Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artiklis 281 osutatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

(1)Kooskõlas nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta otsusega (EL) 2016/123 kirjutati 21. detsembril 2015 alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelisele laiendatud partnerlus- ja koostöölepingule, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

Nõukogu on hoitud kursis läbirääkimiste kõikide etappidega ning temaga on konsulteeritud Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühma ning kaubanduspoliitika komitee raames.

Nagu on kirjeldatud lepingu artiklis 2 „Käesoleva lepingu eesmärgid”, pannakse lepinguga alus lepinguosaliste tugevdatud partnerlusele ja koostööle, mis põhineb nende ühistel huvidel. Lepingu eesmärk on arendada selle osaliste suhteid kõigis lepingu kohaldamisvaldkondades. Selline koostöö on lepinguosaliste osalusel toimuv protsess, mis edendab üleilmset ja piirkondlikku rahu ja stabiilsust ning majandusarengut ning mis lähtub põhimõtetest, mida lepinguosalised on kohustunud järgima ka vastavalt oma rahvusvahelistele, eelkõige ÜRO ja OSCE raames võetud kohustustele.

Õiguslik alus „tuleb valida objektiivsete näitajate alusel, nagu õigusakti eesmärk ja sisu, mida saab kohtulikult kontrollida“. Meetme õigusliku aluse valikul lähtutakse meetme peamisest eesmärgist. Selliste sätete jaoks, millega peamist eesmärki täiendatakse, ei ole vaja eraldi õiguslikku alust. Kui meetmel puudub vaid üksainus peamine eesmärk, võib see põhineda mitmel õiguslikul alusel, tingimusel et eri õiguslikest alustest tulenevad otsustamismenetlused on omavahel kooskõlas.

„Arvestades Kasahstaniga sõlmitava laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu poliitilist ja majanduslikku tähtsust, rõhutab komisjon lepingu kiire allakirjutamise ja ratifitseerimise olulisust. Komisjon kordab veel kord oma seisukohta, et käesoleval juhul ei ole nn segaleping õiguslikult vajalik ja et kõik lepinguga hõlmatud küsimused kuuluvad ELi pädevusse. Seepärast avaldab komisjon kahetsust, et liikmesriigid soovivad Kasahstaniga sõlmitava laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu allakirjutamist ja ratifitseerimist nn segalepinguna. Komisjon säilitab oma seisukoha seoses tulevikus rahvusvahelise lepingu olemusega seotud õigusaktide esitamisega.“

Leping sisaldab kaubandust käsitlevat mahukat jaotist, milles on sätestatud olulised kohustused kaubanduspoliitika eri valdkondades. Viimaste eesmärk on parandada Kasahstani ettevõtluse regulatiivset keskkonda, mis oleks ELi ettevõtjatele majanduslikult väga kasulik.

13. aprillil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse, millega volitati Euroopa Komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle. Läbirääkimisi lepingu üle alustati 2011. aasta juunis ning EL ja Kasahstan parafeerisid lepingu 20. jaanuaril 2015. Pärast lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamist ja selle ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. oktoobril 2015 kirjutati lepingule 21. detsembril 2015 alla, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.6.2016 JOIN(2016) 26 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ühisettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta



ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE

NING TEISELT POOLT KASAHSTANI VABARIIGI VAHELINE

LAIENDATUDPARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING SISUKORD PEALKIRI PREAMBUL I JAOTIS LEPINGU ÜLDPÕHIMÕTTED JA EESMÄRGID II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG; KOOSTÖÖ VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA VALDKONNAS III JAOTIS KAUBANDUS JA ÄRI 1. PEATÜKK KAUBAVAHETUS 2. PEATÜKK TOLL 3. PEATÜKK TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED 4. PEATÜKK VETERINAAR- JA FÜTOSANITAARKÜSIMUSED 5. PEATÜKK TEENUSKAUBANDUS JA ETTEVÕTETE ASUTAMINE 1. JAGU ÜLDSÄTTED 2. JAGU ETTEVÕTETE ASUTAMINE JA PIIRIÜLENE TEENUSTE PAKKUMINE 1. ALLJAGU KÕIK MAJANDUSTEGEVUSE VALDKONNAD 2. ALLJAGU MUUD MAJANDUSTEGEVUSE VALDKONNAD PEALE TEENUSTE 3. JAGU FÜÜSILISTE ISIKUTE AJUTINE KOHALOLEK ÄRILISEL EESMÄRGIL

4. JAGU SISERIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

5. JAGU VALDKONDLIKUD ERISÄTTED 6. JAGU ERANDID 7. JAGU INVESTEERIMINE 6. PEATÜKK KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED 7. PEATÜKK INTELLEKTUAALOMAND 1. JAGU PÕHIMÕTTED 2. JAGU INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUSTE NORMID 3. JAGU INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUSTE KAITSE TAGAMINE 4. JAGU VAHENDUSTEENUSTE OSUTAJATE VASTUTUS 8. PEATÜKK RIIGIHANKED 9. PEATÜKK TOORAINE JA ENERGIA 10. PEATÜKK KAUBANDUS JA JÄTKUSUUTLIK ARENG 11. PEATÜKK KONKURENTS 12. PEATÜKK RIIGI OSALUSEGA JA RIIGI KONTROLLI ALL OLEVAD ETTEVÕTTED NING ERI- VÕI AINUÕIGUSE VÕI PRIVILEEGI SAANUD ETTEVÕTTED

13. PEATÜKK LÄBIPAISTVUS 14. PEATÜKK VAIDLUSTE LAHENDAMINE 1. JAGU EESMÄRK JA KOHALDAMISALA 2. JAGU KONSULTEERIMINE JA VAHENDUS 3. JAGU VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS 1. ALLJAGU VAHEKOHTUMENETLUS

2. ALLJAGU TÄITMINE 3. ALLJAGU ÜHISSÄTTED 4. JAGU ÜLDSÄTTED IV JAOTIS KOOSTÖÖ MAJANDUSARENGU JA JÄTKUSUUTLIKU ARENGU VALDKONNAS 1. PEATÜKK MAJANDUSDIALOOG 2. PEATÜKK KOOSTÖÖ RIIGI RAHANDUSE JUHTIMISE, RIIGIKONTROLLI JA SISEKONTROLLI VALDKONNAS 3. PEATÜKK KOOSTÖÖ MAKSUSTAMISE VALDKONNAS 4. PEATÜKK KOOSTÖÖ STATISTIKA VALDKONNAS 5. PEATÜKK KOOSTÖÖ ENERGIA VALDKONNAS

6. PEATÜKK KOOSTÖÖ TRANSPORDI VALDKONNAS 7. PEATÜKK KOOSTÖÖ KESKKONNA VALDKONNAS 8. PEATÜKK KOOSTÖÖ KLIIMAMUUTUSTE VALDKONNAS 9. PEATÜKK KOOSTÖÖ TÖÖSTUSE VALDKONNAS 10. PEATÜKK KOOSTÖÖ VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTETE VALDKONNAS 11. PEATÜKK KOOSTÖÖ ÄRIÜHINGUÕIGUSE VALDKONNAS 12. PEATÜKK KOOSTÖÖ PANGANDUSE, KINDLUSTUSE JA MUUDE FINANTSTEENUSTE VALDKONNAS 13. PEATÜKK KOOSTÖÖ INFOÜHISKONNA VALDKONNAS 14. PEATÜKK KOOSTÖÖ TURISMI VALDKONNAS 15. PEATÜKK KOOSTÖÖ PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE VALDKONNAS 16. PEATÜKK KOOSTÖÖ TÖÖHÕIVE, TÖÖSUHETE, SOTSIAALPOLIITIKA JA VÕRDSETE VÕIMALUSTE VALDKONNAS

17. PEATÜKK KOOSTÖÖ TERVISHOIU VALDKONNAS V JAOTIS KOOSTÖÖ VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVAL ALAL VI JAOTIS MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA 1. PEATÜKK KOOSTÖÖ HARIDUSE JA KOOLITUSE VALDKONNAS

2. PEATÜKK KULTUURIKOOSTÖÖ 3. PEATÜKK TEADUS- JA INNOVATSIOONIKOOSTÖÖ 4. PEATÜKK MEEDIA- JA AUDIOVISUAALKOOSTÖÖ 5. PEATÜKK KODANIKUÜHISKONNA KOOSTÖÖ 6. PEATÜKK KOOSTÖÖ SPORDI JA KEHALISE TEGEVUSE VALDKONNAS 7. PEATÜKK KOOSTÖÖ KODANIKUKAITSE VALDKONNAS 8. PEATÜKK KOOSTÖÖ KOSMOSETEGEVUSE VALDKONNAS 9. PEATÜKK KOOSTÖÖ TARBIJAKAITSE VALDKONNAS 10. PEATÜKK PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ 11. PEATÜKK KOOSTÖÖ AVALIKU TEENISTUSE VALDKONNAS VII JAOTIS FINANTS- JA TEHNILINE KOOSTÖÖ VIII JAOTIS INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK IX JAOTIS ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

I LISA ARTIKLI 46 KOHASED RESERVATSIOONID II LISA PIIRANGUD, MIDA KASAHSTANI VABARIIK KOHALDAB VASTAVALT ARTIKLI 48 LÕIKELE 2 III LISA III JAOTISE „KAUBANDUS JA ÄRI” 8. PEATÜKI (RIIGIHANKED) KOHALDAMISALA

IV LISA III JAOTISE „KAUBANDUS JA ÄRI” 8. PEATÜKI (RIIGIHANKED) HANKETEABE JA -TEADETE AVALDAMISE KANALID V LISA III JAOTISE „KAUBANDUS JA ÄRI” 14. PEATÜKI (VAIDLUSTE LAHENDAMINE) KOHASED VAHEKOHTUMENETLUSE EESKIRJAD VI LISA III JAOTISE „KAUBANDUS JA ÄRI” 14. PEATÜKI (VAIDLUSTE LAHENDAMINE) KOHANE VAHEKOHTUTE LIIKMETE JA VAHENDAJATE KÄITUMISJUHEND VII LISA III JAOTISE (KAUBANDUS JA ÄRI) 14. PEATÜKI (VAIDLUSTE LAHENDAMINE) KOHANE VAHENDUSMEHHANISM PROTOKOLL VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES PREAMBUL BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK,

IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, HORVAATIA VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ning EUROOPA LIIT, ühelt poolt ning KASAHSTANI VABARIIK, teiselt poolt edaspidi koos „lepinguosalised”, PIDADES SILMAS lepinguosalistevahelisi tihedaid sidemeid ja nende ühiseid väärtusi ning soovi veelgi tugevdada ja laiendada suhteid, millele on pandud alus 23. jaanuaril 1995. aastal Brüsselis alla kirjutatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu, Euroopa Ülemkogus 2007. aasta juunis vastu võetud Euroopa Liidu ja Kesk-Aasia uue partnerluse strateegia ning 2008. aastal vastu võetud Kasahstani Vabariigi riikliku programmiga „Tee Euroopasse”; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet rakendada kõiki ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), eelkõige Helsingi lõppakti põhimõtteid ja sätteid ning muid rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud norme;

PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet parandada põhivabaduste ja inimõiguste,

demokraatia põhimõtete, õigusriigi ning hea valitsemistava edendamist, kaitsmist ja järgimist; TUNNISTADES, et tehes koostööd inimõiguste ja demokraatia valdkonnas, järgivad lepinguosalised rangelt järgmisi põhimõtteid: ühiste eesmärkide edendamine, avatud ja konstruktiivne poliitiline dialoog, läbipaistvus ja rahvusvaheliste inimõiguste normide austamine; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet järgida vaba turumajanduse põhimõtteid; TUNNISTADES Euroopa Liidu ja Kasahstani Vabariigi omavaheliste kaubandus- ja investeerimissuhete tähtsuse kasvu; PIDADES SILMAS, et leping tugevdab veelgi lepinguosaliste vahelisi majandussuhteid ning parandab kaubandus- ja investeerimiskliimat ja -tingimusi, mis võimaldab arendada nende vahelist kaubandust ja investeerimist muu hulgas energeetika valdkonnas; PIDADES SILMAS, et kaubanduse ja investeeringute edendamine peab kõikides sektorites põhinema laiemal õiguslikul alusel, eelkõige käesoleval lepingul ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni („WTO leping”) asutamislepingul;

PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning vaidluste rahumeelset lahendamist, eelkõige tehes selle nimel tulemuslikult koostööd ÜRO ja OSCE raames; PIDADES SILMAS lepinguosaliste soovi arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet täita oma rahvusvahelist kohustust võidelda massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu ning teha koostööd tuumarelva leviku tõkestamise ning tuumaohutuse ja -julgeoleku valdkonnas; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet võidelda ebaseadusliku väike- ja kergrelvakaubanduse ja -varumise vastu ning järgides ÜRO Peaassambleel vastuvõetud relvakaubanduslepingut; PIDADES SILMAS, et Kasahstani Vabariigi aktiivne osalemine Euroopa Liidu ja Kesk-Aasia uue partnerluse strateegia rakendamisel on väga oluline;

PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet võidelda organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastu ning tugevdada koostööd terrorismivastase võitluse valdkonnas;

PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet edendada dialoogi ja koostööd rändega seotud küsimustes, kasutades terviklikku lähenemist koostööle seadusliku rände valdkonnas ning võitlusele ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu, ning tunnistades käesolevas lepingus sisalduva tagasivõtuklausli tähtsust; SOOVIDES tagada, et Euroopa Liidu ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete kaubandussuhete tingimused oleksid tasakaalustatud; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet lähtuda Maailma Kaubandusorganisatsiooni ("WTO") liikmesusest tulenevatest õigustest ja kohustustest ning rakendada neid õigusi ja kohustusi läbipaistvalt ja kedagi diskrimineerimata; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet järgida jätkusuutliku arengu põhimõtteid, toetades mitmepoolsete rahvusvaheliste lepingute rakendamist ja edendades piirkondlikku koostööd; SOOVIDES edendada vastastikku kasulikku koostööd kõikides vastastikust huvi pakkuvates valdkondades ja vajadusel tugevdada koostööraamistikku;

TUNNISTADES vajadust süvendada koostööd energeetika valdkonnas, parandada energiavarustuse kindlust ja toetada vajaliku infrastruktuuri väljaarendamist energiaharta lepingu alusel ning vastavalt 4. detsembril 2006 Brüsselis sõlmitud Euroopa Liidu ja Kasahstani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumile koostöö kohta energeetika valdkonnas; TUNNISTADES, et kogu koostöö, mida tehakse tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas, põhineb Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kasahstani Vabariigi tuumaohutusalase koostöö lepingul, millele kirjutati alla Brüsselis 19. juulil 1999, ega kuulu käesoleva lepingu kohaldamisalasse; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet parandada rahva tervist ja tervise kaitset kui jätkusuutliku arengu ja majanduskasvu eeltingimusi; PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet tihendada inimestevahelisi kontakte, sealhulgas teaduse ja tehnika, innovatsiooni arengu, hariduse ja kultuuri valdkonnas toimuva koostöö ja vahetuste kaudu; PIDADES SILMAS, et lepinguosalised toetavad üksteisemõistmist ning kavatsevad lähendada oma õigusakte ja reguleerivat raamistikku, et veelgi tugevdada vastastikku kasulikke suhteid ja jätkusuutlikku arengut;



MÄRKIDES, et juhul kui lepinguosalised otsustavad käesoleva lepingu raames sõlmida vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala hõlmavaid erilepinguid, mille Euroopa Liit sõlmib vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisele, siis sellised lepingud on Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduvad ainult juhul, kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa ning Euroopa Liit, pidades silmas oma kahepoolseid suhteid, teatavad samaaegselt Kasahstani Vabariigile, et sellised lepingud on Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduvad, kuna neid käsitatakse Euroopa Liidu osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Ka edaspidised ELi-sisesed meetmed, mida võetakse käesoleva lepingu rakendamiseks vastavalt eespool osutatud V jaotisele, on Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduvad ainult juhul, kui nad on teatanud oma kavatsusest selliseid meetmeid aktsepteerida või neis osaleda vastavalt protokollile nr 21. Märkides samuti, et sellised tulevased lepingud ja ELi-sisesed meetmed kuuluvad nimetatud aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 kohaldamisalasse, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS LEPINGU ÜLDPÕHIMÕTTED JA EESMÄRGID ARTIKKEL 1 Üldpõhimõtted Mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitika aluseks ning käesoleva lepingu oluliseks tingimuseks on inimõiguste ülddeklaratsioonis, OSCE Helsingi lõppaktis, Pariisi uue Euroopa hartas ja teistes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigustealastes dokumentides sätestatud demokraatia põhimõtetest ja põhilistest inimõigustest kinnipidamine ning õigusriigi põhimõtete järgimine. Lepinguosalised rõhutavad veel kord pühendumist turumajanduse põhimõtetele ning jätkusuutliku arengu ja majanduskasvu edendamisele. Käesoleva lepingu rakendamine põhineb dialoogil, vastastikusel usaldusel ja austusel, võrdsel partnerlusel ja vastastikusel kasul ning ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtete ja väärtuste täielikul austamisel.

ARTIKKEL 2

Käesoleva lepingu eesmärgid 1. Käesoleva lepinguga pannakse alus lepinguosalistevahelisele tugevdatud partnerlusele ja koostööle, mis toimub nende pädevuse piires, põhineb nende ühistel huvidel ja mille eesmärk on süvendada suhteid kõigis lepingu kohaldamisvaldkondades. 2. See koostöö on lepinguosaliste osalusel toimuv protsess, mis edendab piirkondlikku rahu ja stabiilsust ning majandusarengut ning mis lähtub põhimõtetest, mida lepinguosalised on kohustunud järgima ka vastavalt eelkõige ÜRO ja OSCE raames võetud rahvusvaheliste kohustustele. ARTIKKEL 3 Koostöö piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd ja vahetada seisukohti piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel ning organisatsioonides.

II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG;

KOOSTÖÖ VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA VALDKONNAS ARTIKKEL 4 Poliitiline dialoog

Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad tulemuslikku poliitilist dialoogi kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades, et edendada rahvusvahelist rahu, stabiilsust ja julgeolekut muu hulgas Euraasia mandril, võttes aluseks rahvusvahelise õiguse ja ühised väärtused ning tehes tulemuslikult koostööd mitmepoolsetes institutsioonides. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga tugevdada ÜRO ja OSCE rolli ning tõhustada asjaomaseid rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone. Lepinguosalised süvendavad koostööd ja dialoogi rahvusvahelise julgeoleku ja kriisiohjamise valdkonnas, et aidata toime tulla üleilmsete ja piirkondlike probleemide ja suurohtudega.

Lepinguosalised kohustuvad tugevdama koostööd kõikides ühist huvi pakkuvates küsimustes, edendades eelkõige rahvusvahelise õiguse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja hea valitsemistava järgimist. Lepinguosalised lepivad kokku teha pingutusi, et parandada piirkondlikku koostöö tingimusi eelkõige Kesk-Aasias, kuid ka mujal. ARTIKKEL 5 Demokraatia ja õigusriik Lepinguosalised lepivad kokku teha muu hulgas asjaomaste rahvusvaheliste inimõigustealaste dokumentide kaudu koostööd inimõiguste ja õigusriigi edendamiseks ja tõhusaks kaitseks. Lepinguosalised lepivad kokku sellise koostöö meetmed, mis võivad hõlmata õigusriigi tugevdamist, olemasoleva inimõigustealase dialoogi edendamist, demokraatlike institutsioonide arendamist, inimõiguste tundmise parandamist ning koostöö tugevdamist inimõigustega tegelevate ÜRO ja OSCE asutustega.

ARTIKKEL 6 Välis- ja julgeolekupoliitika

Lepinguosalised tugevdavad välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas dialoogi ja koostööd ning eelkõige lahendavad probleeme konfliktide ennetamise, kriisiohjamise, piirkondliku stabiilsuse, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli ning relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli valdkonnas. Koostöö põhineb ühistel väärtustel ja huvidel ning selle eesmärk on suurendada poliitika tulemuslikkust ja ühtsust, kasutades kahepoolseid, rahvusvahelisi ja piirkondlike foorumeid. Lepinguosalised kinnitavad veel kord pühendumist territoriaalse terviklikkuse, piiride puutumatuse, suveräänsuse ja sõltumatuse põhimõtete järgimisele, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas ja Helsingi lõppaktis, ning pühendumist nende põhimõtete edendamisele kahe- ja mitmepoolsetes suhetes.

ARTIKKEL 7 Kosmosejulgeolek Lepinguosalised toetavad kogu kosmosetegevuse ohutuse, julgeoleku ja jätkusuutlikkuse suurendamist ning lepivad kokku teha kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd avakosmose rahumeelse kasutamise tagamiseks. Lepinguosalised märgivad, et on oluline vältida võidurelvastumist avakosmoses. ARTIKKEL 8 Rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad rasked kuriteod Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et niisuguste tegude eest vastutusele võtmine tuleb tagada nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaudu. Võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada Rooma statuudi terviklus, lepivad lepinguosalised kokku pidada dialoogi ja püüavad edendada Rooma statuudi järgimist kogu maailmas kooskõlas oma õigusaktidega, sealhulgas toetades suutlikkuse suurendamist.

ARTIKKEL 9

Konfliktide ennetamine ja kriisiohjamine Lepinguosalised süvendavad koostööd konfliktide ennetamise, piirkondlike konfliktide lahendamise ja kriisiohje valdkonnas, et suurendada rahu ja stabiilsust. ARTIKKEL 10 Piirkondlik stabiilsus Lepinguosalised suurendavad ühiseid jõupingutusi, et edendada stabiilsust ja julgeolekut Kesk-Aasia riikides ning parandada veelgi piirkondliku koostöö tingimusi, lähtudes põhimõtetest, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja muudes mitmepoolsetes dokumentides, millega on ühinenud mõlemad lepinguosalised.

ARTIKKEL 11 Massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamine Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik riiklike ja valitsusväliste osalejate hulgas on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Lepinguosalised toetavad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku piiramist ning teevad selleks koostööd, täites täielikult oma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise lepingutest, ja teisi vastavaid rahvusvahelisi kohustustusi. Lepinguosalised lepivad kokku, et see säte on üks käesoleva lepingu olulistest tingimustest. Selles valdkonnas tehtav koostöö hõlmab muu hulgas:

a) sõjaliste ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordikontrolli süsteemide arendamist; b) korrapärast poliitilist dialoogi käesoleva artikliga hõlmatud küsimustes.

ARTIKKEL 12 Väike- ja kergrelvad Lepinguosalised teevad kõigil asjakohastel tasanditel koostööd ebaseadusliku väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga kauplemise vastase võitluse valdkonnas, tagades koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sünergia, ning lepivad kokku, et jätkavad korrapärast poliitilist dialoogi muu hulgas ka mitmepoolses raamistikus. Kõnealune koostöö lähtub kehtivatest rahvusvahelistest lepingutest ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest ning kohustustest, mis tulenevad muudest kõnealuses valdkonnas kohaldatavatest rahvusvahelistest dokumentidest, mida lepinguosalised on kohustunud järgima. Lepinguosalised on veendunud, et relvakaubanduslepingul on selles küsimuses oluline roll.

ARTIKKEL 13 Terrorismivastane võitlus Lepinguosalised lepivad kokku teha kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, et tõkestada terrorismi ning võidelda sellega vastavalt õigusriigi põhimõtetele, rahvusvahelisele õigusele, rahvusvahelistele inimõiguste normidele, humanitaarõigusele ning ÜRO otsustele, sealhulgas ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegiale. Lepinguosaliste koostöö eesmärk on: a) rakendada ÜRO resolutsioone, ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võituse strateegiat ning oma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest terrorismivastase võitluse konventsioonidest ja muudest dokumentidest;

b) kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega vahetada teavet kavandatavate ja toimepandud terroriaktide, nende laadi ja kasutatud meetodite kohta ning terrorirühmituste kohta, kes on sooritanud või kavatsevad sooritada kuriteo teise lepinguosalise territooriumil;

c) vahetada kogemusi küsimuses, kuidas hoida ära mis tahes laadi terrorismi, sealhulgas terroriakti toimepanemisele kutsuvat avalikku provokatsiooni internetis, ning terrorismivastase võitluse vahendite ja meetodite, tehniliste küsimuste ning Euroopa Liidu institutsioonide, asutuste ja ametite pakutava või nende poolt makstud koolituse valdkonnas; d) elavdada ühist võitlust terrorismi rahastamise vastu ning vahetada arvamusi radikaliseerumise ja terroristide värbamise kohta, ja e) vahetada head tava terrorismivastase võitluse käigus inimõiguste kaitsmise kohta.

III JAOTIS KAUBANDUS JA ÄRI 1. PEATÜKK KAUBAVAHETUS ARTIKKEL 14 Enamsoodustusrežiim

1. Lepinguosalised kohaldavad teineteise kaupade suhtes enamsoodustusrežiimi vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artiklile koos selle tõlgendusmärkustega, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Lõiget 1 ei kohaldata kaupade sellise sooduskohtlemise suhtes, mida lepinguosaline kooskõlas GATT 1994ga kohaldab mõne muu riigi kaupade suhtes.

ARTIKKEL 15 Võrdne kohtlemine Lepinguosalised kohaldavad teineteise kaupade suhtes võrdset kohtlemist vastavalt GATT 1994 III artiklile ja selle tõlgendusmärkustele, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. ARTIKKEL 16 Impordi- ja eksporditollimaksud Kumbki lepinguosaline kohaldab impordi- ja eksporditollitariife vastavalt WTO raames võetud kohustustele.

ARTIKKEL 17 Impordi- ja ekspordipiirangud

Kooskõlas GATT 1994 XI artikli ja selle tõlgendusmärkustega ei kehtesta ega säilita lepinguosalised teise lepinguosalise kaupade impordi ja teise lepinguosalise territooriumile viidavate kaupade ekspordi ja eksportmüügi suhtes mingeid keelde ega piiranguid (kvoote, impordi- ja ekspordilitsentse ja muid meetmeid) peale tollimaksude, maksude ja muude tasude. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XI artikkel koos selle tõlgendusmärkustega käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. ARTIKKEL 18 Kaupade ajutine import Kumbki lepinguosaline vabastab teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordi- ja tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja sellises korras, mis on sätestatud mõnes rahvusvahelises konventsioonis kaupade ajutise impordi kohta. Seda erandit kohaldatakse kooskõlas maksuvabastuse andnud lepinguosalise õigusaktidega.

ARTIKKEL 19 Transiit Lepinguosalised lepivad kokku, et vaba transiidi põhimõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltingimus. Seoses sellega näeb kumbki lepinguosaline ette teise lepinguosalise tolliterritooriumilt välja viidavate kaupade või teise lepinguosalise tolliterritooriumile viidavate kaupade vaba transiidi läbi oma territooriumi kooskõlas GATT 1994 V artikli ja sealhulgas selle tõlgendusmärkustega, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. ARTIKKEL 20 Kaitsemeetmed Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta ega piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XIX artiklist ja WTO kaitsemeetmete lepingust.



ARTIKKEL 21 Põllumajanduse erikaitsemeetmed Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta ega piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi, mis tulenevad WTO põllumajanduslepingu artiklist 5 (erikaitsemeetmed). ARTIKKEL 22 Dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed 1. Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta ega piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitlevast WTO kokkuleppest ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust. 2. Lepinguosalised tagavad, et kõik olulised meetmete kohaldamise otsuse aluseks olevad asjaolud ja kaalutlused avalikustatakse enne lõpliku otsuse tegemist, ilma et see piiraks GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu artikli 6.5 ja subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12.4 kohaldamist. Huvitatud isikutele antakse piisavalt aega avalikustatud asjaolude ja kaalutluste kohta märkuste esitamiseks.

3. Igale huvitatud isikule antakse võimalus esitada dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimise ajal oma seisukohti, kui see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi. 4. Käesoleva artikli sätete suhtes ei kohaldata käesolevas lepingus vaidluste lahendamise sätteid. ARTIKKEL 23

Hinnakujundus Kumbki lepinguosaline tagab, et ettevõtjad ja üksused, kellele antakse eri- või ainuõigused või kes on tema kontrolli all ning kes müüvad kaupu siseturul ja sama toodet ka ekspordivad, hoiavad raamatupidamisarvestuse lahus, et oleks võimalik täpselt kindlaks teha järgmist: a) siseriikliku ja rahvusvahelise tegevusega seotud kulud ja tulud ning b) üksikasjalikud andmed siseriikliku ja rahvusvahelise tegevusega seotud kulude ja tulude jaotamise ja nende sihtotstarbe kindlaksmääramise viiside kohta.

Eraldi raamatupidamisarvestus lähtub vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandarditele põhjuslikkuse, objektiivsuse, läbipaistvuse ja järjepidevuse põhimõtetest ning põhineb auditeeritud andmetel. ARTIKKEL 24 Erandid 1. Lepinguosalised kinnitavad, et nad kohaldavad käesoleva lepinguga hõlmatud kaubavahetuse suhtes mutatis mutandis oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XX artiklist ja selle tõlgendusmärkustest. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XX artikkel ja selle tõlgendusmärkused käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

2. Lepinguosalised mõistavad, et enne GATT 1994 XX artikli punktides i ja j sätestatud meetmete võtmist esitab meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teisele lepinguosalisele kogu asjakohase teabe, et leida lepinguosalisi rahuldav lahendus. Lepinguosalised võivad kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja probleemide lahendamiseks. Kui 30 päeva jooksul pärast sellise teabe esitamist kokkuleppele ei jõuta, võib lepinguosaline kohaldada asjaomase kauba suhtes meetmeid käesoleva artikli alusel. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või läbivaatamine võimatu, võib meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline kohaldada viivitamata ettevaatusmeetmeid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks ja teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. 3. Teatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 14, 15 ja 17 ja mis on määratletud Kasahstani Vabariigi WTOga ühinemise protokollis, võib Kasahstani Vabariik säilitada kuni nende meetmete jaoks kõnealuses protokollis ettenähtud üleminekuperioodi lõpuni.

2. PEATÜKK

TOLL ARTIKKEL 25 Tollikoostöö 1. Lepinguosalised süvendavad tollikoostööd, et tagada kaubanduskeskkonna läbipaistvus, hõlbustada kaubandust, parandada tarneahela kindlust, suurendada tarbijate ohutust, piirata intellektuaalomandiõigustega vastuolus olevate kaupade voogu ning võidelda salakaubaveo ja pettuse vastu. 2. Eesmärkide täitmiseks teevad lepinguosalised olemasolevate ressursside piires koostööd muu hulgas selleks et: a) parandada tollialaseid õigusakte, ühtlustada ja lihtsustada tolliprotseduure vastavalt rahvusvahelistele tolli ja kaubanduse lihtsustamise konventsioonidele ja standardeile, mille on välja töötanud muu hulgas Euroopa Liit (sh tolli suutlikkuse mõõtmise metoodika Customs Blueprints), Maailma Kaubandusorganisatsioon ja Maailma Tolliorganisatsioon (eelkõige muudetud Kyoto konventsioon);

b) rajada ajakohased tollisüsteemid ja võtta kasutusele ajakohane tollivormistussüsteem, kehtestada volitatud ettevõtjate süsteem, võtta kasutusele automatiseeritud riskipõhine analüüsi- ja kontrollisüsteem, kaupade tollist vabastamise lihtsustatud kord, tollivormistusjärgne kontroll ja läbipaistev tolliväärtuse määramine ning kehtestada tolli ja äriühingute partnerlust käsitlevad õigusnormid; c) tagada tolli valdkonnas kõige rangemate usaldusväärsusnormide järgimine, eelkõige piiril, rakendades meetmeid, mis on ette nähtud eelkõige Maailma Tolliorganisatsiooni Arusha deklaratsioonis; d) vahetada head tava ning pakkuda koolitust ja tehnilist abi planeerimise ja suutlikkuse parandamiseks ning rangeks usaldusväärsuse tagamiseks; e) vastavalt vajadusele vahetada teavet ja andmeid, täites lepinguosaliste tundlike andmete konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse norme;

f) koordineerida lepinguosaliste tolli tegevust; g) asjakohastel ja vajalikel juhtudel kehtestada volitatud ettevõtjate ja tolliprogrammide vastastikune tunnustamine, sealhulgas vastastikused kaubanduse lihtsustamise meetmed;

h) uurida, kui see on vajalik ja asjakohane, tollitransiidisüsteemide omavahelise sidumise võimalusi. 3. Koostöönõukogu moodustab tollikoostöö allkomitee. 4. Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog. Koostöökomitee võib kehtestada sellise dialoogi eeskirjad. ARTIKKEL 26 Vastastikune haldusabi Lepinguosalised osutavad üksteisele tolliküsimustes haldusabi vastavalt käesoleva lepingu protokollile, mis käsitleb vastastikust haldusabi tolliküsimustes, ilma et see mõjutaks muid käesolevas lepingus, eriti selle artiklis 25 ettenähtud koostöövorme.

ARTIKKEL 27 Tolliväärtuse määramine

Lepinguosalistevahelise kaubanduse suhtes kohaldatavaid kaupade tolliväärtuse määramise eeskirju reguleerib GATT 1994 VII artikli rakendamise leping. See inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 3. PEATÜKK TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED ARTIKKEL 28 WTO tehniliste kaubandustõkete leping Lepinguosalised kinnitavad, et nad järgivad omavahelistes suhetes WTO tehniliste kaubandustõkete lepingust ("tehniliste kaubandustõkete leping") tulenevaid õigusi ja kohustusi; leping inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

ARTIKKEL 29 Tehnilised normid, standardimine, metroloogia,

akrediteerimine, turujärelvalve ja vastavushindamine 1. Lepinguosalised lepivad kokku järgmises: a) vähendada erinevusi tehniliste normide, standardimise, metroloogia, akrediteerimise, turujärelevalve ja vastavushindamise valdkonnas, sealhulgas edendades nendes valdkondades rahvusvaheliste kokkulepitud aktide järgimist;

b) edendada rahvusvaheliste eeskirjade kohast akrediteerimist, toetades vastavushindamisasutusi ja nende tegevust, ning c) toetada Kasahstani Vabariigi ja tema asjaomaste asutuste osalemist Euroopa standardimis-, metroloogia-, vastavushindamisvaldkondade, ja nendega seotud valdkondade organisatsioonide tegevuses ning võimaluse korral ka ühinemist nende organisatsioonidega. 2. Lepinguosalised soovivad luua ja säilitada raamistiku oma tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste järkjärguliseks ühtlustamiseks.

3. Lepinguosalised võivad kaaluda läbirääkimiste alustamist tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks valdkondades, kus õigusaktide lähendamine on juba toimunud. ARTIKKEL 30 Läbipaistvus 1. Ilma et see piiraks käesoleva jaotise 13. peatüki „Läbipaistvus” kohaldamist, tagab kumbki lepinguosaline, et tema tehniliste normide väljatöötamise kord ja vastavushindamise menetlused sisaldavad võimalust korraldada konsulteerimine huvitatud isikutega piisavalt varasel etapil, mil üldsusega konsulteerimise käigus esitatud märkusi on veel võimalik arvesse võtta, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik ohutuse, tervishoiu, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud hädaolukorra või selle tekkimise ohu tõttu.

2. Vastavalt tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklile 2.9 võimaldab kumbki lepinguosaline märkusi esitada piisavalt varasel etapil pärast tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste ettepaneku avaldamist. Kui toimub tehnilise normi või vastavushindamismenetluse kavandi avalik arutelu, lubab lepinguosaline teisel lepinguosalisel ning teise lepinguosalise territooriumil asuvatel füüsilistel ja juriidilistel isikutel selles osaleda vähemalt sama soodsatel tingimustel kui oma territooriumil asuvatel isikutel. 3. Lepinguosalised tagavad, et nende tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused on avalikkusele kättesaadavad.

4. PEATÜKK VETERINAAR- JA FÜTOSANITAARKÜSIMUSED

ARTIKKEL 31 Eesmärk Käesolevas peatükis esitatakse põhimõtted, mida kohaldatakse lepinguosalistevahelises kaubanduses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ning loomade heaolu küsimustes. Lepinguosalised kohaldavad neid põhimõtteid nii, et see veelgi hõlbustaks nendevahelist kaubandust, tagades samal ajal kummagi lepinguosalise inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse taseme säilimise. ARTIKKEL 32 Põhimõtted 1. Lepinguosalised tagavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete väljatöötamise ja rakendamise vastavalt proportsionaalsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja teadusliku põhjendatuse põhimõttele.

2. Lepinguosaline tagab, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete küsimustes ei diskrimineerita teise lepinguosalise territooriumi suvaliselt ja põhjendamatult võrreldes oma territooriumiga, kui olud on samasugused või sarnased. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ei tohi kasutada viisil, mis kujutaks endast kaubanduse varjatud piiramist. 3. Lepinguosalised tagavad, et nende pädevad asutused rakendavad teise lepinguosalise kaupade suhtes sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, -menetlusi ja kontrolli ning vastavad teabenõuetele ilma põhjendamatu viivituseta ja vähemalt sama soodsatel tingimustel kui samasuguste omamaistele toodete puhul.

ARTIKKEL 33 Impordinõuded

1. Importiva lepinguosalise impordinõudeid kohaldatakse kogu eksportiva lepinguosalise territooriumil kooskõlas käesoleva peatüki artikliga 35. Sertifikaatides esitatud impordinõuded põhinevad Codex Alimentarius'e komisjoni (Codex), Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (IPPC) põhimõtetel, välja arvatud juhul, kui impordinõuded põhinevad rahvusvaheliste eeskirjade kohasel teaduslikul riskianalüüsil vastavalt WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingule (sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping). 2. Impordiloaga ettenähtud sanitaar- ja veterinaartingimused ei tohi olla rangemad kui käesoleva artikli lõike 1 alusel sertifikaatides sätestatud tingimused.

ARTIKKEL 34 Samaväärsus Kui importiva lepinguosalise hindamise tulemused on rahuldavad, tunnustatakse eksportiva lepinguosalise taotluse alusel üldkehtiva või kogu sektori või sektori osa suhtes kehtiva üksikmeetme ja/või meetmete rühma ja/või süsteemide samaväärsust rahvusvahelise korra kohaselt. ARTIKKEL 35 Looma- ja taimetervisega seotud meetmed 1. Lepinguosalised tunnustavad kahjurivabade- ja taudivabade alade ning vähese kahjuri- ja taudilevikuga alade kontseptsiooni vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingule ning asjakohastele Codexi, OIE ja IPPC standarditele, juhenddokumentidele ja soovitustele. 2. Määrates kindlaks kahjurivabasid- või taudivabasid alasid ning vähese kahjuri- või taudilevikuga alasid, võtavad pooled arvesse selliseid tegureid nagu geograafiline asukoht, ökosüsteemid, epidemioloogiline järelevalve ning sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli tõhusus nendel aladel.

ARTIKKEL 36

Kaubanduse lihtsustamine 1. Lepinguosalised töötavad välja ja rakendavad kaubanduse lihtsustamise mehhanisme, lähtudes eksportiva lepinguosalise inspekteerimis- ja sertifitseerimissüsteemide tunnustamisest importiva lepinguosalise poolt. 2. Selliste kaubanduse lihtsustamise mehhanismide eesmärk on vältida, et importiv lepinguosaline inspekteeriks iga saadetist või iga eksportiva lepinguosalise territooriumil olevat ettevõtet vastavalt senistele õigusnormidele. Need võivad hõlmata eksportivate ettevõtete heakskiitmist ja lepinguosalise territooriumil olevate eksportivate ettevõtete loetelude koostamist eksportiva lepinguosalise garantii põhjal. ARTIKKEL 37 Inspekteerimine ja audit Inspekteerimine ja audit, mida importiv lepinguosaline teostab eksportiva lepinguosalise territooriumil tema inspekteerimis- ja sertifitseerimissüsteemide hindamiseks, vastab asjakohastele rahvusvahelistele standardite, suunistele ja soovitustele. Auditi ja inspekteerimise kulud kannab auditeerimist ja inspekteerimist teostanud lepinguosaline.

ARTIKKEL 38 Teabevahetus ja koostöö 1. Lepinguosalised arutavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ja loomade heaolu meetmete ning selliste meetmete väljatöötamise ja rakendamise küsimusi ning vahetavad sellekohast teavet. Vajaduse korral lähtutakse selliste arutelude ja teabevahetuse käigus sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust, Codexi, OIE ja IPPCi standardeist, juhenddokumentidest ja soovitustest. 2. Lepinguosalised lepivad kokku teha loomade ja taimede heaolu valdkonnas koostööd teabe, eriteadmiste ja kogemuste vahetamise kaudu, et suurendada sellealast suutlikkust. Sellealast koostööd kohandatakse vastavalt lepinguosalise vajadustele, et aidata lepinguosalistel järgida teineteise õigusraamistikku.

3. Lepinguosalised algatavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel õigeaegse dialoogi sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, et arutada selle valdkonna probleeme ja muid käesoleva peatüki kohaseid kiireloomulisi küsimusi. Koostöökomitee võib kehtestada sellise dialoogi eeskirjad. 4. Lepinguosalised määravad kontaktpunktid, mille kaudu toimub suhtlus käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes, ja ajakohastavad korrapäraselt kontaktpunktide loetelu.

5. PEATÜKK TEENUSKAUBANDUS JA ETTEVÕTETE ASUTAMINE 1. JAGU ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 39 Eesmärk, kohaldamis- ja rakendusala 1. Kinnitades veel kord oma WTO asutamislepingust tulenevaid kohustusi, näevad lepinguosalised käesolevaga ette vastastikuste teenuskaubanduse ja ettevõtete asutamise tingimuste järkjärgulise parandamise korra. 2. Ühtegi käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see seaks kohustusi riigihangete suhtes, mille osas kohaldatakse käesoleva jaotise 8. peatüki (Riigihanked) sätteid.

3. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosaliste antud subsiidiumide suhtes.

4. Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega säilitab kumbki lepinguosaline õiguse reguleerida ja kehtestada uusi norme, et tagada õiguspäraste poliitiliste eesmärkide saavutamine. 5. Käesolevat jaotist ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad Euroopa Liidu ja Kasahstani Vabariigi tööturule pääsu otsivaid füüsilisi isikuid, ega kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmete suhtes. 6. Käesoleva peatüki ükski säte ei takista lepinguosalisi võtmast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mida on vaja nende piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle lepinguosaliste piiride, tingimusel, et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis muudaks olematuks või vähendaks kasu, mida lepinguosaline saab käesoleva peatüki sätete alusel. 7. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosaliste kehtestatavate ja säilitatavate meetmete suhtes, mis mõjutavad teenuskaubandust ja ettevõtete asutamist audiovisuaalsektoris.

ARTIKKEL 40 Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „meede” – lepinguosalise võetav meede kas seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul; b) „lepinguosalise vastu võetud või säilitatud meetmed” – meetmed, mida võtavad: i) riigivalitsus ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused või riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, ning ii) lepinguosalise valitsusvälised organid lepinguosalise riigivalitsuse, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste delegeeritud ülesannete täitmisel;

c) „Euroopa Liidu füüsiline isik” või „Kasahstani Vabariigi füüsiline isik” – mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Kasahstani Vabariigi kodanik vastavalt nende asjaomastele õigusaktidele;

d) „juriidiline isik” – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud ning kas era- või riigi omandis olev õigussubjekt, sealhulgas aktsiaselts, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, ainuomandis ettevõte või ühistu; e) „lepinguosalise juriidiline isik” – Euroopa Liidu või Kasahstani Vabariigi juriidiline isik, kes on asutatud vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Kasahstani Vabariigi õigusaktide kohaselt ja kelle registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, või Kasahstani Vabariigi territooriumil. Kui Euroopa Liidu liikmesriigi või Kasahstani Vabariigi õigusaktide kohaselt asutatud juriidilisel isikul on kas territooriumil, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, või Kasahstani Vabariigi territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, käsitatakse teda vastavalt lepinguosalise Euroopa Liidu või Kasahstani Vabariigi juriidilise isikuna üksnes juhul, kui tal on märkimisväärne majandustegevus vastavalt kas territooriumil, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut, või Kasahstani Vabariigi territooriumil;

f) Olenemata punktist e kohaldatakse käesolevat peatükki rahvusvahelise meretranspordi, sealhulgas meretranspordietappi sisaldava mitmeliigilise transpordi puhul väljaspool Euroopa Liitu või Kasahstani Vabariiki asutatud laevandusettevõtjate suhtes, mida kontrollivad vastavalt mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Kasahstani Vabariigi kodanikud, juhul kui nende laevad on kooskõlas asjakohaste õigusaktidega registreeritud selles Euroopa Liidu liikmesriigis või Kasahstani Vabariigis ning sõidavad mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Kasahstani Vabariigi lipu all; g) „majandusliku integratsiooni leping” – leping, millega oluliselt liberaliseeritakse teenuskaubandust ja ettevõtete asutamist vastavalt teenuskaubanduse üldlepingule (edaspidi „GATS”), eelkõige selle V ja Vbis artiklile ja/või mis sisaldab sätteid, millega oluliselt liberaliseeritakse ettevõtte asutamist muudes majandustegevuse valdkondades, mis mutatis mutandis vastavad GATSi V ja Vbis artiklis sellise majandustegevuse suhtes ettenähtud tingimustele; h) „majandustegevus” – hõlmab mis tahes majanduslikku laadi tegevust, välja arvatud valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevus;

i) „majandustegevus valitsuse ülesannete täitmisel” – tegevus, mis ei toimu ärilistel alustel ega konkureerides ühe või mitme ettevõtjaga; j) „tegevus” – majandustegevusega tegelemine; k) juriidilise isiku „tütarettevõtja” – juriidiline isik, kes on asjaomase lepinguosalise teise juriidilise isiku tegeliku kontrolli all; l) juriidilise isiku „filiaal” – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et need kolmandad isikud teavad küll, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, kuid ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

m) „ettevõtte asutamine” – äriüksuse asutamine, mis toimub:

i) juriidilise isiku asutamise, omandamise või pidamise kaudu, või ii) lepinguosalise territooriumil filiaali või esinduse loomise või ülalpidamise kaudu majandustegevuse eesmärgil; n) „investor” – lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes soovib tegeleda või tegeleb majandustegevusega ettevõtte asutamise kaudu; o) „teenused” – hõlmavad kõikide sektorite kõik teenuseid, välja arvatud teenused, mida pakutakse valitsuse ülesannete täitmisel; p) „teenused, mida pakutakse valitsuse ülesannete täitmisel” – teenused, mida ei pakuta ärilistel alustel ega konkureerides ühe või mitme teenusepakkujaga; q) „teenusepakkuja” – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub teenust;

r) „teenuse pakkumine” – hõlmab teenuse tootmist, jaotamist, turustamist, müümist ja kättetoimetamist. 2. JAGU ETTEVÕTETE ASUTAMINE JA PIIRIÜLENE TEENUSTE PAKKUMINE 1. ALLJAGU

KÕIK MAJANDUSTEGEVUSE VALDKONNAD ARTIKKEL 41 Kohaldamis- ja rakendusala 1. Käesolevat alljagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis mõjutavad ettevõtete asutamist mis tahes majandustegevusalal ja piiriülest teenuste pakkumist.

2. Lepinguosalised kinnitavad oma GATSist tulenevaid õigusi ja kohustusi. Suurema kindluse huvides tuleb märkida, et lepinguosaliste GATSi kohased erikohustuste loendid, sealhulgas reservatsioonid ja enamsoodustusrežiimi erandite loetelud, inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks ning need kuuluvad kohaldamisele. ARTIKKEL 42 Ettevõtete asutamise tingimuste järkjärguline parandamine 1. Kaubanduskoosseisus kokkutulnud koostöökomitee esitab käesoleva lepingu raames lepinguosalistele soovitusi ettevõtete asutamise edasiseks liberaliseerimiseks. 2. Lepinguosalised püüavad mitte kehtestada meetmeid, millega kehtestatakse ettevõtete asutamise suhtes suuremaid piiranguid võrreldes tingimustega, mis kehtisid enne käesolevale lepingule allakirjutamise kuupäeva.



ARTIKKEL 43 Piiriülese teenuste pakkumise tingimuste järkjärguline parandamine 1. Lepinguosalised tunnistavad täielikult, et on oluline liberaliseerida nendevaheline piiriülene teenuste pakkumine. 2. Kaubanduskoosseisus kokkutulnud koostöökomitee esitab käesoleva lepingu raames lepinguosalistele soovitusi piiriülese teenuste pakkumise edasiseks liberaliseerimiseks.

2. ALLJAGU MUUD MAJANDUSTEGEVUSE VALDKONNAD PEALE TEENUSTE ARTIKKEL 44 Kohaldamis- ja rakendusala Käesolevat alljagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis mõjutavad ettevõtete asutamist mis tahes majandustegevusalal peale teenuste pakkumise. ARTIKKEL 45

Enamsoodustusrežiim 1. Kumbki lepinguosaline võimaldab ettevõtete asutamise valdkonnas teise lepinguosalise juriidilistele isikutele vähemalt sama soodsa kohtlemise kui mis tahes kolmanda riigi juriidiliste isikutele.

2. Kumbki lepinguosaline võimaldab oma territooriumil asutatud teise lepinguosalise juriidilistele isikutele nende tegevuse suhtes vähemalt sama soodsat kohtlemist kui mis tahes kolmanda riigi juriidiliste isikutele. 3. Kui Kasahstani Vabariik annab seoses kohaliku tootmissisendi nõuetega Kasahstani Vabariigi juriidilise isikuna asutatud WTO liikme juriidilistele isikutele eelise, soodustuse, eesõiguse või vabaduse, annab ta selle kohe ja tingimusteta ka Euroopa Liidu juriidilistele isikutele, kes on asutatud Kasahstani Vabariigi juriidilise isikuna. 4. Lõigete 1 ja 2 kohast kohtlemist ei kohaldata sellise kohtlemise puhul, mida teine lepinguosaline võimaldab majandusliku integratsiooni lepingute, vabakaubanduslepingute, topeltmaksustamise vältimise lepingute ja peamiselt maksustamist käsitlevate lepingute alusel, ning kui artikli 46 kohane kohtlemine, sealhulgas investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kord välja arvata, ei tõlgendata seda selliselt, nagu laiendaks see investeeringute kaitset.

5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei võimalda Kasahstani Vabariik Kasahstani Vabariigi juriidilise isikuna asutatud Euroopa Liidu juriidiliste isikute tütarettevõtjaile strateegiliste varude ja objektide suhtes mingil juhul vähem soodsat kohtlemist kui kohtlemine, mida ta pärast käesoleva jaotise kohaldamise algust võimaldab Kasahstani Vabariigi juriidilise isikuna asutatud kolmandate riikide juriidiliste isikute tütarettevõtjaile. ARTIKKEL 46 Võrdne kohtlemine Vastavalt lepinguosaliste reservatsioonidele, mis on esitatud I lisas, a) kumbki lepinguosaline võimaldab oma territooriumil asutatud teis lepinguosalise juriidiliste isikute tütarettevõtjatele vähemalt sama soodsad tegevustingimused kui oma juriidilistele isikutele;

b) Kasahstani Vabariik võimaldab muu majandustegevuse kui teenuste valdkonnas tegutsevateleEuroopa Liidu juriidilistele isikutele ja filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi ettevõtete asutamise ja tegevuse küsimustes kui Kasahstani Vabariigi juriidilistele isikutele ja filiaalidele. Kasahstani Vabariigi poolne võrdne kohtlemine ei piira Kasahstani Vabariigi WTOga ühinemise protokolli tingimusi.

3. JAGU FÜÜSILISTE ISIKUTE AJUTINE KOHALOLEK

ÄRILISEL EESMÄRGIL ARTIKKEL 47 Rakendusala ja mõisted 1. Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis käsitlevad ettevõtte asutamisega seotud ärivisiidil olevate isikute, ettevõttesiseselt üleviidavate isikute ja lepinguliste teenusepakkujate sisenemist nende territooriumile ja seal ajutist viibimist vastavalt artikli 39 lõigetele 5 ja 6.

2. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „seoses ettevõtete asutamisega ärivisiidil olevad isikud” – lepinguosalise juriidilise isiku juures kõrgel ametikohal töötavad füüsilised isikud, kes vastutavad teise lepinguosalise territooriumil ettevõtte asutamise eest. Nad paku ega osuta teenuseid ega osale majandustegevuses muul viisil, kui ainult seoses ettevõtte asutamisega. Nad ei saa töötasu vastuvõtvas lepinguosalises asuvast allikast; b) „ettevõttesiseselt üleviidavad isikud” – füüsilised isikud, kes on olnud juriidilise isiku töötajad või osanikud vähemalt ühe aasta ja kes viiakse ajutiselt üle ettevõttesse, mis võib olla selle lepinguosalise juriidilise isiku tütarettevõte, filiaal või emaettevõte teise lepinguosalise territooriumil. Asjaomane füüsiline isik peab kuuluma mõnda kategooriasse, mis on määratletud lepinguosaliste GATSi erikohustuste loendis, mis käesoleva jao kohaldamisel kehtib kogu majandustegevuse suhtes;



c) „lepingulised teenusepakkujad” – füüsilised isikud, kes töötavad lepinguosalise sellise juriidilise isiku heaks, kes ei ole personali töölerakendamise ja värbamise teenuseid pakkuv agentuur ega tegutse sellise agentuuri vahendusel ning kellel ei ole teise lepinguosalise territooriumil asutatud ettevõtet ning kes on sõlminud heauskse lepingu teise lepinguosalise territooriumil asuvale lõpptarbijale selliste teenuste pakkumiseks, mis eeldavad tema töötajate ajutist viibimist selle lepinguosalise territooriumil, et täita teenuse osutamise lepingut; d) „kvalifikatsioon” – diplomid, tunnistused ja muud (kvalifikatsiooni tõendavad) dokumendid, mis on välja antud mõne õigus- või haldusnormides selleks ette nähtud asutuse poolt ning tõendavad kutsealase koolituse edukat läbimist. ARTIKKEL 48 Äriühingusiseselt üleviidavad isikud ja seoses ettevõtete asutamisega ärivisiidil olevad isikud 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma GATSist tulenevaid kohustusi teenuste valdkonnas seoses äriühingusiseselt üleviidavate isikute ja seoses ettevõtete asutamisega ärivisiidil olevate isikute riiki sisenemise ja ajutise riigis viibimisega. Kohaldatakse selles loetletud reservatsioone.

2. Kõigi majandustegevusalade (v.a teenused) puhul ja võttes arvesse II lisas esitatud reservatsioone: a) kumbki lepinguosaline võimaldab teise lepinguosalise territooriumil kaupade tootmisega tegelevatel investoritel üle viia artikli 47 lõike 2 punktis b osutatud äriühingusiseselt üleviidavaid isikuid ja artikli 47 lõike 2 punktis a osutatud ettevõtte asutamisega seotud ärivisiidil olevaid isikuid. Äriühingusiseselt üleviidavatel isikutel lubatakse riiki siseneda ja seal ajutiselt viibida kuni kolm aastat, ettevõtte asutamisega seotud ärivisiidil olevatel isikutel aga kuni 90 päeva iga 12-kuulise ajavahemiku jooksul; b) kumbki lepinguosaline ei säilita ega kehtesta meetmeid – arvulisi kvoote, majandusvajaduste testi nõuet ega diskrimineerivaid piiranguid –, mis piiravad füüsiliste isikute üldarvu, keda ettevõtja võib äriühingusiseselt üleviidavate isikute ja seoses ettevõtete asutamisega ärivisiidil olevaid isikutena üle viia.

ARTIKKEL 49 Lepingulised teenusepakkujad 1. Kasahstani Vabariik võimaldab Euroopa Liidu juriidilistel isikutel oma territooriumil teenuseid pakkuda kohapeal elavate Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikest füüsiliste isikute kaudu järgmistel tingimustel:

a) Kasahstani Vabariiki siseneval füüsilisel isikul on: i) akadeemiline kraad või kõrgem tehniline kvalifikatsioon, mis näitab samaväärse tasandi teadmiste olemasolu, ja ii) kutsekvalifikatsioon, kui see on Kasahstani Vabariigi õigusnormide kohaselt vajalik asjaomases sektoris tegutsemiseks; b) füüsilised isikud ei tohi Kasahstani Vabariigi territooriumil viibimise ajal saada teenuste pakkumise eest muud tasu kui see töötasu, mida neile maksab Euroopa Liidu juriidiline isik, kes on nende tööandja;

c) Kasahstani Vabariiki sisenevad füüsilised isikud on olnud Euroopa Liidu juriidilise isiku teenistuses vähemalt Kasahstani Vabariiki sisenemise taotluse esitamise kuupäevale eelnenud aasta jooksul. Lisaks on füüsilistel isikutel Kasahstani Vabariiki sisenemise taotluse esitamise seisuga vähemalt viieaastane erialane töökogemus teenuslepinguga hõlmatud sektoris; d) Kasahstani Vabariik võib Euroopa Liidu lepinguliste teenusepakkujate lubamiseks Kasahstani Vabariigi teenuste turule kasutada majandusvajaduste testi ja kehtestada nendele ettenähtud töölubade aastakvoodi. Kasahstani Vabariigi teenuste turule tulevate Euroopa Liidu lepinguliste teenusepakkujate arv ei tohi ületada 800 inimest aastas;

e) pärast viie aasta möödumist Kasahstani Vabariigi ühinemisest WTOga lõpetatakse majandusvajaduste testi kasutamine. Ajal, mil Kasahstani Vabariigis kasutatakse majandusvajaduste testi, ei tohi teenuslepingu täitmiseks vajaliku füüsiliste isikute Kasahstani Vabariiki sisenemise ja seal ajutise viibimise tähtaeg ületada kokku nelja kuud mis tahes 12-kuulise ajavahemiku jooksul või olla pikem teenuslepingu kehtivusajast, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on lühem. Pärast WTOga ühinemise järgse viieaastase ajavahemiku möödumist ei tohi lepingu kestus ületada kokku kuut kuud mis tahes 12-kuulise ajavahemiku jooksul või olla pikem ajutise viibimise tähtajast, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on lühem. Euroopa Liidu juriidilised isikud vastutavad oma töötajate Kasahstani Vabariigi territooriumilt õigeaegse lahkumise eest.

2. Kasahstani Vabariik võimaldab Euroopa Liidu juriidilistel isikutel oma territooriumil teenuseid pakkuda kohapeal elavate füüsiliste isikute kaudu, kui teenusleping vastab järgmistele tingimustele. a) Teenuste osutamise leping: i) on sõlmitud vahetult Euroopa Liidu juriidilise isiku ja Kasahstani Vabariigi juriidilisest isikust lõpptarbija vahel; ii) tingib juriidilise isiku töötajate ajutise viibimise Kasahstani Vabariigi territooriumil teenuse osutamise eesmärgil, ning iii) on kooskõlas Kasahstani Vabariigi õigusnormide ja nõuetega; b) Teenuste osutamise leping on sõlmitud ühes järgmistest valdkondadest, mis on määratletud Kasahstani Vabariigi GATSi kohustuste loendis: i) õigusabiteenused ii) majandusarvestus- ja raamatupidamisteenused

iii) maksunõustamisteenused

iv) arhitektiteenused v) inseneriteenused vi) integreeritud inseneriteenused vii) linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenused viii) arvutiteenused ja nendega seotud teenused ix) reklaamiteenused x) turu-uuringute korraldamise teenused xi) juhtimisalased nõustamisteenused xii) juhtimisalase nõustamisega seotud teenused xiii) tehnilise katsetamise ja analüüsimise teenused xiv) mäetööstust abistavad nõustamis- ja konsultatsiooniteenused xv) nendega seotud teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused xvi) tõlketeenused xvii) seadmete, sealhulgas transpordiseadmete hooldus ja remont müügijärgse teenindamise lepingu alusel xviii) keskkonnateenused. c) Käesoleva artikliga ette nähtud juurdepääs hõlmab üksnes lepingukohaste teenuste osutamist ning see ei anna õigust kasutada kutsenimetust Kasahstani Vabariigi territooriumil.

3. Euroopa Liit kinnitab veel kord oma GATSist tulenevaid õigusi ja kohustusi seoses lepinguliste teenusepakkujate sisenemisega tema territooriumile ja seal ajutise viibimisega. Kohaldatakse selles loetletud reservatsioone.

ARTIKKEL 50 Enamsoodustusrežiim 1. Euroopa Liit ei kohtle Kasahstani Vabariigi lepingulisi teenusepakkujaid vähem soodsalt kui mis tahes kolmanda riigi teenusepakkujaid. 2. Lõike 1 kohaldamisalast jääb väljakohtlemine, mis tuleneb muudest Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutest, millest teatatakse GATSi V artikli kohaselt, või millele kohaldatakse GATSi loetelus sisalduvaid Euroopa Liidu enamsoodustusrežiimi erandeid. Lõike 1 kohaldamisalast jääb väljaa ka kohtlemine, mis tuleneb selliste õigusnormide ühtlustamisest, mille aluseks on Euroopa Liidu sõlmitud lepingud vastastikuse tunnustamise kohta kooskõlas GATSi VII artikliga.

3. Kui Kasahstani Vabariik võimaldab käesolevas lepingus ettenähtud kohtemisest soodsamat kohtlemist mis tahes muu WTO liikme lepingulistele teenusepakkujatele peale Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) riikide ja Kasahstani Vabariigiga majandusliku integratsiooni lepingu sõlminud riikide lepinguliste teenusepakkujate, võimaldab ta sellist kohtlemist ka Euroopa Liidu lepingulistele teenusepakkujatele. Käesolevat sätet ei kohaldata ka kohtlemisele, mis tuleneb selliste eeskirjade ühtlustamisest, mille aluseks on Kasahstani Vabariigi sõlmitud lepingud vastastikuse tunnustamise kohta kooskõlas GATSi VII artikliga. ARTIKKEL 51 Füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil ajutise viibimise

tingimuste järkjärguline parandamine Kaubanduskoosseisus kokkutulnud koostöökomitee esitab lepinguosalistele soovitusi füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil ajutise viibimise edasiseks liberaliseerimiseks.

4. JAGU SISERIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

ARTIKKEL 52 Kohaldamis- ja rakendusala 1. Artiklis 53 sätestatud norme kohaldatakse lepinguosaliste litsentsimis- ja kvalifikatsioonimenetluse meetmete suhtes, mis mõjutavad: a) piiriülest teenuste pakkumist; b) ettevõtete asutamist; c) teenuste pakkumist füüsilise isiku teise lepinguosalise territooriumil viibimise kaudu vastavalt käesoleva peatüki 3. jaole.

2. Artiklis 53 sätestatud norme kohaldatakse kõikide käesoleva peatüki kohaldamisalasse kuuluvate majandustegevusalade suhtes. Teenuste puhul kohaldatakse neid norme vastavalt asjaomase lepinguosalise GATSi kohastele erikohustustele. Norme ei kohaldata meetmete puhul niivõrd, kuivõrd meetmed kujutavad endast kohustuste loenditega seotud piiranguid vastavalt GATSi XVI ja XVII artiklile. ARTIKKEL 53 Litsentsimine ja kvalifitseerimine 1. Kumbki lepinguosaline tagab, et teenuse pakkumise ja ettevõtte asutamise loa saamiseks vajalikud litsentsimis- ja kvalifitseerimismenetlused on mõistlikud ja selged ning vastavad asjaomase poliitika eesmärkidele, lähtuvad kehtestatud nõuete laadist ja hindamise kriteeriumitest ning ei kujuta endast teenuste pakkumise ja ettevõtte asutamise piirangut.

2. Juhtudel, kui taotlusi võetakse vastu vaid kindlal ajavahemikul, jäetakse taotlejaile taotluse esitamiseks mõistliku pikkusega tähtaeg. Pädev asutus alustab taotluste läbivaatamist ilma põhjendamatu viivituseta. Võimaluse korral tuleks elektroonselt esitatud taotluste ja paberkandjal esitatud taotluste suhtes kohaldada samu autentsustingimusi.

3. Võimaluse korral tuleks originaaldokumendi asemel võtta vastu dokumendi tõestatud koopia. 4. Kumbki lepinguosaline tagab, et taotlus vaadatakse läbi ja selle kohta tehakse lõplik otsus õigusaktidega ettenähtud mõistliku tähtaja jooksul ja igal juhul ilma põhjendamatute viivitusteta. Lepinguosalised püüavad kehtestada tüüpilise ajakava taotluse läbivaatamiseks. Lepinguosalised tagavad, et antud litsents või luba jõustub põhjendamatu viivituseta vastavalt selles sätestatud tingimustele. 5. Lepinguosalised näevad ette mõistliku suurusega litsentsitasud vastavalt pädeva asutuse kantud kuludele ning tagavad, et tasud ei piira teenusepakkumist ega ettevõtte asutamist. 6. Kui pädev asutus leiab, et taotlus ei ole täielik või et tal on vaja täiendavat teavet, siis teeb ta mõistliku aja jooksul järgmist: a) teatab sellest taotlejale; b) võimaluse piires nimetab, millist lisateavet tuleb esitada, ja c) pakub võimaluse korral võimalust puudused kõrvaldada.

7. Kui pädev asutus jätab taotluse rahuldamata, teatab ta sellest taotlejale ilma põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral kirjalikult. Pädev asutus peaks taotlejale tema taotluse alusel teatavaks tegema taotluse tagasilükkamise põhjused ja võimaluse korral ka selles leitud puudused. Ta peaks taotlejale selgitama, milline on otsuse vaidlustamise kord vastavalt asjakohastele õigusaktidele. Pädev asutus peaks võimaldama taotlejal esitada uue taotluse vastavalt asjaomase asutuse kehtestatud korrale, välja arvatud juhul, kui pädev asutus piirab väljastatavate litsentside või antavate kvalifikatsioonide arvu. 8. Kumbki lepinguosaline tagab, et pädeva asutuse litsentsimis- ja loaandmismenetlused ja otsused on kõigi taotlejate suhtes erapooletud. Pädev asutus peaks oma otsuse tegemisel olema sõltumatu ega tohiks olla vastutav ühegi selliste teenuste pakkuja ega sellistesse teenustesse investeerija ees, mille pakkumiseks on tarvis litsentsi või luba.

5. JAGU

VALDKONDLIKUD ERISÄTTED ARTIKKEL 54 Rahvusvaheline meretransport 1. Käesolevas artiklis sätestatakse rahvusvaheliste meretransporditeenuste liberaliseerimise põhimõtted. Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad kummagi lepinguosalise poolt GATSi alusel võetud kohustustest. 2. Käesolevas artiklis hõlmab „rahvusvaheline meretransport” ukselt-uksele-transporti ja ühendtransporditoiminguid, st kaubavedusid, mille korral kasutatakse rohkem kui üht transpordiliiki, millest üks osa on merevedu, ning mis toimuvad ühe veodokumendi alusel, ning seega hõlmab rahvusvahelise meretransporditeenuse pakkuja õigust sõlmida sellel eesmärgil lepinguid otse muude transpordiliikide teenusepakkujatega.

3. Kumbki lepinguosaline lubab teise lepinguosalise juriidilistel isikutel laevandusettevõtjana rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutamisel lõikes 4 osutatud tegevuste teostamiseks asutada oma territooriumil tütarettevõtja või filiaali vähemalt sama soodsatel asutamis- ja tegevustingimustel, kui ta võimaldab oma või mõne kolmanda riigi juriidilise isiku tütarettevõtjale või filiaalile, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsamad. Käesolevat lõiget ei kohaldata selliste ettevõtete asutamise suhtes, mis käitavad laevu mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Kasahstani Vabariigi lipu all. 4. Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav: a) meretranspordi- ja sellega seotud teenuste pakkumine vahetult klientidele alates pakkumise tegemisest arve esitamiseni, olenemata sellest, kas neid teenuseid osutab või pakub teenusepakkuja ise või selline teenusepakkuja, kellega teenuse müüja on sõlminud püsivad ärikokkulepped; b) ühendtransporditeenuste osutamiseks vajalike transporditeenuste ja nendega seotud teenuste, sealhulgas kõikide sisetranspordiliikide teenuste ostmine ja kasutamine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele);

c) veo- ja tollidokumentide või muude veetavate kaupade päritolu ja laadiga seotud dokumentide koostamine;

d) äriteabe andmine igasuguste vahenditega, kaasa arvatud arvutipõhised infosüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui telekommunikatsiooniga seotud mittediskrimineerivatest piirangutest ei tulene teisiti); e) ärisuhete loomine muude laevandusettevõtjatega, sealhulgas osalemine ettevõtte aktsiakapitalis ja kohalike (või kooskõlas käesoleva lepingu asjakohaste sätetega välismaiste) töötajate ametissenimetamine kohalike laevandusettevõtjate poolt; f) juriidilise isikute nimel tegutsemine, korraldades muu hulgas vajaduse korral laevade sadamaskäike ja lasti vastuvõtmist. 5. Silmas pidades rahvusvaheliste meretransporditeenuste piiriülese pakkumise liberaliseerimise praegust taset lepinguosaliste vahel: a) rakendavad lepinguosalised põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel ja mittediskrimineerivatel alustel piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele turule ja kaubandusele;

b) võimaldab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise teenusepakkujate käitatavatele laevadele vähemalt sama soodsa kohtlemise kui oma laevadele või kolmanda riigi laevadele, olenevalt sellest, kumb kohtlemine on soodsam, muu hulgas seoses juurdepääsuga sadamatele, sadamate taristu ja meretranspordi abiteenuste kasutamisega ning sellega seotud tasude, maksude, tolliteenuste, kaikohtade ning peale- ja mahalaadimisvahenditega. 6. Lõikes 5 sätestatud põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised: a) ei kohalda alates käesoleva lepingu jõustumisest Euroopa Liidu liikmesriikide ja Kasahstani Vabariigi vaheliste kahepoolsete lepingute lastijaotussätteid; b) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud erandjuhtudel, mil käesoleva lepingu ühe või teise lepinguosalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; c) keelavad edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes;

d) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel ühepoolsed meetmed ning halduslikud, tehnilised ja muud takistused, mis võivad kujutada endast rahvusvaheliste meretransporditeenuste vaba osutamise varjatud piiramist või põhjustada selles vallas ebavõrdset kohtlemist, ning hoiduvad edaspidi neid kehtestamast.

7. Rahvusvahelise meretranspordi teenuseid osutavad Euroopa Liidu füüsilised ja juriidilised isikud võivad piiranguteta osutada mere- ja jõetranspordietappi hõlmavaid rahvusvahelisi transporditeenuseid Kasahstani Vabariigi siseveeteedel ja vastupidi. 8. Lepinguosalised teeb teise lepinguosalise rahvusvahelise meretransporditeenuse pakkujaile mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks järgmised sadamateenused: lootsiteenused, puksiirabi, toiduainete, kütuse ja veega varustamine, prügi ja ballastvee kõrvaldamine, sadamakapteni teenused, navigeerimisabi, laeva tööks vajalikud maismaa-tugiteenused, sealhulgas side-, vee- ja elektrivarustus, avariiremondi vahendid, reidi-, kai- ja sildumisteenused. 9. Kui Kasahstani Vabariik võimaldab meretranspordi valdkonnas nende tingimustega võrreldes soodsamat kohtlemist mõnele muule WTO liikmele peale Kaspia merega piirnevate riikide ja SRÜ riikide, võimaldab ta sellist kohtlemist ka Euroopa Liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele.

ARTIKKEL 54a Maantee-, raudtee-, sisevee- ja õhutransport Et tagada lepinguosalistevahelise transpordi koordineeritud arengut, mis on kohandatud nende mõlema kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised pärast käesoleva lepingu jõustumist sõlmida võimalikke erilepinguid, mis käsitlevad vastastikuse turulepääsu tingimusi maantee-, raudtee- ja sisevee- ning vajaduse korral õhutranspordi valdkonnas.

6. JAGU ERANDID ARTIKKEL 55 Üldised erandid

1. Võttes arvesse nõuet, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist samalaadsetes tingimustes olevate riikide vahel või ettevõtete asutamise ja tegevuse või piiriülese teenuste pakkumise varjatud piiramist, ei tõlgendata ühtki käesoleva peatüki sätet nii, et see takistaks lepinguosalist vastu võtmast või täitmisele pööramast meetmeid, mis on: a) vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks; b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

c) seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui kõnealuseid meetmeid kohaldatakse koos piirangutega omamaistele investoritele või omamaisele teenuste pakkumisele või tarbimisele; d) vajalikud rahvuslike kunsti-, ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitseks; e) vajalikud kindlustamaks vastavust õigusnormidele, mis ei ole vastuolus käesoleva jaotisega, sealhulgas normidele, mis puudutavad: i) kelmuste ja pettuste takistamist või on vajalikud lepingu rikkumise tagajärgede menetlemiseks; ii) isikute eraelu kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset; iii) ohutust;

f) vastuolus artikliga 46, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada teise lepinguosalise majandustegevuse, investorite või teenusepakkujatega seotud otseste maksude tõhus või õiglane kehtestamine või kogumine.

2. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosaliste vastavate sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes või selliste tegevuste suhtes kummagi lepinguosalise territooriumil, mis on kas või ajutiselt seotud valitsuse ülesannete täitmisega. 7. JAGU INVESTEERIMINE

ARTIKKEL 56 Läbivaatamine ja konsulteerimine Võimalike investeerimistõkete väljaselgitamiseks analüüsivad lepinguosalised ühiselt investeerimise õigusraamistikku hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva jaotise kohaldamise alguse kuupäeva,. Vastavalt analüüsi tulemustele kaaluvad nad võimalust alustada läbirääkimisi, et käesolevat lepingut, sealhulgas selle investeeringute kaitse üldpõhimõtteid täiendada ja kõnealused tõkked kõrvaldada.

6. PEATÜKK KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED ARTIKKEL 57 Jooksevkonto Kumbki lepinguosaline lubab teha kõiki lepinguosalistevahelisi makseid ja maksebilansi jooksevkonto siirdeid vabalt konverteeritavas valuutas kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga.

ARTIKKEL 58 Kapitali liikumine

1. Maksebilansi kapitali- ja finantskontol tehtavate tehingute puhul ja ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohaldamist, kohustuvad lepinguosalised mitte kehtestama piiranguid kapitali vabale liikumisele seoses vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt tehtud otseinvesteeringutega, 5. peatüki „Teenused ja ettevõtete asutamine” kohaselt liberaliseeritud majandustegevusega ning investeeritud kapitali ja sellest tuleneva kasumi rahaks muutmise ja kodumaale tagasiviimisega. 2. Maksebilansi kapitali- ja finantskontol tehtavate, lõikega 1 hõlmamata tehingute puhul ja ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohaldamist, tagab kumbki lepinguosaline kooskõlas oma õigusaktidega kapitali vaba liikumise muu hulgas seoses: a) krediidiga, mis antakse kaubandustehingutele, sealhulgas teenuste osutamisele, milles osaleb ühe lepinguosalise elanik; b) finantslaenude ja krediidiga, või

c) kapitaliosalusega juriidilises isikus, mille eesmärk ei ole luua või säilitada püsivat majandussidet. 3. Ilma et see piiraks muude käesoleva lepingu sätete kohaldamist, ei kehtesta lepinguosalised uusi piiranguid kapitali liikumisele lepinguosaliste riikide elanike vahel ega karmista kehtivat korda. 4. Kapitali liikumise soodustamiseks lepinguosaliste vahel võivad lepinguosalised pidada teineteisega konsultatsioone. ARTIKKEL 59 Erandid Ilma et see mõjutaks nõuet, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis tooks kaasa meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise samalaadsetes tingimustes olevate riikide vahel või kapitali liikumise varjatud piirangud, ei tõlgendata ühtki käesoleva peatüki sätet nii, et see takistaks lepinguosalist vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:

a) vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks, või

b) vajalikud kindlustamaks vastavust õigusnormidele, mis ei ole vastuolus käesoleva jaotise sätetega, sealhulgas normidele, mis puudutavad: i) kuritegude, kelmuste ja pettuste ärahoidmist või mis on vajalikud lepingute rikkumise tagajärgede menetlemiseks (pankrot, maksejõuetus ja võlausaldajate õiguste kaitse); ii) lepinguosalise finantssüsteemi tervikluse ja stabiilsuse tagamiseks vastu võetud või säilitatud meetmeid; iii) väärtpaberite, optsioonide, futuuride või muude tuletisväärtpaberite emiteerimist, nendega kauplemist või tehingute tegemist; iv) finantsaruandlust või tehingute arvestuse pidamist, kui see on vajalik õiguskaitseorganite või finantsjärelevalveasutuste abistamiseks, või v) kohtu- või haldusmenetlustes antud korralduste või tehtud otsuste täitmise tagamist.

ARTIKKEL 60 Kapitali liikumise, maksete ja ülekannete

ajutised kaitsemeetmed Kui erandlikel asjaoludel tekib Kasahstani Vabariigi puhul raha- ja vahetuskursipoliitikas ning Euroopa Liidu puhul majandus- ja rahaliidu toimimises suuri raskusi või selliste raskuste tekkimise oht, võib asjaomane lepinguosaline võtta kõige rohkem üheks aastaks hädavajalikke kaitsemeetmeid. Kaitsemeetmeid võttev või säilitav lepinguosaline teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ja esitab niipea kui võimalik nende kaotamise ajakava.

7. PEATÜKK INTELLEKTUAALOMAND ARTIKKEL 61

Eesmärgid Käesoleva peatüki eesmärk on: a) soodustada lepinguosaliste vahel uuenduslike ja loovate toodete tootmist ja turustamist, ja b) saavutada kohane ja tõhus intellektuaalomandiõiguskaitse tase.

1. JAGU PÕHIMÕTTED ARTIKKEL 62 Kohustuste laad ja kohaldamisala 1. Lepinguosalised kinnitavad oma kohustust tagada intellektuaalomandit käsitlevate rahvusvaheliste lepingute, millega nad on ühinenud, sealhulgas WTO intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide lepingu („TRIPS-leping”) nõuetekohane ja tõhus rakendamine. Käesoleva peatüki sätted täiendavad ja täpsustavad lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad TRIPS-lepingust ja muudest rahvusvahelistest lepingutest intellektuaalomandi vallas. 2. Käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab mõiste „intellektuaalomand” muu hulgas neid intellektuaalomandi kategooriaid, millele on osutatud artiklites 65 kuni 96.

3. Intellektuaalomandi kaitse hõlmab kaitset kõlvatu konkurentsi eest, millele on osutatud läbivaadatud ja muudetud 1883. aasta tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni („Pariisi konventsioon”) artiklis 10bis.

4. Käesolev peatükk ei takista lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, millega on ette nähtud intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamise kõrgemad standardid, tingimusel et need sätted ei ole vastuolus käesoleva peatüki sätetega. ARTIKKEL 63 Tehnosiire 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et vahetavad seisukohti ja teavet oma ja rahvusvaheliste intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamise tavade kohta, mis mõjutavad tehnosiiret. Selle seisukoha- ja teabevahetuse raames käsitletakse eelkõige meetmeid infovoogude ja äripartnerluste soodustamiseks ning vabatahtlikke litsentsi- ja allhankelepinguid. Erilist tähelepanu pööratakse vastuvõtjariikides tehnosiiret võimaldava keskkonna loomiseks vajalikele tingimustele, sealhulgas siseriikliku õigusliku raamistiku ja inimkapitali arendamisega seotud küsimustele.

2. Tehnosiirde meetmete puhul kaitstakse intellektuaalomandiõiguse omajate õigustatud huve. ARTIKKEL 64 Õiguste ammendumine Kumbki lepinguosaline kohaldab autoriõiguse ja sellega kaasnevat õiguste ning disainilahenduse- ja kaubamärgiõiguse suhtes vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele riiklikku või piirkondlikku intellektuaalomandiõiguste ammendumise korda.

2. JAGU INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUSTE NORMID

AUTORIÕIGUS JA SELLEGA KAASNEVAD ÕIGUSED ARTIKKEL 65 Kaitse pakkumine Lepinguosalised järgivad järgmistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud õigusi ja kohustusi: a) kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon; b) teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma konventsioon); c) Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) autoriõiguse leping;

d) WIPO esituse ja fonogrammide leping; e) TRIPS-leping.

ARTIKKEL 66 Autorid Kumbki lepinguosaline näeb ette, et autoril on ainuõigus lubada või keelata järgmist: a) oma teoste otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis; b) oma teoste ja nende koopiate igasugune avalik levitamine, sealhulgas müük; c) oma teoste edastamine üldsusele kaabel- ja kaablita sidevahendite kaudu, sh nende teoste sellisel viisil kättesaadavaks tegemine, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja enda valitud ajal.

ARTIKKEL 67 Esitajad Kumbki lepinguosaline näeb ette, et esitajatel on ainuõigus lubada või keelata järgmist: a) oma esituse salvestise tegemine;

b) oma esituste salvestiste otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis; c) oma esituste salvestiste üldsusele levitamine kas müügi teel või muul viisil; d) oma esituste salvestisi üldsusele kättesaadavaks tegemine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal; e) oma esituste ülekandmine ringhäälingus kaablita vahendite abil ja nende edastamine üldsusele, kui esitus ise ei ole ülekantav esitus ja kui see ei ole tehtud salvestise põhjal.

ARTIKKEL 68 Fonogrammitootjad Kumbki lepinguosaline näeb ette, et fonogrammitootjatel on ainuõigus lubada või keelata järgmist: a) oma fonogrammide otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis; b) oma fonogrammide ja nende koopiate üldsusele levitamine müümise teel või muul viisil; c) oma fonogrammide üldsusele kättesaadavaks tegemine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal.

ARTIKKEL 69

Ringhäälinguorganisatsioonid Kumbki lepinguosaline näeb ette, et ringhäälinguorganisatsioonidel on ainuõigus lubada või keelata järgmist: a) oma ringhäälingusaadete salvestamine; b) oma ringhäälingusaadete salvestiste reprodutseerimine; c) oma saadete salvestiste üldsusele kättesaadavaks tegemine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal, ning d) oma ringhäälingusaadete taasülekandmine kaablita vahendite abil ja nende teleülekannete edastamine üldsusele, kui selline edastamine toimub kohas, kuhu pääsuks nõutakse üldsuselt sisenemistasu.

ARTIKKEL 70 Ülekandmine ringhäälingus ja üldsusele edastamine Lepinguosalised sätestavad esitajate ja fonogrammitootjate õigusena selle, et kasutajal on kohustus maksta ühekordset õiglast tasu, kui kommertseesmärkidel avaldatud fonogrammi või sellise fonogrammi reproduktsiooni kasutatakse kaablita vahendite abil ülekandmiseks või muul moel üldsusele edastamiseks, samuti selle, et tagatakse kõnealuse tasu jagamine asjaomaste esitajate ja fonogrammitootjate vahel. Esitajate ja fonogrammitootjate vahelise lepingu puudumise korral võivad lepinguosalised sätestada tingimused, mille kohaselt see tasu nende vahel jagatakse. ARTIKKEL 71

Kaitse kestus 1. Kirjandus- või kunstiteose autori õigused Berni konventsiooni artiklis 2 määratletud tähenduses kehtivad autori eluajal ja vähemalt 70 aastat pärast tema surma. 2. Mitme autori loodud teose puhul arvutatakse lõikes 1 osutatud tähtaega viimase elusolnud autori surmast.

3. Esitajate õigused ei lõpe varem kui 50 aastat pärast esituse kuupäeva. Kui esituse salvestus kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt avaldatakse või üldsusele edastatakse, ei lõpe õigused varem kui 50 aastat pärast esmakordse avaldamise või esimese üldsusele edastamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. 4. Fonogrammitootjate õigused ei lõpe varem kui 50 aastat pärast salvestise tegemist. Juhul, kui fonogramm on nimetatud ajavahemiku jooksul õiguspäraselt välja antud, ei lõpe nimetatud õigused varem kui 50 aastat pärast õiguspärase esmaväljaande kuupäeva. Kui esimeses lauses nimetatud tähtaja jooksul ei ole õiguspärast väljaandmist toimunud ning fonogramm on selle tähtaja jooksul õiguspäraselt üldsusele edastatud, ei lõpe nimetatud õigused varem kui 50 aastat pärast esimese õiguspärase üldsusele edastamise kuupäeva. 5. Ringhäälinguorganisatsioonide õigused ei lõpe varem kui 50 aastat pärast ringhäälingusaate esmakordset edastamist kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu. 6. Käesoleva artikliga ettenähtud tähtaegu arvutatakse nende aluseks olevale sündmusele järgneva aasta esimesest jaanuarist. 7. Kaitse tähtaegu võib pikendada käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

ARTIKKEL 72 Tehniliste meetmete kaitse 1. Kumbki lepinguosaline näeb ette piisava õiguskaitse mis tahes tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu, kui asjaomase teo sooritanud isik on või peab põhjendatult olema teadlik, et ta taotleb kõnealust eesmärki.

2. Kumbki lepinguosaline näeb ette nõuetekohase õiguskaitse selliste seadmete, toodete või komponentide tootmise, impordi, levitamise, müügi, rentimise, müügi või rentimise eesmärgil reklaamimise ja kaubanduslikul eesmärgil omamise ning selliste teenuste osutamise vastu, mis on peamiselt ette nähtud tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks või selle soodustamiseks. 3. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab väljend „tehnilised meetmed” mis tahes tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste või muu sisuga seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole siseriikliku õiguse alusel luba andnud. Tehnilised meetmed loetakse tõhusaks juhul, kui õiguste omajad kontrollivad teose või muu sisu kasutamist juurdepääsu kontrolli või kaitsevahendi abil, mis täidab kaitse eesmärki, näiteks teose või muu sisu krüpteerimise, skrambleerimise või muul viisil muutmise või kopeerimiskaitsemehhanismi abil.

ARTIKKEL 73 Õiguste haldamiseks kasutatava teabe kaitsmine 1. Kumbki lepinguosaline näeb ette piisava õiguskaitse kõikide isikute vastu, kes ilma loata sooritavad järgmisi toiminguid: a) kõrvaldavad või muudavad elektroonset õiguste haldamiseks kasutatavat teavet; b) levitavad, impordivad levitamise eesmärgil, edastavad, suunavad üldsusele või teevad üldsusele kättesaadavaks käesoleva lepinguga kaitstud teoseid või muid objekte, millelt on loata kõrvaldatud õiguste haldamiseks kasutatav elektrooniline teave või millel on seda muudetud, kui nimetatud isik on või peab põhjendatult olema teadlik, et ta selliselt tegutsedes põhjustab, võimaldab, hõlbustab või varjab autoriõiguse või siseriiklike õigusnormide kohaselt sellega kaasneva õiguse rikkumist.

2. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab väljend „õiguste haldamiseks kasutatav teave” õiguste omajate esitatud teavet, mis identifitseerib autoriõiguse või sellega kaasnevate õigustega kaitstud teose või muu sisu, autori või mis tahes teise õiguste omaja, või teavet teose või muu sisu kasutamise tingimuste kohta ning sellist teavet esindavaid numbreid ja koode. 3. Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui nimetatud teave, millele osutatud lõikes 2, on lisatud autoriõiguste või sellega kaasnevate õigustega kaitstud teose või muu sisu eksemplarile või esitatakse seoses selle edastamisega üldsusele. ARTIKKEL 74

Erandid ja piirangud 1. Kooskõlas konventsioonide ja rahvusvaheliste lepingutega, millega lepinguosalised on ühinenud, võivad lepinguosalised artiklites 66–70 sätestatud piiranguid ja erandeid ette näha üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu sisu tavapärase kasutamisega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omaja seaduslikke huve.

2. Kumbki lepinguosaline näeb ette, et artiklites 66–70 osutatud ajutine reprodutseerimistoiming, kui see on ajutine või juhuslikku laadi või kui see moodustab tehnoloogilise protsessi lahutamatu ja olulise osa ning selle ainus eesmärk on teha võimalikuks teose või muu sisu a) edastamine vahendaja võrgu kaudu kolmandatele isikutele või b) seaduslik kasutamine ning kui sellel puudub iseseisev majanduslik tähtsus, ei kuulu artiklites 66–69 sätestatud reprodutseerimisõiguse alla.

ARTIKKEL 75 Edasimüügiõigus Kumbki lepinguosaline näeb ette, et algupärase kunstiteose autoril, kes on teise lepinguosalise kodanik, ja tema õigusjärglasel on võõrandamatu ja juba ette võõrandamatu õigusena edasimüügiõigus saada pärast teose esmast üleandmist autori poolt müügihinnal põhinevat autoritasu teose müügi puhul. Autoritasude künnised ja määrad kehtestatakse selle lepinguosalise siseriiklike õigusaktidega, kus edasimüük toimub.

ARTIKKEL 76 Õiguste kollektiivse haldamise alane koostöö

Lepinguosalised võtavad võimaluse piires mõistlikke meetmeid, et soodustada kokkulepete saavutamist oma vastavate kollektiivse haldamise organisatsioonide vahel, et parandada teoste ja muu kaitstud sisu omavahelist kättesaadavust ja edastamist lepinguosaliste territooriumide vahel ning nende kasutamise eest saadaolevate autoritasude ülekandmist. Lepinguosalised võtavad võimaluse piires mõistlikke meetmeid, et tagada oma kollektiivse haldamise organisatsioonide ülesannete ratsionaalne täitmine ja suurendada selle läbipaistvust.

KAUBAMÄRGID ARTIKKEL 77 Rahvusvahelised lepingud Kumbki lepinguosaline: a) täidab märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli ja WIPO kaubamärgiõiguse lepingut, ning b) teeb mõistlikes piirides kõik endast oleneva, et ühineda kaubamärgiõiguse Singapuri lepinguga.

ARTIKKEL 78 Registreerimismenetlus 1. Kumbki lepinguosaline kehtestab kaubamärkide registreerimise süsteemi, mille raames kõik vastava kaubamärgiasutuse tehtud lõplikud otsused peavad olema nõuetekohaselt põhistatud ja need edastatakse kirjalikult taotlejale, kellel peab olema võimalus neid vaidlustada pädeva kaubamärgiasutuse ees ja kohtus. 2. Kumbki lepinguosaline näeb ette, et õiguste omajal on võimalik kaubamärgitaotlusi ja registreeritud kaubamärke vaidlustada. Vaidlustamismenetlus peab olema võistlev.

3. Kumbki lepinguosaline näeb ette üldsusele kättesaadava registreeritud kaubamärkide elektroonilise andmebaasi loomise.

ARTIKKEL 79 Tuntud kaubamärgid Lepinguosalised teevad koostööd, et tõhustada tuntud kaubamärkide kaitset, millele on osutatud Pariisi konventsiooni artiklis 6bis ning TRIPS-lepingu artikli 16 lõigetes 2 ja 3. ARTIKKEL 80 Erandid kaubamärgist tulenevatest õigustest Kumbki lepinguosaline näeb ette piiratud erandid kaubamärgist tulenevatest õigustest, näiteks kirjeldavate terminite ja geograafiliste tähiste õiglase kasutamise ning muud piiratud erandid, kusjuures nende erandite puhul peab arvesse võtma kaubamärgi omaniku ja kolmandate isikute seaduslikke huve.

GEOGRAAFILISED TÄHISED ARTIKKEL 81 Määratlus

Geograafiliste tähistena käsitatakse käesolevas lepingus tähiseid, mis näitavad, et kaup on pärit teatud lepinguosalise territooriumilt või selle territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui kauba teatud omadus, maine või mõni muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga. ARTIKKEL 82 Geograafiliste tähiste kaitse põhimõtted 1. Kumbki lepinguosaline tagab päritoluriigis õiguslikult kaitstud geograafiliste tähiste piisava ja tähtajatu kaitsmise sui generis kaitsesüsteemi raames ja siseriikliku õiguse kohaselt.

2. Sel eesmärgil teevad lepinguosalised geograafiliste tähiste valdkonnas koostööd käesoleva artikli alusel, mis täiendab TRIPS-lepingu asjakohaste sätetega kehtestatud miinimumnõudeid. 3. Kumbki lepinguosaline tagab, et tema geograafiliste tähiste kaitse süsteemis on võimalik registreerida teise lepinguosalise geograafilisi tähiseid. Kumbki lepinguosaline näeb ette üldsusele kättesaadava registreeritud geograafiliste tähiste elektroonilise andmebaasi loomise. 4. Kaitstud geograafiliste tähiste puhul keelab ja tõkestab lepinguosaline oma vastavalt territooriumil: a) selliste registreeritud nimetusega hõlmamata toodete otsese ja kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise: i) mis on võrreldavad selle nimetuse all registreeritud toodetega, või ii) mille puhul kasutatakse ära kaitstud nimetuse mainet; b) registreeritud nimetuse väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise ka siis, kui toote või teenuse tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud, transkribeeritud, translitereeritud või sellele on lisatud väljend „-laadne”, „tüüpi”, „meetodil”, „valmistatud nagu …”, „sarnane”, „imitatsioon” või muu samalaadne väljend;



c) muud toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevad valed või eksitavad märked, mis esitatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides või asjaomase tootega seotud dokumentides, ning selliste pakendite kasutamise, mis võivad jätta vale mulje toote päritolust, ning d) mis tahes muu tegevuse, mis võib tarbijale jätta vale mulje kauba tegeliku päritolu kohta. 5. Kumbki lepinguosaline tagab artiklites 81–83 sätestatud kaitse – sealhulgas huvitatud isiku taotluse korral – sobivate siseriikliku õiguse kohaste haldusmeetmete teel. 6. Kumbki lepinguosaline tagab, et kaitstud geograafilisi tähiseid võivad kasutada kõik ettevõtjad, kes turustavad spetsifikaadile vastavat kaupa. 7. Kumbki lepinguosaline tagab, et siseriikliku õiguse kohaselt kaitstud nimetusi ei muudeta üldkasutatavaks nimetuseks. 8. Lepinguosalistel ei ole kohustust registreerida geograafilist tähist juhul, kui see võib kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijat kauba tegeliku olemuse suhtes eksitada.

9. Ilma et see piiraks käesoleva artikli kohaldamist, kaitseb kumbki lepinguosaline ka geograafilisi tähiseid, mille puhul on olemas varasemad kaubamärgid. Varasem kaubamärk on kaubamärk, mille kasutus vastab ühele lõikes 4 osutatud olukorrale ning mis on taotletud, registreeritud või (siseriiklike õigusaktidega ette nähtud juhtudel) kasutamise teel omandatud enne kuupäeva, mil geograafilise tähise registreerimise taotlus on esitatud selle lepinguosalise pädevale asutusele. Sellise varasema kaubamärgi kasutamist võib jätkata ja seda uuendada, olenemata geograafilise tähise kaitsest, tingimusel et kaubamärgi kehtetuks tunnistamiseks või kaotamiseks ei ole ühtegi põhjust vastavalt selle lepinguosalise kaubamärgiõigusele, kus kaubamärk on registreeritud või kus seda kasutatakse. ARTIKKEL 83 Läbirääkimised Lepinguosalised alustavad hiljemalt seitsme aasta jooksul pärast käesoleva jaotise kohaldamise alguskuupäeva läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida leping, mis käsitleb geograafiliste tähiste kaitset nende territooriumil.

DISAINILAHENDUSED

ARTIKKEL 84 Rahvusvahelised lepingud Euroopa Liit kinnitab veel kord oma kohustusi, mis tulenevad 1999. aasta tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioonist. Kasahstani Vabariik teeb mõistlikke jõupingutusi sellega ühinemiseks. ARTIKKEL 85 Registreeritud disainilahenduste kaitse nõuded 1. Kumbki lepinguosaline näeb ette sõltumatult loodud uudsete ja originaalsete disainilahenduste kaitse. Kaitse tekib registreerimisel ja annab registreeritud disainilahenduste omanikele ainuõiguse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Käesoleva artikli kohaldamisel võib lepinguosaline eristatavat disainilahendust käsitada originaalse disainilahendusena.

2. Disainilahendus, mida on kasutatud või mis sisaldub mitmeosalise toote koostisosaks olevas tootes, loetakse uudseks ja eristatavaks: a) kui koostisosa on nähtav pärast mitmeosalisse tootesse paigutamist toote tavakasutuse käigus (mis ei hõlma hooldust, teenindust ega remonti), ning b) sel määral, kui need koostisosa nähtavad tunnused vastavad uudsuse ja eristatavuse tunnustamise tingimustele.

ARTIKKEL 86 Registreerimisega antavad õigused Registreeritud disainilahenduse omanikul on ainuõigus seda kasutada ning takistada kolmandal isikul ilma tema nõusolekuta sellist toodet, muu hulgas valmistada, müügiks pakkuda, müüa, importida, eksportida ja ladustada või kasutada toodet, mis on osaliselt või täielikult valmistatud kaitstud disainilahenduse järgi, kui nimetatud toimingud on ette võetud kaubanduslikul eesmärgil.

ARTIKKEL 87 Registreerimata disainilahendustele antav kaitse Hiljemalt seitse aastat pärast käesoleva jaotise kohaldamise alguskuupäeva näeb Kasahstani Vabariik ette õigusliku kaitse registreerimata disainilahenduste kopeerimise vastu, tingimusel et Euroopa Liit on hiljemalt kaks aastat enne nimetatud seitsmeaastase tähtaja lõppu pakkunud pädevate asutuste ja organisatsioonide töötajatele ning kohtunikele piisavalt koolitust. ARTIKKEL 88 Kaitse kestus Pakutava kaitse kestus on vähemalt kümme aastat alates taotluse esitamise kuupäevast. Kumbki lepinguosaline võib ette näha, et õiguste omaja võib pikendada kaitse kestust veel üheks või mitmeks viieaastaseks ajavahemikuks kuni siseriiklike õigusaktidega ettenähtud kaitse maksimaalse tähtaja lõpuni.

ARTIKKEL 89

Erandid 1. Kumbki lepinguosaline võib disainilahenduste kaitsmisel ette näha piiratud erandeid, tingimusel et sellised erandid ei satu põhjendamatult vastuollu kaitstud disainilahenduse normaalse kasutamisega ega kahjusta kaitstud disainilahenduse omaniku õigustatud huve põhjendamatult, võttes arvesse kolmandate isikute seaduslikke huve. 2. Disainilahenduse kaitse ei laiene ei neile välistele tunnustele, mis on tingitud toote tehnilistest funktsioonidest, ega neile, mis on vajalikud teise tootega koostalitlusvõime seisukohalt. 3. Disainilahenduse õigus ei anna kaitset disainilahendusele, mis on vastuolus avaliku korra ja üldtunnustatud kõlblusnormidega.

ARTIKKEL 90 Suhe autoriõigusega Lepinguosalise poolt registreeritud disainilahenduse õigusega kaitstud disainilahendus on kaitsekõlblik ka asjaomase lepinguosalise autoriõiguse seaduste alusel alates kuupäevast, mil disainilahendus on loodud või mis tahes kujul fikseeritud. Kumbki lepinguosaline määrab kindlaks kaitse ulatuse ja tingimused, sealhulgas nõutava eristatavuse taseme. PATENDID ARTIKKEL 91 Rahvusvahelised lepingud

Kumbki lepinguosaline teeb mõistlikes piirides kõik endast oleneva, et täita patendiõiguse lepingu artikleid 1–16.

ARTIKKEL 92 Patendid ja rahvatervis 1. Lepinguosalised tunnistavad WTO ministrite konverentsil 14. novembril 2001 vastu võetud TRIPS-lepingu ja rahvatervise deklaratsiooni tähtsust. Kumbki lepinguosaline tagab käesolevas peatükis sätestatud õiguste ja kohustuste tõlgendamisel ning rakendamisel vastavuse Doha deklaratsioonile. 2. Kumbki lepinguosaline järgib WTO peanõukogu 30. augusti 2003. aasta otsust, mis käsitleb lõikes 1 osutatud deklaratsiooni punkti 6.

ARTIKKEL 93 Täiendava kaitse tunnistused 1. Lepinguosalised nendivad, et nende territooriumil patendiga kaitstud ravimite ja taimekaitsevahendite suhtes võidakse enne turulelaskmist kohaldada halduslikku loamenetlust. Nad tunnistavad, et patendiga antav kaitseaeg võib lüheneda selle ajavahemiku võrra, mis jääb toote patenditaotluse esitamise ja sellele asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt esmase turulelaskmisloa andmise vahele. 2. Kumbki lepinguosaline näeb ette, et patendiga kaitstavat ravimit või taimekaitsevahendit, mille suhtes on kohaldatud halduslikku loamenetlust, kaitstakse täiendava ajavahemiku jooksul, mille kestus on viie aasta võrra lühem kui lõike 1 teises lauses osutatud ajavahemik. 3. Olenemata lõikest 2 ei tohi täiendava kaitse kestus ületada viit aastat.

ARTIKKEL 94

Farmaatsiatoodete turulelaskmisloa saamiseks

esitatud andmete kaitse 1. Kumbki lepinguosaline kehtestab tervikliku süsteemi, mis tagab farmaatsiatoodete turulelaskmisloa saamiseks esitatavate andmete konfidentsiaalsuse ja mitteavalikustamise ning neile mitte tuginemise. 2. Kumbki lepinguosaline tagab, et TRIPS-lepingu artikli 39 lõikes 3 osutatud farmaatsiatoodete turulelaskmisloa saamiseks esitatud teavet ei avalikustata kolmandatele isikutele ning seda kaitstakse ebaausa kommertskasutuse vastu vähemalt kuus aastat alates kuupäevast, mil üks lepinguosalistest annab farmaatsiatootele turulelaskmisloa.

Sel eesmärgil: a) vähemalt kuus aastat alates turulelaskmisloa andmise kuupäevast ei lubata ühelgi (avalik-õiguslikul ega eraõiguslikul) isikul, välja arvatud sellised avaldamisele mittekuuluvad andmed esitanud isik või üksus, otseselt ega kaudselt tugineda sellistele andmetele ilma selle isiku või üksuse selgesõnalise nõusolekuta, kes esitas need andmed koos taotlusega saada farmaatsiatoote turulelaskmise luba; b) vähemalt kuus aastat alates kuupäevast, mil vastava lepinguosalise territooriumil antakse turulelaskmisluba, ei kiideta heaks ühtegi järgmist farmaatsiatoote turulelaskmisloa taotlust, välja arvatud juhul, kui järgmine taotleja esitab omaenda andmed (või varasema loa omaniku andmed viimase loal), mis vastavad samadele nõuetele kui esimese taotleja esitatud andmed. Nimetatud kuueaastase tähtaja jooksul kõrvaldatakse kuni nõuete täitmiseni turult tooted, mis on registreeritud ilma selliseid andmeid esitamata.

ARTIKKEL 95 Taimekaitsevahendeid käsitlevate andmete kaitse

ja korduskatsete vältimise eeskirjad 1. Lepinguosalised määravad ohutus- ja tõhususnõuded kindlaks enne taimekaitsevahendite turulelaskmise lubamist. 2. Kumbki lepinguosaline tunnustab esmakordselt taimekaitsevahendi müügiloa saamiseks esitatud katse- või uuringuaruande omaniku õigust andmete ajutisele kaitsele. Andmete kaitse perioodil ei kasutata katse- või uuringuaruannet teiste taimekaitsevahendi turustamisloa taotlejate huvides ilma omaniku selgesõnalise nõusolekuta. Kõnealust õigust nimetatakse edaspidi „andmete kaitseks”.

3. Katse- või uuringuaruanne on:

a) vajalik loa andmiseks või loa muutmiseks, et lubada vahendi kasutamist mõnel teisel põllukultuuril, ning b) tõendatult vastavuses hea laboritava või hea katsetava põhimõtetega. 4. Lepinguosalise taimekaitsevahendite andmete kaitse tähtaeg on kümme aastat alates kõnealuse lepinguosalise esmase loa andmise kuupäevast. Lepinguosaline võib kehtestada pikema tähtaja, et soodustada loa andmist näiteks madala riskiastmega taimekaitsevahenditele või väheolulisteks kasutusteks. 5. Katsed ja uuringud kuuluvad andmekaitse alla ka juhul, kui need olid vajalikud loa pikendamiseks ja läbivaatamiseks. 6. Lepinguosalised kehtestavad selgroogsetega tehtavate korduskatsete vältimise eeskirjad. Taotleja, kes kavatseb teha katseid ja uuringuid selgroogsetega, võtab vajalikke meetmeid kontrollimaks, et neid katseid või uuringuid ei ole varem tehtud või alustatud.

7. Potentsiaalne taotleja ning asjaomaste lubade omanik või omanikud teevad kõik jõupingutused tagamaks, et selgroogsetega seotud katseid ja uuringuid jagatakse. Katse- ja uuringuaruannete jagamisega seotud kulud määratakse kindlaks õiglasel, arusaadaval ja mittediskrimineerival viisil. Potentsiaalne taotleja on kohustatud jagama ainult sellise teabega seotud kulusid, mille ta peab esitama vastavalt loa saamise nõuetele. 8. Kui potentsiaalne taotleja ning taimekaitsevahendiga seotud lubade omanik või omanikud ei jõua kokkuleppele selgroogsetega tehtud katse-