1.Sissejuhatus

Euroopa saavutused COVID-19 vaktsineerimiskampaania käivitamisel ja pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisel on pannud aluse kestlikule taastumisele. Ligi kolmveerand täiskasvanud eurooplastest on nüüd täielikult vaktsineeritud, mis tõstab ELi selles valdkonnas maailma liidrite sekka. Lisaks tarnis Euroopa ülejäänud maailmale üle miljardi vaktsiinidoosi ehk rohkem kui enda tarbeks. Vaktsineerimise edendamine, võttes arvesse ka suuri erinevusi liikmesriikide ja kogu maailma vaktsineerituses, on jätkuvalt ülim poliitiline prioriteet. Samal ajal on enneolematu kooskõlastatud poliitiline reageerimine pandeemiale ELi ja liikmesriikide tasandil aidanud edukalt kriisi sotsiaal-majanduslikke tagajärgi leevendada.

Meie jõupingutused COVID-19 šoki vahetute tagajärgedega toimetulekul kannavad vilja. 2021. aastal peaks SKP euroalal ja ELis kasvama 5,0 %. Kui ELi majandus liigub taastumisest laienemise suunas, mida toetavad tööturu parem toimimine, soodsad rahastamistingimused ning taaste- ja vastupidavusrahastu hoogne kasutuselevõtt, peaks SKP reaalkasv ELis olema 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 2,5 %. Töötuse määr väheneb, kuid on endiselt veidi kõrgem kriisieelsest tasemest. Lähiajal on oodata töökohtade loomise jätkumist käsikäes majanduse taastumisega ning töötuse määra langust 2022. aastal 6,7 %-le ja 2023. aastal 6,5 %-le, st kriisieelsele tasemele. Inflatsioonisurve on suurenenud energiahindade tõusu ja tarnehäirete tõttu. Prognooside kohaselt peaks inflatsioon saavutama 2021. aasta lõpus haripunkti 4 % ning vähenema 2023. aastaks 1,4 %-ni. Edaspidi on ebakindlus ja riskid endiselt suured, põhjustatuna ka pandeemia arengust ELis ja mujal.

Majanduspoliitika koordineerimisel keskendutakse üha enam sellele, et panna alus majanduse ümberkujundavale ja kaasavale taastumisele ning suurendada vastupanuvõimet. Majandustegevus tuleb viia paremini kooskõlla konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtmega, milleks on keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus. Neid nelja mõõdet ei tohiks vaadelda eraldi, kuna need tugevdavad üksteist ühise eesmärgiga: minna üle kestlikule, vastupanuvõimelisele ja kaasavale majandusmudelile, mida võimaldab digitaalsete ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate laiem levik ja kasutuselevõtt ning mis võib teha Euroopast muutuste liidri. Euroopa majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika tegevuskava peaks seega tagama, et kõik valitsustasandid, ettevõtjad, sotsiaalpartnerid ja leibkonnad annavad järjepideva panuse rohe- ja digiülemineku eesmärkide ning Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud tööhõive ja oskuste edendamise ja vaesuse vähendamise eesmärkide saavutamisse, kindlustades samal ajal meie majanduse stabiilsuse, ühtse turu sujuva toimimise ja igaühe kaasatuse.

Liit on esitanud põhjaliku poliitilise tegevuskava, et juhtida kestlikku, õiglast ja kaasavat majanduse taastumist ning muuta ELi majandus tulevastele vapustustele vastupidavamaks, kujundades samal ajal meie majandust ja ühiskonda rohe- ja digiülemineku eesmärkide kohaselt. Alates eelmise aasta kestliku majanduskasvu strateegiast on liidu rohe-, digi- ja sotsiaalvaldkonna ambitsioonid suurenenud, et tulla toime üha kuhjuvate probleemidega. 2021. aasta juulis esitas komisjon esimesed paketi „Eesmärk 55“ ettepanekutest, et viia kliima-, energia-, maakasutus-, transpordi- ja maksupoliitika vastavusse eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 %, nagu on sätestatud Euroopa kliimaseaduses. Komisjon on võtnud vastu nullsaaste tegevuskava ja jätkab Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskava rakendamist, et kaitsta, säilitada ja kasvatada looduskapitali ning lahutada SKP kasv loodusvarade kasutamisest. Lisaks tegi komisjon 2021. aasta septembris ettepaneku uue juhtimisraamistiku kohta, mis aitaks ELil jõuda eesmärgini, milleks on Euroopa ühiskonna ja majanduse digiüleminek. Ettepanekuga nähakse ette riiklike strateegiliste tegevuskavade koostamine, et saavutada iga digikümnendi eesmärgi jaoks kavandatud trajektoorid, ning vahendid mitut riiki hõlmavate digiprojektide kiirendamiseks ja hõlbustamiseks. Selleks et leevendada pandeemia negatiivset mõju, aidata kaasa ülespoole suunatud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise saavutamisele ning suurendada liidu püüdlusi õiglase rohe- ja digiülemineku suunas, kinnitati 2021. aasta mais Porto sotsiaaltippkohtumisel taas ühist kohustust jätkata Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist ja tervitati ELi uusi põhieesmärke tööhõive ja oskuste edendamise ja vaesuse vähendamise valdkonnas. Nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamise eelduseks on stabiilne majandus, mis võimaldab pikaajalisi poliitikameetmeid, ja õiglane üleminek nende jaoks, keda muutused kõige rohkem mõjutavad.

Taaste- ja vastupidavusrahastu kui ELi strateegiast pandeemiast tugevamana väljumiseks mängib keskset rolli ELi majanduse vastupidavamaks muutmisel ning rohe- ja digiüleminekuks ettevalmistamisel. Rahastu, mis on osa majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise Euroopa poolaastast, on peamine vahend poliitilise tegevuskava rakendamiseks eelolevatel kuudel ja aastatel. Laiaulatuslike, põhjalike ja üksteist vastastikku tugevdavate meetmepakettide rakendamine taaste- ja vastupidavuskavades on väga tähtis majandustegevuse ja tööhõive stimuleerimisel ning õiglase ja kaasava rohe- ja digiülemineku elluviimisel. Rahastu üks peamisi uudseid jooni on selle orienteeritus tulemustele. Vahendid makstakse välja siis, kui liikmesriigid teevad teoks oma kavakohased sidusad investeeringud ja reformid. Sellega tagatakse mõlemat liiki meetmete paralleelne kasutuselevõtt, tegeledes olemasolevate poliitikalünkade ja väljakutsetega ning kõrvaldades investeerimist ja kestlikumat ja kaasavamat SKP kasvu takistavad kitsaskohad.

Nüüd, kus taaste- ja vastupidavuskavad on heaks kiidetud ning esimesed vahendid liikmesriikidele välja makstud, suunatakse põhitähelepanu rakendusetapile. Käesoleva teatise vastuvõtmise ajaks oli komisjon kinnitanud ja nõukogu heaks kiitnud 22 taaste- ja vastupidavuskava. See on võimaldanud teha alates 2021. aasta augustist 17 liikmesriigile eelmakseid 52,3 miljardi euro ulatuses. Nõukogus seni heaks kiidetud kavadest 291 miljardit eurot moodustab tagastamatu rahastamine ja 154 miljardit eurot laenud. Kogu tähelepanu peaks nüüd keskenduma reformide elluviimisele ja investeeringute tegemisele liikmesriikides vastavalt kokkulepitud eesmärkidele ja sihtidele, et ergutada majanduse taastumist ja töökohtade loomist, tugevdada Euroopa vastupanuvõimet ning tagada püsiv mõju ELi ühiskonnale, majandusele ja keskkonnale. Komisjoni tehnilise toe instrument aitab taaste- ja vastupidavuskavasid ellu viia. Selles etapis jätkab komisjon tihedat suhtlust liikmesriikidega ning tagab Euroopa Parlamendi ja nõukogu, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja teiste peamiste sidusrühmade nõuetekohase kaasamise.

Tähtis on tagada, et taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad reformid ja investeeringud täiendaksid lähiaastatel ühtekuuluvuspoliitika ja muude ELi vahendite raames rahastatavaid investeeringuid ja liikmesriikide tasandil rahastatavaid meetmeid ning oleksid nendega kooskõlas. Selleks et kaasata ühtekuuluvuspoliitika raames kokku 500 miljardit eurot, on järgmise aasta prioriteet viia kiiresti lõpule arutelud uue programmitöö perioodi partnerluslepingute ja programmide üle, sealhulgas õiglase ülemineku fondi raames. Rohe- ja digiüleminekut käsitleva ELi poliitilise tegevuskava ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks peavad kõik liikmesriigid tegema kooskõlastatud jõupingutusi ning võtma kasutusele olemasolevad avaliku ja erasektori vahendid.

Käesoleva aasta majanduskasvu analüüsis esitatakse järgmise aasta poliitilised prioriteedid ja nende rakendamise juhtpõhimõtted 2022. aasta Euroopa poolaasta tsükli vältel. Euroopa poolaasta annab liikmesriikide majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimiseks väljakujunenud raamistikuning jätkab selle rolli täitmist majanduse taastumisel ning rohe- ja digiülemineku edendamisel. Nagu varasematelgi aastatel, lähtuvad poliitilised prioriteedid konkurentsivõimelise kestlikkuse neljast mõõtmest ja on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. Teatises kirjeldatakse ka 2022. aasta Euroopa poolaasta tsükli põhijooni ja selgitatakse peamisi muudatusi võrreldes eelmiste tsüklitega, võttes arvesse vajadust kohandada tsüklit taaste- ja vastupidavusrahastu protsessidega.





2.Konkurentsivõimelise kestlikkuse neli mõõdet kui ELi majanduse taastumise juhtpõhimõtted

Praeguse komisjoni ametiaja alguses käivitatud ELi konkurentsivõimelise kestlikkuse tegevuskava neli üksteist täiendavat mõõdet, st keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus, on aktuaalsemad kui kunagi varem. Neist omavahel tihedalt seotud ja üksteist täiendavatest mõõtmetest on liikmesriikide reformi- ja investeerimiskavad viimastel aastatel juhindunud ning need on tähtsal kohal taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide seas.

Euroopa on otsustanud olla ümberkujundamisel teejuhiks, et kasutada ära võimalusi, mida pakuvad keskkonnakaitse, kliimamuutuste vastane võitlus ja digitehnoloogia. Konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme vastastikuse täiendavuse tagamine on majandus- ja sotsiaalpoliitika ümberkujundamise juures peamine väljakutse. Kestlik majandus, mis võimaldab pikaajalist poliitikakujundamist ning kaasavat ja õiglast üleminekut kõigile ELi kodanikele ja piirkondadele, jääb ka edaspidi ELi majanduse taastekava keskmesse. Sellega seoses on tähtis meeles pidada, et konkurentsivõimeline kestlikkus ja vastupidavus on ühe mündi kaks külge. Nagu on märgitud 2020. aasta aruandes tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta, ei ole vastupidavus mitte ainult võime probleemidega toime tulla, vaid ka suutlikkus kestlikul, õiglasel ja demokraatlikul viisil ümber kujuneda.

Joonis 1. Konkurentsivõimelise kestlikkuse neli mõõdet ja nende seosed

2.1 Keskkonnasäästlikkus

Kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine nõuavad viivitamatut tegutsemist. 2021. aastal vaevasid Euroopat rängad kuumalained, metsatulekahjud ja üleujutused, mis näitasid selgelt ja valulikult kliimamuutuste võimalikku mõju meie elule ja elatusvahenditele. Lisaks suureneb kliimamuutuste üldine majanduslik mõju, mis väärib teravdatud tähelepanu. Meetmete võtmata jätmise kulud on tunduvalt suuremad kui meie kliimaeesmärkide saavutamise kulud. Seetõttu on väga tähtis, et majanduse taastumine käiks käsikäes kiire roheüleminekuga ning majandus oleks õigel teel, et täita ELi võetud kohustus saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks.

Komisjon on esitanud ulatusliku keskkonnahoidliku reformi kava, mis tuleb nüüd kiiresti ellu viia. Peaksime kasutama eelseisvat perioodi, et luua pinnas vajalikele reformidele ja investeeringutele ELi majanduse süsinikuheite vähendamiseks ning sotsiaalselt õiglaseks roheüleminekuks. Euroopa roheline kokkulepe ja eelkõige pakett „Eesmärk 55“ panevad aluse ELi homsele majandusele. Reformid ja investeeringud juhinduvad märgilise tähtsusega strateegiatest sellistes valdkondades nagu kliima ja energeetika, vesinikutehnoloogia, avamere taastuvenergia, metaaniheite vähendamine, elurikkus, ringmajandus, nullsaaste, kestlik ja arukas liikuvus, renoveerimislaine, kestlik toidusüsteem jne. Kavandatud algatused hõlmavad keskkonnahoidliku maksustamise meetmeid, nagu ajakohastatud energia maksustamise direktiiv, et ühtlustada ELi maksu- ja kliimapoliitikat ning stimuleerida keskkonnahoidlikke ärimudeleid, leevendades samal ajal ülemineku sotsiaalset mõju. Lisaks on kavas kehtestada piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga teatavatele impordiartiklitele CO2 hind ning julgustada sellega muu maailma ettevõtjaid ja valitsusi astuma samme samas suunas. Liikmesriikide tasandil võimaldab taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine keskkonnahoidlikke reforme, mis aitavad osaliselt täita kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise lünka. Mitu liikmesriiki on lisanud oma taaste- ja vastupidavuskavadesse energiatõhususe reformid, taastuvate energiaallikate loamenetluste lihtsustamise, rohevaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise või maksusoodustused kestlike liikuvusmudelite arendamiseks.

ELi ambitsioonika rohelise kokkuleppe tegevuskava elluviimine nõuab suuri investeeringuid. Järgmisel kümnendil on roheüleminekuks vajalike täiendavate era- ja avaliku sektori investeeringute maht hinnanguliselt ligi 520 miljardit eurot aastas. Seni heaks kiidetud 22 taaste- ja vastupidavuskava peaksid genereerima järgmise kuue aasta jooksul kokku vähemalt 192 miljardi euro väärtuses rohelisi investeeringuid sellistes valdkondades nagu energiatootmine, hoonete renoveerimine, säästev transport ja kliimamuutustega kohanemine. Ühtekuuluvuspoliitika raames tehakse sel kümnendil rohelisi investeeringuid ligikaudu 150 miljardi euro ulatuses. Vaja on veel tublisti investeeringuid, et toetada tööturustaatuste vahelist liikumist ning ümberõpet ja oskuste täiendamist, mis on õiglase ja tõhusa ülemineku eeltingimused. Kuid avaliku sektori rahastamine ei ole piisav, et teha edukaks roheüleminekuks vajalikke suuri investeeringuid, ja see ei tohiks tõrjuda välja erainvesteeringuid. Avaliku sektori üks peamisi ülesandeid on aidata suunata erasektori vahendeid kliimamuutustele vastupanuvõime tugevdamisse, näiteks luues tugiraamistiku, soodustades kapitaliturgude arengut kestliku rahanduse valdkonnas, parandades avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse investeeringute koordineerimist ning pakkudes sihipäraseid toetusi. Seepärast on tähtis kasutada taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvaid avaliku sektori investeeringuid ja reforme erainvesteeringute kaasamiseks.