Lühikokkuvõte Austria kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on kõrge. Samas on väljendatud muret seoses halduskohtute esimeeste ametisse nimetamise menetlustega ning justiitsministri õigusega anda prokuröridele konkreetsete asjade menetlemiseks juhiseid. Valitsus on algatanud üldise arutelu, milles keskendutakse kohtutöötajate (sealhulgas halduskohtute töötajate) värbamise küsimustele ja prokuröride aruandekohustustele. See arutelu võib aidata neid muresid lahendada. Jätkuvad jõupingutused kohtusüsteemi digitaliseerituse kõrge taseme edasiarendamiseks ning kohtusüsteemi ressursse on suurendatud. See võib aidata lahendada teatavaid tõhususega seotud probleeme, millega halduskohtud silmitsi seisavad. Austrial on õigus- ja institutsiooniline raamistik korruptsiooni ennetamiseks ja korruptsioonijuhtumites süüdistuste esitamiseks suures osas paigas. Austrias on ellu viidud ja endiselt käimas olulised seadusandlikud korruptsioonivastased reformid, millega alustati pärast olulisi erakondade rahastamisega seotud juhtumeid ja järgnenud uurimisi kõrgete ametiisikute suhtes. Siiski on endiselt probleeme parlamendiliikmete eetikaraamistikuga. Olemas on lobitööd käsitlev õigusraamistik, aga selle kohaldamisala ning lobitöö registris üldsusele kättesaadavaks tehtav teave on piiratud. Majanduskuritegude ja korruptsiooniga võitlemise eriprokuratuuril on korruptsiooniga võitlemisel keskne osa, aga sellele valmistavad probleeme ulatuslik aruandekohustus ja piiratud ressursid. Meedia mitmekesisust käsitlev õigusraamistik põhineb mitmel põhiseaduslikul ja seadusandlikul kaitsemeetmel. Demokraatliku meediasüsteemi alused on tugevad ja meediaasutused tegutsevad sõltumatult. Siiski on kindlaks tehtud ohud meedia mitmekesisusele seoses sellise tervikliku ja rakendatava raamistiku puudumisega, mis tagaks teabele juurdepääsu õiguse, ning valitsus kaalub reformi selle olukorra parandamiseks. Mõningast muret on väljendatud meediaväljaannete toimetuste sõltumatuse regulatiivsete kaitsemeetmete pärast. Meediaomandi suhtes kohaldatakse rangeid läbipaistvuseeskirju, kuigi meediaomanike osalust muudes äriühingutes ei võeta alati täielikult arvesse. Võrdlemisi suur osa Austria riiklikust reklaamist on jaotatud meediaettevõtete vahel ning väljendatud on muret selle jaotamise võimaliku poliitilise mõjutatuse üle, kuna puuduvad eeskirjad õiglase jaotamise kohta. Seaduste kehtestamise protsess hõlmab tavaliselt konsulteerimist sidusrühmade ja üldsusega, kuigi selleks puudub konkreetne õigusraamistik ning mõnikord ei toimu konsulteerimist või see toimub lühikeste tähtaegadega. Konstitutsioonikohtul ja ombudsmani nõukogul on kontrolli- ja tasakaalustussüsteemis oluline roll, nagu on näha COVID-19 pandeemia kontekstis. Lisaks ombudsmanide nõukogule, mis toimib inimõigustega tegeleva riikliku asutusena, aitavad põhiõiguste kaitsmisele oma valdkondades kaasa ka teised sõltumatud asutused, nagu võrdse kohtlemise ombudsman, puudega inimeste ombudsman ning laste ja noorte ombudsman. Valitsus on teatanud meetmetest kodanikuühiskonna edasiseks toetamiseks ning võtnud kohustuse edendada aktiivset dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja nende lugupidavat kaasamist.

I.Kohtusüsteem

Austria kohtusüsteemil on kaks haru. Üldkohtute süsteemi moodustavad 115 esimese astme kohut, 20 liidumaa kohut, neli liidumaa kõrgeimat kohut ja Austria kõrgeim üldkohus. Alates 2014. aastast on Austrias ka eraldi halduskohtusüsteem, kuhu kuuluvad üksteist esimese astme halduskohut (üheksa liidumaa halduskohut, üks föderaalne halduskohus ja finantskohus) ning Austria kõrgeim halduskohus . Austrial on konstitutsioonikohus. Kohtunikud nimetab ametisse täitevvõim mittesiduvate ettepanekute alusel, mille on teinud kohtunike kolleegiumid või kohtu täiskogud, kes koostavad iga ametikoha kohta kolme kandidaadiga pingerea . Prokuratuur on õigusasutus, millel on hierarhiline struktuur ja mille üle teeb järelevalvet justiitsminister, kes võib anda nii üldjuhiseid kui ka juhiseid konkreetsetes kohtuasjades . Advokaadid on registreeritud ühes üheksast kohalikust advokatuurist, mis on avalik-õiguslikud korporatsioonid ja autonoomsed omavalitsuslikud organid ning osa föderaalsest advokatuurist .

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on püsinud stabiilselt väga kõrge. Kohtute ja kohtunike sõltumatusele annab 86 % üldsusest hinnangu „üsna või väga hea“, kusjuures selliste hinnangute osakaal on alates 2016. aastast pidevalt kasvanud. Ka ettevõtjad tajuvad sõltumatuse taset kõrgena – 73 % andis hinnangu „üsna või väga hea“, kuigi varasematel aastatel oli see osakaal isegi suurem .

Halduskohtute esimeeste ametisse nimetamise menetlusi arutatakse. Sidusrühmad ja Euroopa Nõukogu on korduvalt väljendanud muret seoses halduskohtute esimeeste ametisse nimetamisega . Kuigi praeguses etapis ei ole konkreetseid reformikavasid, kaalub valitsus üld- ja halduskohtute värbamisstandardite ühtlustamist . Praeguse korra ei pea valima halduskohtute esimehi ja aseesimehi (kes teevad samuti otsuseid) ametisse nimetatud halduskohtunike hulgast, kuigi nad peavad halduskohtu kohtunikuks saamiseks täitma põhiseadusest tulenevaid üldnõudeid . Nende ametisse nimetamist reguleerivad föderaalset halduskohut ja liidumaade halduskohtuid käsitlevad seadused. Kuigi föderaalse halduskohtu seaduses on ette nähtud täitev- ja kohtuvõimu liikmetest koosneva sõltumatu komisjoni kaasamine, ei ole see nii kõigi liidumaade halduskohtute puhul. Ehkki liidumaade korras esineb teatavaid erinevusi, jäävad need ametisse nimetamised üldiselt täitevvõimu pädevusse . 2019. aastal juhtis Euroopa Nõukogu tähelepanu sellele, et halduskohtute esimeeste ametisse nimetamise protsessi ei ole kaasatud kohtud . Euroopa Nõukogu kohtunike konsultatiivkomitee võttis vastu Viini liidumaa halduskohtu esimehe ametisse nimetamist ja staatust käsitleva arvamuse , milles väljendati muret Euroopa Nõukogu soovituste järgimise üle, pidades silmas erinevusi esimehe/aseesimehe ja teiste kohtunike ametisse nimetamise protsesside vahel . Neid muresid on väljendanud ka Euroopa ja riiklikud sidusrühmad, kes nõuavad, et kõigi kohtunike ametisse nimetamisse kaasataks kohtunike kolleegiumid, kelle arvamused muudetakse siduvaks . GRECO on esitanud Austriale halduskohtute süsteemi kohta mitu soovitust, sealhulgas kohtunike kolleegiumide rolli suurendamiseks ametisse nimetamisel ning üld- ja halduskohtute kohtunike värbamist käsitlevate standardite ühtlustamiseks . Kuigi valitsuse 2020.–2024. aasta programmis teatatakse üldistest kavatsustest viia värbamisstandardid sellega seoses omavahel kooskõlla, ei ole praeguses etapis konkreetseid plaane välja kuulutatud .

Arutlusel on justiitsministri õigus anda prokuröridele konkreetsetes kohtuasjades juhiseid. 2019. aastal kordas mitu sidusrühma oma üleskutset luua sõltumatum prokuratuur . Austria süsteemi kohaselt võivad nii kõrgemad prokuratuurid kui ka justiitsminister anda konkreetsetes kohtuasjades juhiseid, sealhulgas juhiseid süüdistust mitte esitada. Justiitsministri juhised peavad olema põhjendatud, esitatud kirjalikult ja lisatud toimikule. Samuti peab valitsus esitama parlamendile igal aastal aruande kõigis konkreetsetes kohtuasjades antud juhiste kohta, kui need kohtuasjad on lõpetatud . Viimase aruande kohaselt anti aastatel 2011–2018 välja 69 juhist . Peaprokuratuuri organisatsioonilises struktuuris on olemas ka juhistega tegelev sõltumatu nõuandekomisjon Weisungsrat, mis esitab kõigi juhiste kohta enne nende andmist mittesiduva arvamuse, mida praktikas järgitakse . Riiklikud sidusrühmad on rõhutanud vajadust sõltumatuma prokuratuuri järele, mille puhul vastutaks juhiste eest prokuratuuri sõltumatu juht . Nad viitavad ohule, et üldsusele võib jääda mulje võimalikust poliitilise mõju avaldamisest. Lisaks märgivad sidusrühmad, et aruandekohustused võivad olla aeganõudvad ja prokuratuuri põhiülesannetega võrreldes ebaproportsionaalsed ning põhjustada viivitusi uurimistes. Kuigi olemasolevad kaitsemeetmed näivad leevendavat ohtu prokuratuuri sõltumatusele, kasutatakse praktikas siiski õigust anda juhiseid. 2019. aastal sisaldas toonase justiitsministri uuring kohtusüsteemi olukorra kohta ettepanekuid juhiste süsteemi selgitamiseks ning valitsuse 2020.–2024. aasta programmis on kirjeldatud kavatsust vähendada „välditavaid“ aruandekohustusi.

Kvaliteet

Kohtusüsteemi ressursse on suurendatud. Kohtusüsteemi 2020. aasta eelarve sisaldab kümmet täiendavat ametikohta kohtunikele, 40 prokuröridele ja 100 kohtutöötajatele. Sidusrühmad on väljendanud selle üle heameelt. Ametikohtade arvu suurendati pärast seda, kui toonane justiitsminister avaldas 2019. aastal uuringu, mis osutas hulgale probleemidele seoses inimressurssidega kohtusüsteemis, eelkõige seoses haldustöötajate ametikohtade märkimisväärse vähendamisega kohtutes ja prokuratuurides ning raskustega olemasolevate kohtu vanemametnike (Rechtspfleger) ametikohtade täitmisel. Samuti rõhutati selles, et prokuratuuridel ja föderaalsel halduskohtul on raske tulla toime vastavalt sisejulgeoleku või varjupaigajuhtumitega seotud suurenenud ülesannetega . Aruandes soovitati luua täiendavaid ametikohti kõigis asjaomastes valdkondades. Neid muresid on väljendanud ka sidusrühmad, kes on taotlenud vähemalt 40 täiendava ametikoha loomist kohtunikele ja prokuröridele ning kohtutöötajate ametikohtade vähendamise peatamist, märkides, et eriti muret tekitav on finantskohtu ja föderaalse halduskohtu olukord .

Käimas on ulatuslik projekt kohtusüsteemi digitaliseerimise edasiseks täiustamiseks. Kohtusüsteemi digitaliseerimine on juba hästi edenenud, eelkõige seoses laialdaselt kättesaadava võimalusega esitada hagi ja edastada kohtukutse veebis, kuigi menetluse järgmiste etappide puhul on elektroonilised vahendid veebis endiselt piiratud. Kohtuasjade haldamise süsteeme ja kohtustatistika süsteeme rakendatakse kõigi kohtute puhul . Projektiga „Justice 3.0“ algatas valitsus e-toimiku kasutuselevõtu kõigis kohtutes. Alates 2020. aastast on süsteemi kasutusele võtnud vaid piiratud arv kohtuid, kuid järk-järgult hakatakse seda laialdasemalt kasutama. Valitsuse eesmärk on muuta kohtuasjade haldamine 2022. aastaks kõigis kohtutes täielikult elektrooniliseks. Valitsus on teatanud ka edasistest sammudest digivahendite kasutamisel kohtutes, sealhulgas seoses tehisintellektiga, näiteks kohtuotsuste avaldamiseks anonüümsel kujul .

Kohtulõivude süsteemi hakatakse hindama. Riiklikud sidusrühmad on korduvalt taotlenud kohtulõivude süsteemi läbivaatamist, rõhutades, et kohtulõivudel on oluline mõju õiguskaitse kättesaadavusele ning et kohtulõivude ülempiiri puudumise korral võivad need olla ebaproportsionaalselt suured. Praeguse korra kohaselt on tsiviilkohtumenetluste kohtulõivud reguleeritud kohtulõivude seadusega ja sõltuvad peamiselt nõude väärtusest, kusjuures paljudel juhtudel ei ole ülempiiri kehtestatud. Kuigi väikeste nõuete puhul võivad kohtulõivud olla suhteliselt väikesed kuni keskmised, suurenevad need vastavalt nõude väärtusele. Euroopa Nõukogu uuringud näitavad, et kohtulõivudest saadav tulu elaniku kohta on märkimisväärselt suur. Valitsuse 2020.–2024. aasta programmis on teatatud kavatsusest hinnata kohtulõivude süsteemi tervikuna .

Tõhusus

Kohtusüsteem tuleb oma töökoormusega hästi toime, kuid haldusasjades esineb mõningaid probleeme. Tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul toimib kohtusüsteem hästi, kuna hinnangute kohaselt kulub selliste kohtuasjade lahendamiseks keskmiselt vähe aega, algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on pidevalt ligikaudu 100 % (2018. aastal 100,8 %) ning pooleliolevate kohtuasjade arv on väike. Halduskohtusüsteemis on viimasel ajal olnud probleeme, kuna 2018. aastal oli kohtuotsuseni jõudmiseks kulunud aeg pikem ning algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr 89,7 % (ehkki see on parem kui 2017. aastal, mil see oli 79,5 %) . Ametiasutuste ja sidusrühmade sõnul on see eelkõige seotud uute varjupaigajuhtumite suure arvuga. Föderaalne halduskohus seisab silmitsi eriti suurte probleemidega, millele juhiti tähelepanu ka justiitsministeeriumi 2019. aasta uuringus. Suurem osa kohtute tegevusest peatati ajutiselt 16. märtsist kuni 13. aprillini 2020 COVID-19 pandeemia tõttu ning võeti konkreetseid meetmeid menetlustähtaegade edasilükkamiseks, mistõttu kohtuasjad võivad kohtusüsteemis kuhjuda .

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik