiat, pakkumaks raamistikku investeeringutele oskustesse ja teadmistesse, et toetada säästva majanduse arengut. Tulevased ELi rahastusprogrammid, sealhulgas ka elukestva õppe programm ja Euroopa Sotsiaalfond, peaksid keskenduma „rohelistesse töökohtadesse” ja „rohelistesse oskustesse” tehtavatele investeeringutele, pöörates eriti rõhku uutele, dünaamilistele ja uuendusmeelsetele VKEdele (8);

19. kutsub ELi üles võtma vastu stiimulite ja toetusmehhanismide järjepidevat raamistikku (rohelist paremat õigusloomet), et toetada arengut ja säästvat majandust kõikjal Euroopas;

20. kutsub üles prioriteedina jagama uuenduslikke lahendusi puudutavaid parimaid tavasid, millega luuakse konkreetsetes liikmesriikides stiimuleid, mis innustavad ELi kodanikke, ettevõtteid ja ametiasutusi omaks võtma rohelisi käitumismudeleid ja sanktsioneerima „mittesäästvat” käitumist;

21. kinnitab, et roheline lähenemine võib luua positiivse mõjuahela võitluses majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega. Näiteks hiljutised muudatused struktuurifonde puudutavates regulatsioonides loovad võimaluse toetada energiatõhususe meetmeid madala sissetulekuga leibkondades;

22. rõhutab alt-üles algatuste tähtsust kohalikes kogukondades seoses olukorra muutmisega kohapeal (9);

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja kaasatus

23. rõhutab, kui väärtuslikud ja olulised on sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalkaitse süsteemid, mis kaitsevad ühiskonna kõige abitumaid, ning vajadust säilitada tugev Euroopa sotsiaalmudel (10);

24. vastavalt Lissaboni lepingu lisas toodud protokollile üldhuviteenuste kohta tunnistab komitee üldhuviteenuste, eelkõige üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tähtsust. Nende teenuste korraldamist ja rahastamist tuleks paremini tagada. Komitee soovib samuti rõhutada kodanikele osutatavate avalike teenuste olulisust;

25. kutsub üles tegevusele võitlemaks laste vaesuse ja põlvkondadeülese vaesuse vastu perekondades ning rõhutab vajadust säilitada Barcelona eesmärgid lapsehoiuteenuste osas (11);

26. rõhutab piisavalt rahastatud üle-euroopalise ühtekuuluvuspoliitika olulisust, mis kaasaks olulisima aspektina kõik Euroopa piirkonnad ja mis toetaks uue strateegia rakendamist. Komitee tõrjub kõik katsed anda struktuurifondid taas riikide pädevusse või kõrvaldada tulevase ELi eelarve läbivaatamisel ühtekuuluvuspoliitikalt piirkondlik mõõde;

27. kutsub ELi üles kasutama struktuurifondide raames tõhusamalt olemasolevaid teadmisi ja häid tavasid ELi kõigi piirkondade hüvanguks;

28. kutsub ELi juhte üles kasutama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat 2010 selleks, et kohustuda võtma prioriteediks sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne kaasatus, eesmärgiga võidelda kasvava töötuse, piirkondadevaheliste majanduslike erinevuste, sotsiaalse tõrjutuse, tööturult eemaloleku ja majandusliku tegevusetuse vastu. Komitee nõustub Barca aruandega selles, et ELi struktuurifondide programmid on peamine vahend sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks;

29. kutsub üles rakendama meetmeid võitluses noorte järjest kasvava töötuse vastu, seades prioriteediks investeeringud haridusse, koolitusse ja oskuste arendamisse, hõlmates skeeme, mis soodustavad noorte liikuvust. Komitee tervitab 2008. aasta novembris vastu võetud nõukogu soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta ning toetab komisjoni ettepanekut nimetada 2011. aasta Euroopa vabatahtlike aastaks;

30. kutsub üles rohkem tunnustama naiste olulist panust töörindel ning naisi ettevõtjate ja uuendajatena. Euroopal on veel pikk tee käia soolise võrdõiguslikkuseni, nagu nähtub Euroopa Komisjoni hiljutisest aruandest, milles rõhutatakse eelkõige ebavõrdsust palkades ning raskusi seoses tasakaalu leidmisega töö ja eraelu vahel, samuti soolisi stereotüüpe (12) (13). Komitee loodab seetõttu, et esitatakse soovitusi ja stiimuleid, mis suurendavad naiste võimalusi tööturule siseneda ja seal püsida;

31. kutsub üles kõigi ühiskonnaliikmete väärtust ja panust rohkem tunnustama. Uus strateegia peaks omistama väärtust „kodanikuühiskonna” tähtsusele, eelkõige kolmanda sektori, hooldajate ja vabatahtlike panusele – mis sageli jääb tähelepanuta – teiste heaolusse. Samuti peaks uus strateegia toetama aktiivse vananemise poliitikaid ja põlvkondadeüleseid algatusi;

32. väidab, et tulevane ELi ühtekuuluvuspoliitika peaks hõlmama toetust kohaliku arengu algatustele, mis on suunatud konkreetsetele linna- või maakogukondadele, kes seisavad silmitsi teatud sotsiaalmajanduslike väljakutsetega. Seda lähenemist on minevikus edukalt kasutatud algatustes nagu EQUAL, LEADER, URBAN ning sihtalade 1 ja 2 programmides;

33. tervitab lähenemist, mille puhul riigiabi võimaldab toetada jätkusuutlikku majanduslikku tootmist kohalikul tasandil (nt seades prioriteediks rohelised hanked, ligipääsu lairibainfrastruktuuridele kaugetes ja maapiirkondades);

Mitmetasandiline valitsemine

34. rõhutab vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise järele uue strateegia kujundamisse, rakendamisse ja hindamisse;

35. rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tähtsust juhtrolli võtmisel, reageerides finants- ja majanduskriisile kohapeal, tulles toime vahetute ja lühiajaliste väljakutsetega (14);

36. kutsub üles tagama paremat kooskõlastatust ja koostööd erinevate valitsemistasandite vahel Euroopas ja andma uuele strateegiale palju tugevamat piirkondlikku mõõdet;

37. kutsub ELi juhte üles tagama, et ELi tulevased kulud oleksid kooskõlas uue strateegia peamiste eesmärkide saavutamisega, rakendades struktuurifondide edukat sihtotstarbelist määramist vastavalt Lissaboni strateegiale kõigis ELi eelarve olulistes valdkondades;

38. kutsub üles seadma rohkem stiimuleid riikide valitsustele uue strateegia eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas ka siduvaid eesmärke, et tagada edukas rakendamine kohapeal;

39. tervitab mõtet siduda strateegia Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi ametiajaga. Uues strateegias tuleks selgemalt määratleda Euroopa Parlamendi kui demokraatlikult valitud organi roll, mis hõlmab koostööd Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega;

40. märgib, et ELi ühtekuuluvuspoliitikal on väljakujunenud mitmetasandilise valitsemise struktuur struktuurifondide programmide rakendamiseks ja kinnitab, et uus strateegia peaks kasutama neid olemasolevaid partnerlusstruktuure, et tulla toime praeguste kitsaskohtadega valitsemisstruktuurides. Selge kooskõlastatus valitsemisstruktuuride ja ELi ühtekuuluvuspoliitika piirkondlike programmide vahel kujutab endast palju tõhusamat viisi koordineeritud poliitika kujundamiseks;

41. teeb ettepaneku, et need olemasolevad partnerlused etendaksid aktiivset rolli riiklike reformikavade ettevalmistamisel, ning struktuurifondide programmid aitaksid kaasa reformikavade üldeesmärkide saavutamisele piirkondlikul tasandil. Komitee väljendab muret selle üle, et aruteludokumendis puuduvad konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas ELi 2020. aasta strateegia kaasab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning piirkondlikke parlamente ja kogusid strateegia ja riiklike reformikavade arendamisel ja rakendamisel;

Strateegia mõjude hindamine

42. märgib, et järjest suurenev rahulolematus SKP kasutamise osas on esmane näitaja, mille abil saab mõõta majanduslikku edukust, ja kutsub üles leidma informatiivsemaid näitajaid mõõtmaks jõukust, heaolu ja elukvaliteeti Euroopas (15);

43. on arvamusel, et sealjuures tuleb arvesse võtta laiemaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid väljakutseid, sealhulgas laste vaesuse näitajaid, sissetulekute jaotumist, CO2 ja muude heitkoguste tasemeid, mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning teisi elemente, mis moodustavad heaolu laia määratluse ja mis peegeldavad piirkondlikke erinevusi Euroopas (16);

44. kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles uue strateegia eesmärkide ja näitajate määratlemisel vahetult osalema. 2009. aasta jaanuaris allkirjastatud linnapeade pakt näitab, kuidas piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused suudavad peamisi poliitilisi teemasid edukalt arendada ning olla oma eesmärkides ambitsioonikamad kui riiklikud ja ELi valitsustasand;

Tõenditel põhinev lähenemisviis

45. rõhutab, et käesolev arvamus tuleneb komitee poolt 2009. aasta märtsis Prahas algatatud konsultatsioonidest strateegia tuleviku üle ning aktiivsest uurimisfaasist Brüsselis, Walesis ja Ühendkuningriigis. Lissaboni järelevalveplatvormi panus oli konsultatsioonide õigeaegselt esitatud põhjalik analüüs;

46. peab oluliseks, et komitee jätkab uue strateegia rakendamist kohapeal oma võrgustike, eelkõige Lissaboni järelevalveplatvormi kaudu.

Brüssel, 3. detsember 2009 Regioonide Komitee president Luc VAN DEN BRANDE

(1) Nagu väidetud aruandes „Jõukus ilma majanduskasvuta: üleminek jätkusuutlikule majandusele”, mille koostas säästva arengu komisjon Ühendkuningriikides, avaldatud 2009. aasta märtsis. Vt http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(2) Selle näide on „The Wave Hub”, mis ehitatakse 2010. aastal Cornwalli ranniku lähedale. ERDFi rahalise toetuse abil luuakse sellest Ühendkuningriigi esimene merel asuv rajatis, mis demonstreerib kohapeal laineenergia genereerimise seadmete kogumite toimimist. See projekt hõlmab koostööd avaliku, era- ja teadussektori vahel. See nõuab struktuurilisi muutusi Euroopa majanduses, sealhulgas kooskõlastatust makromajanduse poliitika ja aktiivse tööturupoliitika vahel, et toetada liikumist rohelise majanduse suunas;

(3) New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) on välja töötanud „Heaolu riiklikud tegurid”, kirjeldades faktoreid, mis määravad isikliku ja sotsiaalse heaolu.

(4) Nagu väidetud aruandes „Jõukus ilma majanduskasvuta: üleminek jätkusuutlikule majandusele”, mille koostas säästva arengu komisjon Ühendkuningriikides, avaldatud 2009. aasta märtsis. Vt http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(5) Tööhõive peadirektoraadi MEMO/08/625, Brüssel, 16. oktoober 2008. Vt http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

(6) Vt piirkondade aruanne 2020, mille Euroopa Komisjon avaldas 2008. aasta detsembris.

(7) Selle näide on „The Wave Hub”, mis ehitatakse 2010. aastal Cornwalli ranniku lähedale. ERDFi rahalise toetuse abil luuakse sellest Ühendkuningriigi esimene merel asuv rajatis, mis demonstreerib kohapeal laineenergia genereerimise seadmete kogumite toimimist. See projekt hõlmab koostööd avaliku, era- ja teadussektori vahel.

(8) Sellekohasteks näideteks on muu hulgas: „Capturing the Potential - A Green Jobs Strategy for Wales”, avaldatud Walesi valitsuse poolt 9. juulil 2009, „Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland”, avaldatud Šoti valitsuse poolt 2005. aasta juunis.

(9) Thistedi omavalitsus Taanis on näide selle kohta, kus kogukond rakendas meetmeid kliimamuutustega toimetulekuks ning selle tulemusena tarbitakse üle 100 % elektrist ja üle 80 % soojusest ilma fossiilseid kütuseid kasutamata. Vt www.climate.thisted.dk

(10) Hea arutelu selle kohta on toodud professor Richard Wilkinsoni ja dr Kate Picketti raamatus „The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better” (Allen Lane, March 2009). Sotsiaalplatvorm kutsub üles looma üle-euroopalist miinimumpalkade süsteemi ning on esitatud ka üleskutseid, et EL järgiks ILO norme inimväärse töö osas.

(11) „… võimaldada lapsehoiuteenuseid aastaks 2010 vähemalt 90 %-le lastest vanuses 3 aastat kuni kohustuslik kooliiga ja vähemalt 33 %-le lastest vanuses alla 3 aasta.” Vt http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf

(12) KOM(2009) 77: Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2009.

(13) The Global Economics Paper No: 164 „Women Hold Up Half the Sky”, autor Goldman Sachs, avaldatud 2007. aastal, sisaldab väidet, et soolise ebavõrdsuse vähendamine suurendaks majanduskasvu. Norra valitsus kehtestas kvoodi, tagamaks, et vähemalt 40 % kõigi eraõiguslike ettevõtete juhatustest peaksid moodustama naised, väites, et sellel kvoodil on tugev majanduslik mõte. Maailmapanga Issues Brief „The World Bank and Gender Equality” (aprill 2009) sisaldab väidet, et vaesust pole võimalik likvideerida, kuni pole tagatud soolist võrdõiguslikkust, ja nimetab naiste majanduslike võimaluste piiramist „halvaks majanduseks”.

(14) Walesis on näiteks alates 2008. aasta oktoobrist toimunud kuus majandusalast tippkohtumist, mis tõid kokku kõik peamised sidusrühmad, et kavandada lahendusi kriisile. Walesi valitsus on kasutanud ka Euroopa sotsiaalfonde, et rahastada palgatoetuste ja koolitustoetuste kombinatsiooni, mille eesmärk on, et tööandjad võtaksid tööle hiljuti koondatud töötajaid (REACT) või hoida alles töötajaid, keda ähvardab koondamine (PROACT). Euroopa mereliste äärealade konverents võttis 15. juulil 2009 vastu manifesti „Kriisist väljumine tugevamana: Euroopa territoriaalne pakt”, milles tunnustatakse piirkondlikke lahendusi kriisile üle kogu Euroopa ja kutsub üles korraldama erikohtumist Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja piirkondlike omavalitsuste (sealhulgas Regioonide Komitee) vahel, et arutada pikaajalisemaid lahendusi kriisile.

(15) Siinkohal on huvitav Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy moodustatud majandusliku toimetuleku ja sotsiaalsete edusammude hindamise komisjon, mis peaks kehtestama uued näitajad majandusliku ja sotsiaalse edu mõõtmiseks väljaspool SKP-d.

(16) Walesi valitsuse uus säästva arengu strateegias „Üks planeet, üks Wales”, kehtestatakse viis kõrgetasemelist näitajat, mille abil Wales peab strateegia põhielemendid rakendama: (i) ökoloogiline jalajälg, (ii) bioloogiline mitmekesisus, (iii) üldine lisaväärtus (SKP ekvivalent), (iv) madala sissetulekuga leibkonnad, (v) heaolu.