EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.6.2022 COM(2022) 295 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1214/2011 (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) rakendamise kohta vastavalt selle määruse artiklile 26



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1214/2011 (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel) rakendamise kohta vastavalt selle määruse artiklile 26

1.Sissejuhatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel jõustus 30. novembril 2012. Määruse (EL) nr 1214/2011 artiklis 26 on nõutud, et komisjon esitab 1. detsembriks 2016 ning edaspidi iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse määruse rakendamise kohta. Eelkõige tuleb aruandes uurida võimalust kehtestada sularahavedu teostavate äriühingute turvatöötajatele relvakandmist käsitlevad ühised koolitusnõuded ja muuta kõnealuse määruse artiklit 24, võttes arvesse direktiivi 96/71/EÜ, samuti võtta nõuetekohaselt arvesse IBNSi valdkonnas toimuvat tehnoloogia arengut, kaaluda võimalikku lisaväärtust, mis saadaks liidu sularahaveo litsentsi andmisel grupi tasandil, ning hinnata, kas määrus (EL) nr 1214/2011 tuleks vastavalt läbi vaadata. Esimene läbivaatamine toimus 2016. aastal. Käesoleva läbivaatamise käigus korraldas komisjon sektori sidusrühmadega (sh sotsiaalpartnerid) ja liikmesriikidega konsulteerimiseks küsitluse. Aruanne põhineb küsimustike vastustel. 2.Üldine taust 2.1.Kontekst 2.1.1.Euro sularaha piiriülese veo suhtes kohaldatavad ühtsed reeglid Euro kasutuselevõtt on suurendanud euroala liikmesriikides vajadust sularaha piiriülese maanteeveo järele. Euroalal peaks pankadel, jaeettevõtjatel ja teistel professionaalsetel sularahakäitlejatel olema võimalus palgata sularahavedu teostav äriühing, kes pakub parimat hinda ja/või teenust, ning kasutada lähima riigi keskpanga filiaali või sularahavedu teostava äriühingu sularahakeskuse sularahateenuseid ning seda isegi siis, kui ta asub teises liikmesriigis. Lisaks lasevad liikmesriigid, mille rahaühik on euro (edaspidi „osalevad liikmesriigid“), europangatähti ja -münte valmistada välismaal või võivad soovida seda teha. Piirialal asuvad jaemüüjad ja pangad võivad soovida saada tarneid neile lähimast sularahakeskusest, mis ei asu tingimata samas liikmesriigis. Tähendab ju ühisraha põhimõte iseenesest vabadust vedada sularaha osalevate liikmesriikide vahel. Osalevates liikmesriikides sularahaveo reeglite täielikku ühtlustamist ei peetud võimalikuks, samuti ei peetud sobivaks süsteemi, mille puhul ühe liikmesriigi tegevusluba kehtiks kõigis liikmesriikides (vastastikune tunnustamine). Seepärast on määruses (EL) nr 1214/2011 sätestatud rida kõigis liikmesriikides kehtivaid ühiseid reegleid, piiramata siseriiklike õigusnormide kohaldamist teatavate määruses selgelt kindlaks määratud aspektide puhul. See ei tähenda täielikku ühtlustamist, kuna ühiseid reegleid kohaldatakse üksnes piiriülese veo suhtes. 2.1.2.Kohaldamine osalevates liikmesriikides ja euro kasutuselevõtuks valmistuvates liikmesriikides toimuva maanteeveo suhtes Määrust (EL) nr 1214/2011 kohaldatakse euro sularaha maanteeveo suhtes, kuna see on kõige levinum (kui mitte ainus) viis euro sularaha veoks piirialadel ja ainus viis, mille puhul tuvastati vajadus piiriülest sularahavedu käsitlevate ühiste reeglite järele. See ei hõlma õhu- ega merevedu. Seega kohaldatakse määrust (EL) nr 1214/2011 tegelikult ainult selliste osalevate liikmesriikide vahelise piiriülese veo suhtes, kellel on maismaapiir teise osaleva liikmesriigiga. Piiriülese veo puhul võib piiriülesus tuleneda ühest või mitmest järgmisest kolmest elemendist: sularahavedu teostava äriühingu päritoluliikmesriik, vastuvõttev liikmesriik (muu kui päritoluliikmesriik), kus sularahavedu teostav äriühing osutab veoteenust, ja/või transiidiliikmesriik, mida sõiduk läbib vastuvõtvasse liikmesriiki jõudmiseks või sealt päritoluliikmesriiki tagasipöördumiseks. Euro sularaha piiriülest vedu käsitlevaid määruse (EL) nr 1214/2011 reegleid kohaldatakse üksnes seoses osalevate liikmesriikidega. Liikmesriigis euro kasutuselevõtuks valmistumisel võib olla vaja vedada euro sularaha osalevast liikmesriigist eurole üleminekuks valmistuvasse liikmesriiki. Seepärast kohaldatakse määruse (EL) nr 55/2013 alusel määrust (EL) nr 1214/2011 ka euro kasutuselevõtuks valmistuvate liikmesriikide suhtes. 2.2.Määruse (EL) nr 1214/2011 põhielemendid 2.2.1.Piiriülese sularahaveo litsents Võttes arvesse sularahaveoga seotud võimalikke ohte sularahavedu teostavate äriühingute turvatöötajate ja üldsuse turvalisusele, on euro sularaha piiriüleseks veoks vaja piiriülese sularahaveo litsentsi. Riikide ametiasutused peavad andma litsentsi viieks aastaks, kui sularahavedu teostavad äriühingud täidavad määruse (EL) nr 1214/2011 kohaseid tingimusi, näiteks sularahaveo turvatöötajate suhtes kohaldatavaid kindlaid nõudeid või sularahaveosõidukite üldnõudeid ja muid eeltingimusi. Sularahaveo litsentsid on registreeritud siseturu infosüsteemis, et avaliku sektori asutustel oleks neile lihtne juurdepääs. Määruse (EL) nr 1214/2011 alusel piiriülese sularahaveoga tegelevatel turvatöötajatel on õigus saada määruse (EL) nr 1214/2011 kohaste tingimuste alusel vastuvõtvas liikmesriigis kehtivat töötasu miinimummäära.

2.2.2.Euro sularaha piiriülene vedu Piiriülese sularahaveo litsents annab määruse (EL) nr 1214/2011 raames õiguse vedada europangatähti ja -münte piiriüleselt maanteel päevasel ajal ja ainult juhul, kui suurem osa nii pealevõtmisest kui ka kättetoimetamisest toimub vastuvõtvas liikmesriigis ning euro sularaha väärtus on vähemalt 80 % kogu sularaha väärtusest, mida sõidukis veetakse. Tuleks märkida, et teatavad spetsiifilised veoliigid on määruse kohaldamisalast sõnaselgelt välja arvatud, kuigi need kuuluvad euro sularaha piiriülese maanteeveo määratluse alla, näiteks punktist punkti vedu riikide keskpankadest või sularaha tootmiskohtadest riikide keskpankadesse või sularaha tootmiskohtadesse. 2.2.3.Kasutatavad veoliigid Määrusega (EL) nr 1214/2011 on europangatähtede veoks ette nähtud viis veoliiki ja euromüntide veoks kaks veoliiki ning kindlaks on määratud nende tingimused, näiteks sõidukite soomustamine, intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi (IBNS) kasutamine või sularahaveo turvatöötajate kohalolek. Osalevad liikmesriigid otsustavad, milliseid neist veoliikidest nende territooriumil kasutatakse. 2.2.4.Intelligentse pangatähtede neutraliseerimise süsteemi (IBNS) roll ja neutraliseeritud pangatähtede kõrvaldamine ringlusest Määrusega (EL) nr 1214/2011 on püütud lihtsustada IBNSi kasutamist, kuna see peaks parandama sularahaveo turvalisust turvatöötajate ja üldsuse jaoks. Määruse (EL) nr 1214/2011 alusel sularahavedu teostavad äriühingud peavad kõrvaldama neutraliseeritud pangatähed ringlusest, et selliseid pangatähti ei kasutataks enam maksetehinguteks. 2.2.5.Veo suhtes kohaldatavad vastuvõtva riigi õigusnormid: riigi politseijõud, üldsuse turvalisuse reeglid ja tulirelvade kandmine Määruse (EL) nr 1214/2011 ühiste reeglitega hõlmamata sularahaveo aspekte reguleeritakse siseriikliku õigusega, kohaldades aluslepingu üldnorme (nt mittediskrimineerimise põhimõte), mida piiriülest sularahavedu teostav äriühing peab vastuvõtvas riigis järgima. Sellised siseriiklikud õigusnormid puudutavad politseijõudude rolli (nt eelnev teavitamine, eskort või kaugjälgimine), koha peal sularaha kättetoimetamist või pealevõtmist käsitlevaid turvareegleid ning tulirelvi käsitlevaid reegleid. 2.3.Teavitamis- ja teabekohustused Määrusega (EL) nr 1214/2011 on sularahaveo litsentsi omanikele, osalevatele liikmesriikidele ja komisjonile kehtestatud teabekohustused. Litsentsiomanikud peavad teavitama osalevat liikmesriiki kavatsusest alustada piiriülese veoga. Osalevad liikmesriigid peavad üksteist teavitama määruse (EL) nr 1214/2011 alusel tegutsevate sularahavedu teostavate äriühingute teatatud piiriülesest tegevusest. Komisjon avaldab Europa veebisaidil kogu teabe osalevate liikmesriikide poolt heaks kiidetud IBNSi kohta, politseijõudude rolli käsitlevad siseriiklikud õigusnormid ja nende kohtade turvanõuded, kuhu sularaha toimetatakse või kust see peale võetakse, riiklikud sularahavedu käsitlevad koolitusnõuded, tegevuslube andva riikliku asutuse andmed ja selle vastuvõtva riigi asutuse andmed, kellele tuleb teatada piiriülese veo alustamisest. Samuti avaldab komisjon osalevate liikmesriikide valitud kasutatavad veoliigid Euroopa Liidu Teatajas. 2.4.Vastavuskontroll, karistused ja erakorralised turvameetmed Selleks et tagada piiriülesel sularahaveol kõrgel tasemel turvalisus, võivad osalevad liikmesriigid teha nende territooriumil määruse (EL) nr 1214/2011 alusel sularahavedu teostavate äriühingute vastavuskontrolle. Nõuete rikkumise korral võib määrata karistusi määruse (EL) nr 1214/2011 artiklis 22 sätestatud tingimuste kohaselt. Pädevad asutused võivad otsustada võtta ajutisi turvameetmeid kiireloomulise probleemi korral, mis mõjutab oluliselt sularahaveoga seotud toimingute turvalisust. 3.Määruse (EL) nr 1214/2011 ja 2016. aasta aruande soovituste rakendamine 3.1.Piiriülese sularahaveo litsentsi taotlemine ja andmine 3.1.1.Piiriülese sularahaveo litsentsi taotlemine ja andmine Kooskõlas 2016. aasta aruande järeldustega tundub, et litsentside andmise halduskord toimib sujuvalt. Sularahavedu teostavad äriühingud ei andnud üldiselt teada eriprobleemidest litsentsi taotlemiseks vajalike dokumentide ja tõendite esitamisel. Ka liikmesriikide ametiasutused ei täheldanud erilisi probleeme piiriülese sularahaveo litsentside andmisel. Kõigi vastanud sularahavedu teostavate äriühingute litsentsitaotlused rahuldati ja märkimisväärseid juhtumeid seoses siseturu infosüsteemis registreerimisega ei esinenud. Valdav enamus osalevate liikmesriikide ametiasutusi ja enamik litsentsisaajaid leiab, et piiriülese sularahaveo litsentsi viieaastane kehtivus on piisav, ega pea vajalikuks selle kehtivust pikendada. Üks liikmesriik ja neli küsitlusele vastanud sularahavedu teostavat äriühingut 11st leiavad, et kümneaastane kehtivus oleks sularahaveo litsentsi puhul sobivam. Enamik vastanud sidusrühmi ei leia üldiselt, et sularahaveo litsentsi grupipõhisel andmisel oleks lisaväärtus. Nagu liikmesriigid konsultatsiooni käigus esile tõid, tähendaks selline võimalus eri liikmesriikides tegutsevatele äriühingutele litsentsi andmist, teadmata, kas nende liikmesriikide õigusnorme täidetakse. Teine grupilitsentsi puhul raskesti hallatav aspekt, mida konsultatsiooni käigus mainiti, on seotud rikkumise korral kohaldatavate karistustega: tekib küsimus, kuidas mõjutaks grupi ühe äriühingu litsentsi tühistamine grupi teiste äriühingute litsentse. Nagu üks vastanud liikmesriik märgib, võiks teatavatel tingimustel siiski paremini sobida lihtsustatud menetluse rakendamine sama grupi äriühingute puhul. Neli vastanud sularahavedu teostavat äriühingut 11st küll möönavad, et erinevad siseriiklikud õigusaktid raskendaksid grupilitsentside rakendamist, kuid leiavad siiski, et grupilitsentsid lihtsustaksid nende jaoks tegevust. Komisjon üldiselt mõistab, et selliste litsentsidega kaasneks järelevalve ja kontrolli nõrgenemine sularahavedu teostavate äriühingute üle ja see muudaks kehtivate meetmete kontrollimise keerulisemaks. Seepärast ei pea komisjon lähiajal sularahaveo litsentside grupipõhist andmist otstarbekaks lahenduseks. 3.1.2.Sularahaveo litsentse käsitlev statistika

Seni on sularahaveo litsentse välja andnud kaheksa liikmesriiki (14 osalevast liikmesriigist). Aasta jooksul pärast määruse (EL) nr 1214/2011 jõustumist anti välja 11 litsentsi. Praeguseks on välja antud ja kehtivad 22 piiriülese sularahaveo litsentsi järgmistes riikides: Prantsusmaa (3), Saksamaa (6), Itaalia (3), Madalmaad (1), Austria (2), Hispaania (1), Slovakkia (4) ja Sloveenia (2). Saksamaa on välja andnud kõige rohkem litsentse (27 %), talle järgneb Slovakkia (18 %), nii et nende kahe riigi litsentsid kokku moodustavad peaaegu poole kõigist litsentsidest. Huvitav on see, et Belgias ja Luksemburgis ei ole litsentse välja antud, kuigi mõlemad liikmesriigid kuuluvad piirkonda, kus geograafiliselt lähestikku vähem kui 250 km raadiuses on kuus riigipiiri ning kus rahvastikutihedus ja äritegevuse kontsentratsioon on suur, ning piirnevad ühe väikse ja kahe suure osaleva liikmesriigiga. Küsitluse vastuste kohaselt kasutab neli vastanud sularahavedu teostavat äriühingut 11st oma litsentsi iga päev või mitu korda kuus. Kaks sularahavedu teostavat äriühingut ei vastanud sellele küsimusele ja viis märkisid, et nad ei kasuta oma litsentsi. Mitu sularahaveo litsentsi saajat märgib, et nad ei ole oma litsentsi veel kasutanud, kuna litsentsi abil saada loodetud ärivõimalused ei realiseerunud (nende piiriülese sularahaveo teenuste järele ei olnud nõudlust). 3.1.3.Piiriülese sularahaveo tegevusest ja nõuetest teavitamine ning neid käsitlev teave Kolm vastanud liikmesriiki (13 vastanust) kinnitavad, et pärast sularahavedu teostavale äriühingule piiriülese sularahaveo litsentsi andmist on neid teavitatud tema piiriülese tegevuse alustamisest. Samal ajal märgib neli vastanud liikmesriiki, et teine euroala liikmesriik on neid teavitanud selle liikmesriigi sularahavedu teostavast äriühingust, kes valmistub piiriüleseks sularahaveoks nende riigis. Võttes arvesse liikmesriikide vastuseid 2021. aasta konsultatsioonile, võib järeldada, et liikmesriigid peavad keeruliseks saada selget ülevaadet oma territooriumil tegelikult toimuvast piiriülesest sularahaveost. Komisjon on avaldanud kogu määruse (EL) nr 1214/2011 kohase asjakohase teabe piiriülese sularahaveo kohta. 2016. aasta aruandes soovitas komisjon osalevatel liikmesriikidel kehtestada asjakohased menetlused, millega saaks parema ülevaate nende territooriumil toimuvast piiriülesest sularahaveost. See parandaks nende andmete kvaliteeti, mida on vaja määruse (EL) nr 1214/2011 rakendamise ja võimalike seadusandlike muudatuste variantide jätkuvaks arutamiseks. 2021. aasta konsultatsioon näitab siiski, et liikmesriigid ei järginud seda soovitust. 3.2.IBNSi kasutamine europangatähtede veol ja IBNSi tehnoloogia tehniline areng Peaaegu pooled küsimustikule vastanud sularahavedu teostavatest äriühingutest märgivad, et nad kasutavad IBNSi piirülesel sularahaveol, kui see on vastuvõtvas, transiidi- või päritoluriigis kohustuslik. Belgia on ainuke osalev liikmesriik, kus pangatähtede veoks tuleb kasutada IBNSiga varustatud sõidukeid. Mitu vastanud sidusrühma leiab, et IBNS süsteemide heakskiitmist või sertifitseerimist tuleks veelgi ühtlustada, näiteks kogu euroalal kehtiva ühtse IBNS sertifikaadiga. Kuigi sularahavedu teostavad äriühingud kasutavad ka muid tehnoloogialahendusi, kasutatakse IBNS tehnoloogiast kõige sagedamini määrimisseadmed ja eeldatavasti jääb see ka järgmistel aastatel turul eelistatud tehnoloogiaks. 3.3.Sularahaveo turvatöötajatele vähemalt vastuvõtva liikmesriigi töötasu miinimummäära maksmine Sularahaveo litsentsi saajad ei teatanud ühestki probleemist määruse (EL) nr 1214/2011 tasustamiseeskirjade kohaldamisel.Määruse artikli 24 kohaselt tagatakse piiriülese sularahaveo turvatöötajatele vastuvõtva liikmesriigi asjakohane töötasu miinimummäär, kaasa arvatud ületunnitöötasu. Võttes arvesse, et direktiivi 96/71/EÜ asjakohaseid sätteid, millele määruse (EL) nr 1214/2011 artiklis 24 on viidatud, on selle määruse jõustumise ja käesoleva läbivaatamise vahepealsel ajal muudetud, märgib komisjon, et nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate sularahaveo töötajate õigusi on tugevdatud. Viide direktiivile 96/71/EÜ on dünaamiline, mis tähendab, et sellesse direktiiviga (EL) 2018/957 tehtud muudatusi kohaldatakse artikli 24 teksti suhtes ja need tagavad seega selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele sularahaveo töötajatele kõik asjakohased õigused. Seepärast on piiriülest vedu teostavatel sularahaveo turvatöötajatel nüüd õigus töötasule, mis hõlmab kõiki töötasu olulisi elemente, mis on muudetud kohustuslikuks vastuvõtva riigi õigusega või seal üldiselt või muul viisil kohaldatavate kollektiivlepingutega. 3.4.Päritolu-, transiidi- ja vastuvõtva liikmesriigi õiguse järgimine 3.4.1.Politseijõudude rolli käsitlevad õigusnormid ja sularaha kättetoimetamise või pealevõtmise turvareeglid Komisjonile ei ole teatatud ühestki märkimisväärsest juhtumist või probleemist seoses kohustusega järgida vastuvõtva liikmesriigi politseijõudude rolli käsitlevaid õigusnorme (nt eelneva teavitamise, eskordi või kaugjälgimise kohta) või koha peal sularaha kättetoimetamist või pealevõtmist käsitlevaid reegleid. Seega ei näe komisjon vajadust soovitada nendealaste muudatuste tegemist.

3.4.2.Tulirelvade kandmine Piiriülesel sularahaveol kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi tulirelvade kandmist käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme. Need õigusnormid on väga erinevad, näiteks mõni liikmesriik lubab tulirelvi kanda, samal ajal kui teised seda nõuavad või hoopis keelavad, või on lubatud nende variantide kombinatsioon olenevalt veoliigist. Kaks neljast vastanud sularahavedu teostavast äriühingust, kes oma litsentsi kasutavad, märkisid, et see mitmekesisus piirab teatavaid piiriülese sularahaveo võimalusi. Üks sularahavedu teostav äriühing (kes tegutseb Itaalias ja Vatikanis) märkis, et tal ei ole probleeme, sest õigusnormid on mõlemas riigis samad. Teine sularahavedu teostav äriühing märkis, et põhimõtteliselt ei ole tal naaberriikides kohaldatavate õigusnormide järgimisega raskusi. Vastanud liikmesriigid kinnitasid, et võttes arvesse siseriiklike õigusaktide erinevusi tulirelvade kandmise osas, ei annaks ühtsed koolitusnõuded lisaväärtust. 3.5.Vastuvõtva liikmesriigi kindlaks määratud veoliigid Kuna osalevad liikmesriigid võivad valida, millist veoliiki nad europangatähtede piiriüleseks veoks oma territooriumil kasutavad, on olukord piiriüleselt väga mitmekesine. Mõnel juhul tähendab see, et päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi lubatud veoliigid omavahel ei haaku ning teenuse osutaja peab seetõttu tegema piiriülesesse sularahaveosse suuri investeeringuid või on piiriülene vedu selle juhusliku laadi tõttu ebarentaabel. Näiteks on IBNS seadmed Belgias sularahaveoks kohustuslikud, Saksamaal aga mitte. Austrias veavad sularahavedu teostavad äriühingud europangatähti soomustamata tavavälimusega sularahaveosõidukites, mis on varustatud IBNSiga, kuid Saksamaale sularaha vedades peab neil olema täielikult soomustatud sularahaveosõiduk koos kolme turvatöötajaga. Kolm vastanud liikmesriiki leiavad, et viimase läbivaatamise tulemusel esitatud soovitus kaaluda päritoluliikmesriigi põhimõtte kehtestamist veoliikide suhtes võiks olla kasulik ja suurendada piiriülese sularahaveo potentsiaali: praktikas suureneksid nõudlus piiriülese sularahaveo litsentsi järele ja piiriüleste sularahavedude arv. 3.6.Osalevate liikmesriikide vastavuskontrollid, võimalikud karistused ja erimeetmed Komisjoni tähelepanu ei ole juhitud ühelegi vastavuskontrollide ja juhuslike inspekteerimistega seotud probleemile, mis viitab aga sellele, et mõnel osaleval liikmesriigil ei ole teavet tegelikult nende territooriumil toimuva piiriülese sularahaveo kohta. Samuti ei ole komisjonile teatatud ka erakorralistest turvameetmetest ega ühestki karistuste määramisest. Komisjon on seepärast seisukohal, et määruse (EL) nr 1214/2011 asjaomased õigusnormid on asjakohased. 3.7.Määruse (EL) nr 1214/2011 tulemuslikkust parandav ja sularahaveo litsentside arvu suurendada võiv teavituskampaania 2016. aasta aruandes soovitati korraldada sularaha nõudluse poole esindajatele (pangad, supermarketid, jaemüüjad) ja sularahavedu teostavatele äriühingutele suunatud teavituskampaania, et paremini kasutada kokkusobivaid veoliike, mis parandaks määruse (EL) nr 1214/2011 tulemuslikkust ja seeläbi tõenäoliselt suurendaks sularahaveo litsentside arvu. Ükski vastanud liikmesriik ei ole seda soovitust veel järginud. 3.8.Sularahaveoga seotud toimingute keskkonnamõju Vastustes 2021. aasta konsultatsioonile märkisid sularahavedu teostavad äriühingud, et nad ei ole võtnud hiljutisi konkreetseid „rohestamismeetmeid“ oma sularahavedude keskkonnahoidlikumaks muutmiseks, sest nende meetmete tagajärjel piiriülesed veod tõenäoliselt ei suureneks. Mitu äriühingut lisas, et nad kasutavad vedudeks uusimaid sõidukimudeleid ja need mudelid on keskkonnahoidlikumad. 4.Kokkuvõte 4.1.Artiklis 26 konkreetselt nimetatud läbivaatamise punktid Määruse (EL) nr 1214/2011 artiklis 26 osutatud kontrolli konkreetsete punktide puhul on aruande järeldused järgmised:

1) praegu puudub vajadus ühiste koolitusnõuete järele sularahaveo turvatöötajate relvakandmise valdkonnas, kuna tulirelvade kandmist käsitlevad siseriiklikud õigusnormid on erinevad; 2) direktiivi 96/71/EÜ asjakohaseid sätteid, millele on viidatud artiklis 24, on määruse jõustumise ja käesoleva läbivaatamise vahepealsel ajal muudetud viisil, mis tugevdab lähetatud töötajate õigusi. Tasustamist käsitlevat artiklit 24 ei ole vaja muuta, sest viide direktiivile 96/71/EÜ on dünaamiline ja seega on kõik muutmisdirektiivist (EL) 2018/957 tulenevad asjakohased õigused asjaomaste sularahaveo töötajate suhtes samavõrd kohaldatavad; 3) grupi tasandil litsentsi andmise süsteemi ei ole vaja ja 4) IBNSi valdkond ei ole tehnoloogiliselt sedavõrd muutunud, et määrus (EL) nr 1214/2011 oleks vaja läbi vaadata. Seepärast ei ole komisjon seni pidanud kasutama oma volitusi võtta vastu delegeeritud õigusakte IBNSi kohta ega ole olnud märke vajadusest delegeeritud õigusaktide järele seoses muude turvalisuse näitajatega, näiteks seoses sõidukite soomustamise ja kuulikindlate vestidega. 4.2.Euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo optimeerimine Määrus (EL) nr 1214/2011 jõustus 29. novembril 2012. On vaja, et osalevad liikmesriigid kehtestaksid menetlused, millega saada parem ülevaade nende territooriumil tegelikult toimuvast piiriülesest sularahaveost. Asjaolu, et praegu kehtib ainult 22 litsentsi vaid kaheksas osalevas liikmesriigis 14st, tundub siiski osutavat sellele, et määrust (EL) nr 1214/2011 ei ole rakendatud täies mahus, eriti kuna ühel kontsentreeritud piirialal, millele on omane nii suur rahvastikutihedus kui ka suur äritegevuse kontsentratsioon (Benelux ja naaberriigid), tundub piiriülene sularahavedu olevat väga tagasihoidlik. Määruse parem rakendamine, millest annavad tunnistust piiriülese sularahaveo litsentside suurem arv ja suurem valik piiriülest sularahavedu teostavaid äriühinguid, võib tähendada ka vajadust erandolukorra plaanimise järele. Sularahaveo määruse parema rakendamise võimalused on piiriülese veo lihtsam määratlus ja päritoluliikmesriigi põhimõtte kohaldamine veoliikide suhtes. 4.2.1.Piiriülese maanteeveo parem määratlemine Piiriülese veo praegune määratlus (määruse (EL) nr 1214/2011 artikli 1 punkt b) võib olla litsentsisaajate piiratud arvu põhjuseks, kuna see ei hõlma võimalikku piiriülest sularahavedu. Määratluse alusel tuleb järgida enamiku reeglit, mille kohaselt peab enamik sularahaveosõidukiga samal päeval teostatavatest euro sularaha kättetoimetamistest/pealevõtmistest toimuma vastuvõtva liikmesriigi territooriumil, et need saaks liigitada määruse (EL) nr 1214/2011 kohaseks piiriüleseks sularahaveoks. See takistab selliseid väiksemaid sularahavedu teostavaid äriühinguid, kes peamiselt sooritavad sularahavedu oma päritoluliikmesriigis, sisenemast piiriülese sularahaveo turule, kuna „juhuslik“ (väiksem osa) sularahavedu vastuvõtvas liikmesriigis ei anna õigust piiriülese litsentsi saamiseks. See ei lase neil katsetada välisturgu ega hankida uusi kliente. Sama kehtib artikli 1 punktiga b kehtestatud piirangu puhul, mille kohaselt litsentsi saamiseks ei tohi mitte-euro sularaha vedu sularahaveosõidukis ületada 20 % samas sularahaveosõidukis veetava sularaha koguväärtusest. Käesoleva aruandega seoses korraldatud konsultatsiooni vastuste kohaselt võiks piiriülese maanteeveo parem määratlemine suurendada sektori aktiivsust. 4.2.2.Veoliikide kasutamine Teine ettepanek piiriülese sularahaveo potentsiaali paremaks kasutamiseks võiks olla kohaldada rahaveoliikide suhtes päritoluliikmesriigi põhimõtet. Osalevas päritoluliikmesriigis litsentsi saanud sularahavedu teostav äriühing saaks siis kasutada sularahaveosõidukit piiriüleseks sularahaveoks vastuvõtvasse riiki ühe määruses (EL) nr 1214/2011 sätestatud veoliigi alusel. Selline lähenemisviis säästaks sularahavedu teostavaid äriühinguid asjatutest investeeringutest (nt IBNSi ajakohastamine või erinevate sularahaveosõidukite omamine), mida nad praegu peaksid tegema, et kasutada vastuvõtva liikmesriigi määratud veoliike, mis ei kattu päritoluliikmesriigi liikidega. Käesoleva aruande jaoks korraldatud konsultatsiooni tulemused näitavad siiski, et siseriiklikud õigusnormid kajastavad iga riigi riskimustreid, mida võib olla raske ühtlustada. Samuti kaasneks päritoluriigi põhimõtte kohaldamisega risk, et paljud äriühingud püüaksid tegutseda rangelt reguleeritud liikmesriikides vähe reguleeritud liikmesriikidest, kahjustades seega konkurentsi. 4.2.3.Sularahaveo litsentsi kohaldamisala laiendamine Käesoleva aruande jaoks korraldatud konsultatsiooni käigus koguti sidusrühmade seisukohti võimaluse kohta laiendada sularahaveo litsentsi kohaldamisala, et see hõlmaks ka muud liiki professionaalset piiriülest sularahavedu euroalal, mis praeguse sularahaveo määruse kohaldamisalasse ei kuulu. Kõik sellele küsimusele vastanud sidusrühmad nõustuvad, et sellist kohaldamisala laiendamist ei ole vaja. 5.Soovitused edaspidiseks Käesoleva läbivaatamise tulemused on väga sarnased 2016. aasta aruande tulemustele ja seetõttu on käesolevas aruandes esitatud soovitused samuti kooskõlas määruse (EL) nr 1214/2011 rakendamise 2016. aasta läbivaatamise soovitustega. ·Osalevad liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et kehtestada asjakohased menetlused, millega saada parem ülevaade nende territooriumil toimuvast piiriülesest sularahaveost. See parandaks nende andmete kvaliteeti, mida on vaja määruse (EL) nr 1214/2011 rakendamise ja võimalike seadusandlike muudatuste soovituste jätkuvaks arutamiseks. ·Tuleks korraldada sularaha nõudluse poole esindajatele (pangad, supermarketid, jaemüüjad) ja sularahavedu teostavatele äriühingutele suunatud teavituskampaania, et paremini kasutada kokkusobivaid veoliike, mis parandaks määruse (EL) nr 1214/2011 tulemuslikkust ja seeläbi tõenäoliselt suurendaks sularahaveo litsentside arvu.