Rände, pagulaste ja julgeolekuga seotud kulud rubriigis 3 moodustavad rohkem kui 70 % kogukuludest ülemmäära piires. Komisjon vaatas hoolikalt läbi kõik ümberpaigutamise võimalused ja teeb ettepaneku vähendada (võrreldes finantsplaneeringuga) assigneeringuid toidule ja söödale ning kodanikukaitse mehhanismile. Sellegipoolest on manööverdamisruum piiratud programmide väiksuse ja uute nõuete tõttu, nagu toidu- ja söödamäärusega 2017. aastaks ette nähtud uued taimetervise hädaabimeetmed. Sel põhjusel on võimalik katta vaid väike osa rände ja pagulastega seotud täiendavatest vajadustest assigneeringute ümberpaigutamisega rubriigi 3 sees.

Selle tagajärjel on ainus võimalik väljapääs eelarveliste vajaduste rahuldamiseks kasutada ettenägemata kulude varu. Muude rubriikide varud võimaldavad selle kasutuselevõtu 2017. aastal täielikult kompenseerida.

Vastavad maksete assigneeringud mahuvad 2017. aastal maksete ülemmäärade piiresse, seega ei ole vajadust võtta ettenägemata kulude varu kasutusele maksete osas.





2.1.2 Rubriik 4. Globaalne Euroopa

7. juunil 2016 esitles komisjon teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta, mis rajaneb Valletta tegevuskaval, ning kõrgetasemeliste rändealaste dialoogide tulemusi ja kokkuleppeid mitmete prioriteetsete partneritega, mis nõuavad täiendavat rahastust. Nende kokkulepete, mis arvestavad iga abisaajariigi olukorda, lühiajaline eesmärk on pakkuda pagulastele ja rännet taotlevatele isikutele paremaid väljavaateid, et nad saaksid jääda kodu lähedusse ja väldiksid ohtlikke rännakuid. Võttes arvesse märkimisväärset arvu rändajaid, kes on kaotanud elu üritades jõuda Põhja-Aafrikast Euroopa rannikule, on see eriti kiireloomuline probleem.

Selle eesmärgi saavutamiseks arvestades vajadust võtta meetmed kiiresti, eriti prioriteetsete partnerite puhul, teeb komisjon ettepaneku täiendada arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kulukohustuste assigneeringuid 750 miljoni euro ulatuses. Täpsemalt on eesmärgiks toetada selliseid Vahemere piirkonna riike nagu Liibanon, Jordaania, Tuneesia ja Liibüa Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu, kuid tegeleda ka rände algpõhjustega, abistades Sahara-taguse Aafrika ja Aasia riike arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu.

Komisjon käivitas rände algpõhjustega tegelemiseks Euroopa Säästva Arengu Fondi (EFSD), mis põhineb EFSD tagatise ja EFSD tagatisfondi loomisel. Komisjon teeb ettepaneku eraldada EFSD tagatisfondile 2017.–2020. aastaks 750 miljonit eurot, millest 400 miljonit eurot nelja aasta jooksul Euroopa Arengufondist, 100 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastatel 2017–2020 (sellest 25 miljonit eurot 2017. aastal) ning 250 miljonit eurot kulukohustuste (ja maksete) assigneeringuid 2017. aastal.

Kolme topeltpädevusega ELi eriesindaja kulude ümberpaigutamisega 13,8 miljoni euro ulatuses rubriigist 4 Euroopa välisteenistuse eelarvesse (rubriik 5) luuakse rubriigi 4 kulude ülemmäära piiresse jääv asjakohane varu. Sellist varu saab kasutada esmajoones selleks, et katta osa 1 miljardi euro suurustest täiendavatest ja ettenägemata vajadustest kõnealuses rubriigis, nagu kirjeldatakse 2017. aasta eelarve kirjalikus muutmisettepanekus nr 1, enne kui väljamaksmata summa (986,2 miljonit eurot) katteks tuleb võtta kasutusele ettenägemata kulude varu. Komisjon teeb ettepaneku kompenseerida osa (200 miljonit eurot) sellest väljamaksmata summast rubriigi 2 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad varust 2017. aastal, mis jätab varu jäägiks 439,3 miljonit eurot; ülejäänud osa (786,2 miljonit eurot) tuleb kompenseerida rubriigi 5 Haldus varust 2018. (570 miljonit eurot) ja 2019. aastal (216,2 miljonit eurot). Nii säilitatakse kompenseerimisega võimalikult suur manööverdamisruum tulevaste ettenägemata sündmuste jaoks.





2.2.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS

Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägemata kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Olles läbi vaadanud kõik rubriigisisesed ümberpaigutamisvõimalused, teeb komisjon 2017. aasta eelarveprojektis ettepaneku kasutada täielikult ära mittesihtotstarbeline varu rubriigi 3 ja 4 kulukohustuste ülemmäärade piires.

Võttes arvesse paindlikkusinstrumendi täielikku kasutuselevõttu 2017. aasta eelarveprojektis (530 miljonit eurot), on ettenägemata kulude varu kasutamine 2017. aastal 2 150,6 miljoni euro ulatuses ainus olemasolev vahend, millega katta puudujääk rubriigi 3 ja 4 2017. aasta kulude ülemmäära ja 2017. aastaks prognoositavate täiendavate ettenägemata vajaduste vahel.

2.3.ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2017. AASTAL

Ehkki rände-, pagulas- ja julgeolekukriis algas 2015. aastal, muutuvad selle mõju ja tagajärjed endiselt päevast päeva. Kolmandate riikide poliitilised otsused pagulaste lubamise kohta nende territooriumile ning nende piiride avamise ja sulgemise kohta muudavad väga raskeks ette näha pikaajalisi muutusi kõnealuses valdkonnas. Kriisi muutuv iseloom ja ennustamatus õigustab ettenägemata kulude varu kasutamist viimase võimaliku vahendina, et leevendada rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi ettenägematuid tagajärgi rubriigi 3 ja 4 kuluvajadustele.

3.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KOMPENSEERIMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU

Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega.

Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt kompenseeritud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Sellest tulenevalt tuleb ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisel 2017. aastal rubriigis 3 ja 4 ning selle kompenseerimisel jälgida aastate 2017–2020 kulukohustuste ülemmäära.

Komisjon teeb ettepaneku kompenseerida rubriigi 3 ja 4 kulude ülemmäärade täiendamine aastatel 2017–2019 neljas osas:

2017:

850 miljonit eurot rubriigi 2 kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust ja