SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kui liitu ja euroala tabas kümnendi eest üleilmne kriis, hakkas liidu majanduslik ja sotsiaalne olukord üsna pea kiiresti halvenema. Finantskriisist sai euroalal kiiresti majandus- ja võlakriis. Sellele reageerimiseks on võetud meetmeid, et säilitada euroala stabiilsus ja terviklikkus. Neid meetmeid on täiendatud ja tugevdatud mitmesuguste algatustega, mille raames tegeletakse nõrkade kohtadega ühisraha ala ülesehituses pikemas perspektiivis. Ehkki kooskõlas soovitustega, mis on esitatud 2015. aasta juunis koostatud viie juhi aruandes ning majandus- ja rahaliidu süvendamist käsitlevas 31. mai 2017. aasta aruteludokumendis, on tehtud märkimisväärseid edusamme, mõned olulised lüngad siiski esinevad. Üks kriisi käigus saadud õppetunde on see, et liikmesriigid, kelle rahaühik on euro, peaksid veelgi suurendama oma majanduse vastupanuvõimet, tehes sihipäraseid struktuurireforme ja investeeringuid, et edendada euroala kui terviku lähenemist ja konkurentsivõimet.

Seda arvesse võttes andsid liidu juhid 14. detsembri 2018 aset leidnud euroala tippkohtumisel (laiendatud koosseisus EL 27 osalusel) eurorühmale volitused tegeleda majandus- ja rahaliidu edendamiseks mitme küsimusega, eelkõige euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) vabatahtlikult osalevate liikmesriikide lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi ülesehituse, rakendamise üksikasjade ja ajastusega. Rahastamisvahendist saab liidu eelarve osa ja see võetakse vastu komisjoni asjakohase seadusandliku ettepaneku põhjal, mida vajaduse korral muudetakse. Euroala tippkohtumisel märgiti ka seda, et rahastamisvahendi puhul tuleks kohaldada euroala liikmesriikide kriteeriume ja strateegilisi suuniseid. Võttes kokku viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtu, visandab komisjon 12. juuni 2019. aasta teatises „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine“ edasised sammud majandus- ja rahaliidu süvendamiseks. Eelkõige rõhutab komisjon, et lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend aitab suurendada majandus- ja rahaliidu vastupanuvõimet, toetades sidusaid reformi- ja investeerimispakette, mille eesmärk on lahendada euroala liikmesriikide konkurentsivõime ja lähenemisega seotud probleeme. Komisjoni teatises on märgitud ka seda, et komisjon on valmis esitama sellise vahendi juhtimisraamistiku kohta Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artiklil 136 põhineva määruse ettepaneku, järgides samal ajal täielikult eelarve täitmise ja programmi rakendamisega seotud komisjoni õigusi. 14. juunil 2019 leppis eurorühm kokku euroala liikmesriikide ja ERM IIs vabatahtlikult osalevate liikmesriikide jaoks mõeldud lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi põhielemente käsitlevates tingimustes. Juhid kiitsid selle kokkuleppe 21. juunil 2019 toimunud euroala tippkohtumisel heaks ning rõhutasid vajadust jätkata tööd kõigi seni lahendamata küsimustega, et tagada euroala liikmesriikide otsustusprotsessi sõltumatus.

Selleks kehtestatakse kavandatud määrusega euroala uue lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi juhtimisraamistik. Vahend lisatakse reformide tugiprogrammi. Juhtimisraamistikus antakse uue rahastamisvahendi raames toetatavate reformide ja investeeringute jaoks majanduspoliitilisi suuniseid kooskõlas liidu üldise majanduspoliitika koordineerimise raamistikuga.

Reformide tugiprogrammi osaks oleva lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi eesmärk on edendada liidus ühtekuuluvust, pakkudes euroala liikmesriikidele sidusates pakettides kindlaks määratud reformide ja investeeringute jaoks rahalist toetust. Kavandatud määruse eesmärk on korraldada selle rahastamisvahendi juhtimist ning seda tuleb tõlgendada koostoimes reformide tugiprogrammiga.

Sellega seoses antakse nõukogule, kus on hääleõigus vaid euroala liikmesriikidel, ülesanded, mis on seotud i) euroalal tehtavate reformide ja investeeringute üldise strateegia ja järelevalvega ning ii) rahastamisvahendi raames toetatavate reformide ja investeeringute eesmärke käsitlevate riigipõhiste suunistega. Eelkõige nähakse kavandatud määrusega ette, et nõukogu peab koostama euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (edaspidi „euroala soovitus“) raames igal aastal (pärast eurorühmas toimunud arutelusid) euroala kui terviku jaoks reformi- ja investeerimisprioriteete käsitlevad strateegilised suunised. Nende suuniste koostamisel võib nõukogu küsida euroala tippkohtumise arvamust. Seejärel võtab nõukogu vastu soovituse, mis sisaldab rahastamisvahendi raames toetatavate reformide ja investeeringute eesmärke käsitlevaid riigipõhiseid suuniseid kõikidele euroala liikmesriikidele. Euroala liikmesriigid võivad otsustada esitada lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi raames reformi- ja investeerimispakettide ettepanekuid. Sidusate reformi- ja investeerimispakettide esitamisel kõnealuse rahastamisvahendi raames peavad euroala liikmesriigid arvesse võtma nii strateegilisi suuniseid kui ka riigipõhiseid suuniseid. Liikmesriikide jaoks, kelle rahaühik ei ole euro, kuid kes osalevad ERM IIs ning soovivad osaleda lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendis, tuleks välja töötada asjakohane kord viisil, mis on kooskõlas käesolevas määrusega ette nähtud raamistikuga.

Euroala lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kavandatud juhtimisraamistikus võetakse arvesse vajadust tugevdada euroala majanduspoliitika koordineerimist ning edendada reforme ja investeeringuid, millega lahendatakse kogu euroala mõjutavaid probleeme ning aidatakse kaasa euroala majanduslikule ja sotsiaalsele lähenemisele.

Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi juhtimisraamistik on kooskõlas väljakujunenud, liidu majanduspoliitika järelevalvet ja koordineerimist puudutava Euroopa poolaastaga. Käesolevas määruses sätestatud juhtimisraamistiku rakendamine viiakse ka vastavusse Euroopa poolaasta ajakavaga.

Nõukogu võtab iga-aastased strateegilised suunised vastu euroala soovituse lahutamatu osana ja Euroopa Ülemkogu kiidab selle soovituse enne nõukogus vastuvõtmist heaks. Komisjon aitab strateegiliste suuniste koostamisele kaasa, teavitades nõukogu sellest, kuidas on järgitud strateegilisi suuniseid varasematel aastatel, suurendades sellega poliitiliste suuniste järjepidevust.

Euroala liikmesriikidele esitatavates riigipõhistes suunistes võetakse arvesse strateegilisi suuniseid ning need on täielikult kooskõlas riigipõhiste soovitustega, mis võetakse paralleelselt vastu Euroopa poolaasta raames pärast arutelusid, mida vajaduse korral peetakse asjakohastes aluslepingul põhinevates komiteedes. Eelkõige määratakse riigipõhistes suunistes kindlaks, millise riigipõhises soovituses kindlaks määratud konkreetse reformi- ja investeerimiseesmärgi kohta võiks euroala liikmesriik esitada lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi raames sidusaid reformi- ja investeerimispakette käsitlevaid ettepanekuid. Seega ei lisandu need asjaomastele liikmesriikidele esitatavad riigipõhised suunised riigipõhistele soovitustele, vaid neis määratakse pigem kindlaks nende soovituste prioriteedid, pidades silmas rahastamisvahendi raames antavat toetust. Tõhususe huvides võetakse need kõikidele euroala liikmesriikidele adresseeritud riigipõhised suunised vastu ühe soovitusena. Vajaduse korral võetakse kavandatud määruse alusel esitatavates juhistes nõuetekohaselt arvesse võimalikku makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mida liikmesriigis parasjagu kohaldatakse.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatud määrusega kehtestatakse juhtimisraamistik, milles nähakse ette majanduspoliitiliste suuniste andmine euroala lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi raames esitavate reformi- ja investeerimispakettide jaoks. Määruse puhul on tagatud kooskõla ning vastastikune täiendavus ja koostoime kavandatud liidu investeerimisprogrammidega, nagu ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendid, Euroopa ühendamise rahastu ja InvestEU programm.

Kavandatud määrus tugineb ideedele, mida on tutvustatud majandus- ja rahaliidu süvendamist käsitlevas 31. mai 2017. aasta aruteludokumendis, ning on kooskõlas komisjoni 12. juuni 2019. aasta teatisega „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust“, milles on visandatud edasised sammud majandus- ja rahaliidu süvendamiseks. Rahastamisvahend on kavandatud osana liidu eelarvest ja selle suurus määratakse kindlaks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 üle peetavate läbirääkimiste raames. Kavandatud määrus on kooskõlas selle mitmeaastase finantsraamistiku eesmärkidega.

Kavandatud määrus ei mõjuta komisjoni õigusi eelarve täitmisel ja programmi rakendamisel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus