Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

(2022/C 74/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„Jumilla“

PDO-ES-A0109-AM05

Taotluse esitamise kuupäev: 10. veebruar 2021

1. Taotleja ja õigustatud huvi

Consejo Regulador D.O. „Jumilla“ (päritolunimetuse „Jumilla“ regulatiivnõukogu)

Ühing, mis koosneb kõigist viinamarjakasvatajatest ja veinitootjatest, kes kasvatavad viinamarju, mis on mõeldud kaitstud päritolunimetusega „Jumilla“ veini tootmiseks, ja toodavad, säilitavad või villivad veini, millel on õigus seda nimetust kanda.

2. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☐ Toote nimetus

☐ Viinamarjasaaduse kategooria

☐ Seos piirkonnaga

☒ Turustamiskeeld

3. Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas ja pakendamata kaitstud veini päritolunimetusega mitte hõlmatud veinitehastesse viimise võimaluse kaotamine.

a) Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: 8. Kohaldatavad nõuded

b) Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: 9. Lisatingimused

Põhjus(ed)

Tegemist on liidu muudatusega, mis kuulub ühte määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriatest, täpsemalt: täiendavad piirangud toote turustamisele.

Vastavalt määruse (EL) 2019/33 artiklile 4 põhjendatakse muudatust järgmiselt.

Kvaliteediga seotud põhjused

— Kaitstud päritolunimetusega „Jumilla“ veinide tootmine ei lõpe virde veiniks muutmise protsessiga alkoholkäärimise ja muude täiendavate protsesside kaudu, vaid pigem pakendamisega. Pakendamist tuleb lugeda nende veinide tootmise viimaseks etapiks, kuna see hõlmab ka muid veinivalmistustavasid, mis võivad eriomadusi mõjutada, näiteks filtreerimine, stabiliseerimine ja mitmesugused parandusmeetmed. Lisaks on paljudel juhtudel veini viimistlemiseks vajalik teatud aeg selle pudelis laagerdumiseks, mis toimub sertifitseeritud veinitootjate veiniriiulitel. Võimalus vein lahtiselt määratletud piirkonnast välja viia on andnud veinitootjatele õppetunde, mis on neid veennud selle viimase etapi olulisuses. Päritolunimetust tunnustati Hispaanias 1966. aastal. Nagu kogu sektor, on ka kvaliteedinõuded aja jooksul märgatavalt arenenud ja tänapäeval on villimise hoolikas jälgimine kvaliteedi eeltingimus. Seetõttu soovivad tootjad ise tagada, et järelevalve hõlmaks kogu veini, millel on õigus „Jumilla“ nimetust kanda. Piisab, kui märkida, et 20 aastat tagasi (hooajal 2000–2001) eksporditi lahtiselt 86 % kaitstud päritolunimetusega veinist, samas kui praegu on see vaid umbes 4 %.

— Lisaks on selge, et pikad vahemaad ja pikaajaline transport suurendavad toote omaduste muutumise ohtu, näiteks võib vein oksüdeeruda või selle kvaliteet temperatuurimuutuste tõttu halveneda. Toote sellisel viisil vedamine kahjustab selle kvaliteeti. Kuna enamik tootjaid on sellest teadlikud, moodustab lahtiselt turule lastud veini kogus praegu vaid murdosa kaitstud päritolunimetuse „Jumilla“ kogumüügist.

— Toote kvaliteedi täielikuks tagamiseks peaks villimine toimuma vaid kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sertifitseeritud tootjate juures, st määratletud piirkonnas. Need tootjad on toote maine eest otseselt vastutavad ja saavad sellest kasu, mujal villides võib see aga ohtu sattuda.

Päritolu tagamine

— Määratletud piirkonnas tegutseb Hispaania pädeva asutuse määratud kontrollorgan, mida akrediteerib vastavalt standardile ISO 17065 toodete sertifitseerimise kohta riiklik akrediteerimisasutus. Täielik jälgitavus on vajalik tooraine ja toodangu tegeliku päritolu tagamiseks. Jälgimistoimingute tegemise õigus on vaid kontrollorgani esindajal, kes ei saa vahemaa tõttu ja rahalistel põhjustel käia teistes liikmesriikides või kolmandates riikides asuvates veinitehastes villitava veini päritolu tagamas.

— Väljapoole selle tegutsemispiirkonda saadetavale lahtisele veinile annab kontrollorgan kaasa saatelehe, mis kinnitab toote päritolu tagatust ja kaitstud päritolunimetuse „Jumilla“ nõuetele vastavust kuni välja saatmiseni. Kui aga hilisem kontroll puudub, on see tõend päritolunimetuse mõttes kasutu ja kehtetu. ELi õigus näeb küll ette koostöö sihtriikide kontrollorganitega, kuid kogemused näitavad, et see piirdub vaid tavapärase tootjapoolse kontrolliga. Villimisnõuete täitmist ei kontrollita nõuetekohaselt asjaomaseid spetsifikaate järgides. Täpsemalt peab igal pudelil olema päritolutõend lisaetiketi või nummerdatud pitseri kujul. Määratletud piirkonnast väljaspool asuvad villimistehased ei ole kontrollorganilt neid tõendeid aga tellinud. See tähendab, et lisamärgiseid ja nummerdatud pitsereid ei kasutata, kuigi need on spetsifikaadis ette nähtud. Kolmandates riikides on villimise olukord veelgi halvem ja umbes 75 % lahtiselt müüdavast „Jumilla“ veinist läheb väljaspool ELi asuvatesse riikidesse. Sellisel juhul ei ole veinide kontrollimiseks mehhanismi isegi kehtestatud. Lisaks ei ole kontrollorganil võimalik teada, kuidas sellised tooted turule jõuavad – kas kaitstud päritolunimetust kandes, muu nime all või teiste veinidega segatult.

Kontrolli tagamine

— Enne muutmistaotluse esitamist pandi villimata kaitstud veini saadetistele kaasa päritolutõend, kui registreeritud ettevõtja seda soovis. Eespool esitatud põhjenduste ja kogemuse põhjal ning võttes arvesse kvaliteedi tagamise ja kontrolli puudumist lahtiselt transporditava veini puhul, näib olevat ebasobiv jätkata sertifikaatide väljastamist veinidele, mida enne turule laskmist rohkem ei kontrollita.

— Praegused andmed näitavad selgelt, et lahtiselt eksporditava veini hulk on aja jooksul järk-järgult vähenenud. Näiteks eksporditi hooajal 2010–2011 20 704 hektoliitrit ehk umbes 25 % toodangust. Hooajal 2019–2020 oli see näitaja 8 939 hektoliitrit ehk umbes 4 % toodangust. Hooajal 2021 ei ole veini määratletud piirkonnast lahtiselt eksporditud. See vähendab veelgi kontrollorgani kontrollipüüdluste põhjendatust, sest mahud on väga väikesed ja eri sihtkohtade vahel hajutatud.

— Lisaks usuvad nii kontrollorgan ise kui ka vastav pädev asutus, et tegelikult lastakse need veinid turule ilma kaitstud päritolunimetuseta. Seega ei pea kaitstud päritolunimetusega „Jumilla“ veini villimisega tegelevad tootjad oma tootmistavasid muutma ning ei kahjustata ka nende huvisid. Meetme vastu ei ole ükski villimata veini eksportiv tootja ning selle on heaks kiitnud kõik päritolunimetusega hõlmatud veinitootjad ja viinamarjakasvatajad. Spetsifikaadi muudatuse heakskiitmise riigisisese vastulausete ja vastuväidete menetluse käigus sekkumisi ei olnud.

— Riiklik akrediteerimisasutus, kes kontrollorgani tööd igal aastal auditeerib, on esitanud märkused kontrollorgani tagatisega eksporditud veini koguste üle kontrolli kaotamise kohta. Käesoleva muudatusettepanekuga lahendataks ka sellised probleemid, mis võivad kahjustada kontrollorgani positsiooni veini sertifitseerimisasutusena.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Jumilla

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

3. Liköörvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valged veinid (Jumilla ja Jumilla Dulce)

Välimus: varieerub metalsest topaasini. Selge ja kirgas.

Lõhn: värsked puuviljad. Magusates veinides võib tunda kuivatatud puuviljade nüansse.

Maitse: tasakaal happesuse ja magususe vahel. Magusates veinides domineerib magusus happesuse üle.

Tabelis sätestamata analüütilised nõuded on kooskõlas veinialaste kehtivate ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Roosad veinid (Jumilla ja Jumilla Dulce)

LÜHIKIRJELDUS

Välimus: vaarikaroosast kahvatu lõheroosani. Selge ja kirgas.

Lõhn: värsked puuviljad. Punased puuviljad. Magusates veinides võib tunda kuivatatud puuviljade nüansse.

Maitse: tasakaalustatud happesusega. Magusates veinides domineerib magusus happesuse üle.

Tabelis sätestamata analüütilised nõuded on kooskõlas veinialaste kehtivate ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Roosad veinid (Jumilla Monastrell)

LÜHIKIRJELDUS

Välimus: vaarikaroosast kahvatu lõheroosani. Selge ja kirgas.

Lõhn: värsked puuviljad. Punased puuviljad. Magusates veinides võib tunda kuivatatud puuviljade nüansse.

Maitse: tasakaalustatud happesusega. Magusates veinides domineerib magusus happesuse üle.

Tabelis sätestamata analüütilised nõuded on kooskõlas veinialaste kehtivate ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Punased veinid (Jumilla Monastrell)

LÜHIKIRJELDUS

Välimus: lillakaspunasest tellispunaseni, magusad veinid võivad omandada ookerpunase varjundi. Selge ja kirgas.

Lõhn: punased puuviljad. Mustad puuviljad. Magusates veinides esineb kuivatatud puuviljade nüansse.

Maitse: tasakaalustatud happesusega. Tanniinine. Magusates veinides domineerib magusus happesuse üle.

Tabelis sätestamata analüütilised nõuded on kooskõlas veinialaste kehtivate ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Punased veinid (Jumilla ja Jumilla Dulce)

LÜHIKIRJELDUS

Välimus: lillakaspunasest tellispunaseni, magusad veinid võivad omandada ookerpunase varjundi. Selge ja kirgas.

Lõhn: punased puuviljad. Mustad puuviljad. Magusates veinides esineb kuivatatud puuviljade nüansse.

Maitse: tasakaalustatud happesusega. Tanniinine. Magusates veinides domineerib magusus happesuse üle.

Tabelis sätestamata analüütilised nõuded on kooskõlas veinialaste kehtivate ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Liköörveinid (Tinto Monastrell)

LÜHIKIRJELDUS

Välimus: varieerub kirsipunasest ookerpunaseni. Selge ja kirgas.

Lõhn: mustad puuviljad. Kuivatatud puuviljad.

Maitse: magusus domineerib happesuse üle. Tanniinine.

Tabelis sätestamata analüütilised nõuded on kooskõlas veinialaste kehtivate ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 15 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Kaitstud päritolunimetusega „Jumilla“ hõlmatud viinamarjaistandustes võib olla kasutusel kas ekstensiiv- või intensiivviljelus.

Ekstensiivviljelus – viinamarjaistandused, kus maapinna, kõrguse, sademete hulga ja muude keskkonnategurite tõttu vastab istutustihedus järgmistele põllumajanduslikele parameetritele: maksimaalselt 1 900 ja minimaalselt 1 100 taime hektari kohta.

Intensiivviljelus – viinamarjaistandused, mis samade keskkonnategurite tõttu vastavad järgmistele põllumajanduslikele parameetritele: 1 500–3 350 taime hektari kohta.

Viinamarju koristatakse viisil, mis ei kahjusta nende kvaliteeti. Kaitstud päritolunimetusega veinide tootmisel kasutatakse ainult piisavalt küpseid terveid viinamarju, mille tihedus valgete viinamarjade puhul on minimaalselt 10,70 kraadi Baumé skaalal ja punaste viinamarjade puhul 11 kraadi Baumé skaalal.

Liköörveini valmistamiseks mõeldud sordi „Monastrell“ viinamarjade tihedus peab saagikoristuse ajal olema minimaalselt 13 kraadi Baumé skaalal.

Virde või veini pressimisel kasutatav surve peab olema selline, et pärast töötlemist oleks saagis kuni 74 liitrit valmisveini 100 kilogrammi viinamarjade kohta.

Laagerdamisprotsessi arvutamisel loetakse laagerdumise alguskuupäevaks iga aasta oktoobri esimene päev.

b. Maksimaalne saagikus

1. Levinud punased sordid 5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta 37 hektoliitrit hektari kohta

2. Levinud valged sordid 5 625 kilogrammi viinamarju hektari kohta 41,62 hektoliitrit hektari kohta

3. Intensiivviljelus 8 750 kilogrammi viinamarju hektari kohta 64,75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Jumilla“ veinide tootmispiirkond hõlmab Jumilla omavalitsusüksust Murcia provintsis ning Fuentealamo, Albatana, Onturi, Hellíni, Tobarra ja Montealegre del Castillo omavalitsusüksuseid Albacete provintsis.

7. Veiniviinamarjasordid

„AIRÉN“

„CABERNET SAUVIGNON“

„CHARDONNAY“

„GARNACHA TINTA“

„GARNACHA TINTORERA“

„MACABEO“ – „VIURA“

„MALVASIA AROMATICA - MALVASIA DE SITGES“

„MERLOT“

„MONASTRELL“

„MOSCATEL DE GRANO MENUDO“

„PEDRO XIMENEZ“

„PETIT VERDOT“

„SAUVIGNON BLANC“

„SYRAH“

„TEMPRANILLO“ – „CENCIBEL“

„VERDEJO“

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein

Kõige olulisem sort on „Monastrell“, mis on väga vastupidav ja piirkonna karmide tingimustega (põud, kuumad suved ja kevadkülmad) suurepäraselt kohanenud. Veinid on täidlased, lopsakad, suure alkoholisisalduse ja happesusega, neile on iseloomulikud küpsete puuviljade aroom ja hästi põimunud kootavus.

Teised lubatud sordid täiendavad „Monastrelli“ suurepäraselt, andes peale lõhnabuketi täiustamise ka värvipüsivuse, happesuse ja laagerdumisvõime.

8.2. Liköörveinid

Need veinid on valmistatud sordist „Monastrell“, mis annab tänu piirkonnas valitsevatele kõrgetele temperatuuridele veinidele keskmise intensiivsusega kuni väga intensiivse värvuse (mis võib olla peaaegu läbipaistmatu).

9. Kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamine

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud päritolunimetus peab olema siltidel nähtaval kohal ning kirjutatud 3–10 mm kõrguste tähtedega.

Nimetuse kõrval peavad paiknema sõnad „Denominación de Origen Protegida“ või „Denominación de Origen“, mis peavad olema kirjutatud vähemalt 2 mm kõrguste tähtedega, kuid ei tohi ületada kaitstud päritolunimetuse kirjasuurust.

Muud tingimused on sätestatud kehtivates veinide märgistamist käsitlevates üldistes õigusaktides ning regulatiivnõukogu kehtestatud täpsemates eeskirjades ja määrustes.

Pakenditel peavad olema regulatiivnõukogu väljastatud kvaliteetsed pitserid, lisaetiketid või nummerdatud sildid. Need tuleb veinitehases pakendil nähtavale kohale kinnitada selliselt, et neid ei oleks võimalik uuesti kasutada.

Veinide transportimine

Õigusraamistik

Kaitstud päritolunimetusi / kaitstud geograafilisi tähiseid haldav organisatsioon, kui see on liikmesriikides ette nähtud.

Lisatingimuse liik

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud vein tuleb pakendada eranditult kaitstud päritolunimetusega „Jumilla“ hõlmatud piirkonnas asuvates tootmisüksustes.

Kaitstud päritolunimetuse nõuetekohase kasutamise tagamiseks tuleb kogu vein enne välja saatmist villida.

Kaitstud päritolunimetusega veinide tootmine ei lõpe virde veiniks muutmise protsessiga alkoholkäärimise ja muude täiendavate protsesside kaudu, vaid pigem pakendamisega. Pakendamist tuleb lugeda nende veinide tootmise viimaseks etapiks, kuna see hõlmab ka muid veinivalmistustavasid, mis võivad eriomadusi mõjutada, näiteks filtreerimine, stabiliseerimine ja mitmesugused parandusmeetmed. Lisaks on paljudel juhtudel veini viimistlemiseks vajalik teatud pudelis laagerdumise aeg. Samuti on selge, et pikad vahemaad ja pikaajaline transport suurendavad toote omaduste muutumise ohtu, näiteks võib vein oksüdeeruda või selle kvaliteet temperatuurimuutuste tõttu halveneda. Seega on veini kvaliteedi säilitamiseks vajalik, et see villitaks kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas.

Kontrollorgani nimetab Hispaania pädev asutus ja seda akrediteerib riiklik akrediteerimisasutus vastavalt standardile ISO 17065 toodete sertifitseerimise kohta. Väljaspool määratletud piirkonda tegutsevatele ettevõtjatele saadetava lahtise veini päritolu ja vastavust kaitstud päritolunimetusele „Jumilla“ saab kontrollorgan tagada vaid kuni välja saatmise hetkeni. Vahemaa ja kulude tõttu ei saa kontrollorgan tegutseda sihtriikides, kus riiklikud pädevad asutused tegelikkuses veini ei kontrolli. Umbes 75 % villimata kujul saadetavast veinist läheb kolmandatesse riikidesse. Seega ei tea kontrollorgan, kuidas need veinid turule lastakse. Kindel on aga see, et lisaetikette ega nummerdatud pitsereid pudelitele ei paigaldata, sest villimisettevõtted pole neid tellinud. Järelikult ei tohiks kaitstud päritolunimetust „Jumilla“ kandvat veini väljaspool määratletud piirkonda villida. Seega on päritolu ja kontrolli tagamiseks oluline, et veini villitaks vaid määratletud piirkonnas.

Link tootespetsifikaadile

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pcdopjumillamodificacionmayoram05limpio_tcm30-556674.pdf

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.