Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes ning lõpetatakse aegumise läbivaatamise menetlus Indoneesiast ja Malaisiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõigete 2 ja 4 ning artikli 11 lõike 2 kohaldamist teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses. Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Dumpinguvastaseid meetmeid muudeti hiljem nõukogu määrusega 1286/2008 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) artiklile 19. Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise tulemusena muudeti kehtivaid meetmeid hiljem nõukogu rakendusmäärusega nr 906/2011. Otsusega 2000/745/EÜ, mida aeg-ajalt muudetakse, kiitis komisjon heaks kolme India eksportiva tootja pakutud hinnakohustused, milles oli kehtestatud minimaalne impordihind. Paralleelselt asjaomaste riikide suhtes kehtestatud meetmetega kehtivad dumpinguvastased tollimaksud ka Hiinast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (pikendatud novembris 2010) ning alates septembrist 2010 kehtivad tasakaalustusmeetmed Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Dumpingu- ja subsiidiumivastased uurimised Omani ja Saudi Araabia suhtes lõpetati 2011. aastal pärast kaebuse tagasivõtmist. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei vajatud. Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatud meetmete kokkuvõte 24. veebruaril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Läbivaatamine algatati Euroopa polüetüleentereftalaadi tootjate komitee (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe - CPME) kaebuse põhjal, mis esitati Euroopa Liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab peaaegu 95 % liidus toodetavast teatavast polüetüleentereftalaadist. India, Taiwani ja Tai puhul tehti läbivaatamise uurimine käigus kindlaks, et vaatlusaluse toote puhul dumping jätkub, mis dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral viiks uuesti liidu tootmisharu kahjustamiseni. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete jätkamine ei ole vastuolus liidu huvidega. Indoneesia ja Malaisia puhul jõuti järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei ole kuigi tõenäoline, et lühikeses või keskpikas perspektiivis saabuks neist riikidest edaspidi Euroopa Liitu sellises koguses dumpinguhindadega kaupa, mis kahjustaks liidu turgu. Seetõttu soovitatakse nõukogul vastu võtta lisatud määruse ettepanek, millega pikendatakse kehtivaid meetmeid India, Taiwani ja Tai suhtes ning lõpetatakse meetmed Indoneesia ja Malaisia suhtes. Õiguslik alus Käesolev ettepanek on seotud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) kohaldamisega. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2013/0122 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes ning lõpetatakse aegumise läbivaatamise menetlus Indoneesiast ja Malaisiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 11 lõiget 2, võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: A. MENETLUS 1. Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed (1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000[2] (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Määrust (EÜ) nr 2604/2000 muudeti hiljem nõukogu määrusega (EÜ) nr 496/2002,[3] nõukogu määrusega (EÜ) nr 823/2004,[4] nõukogu määrusega (EÜ) nr 83/2005[5] ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1646/2005[6]. (2) Pärast aegumise läbivaatamist ja osalist vahepealset läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007[7] (edaspidi „kehtivad meetmed”) muu hulgas Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu veel viieks aastaks. Määrust (EÜ) nr 192/2007 muudeti hiljem nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008,[8] nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 906/2011[9] ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 295/2013[10]. (3) Otsusega 2000/745/EÜ[11] ja selle edasiste täiendustega kiitis komisjon heaks kolme India ja Indoneesia eksportiva tootja pakutud kohustused, milles oli kehtestatud minimaalne impordihind. 2. Kehtivad tasakaalustusmeetmed (4) Määrusega (EÜ) nr 2603/2000[12] kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu Indiast, Malaisiast ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007[13] Indiast pärit impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks (edaspidi „kehtivad tasakaalustusmeetmed”). 3. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks (5) Pärast teate avaldamist dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta[14] sai komisjon 25. novembril 2011 taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa polüetüleentereftalaadi tootjate komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) Euroopa Liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab ligikaudu 95 % liidu teatavast polüetüleentereftalaadi toodangust. (6) Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. 4. Aegumise läbivaatamise algatamine (7) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 24. veebruaril 2012 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[15] (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. 5. Paralleelne uurimine (8) 24. veebruaril 2012 andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate avaldamisega[16] teada ka sellest, et algatatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009[17] (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) artiklile 18. 6. Uurimine 6.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood (9) Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). 6.2. Uurimise pooled (10) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevatele huvitatud kasutajatele ning asjaomaste riikide esindajatele. (11) Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. (12) Võttes arvesse India, Indoneesia, Malaisia, Taiwani ja Tai eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmselt suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. (13) Eksportivate tootjate valimi moodustamiseks võeti ühendust seitsme teadaoleva Indias asuva eksportiva tootjaga. Seitse eksportivat tootjat vastasid ja väljendasid valmisolekut kuuluda valimisse. Liitu suunatud ekspordi mahu põhjal moodustati kolmest India eksportivast tootjast valim. (14) Võeti ühendust viie teadaoleva Indoneesias asuva eksportiva tootjaga. Ükski Indoneesia eksportiv tootja ei väljendanud valmisolekut teha uurimise käigus koostööd. Sellest lähtuvalt teatati kõikidele teadaolevatele Indoneesia eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele, et järeldused Indoneesia kohta tehakse kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. (15) Võeti ühendust kahe teadaoleva Malaisias asuva eksportiva tootjaga. Vaid üks eksportiv tootja vastas ja väljendas valmisolekut kuuluda valimisse. Seega otsustati, et Malaisia eksportivate tootjate puhul ei ole valimi moodustamine vajalik. Kõikidele teistele teadaolevatele Malaisia eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele teatati, et järeldused koostööst keeldunud eksportivate tootjate kohta tehakse kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. (16) Võeti ühendust kuue teadaoleva Taiwanis asuva eksportiva tootja ja ühe eksportivate tootjate ühendusega. Ükski Taiwani eksportiv tootja ei väljendanud valmisolekut kuuluda valimisse. Kõikidele teadaolevatele Taiwani eksportivatele tootjatele, sealhulgas neid esindavale ühendusele, ja ametiasutustele teatati, et järeldused Taiwani kohta tehakse kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. (17) Võeti ühendust üheksa teadaoleva Tais asuva eksportiva tootjaga. Vaid üks eksportiv tootja vastas ja väljendas valmisolekut kuuluda valimisse. Seega otsustati, et Tai eksportivate tootjate suhtes ei ole valimi moodustamine vajalik. Kõikidele teistele teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele teatati, et järeldused koostööst keeldunud eksportivate tootjate kohta tehakse kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. (18) Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne uurimise algatamist teada olnud kolmeteistkümnest liidu tootjast kuulus valimisse neli äriühingut, mis valiti suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, mida oli uurimiseks ettenähtud aja jooksul võimalik korralikult uurida. Valim esindas üle 50 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja -müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Huvitatud isikutel paluti toimikuga tutvuda ja esitada märkused selle valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. (19) Teatavad huvitatud isikud esitasid vastuväiteid liidu tootjate väljavõttelise uuringu kohta. Nad väitsid järgmist: i) komisjon ei tohiks korraldada väljavõttelist uuringut eelkõige seetõttu, et eelmise uurimise ajal seda ei tehtud; ii) valimi moodustamise meetod vaidlustati põhjusel, et sellega „aetakse segamini kolm erinevat tegevust”, nimelt toetus aegumise läbivaatamise algatamiseks ning liidu tootmisharu määratlemine ja valimi moodustamine; iii) esialgne valim koostati ebaõige ja mittetäieliku teabe põhjal; iv) esialgne valim ei olnud tüüpiline, sest hõlmas pigem äriühinguid kui kontserne; samuti väideti, et ühe hiljuti võõrandatud äriühingu ja teise seotud müügiga tegeleva äriühingu kaasamine vähendas valimi tüüpilisust. (20) Huvitatud isikute esitatud väidetele vastati järgmiselt. – Valimi moodustamise otsus tehakse iga uurimise puhul eraldi sõltuvalt konkreetse juhtumi asjaoludest ning algmääruse artikli 11 lõige 9 ei näe ette sellise valimi kasutamist kahju kindlakstegemisel aegumise läbivaatamise kontekstis. Vastupidiselt varasematele uurimistele, kus kõikide endast teada andnud ja koostööd teinud äriühingute uurimine oli teostatav, leidis komisjon käesoleva läbivaatamise puhul, et tootjate suurt arvu silmas pidades ei ole võimalik kõiki liidu tootjaid ettenähtud aja jooksul korralikult uurida ning et seega on artikli 17 tingimused täidetud. – Komisjon ei „ajanud segamini” toetust aegumise läbivaatamise algatamisele, liidu tootmisharu määratlemist ja esialgse valimi moodustamist, sest need sammud tehti üksteisest sõltumatult ja otsused nende kohta eraldi. Ei ole tõendatud, millises ulatuses mõjutas liidu tootjate esitatud tootmis- ja müügiandmete kasutamine valimi tüüpilisust aegumise läbivaatamise algatamise toetuse uurimise kontekstis. – Valim moodustati valiku ajal kättesaadava teabe põhjal vastavalt algmääruse artiklile 17. Valimi tüüpilisus vaadati läbi pärast huvitatud isikute märkusi ühe konkreetse äriühingu andmete kohta. Leiti, et ükski esitatud märkustest ei ole põhjendatud. – Vastavalt algmääruse artiklile 17 moodustati valim suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Liidu tootmisharu jaoks peeti tüüpilisteks suurematesse kontsernidesse kuuluvaid äriühinguid, mis tegutsevad teistest samasse rühma kuuluvatest tütarettevõtjatest sõltumatult ja seega ei olnud vajadust uurida kogu kontserni konsolideeritult. Samas võeti äriühingud valimisse kui majandusüksused, tagades seega, et kõiki asjaomased andmeid on võimalik kontrollida. Võõrandamistehingud ja seotud müügi olemasolu kuulusid vaatlusalusel perioodil sektorit iseloomustavate näitajate hulka ja seega leiti, et ükski neist elementidest ei vähenda valimi tüüpilisust. (21) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist (edaspidi „avalikustamine”) kordasid pooled eespool nimetatud argumente, mida on juba käsitletud. (22) Küsimustikule vastasid kolm valimisse kaasatud India eksportivat tootjat, üks Malaisia eksportiv tootja ja üks Tai eksportiv tootja, kes väljendasid valmisolekut kuuluda valimisse. Ühe valimisse kaasatud India eksportiva tootja vastustest ilmnes, et ta eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üksnes tühistes kogustes vaatlusalust toodet ja seetõttu tehti kontrollkäigud kahe ülejäänud eksportiva tootja valdustesse, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast liitu imporditavast kogutoodangust 99 %. (23) Pärast avalikustamist nõudis üks koostööd teinud India tootja oma dumpingumarginaali arvutamist. Seoses sellega leidis taas kinnitust, et selle äriühingu eksport ei olnud märkimisväärne ega mõjutanud seega dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlaksmääramist käesolevas ülevaates. Seetõttu lükati see taotlus tagasi. (24) Algatamisteates oli ette nähtud sõltumatute importijate kaasamine valimisse. Ükski 24st sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, uurimise ajal koostööd ei teinud. (25) Uurimise algatamisel võeti ühendust kõigi viie teadaoleva tooraine tarnijaga ja neile saadeti küsimustikud. Küsimustikule ei vastas kaks tarnijat. (26) Uurimise algatamisel võeti ühendust kõigi teadaolevate kasutajatega ja kasutajate ühendustega. Küsimustikule vastas seitseteist kasutajat. Kuueteistkümnest liikmesriigist andis endast märku ja vastas küsimustikule kakskümmend kasutajate ühendust. (27) Saadud teabe kontrollimine (28) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse: (a) liidu tootjad: – Indorama Polymers Europe, UAB, Madalmaad; – Equipolymers, Itaalia, Saksamaa; – Neo Group, UAB, Leedu; – Novapet SA, Hispaania; (b) India eksportivad tootjad: – Dhunseri Petrochem & Tea Limited, Kolkata; – Reliance Industries Ltd, Navi Mumbai, (c) Malaisia tootja : – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Shah Alam, Selangor; (d) Tai tootja: – Indorama Polymers Pcl, Bangkok; (e) liidus asuvad kasutajad: – Coca-Cola Europe, Belgia; – Nestle Waters France, Prantsusmaa. B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 1. Vaatlusalune toode (29) Käesoleval läbivaatamisel on vaatlusaluseks tooteks sama toode, mis eelmise aegumise läbivaatamise puhul 2007. aastal, millele on osutatud põhjenduses 2, st Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on vastavalt ISO standardile 1628-5 vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla. 2. Samasugune toode (30) Nii esialgses kui ka läbivaatamisega seotud uurimises tehti kindlaks, et vaatlusalusel tootel ning asjaomastes riikides toodetud ja omamaisel turul müüdud polüetüleentereftalaadil ning liidus liidu tootmisharu toodetud ja müüdud polüetüleentereftalaadil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusalad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS 3. Sissejuhatavad märkused (31) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine. (32) Koostööst keeldumise korral, nagu näiteks Indoneesia ja Taiwani puhul, kasutati kättesaadavaid andmeid vastavalt algmääruse artiklile 18. Malaisia ja Tai puhul kasutati nii koostööd tegevate äriühingute esitatud teavet kui ka kättesaadavat teavet. (33) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht Eurostati andmetel 126 500 tonni, mis moodustab 4,5 % liidu turust. (34) Andmete saamiseks asjaomaste riikide tootmisvõimsuse ja kodumaise tarbimise arengu kohta kasutati läbivaatamistaotluses nimetatud müügituru-uuringu aruannet ning üldsusele kättesaadavat teavet, näiteks äriühingute veebiprofiile ja koostööd tegevate äriühingute antud kontrollitud vastuseid küsimustikule. 4. India 4.1. Sissejuhatavad märkused (35) Nagu eespool märgitud, tegid seitse India eksportivat tootjat koostööd ja neist kolm valiti valimisse. Kuna üks valimisse kaasatud äriühing eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üksnes väikestes kogustes vaatlusalust toodet, tehti kontrollkäigud kahe ülejäänud eksportiva tootja valdustesse, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast liitu imporditavast kogutoodangust 99 %. (36) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil küündis Indiast pärit impordi maht 97 000 tonnini, mis moodustas 76 % asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahust ja 3,4 % liidu turust. Kaks valimisse kaasatud India eksportivat tootjat olid hinnakohustusega seotud ning pidasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kinni minimaalsetest impordihindadest. Kuna nende tootjate toodang moodustas peaaegu kogu India ekspordi, vastas nende turuosa peaaegu kogu India turuosale. 4.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4.2.1. Normaalväärtus (37) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti esmalt iga valimisse kaasatud India eksportiva tootja puhul kindlaks, kas sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust. (38) Seejärel tehti kindlaks samasuguse toote liigid, mida müüsid tüüpilist omamaist kogumüüki omavad eksportivad tootjad omamaisel turul ja mis olid liitu eksporditavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. (39) Seejärel uuriti, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, st kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa eksporditava vaatlusaluse toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul. (40) Kuna leiti, et kõikide tooteliikide omamaine müük oli toimunud piisavas koguses tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, milleks võeti selle tooteliigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmine. 4.2.2. Ekspordihind (41) Kuna kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. 4.2.3. Võrdlus (42) Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. (43) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse erinevusi tegurites, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid, kui oli näha, et see mõjutab hindade võrreldavust. (44) Üks eksportiv tootja taotles algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis b ette nähtud kohandamist põhjendusega, et väidetavalt tasuti samasuguse toote eest impordimakse, kui see oli ette nähtud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid see saadi tagasi tollimaksu tagastamiskava kaudu, kui toodet müüdi ekspordiks ELi. Uurimine näitas siiski, et tagastatud tollimaksu summa, milleks on kindel protsent eksporditud toodete FOB-väärtusest, ja eksporditud tootes sisaldunud imporditud tooraine eest tegelikult makstud tollimaksude vahel ei olnud mitte mingit seost. Tegelikult leiti, et isegi sellistel eksportijatel, kes soetavad kogu tooraine kohapeal ja seetõttu ei impordi ühtegi toorainet, on ikkagi õigus saada tollimaksu tagastamiskava kaudu toetust. Seetõttu lükati see väide tagasi. 4.2.4. Dumpingumarginaal (45) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul esines kahe valimisse kuulunud oma kaupa ELi eksportiva tootja puhul dumping, mis ulatus vastavalt 4,8 % ja 6,6 %-ni, hoolimata sellest, et mõlema äriühingu suhtes kehtisid hinnakohustused. (46) Pärast avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et dumpingumarginaali arvutamine uurimisperioodi kõigi kuude asemel nelja kuu omamaise müügi alusel ei olnud põhjendatud ning väitis, et see suurendas dumpingumarginaali kunstlikult. Tuleb märkida, et aegumise läbivaatamise käigus meetmed kas säilitatakse või lõpetatakse, kuid neid ei saa muuta. Peale selle võrreldi nelja asjaomase kuu (s.o üks kuu iga kvartali kohta) puhul samade kuude normaalväärtusi ja ekspordihindu. Seega oli tagatud õiglane võrdlus. Seetõttu lükati väide tagasi. 4.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral (47) Lisaks dumpingu olemasolu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete tühistamise korral. (48) Analüüsiti järgmisi elemente: Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus, India tootjate tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. (49) Järgnev analüüs põhineb peamiselt küsimustikule antud kontrollitud vastustel ning turu-uuringutel, mida võrreldi üldsusele kättesaadava teabega. 4.3.1. Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad (50) Indiast liitu imporditud kauba maht kahekordistus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, küündides ligikaudu 97 000 tonnini, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,5 % ELi kogutarbimisest. (51) Impordihinnad kõikusid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja nende arengusuunad olid samad, mis liidu tootmisharu müügihindadel liidu turul. Alates 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini tõusid impordihinnad 29%. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei leitud tõendeid hindade allalöömise kohta. 4.3.2. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus (52) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid India ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse üldjuhul omamaistest hindadest madalamad. Selline hinna erinevus küündis kuni 7,5 %-ni ekspordi hinnatasemest. (53) India ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid üldiselt madalamad kui ekspordihinnad liitu, mis kinnitab järeldust, et liidu turg on atraktiivne, kuna liidu turult saadav kasum võib olla suurem. Erinevuste tõttu hinnakujunduspoliitikas ei ole välistatud, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral langevad ekspordihinnad liitu veelgi. (54) Pärast avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et liidu turu atraktiivsuse hindamist mõjutas konkreetne kohustus, mis tähendas, et ta sai eksportida üksnes siis, kui hinnad olid kõrged. Kuid äriühingu kehtestatud minimaalse impordihinna võrdlemine liitu suunatud ekspordi tehasehindadega kaheksa kuu jooksul, mil tootja eksportis liitu, näitab, et liitu suunatud ekspordihinnad olid minimaalsest impordihinnast keskmiselt palju suuremad, mis osutab sellele et äriühing mõjutas hinnapoliitikat minimaalselt, kui üldse. Järelikult äriühingu olemasolu iseenesest ei muutnud järeldust liidu turu atraktiivsuse kohta. Väide lükati seetõttu tagasi. (55) India tootjate tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus (56) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli India tootmisvõimsus 700 000–900 000 tonni ning ekspordiks vaba tootmisvõimsus 200 000–300 000 tonni. (57) Uurimise käigus kogutud teabe põhjal selgus, et India tootmisvõimsus kasvab prognooside kohaselt veelgi, küündides 2014. aastaks 1 600 000–1 800 000 tonnini. Selline kasv on omamaise tarbimise kasvust palju suurem. Selle tulemusel küündib omamaist nõudlust ületav tootmisvõimsus 2014. aastal 600 000–700 000 tonnini, mis moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 21–25 % liidu kogutarbimisest. Samuti märgitakse, et kaubanduse kaitsemeetmed India vastu on kehtestanud Türgi ja Lõuna-Aafrika, mis võib piirata India ekspordile avatud turge. (58) On tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneb eksport liitu, eriti kui arvestada kõrgemat hinnataset liidu turul ja suure tarbimisega turu suurust. Teisalt ei ole välistatud, et eksportivad tootjad alandavad ekspordihindu liitu veelgi ning et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumping võib selle tõttu veelgi suureneda. (59) Üks eksportiv tootja teatas, et ekspordiks vaba tootmisvõimsus Indias väheneb pärast 2014. aastat ja olukord on seega ajutine. Märgitakse, et ekspordiks vaba tootmisvõimsuse väidetav vähenemine pärast 2014. aastat on kooskõlas turu-uuringute aruande prognoosiga. Seepärast järeldati, et teate eesmärk ei olnud muuta analüüsi ekspordiks vaba tootmisvõimsuse arengu osas. Avalikustamise järel teatas üks eksportiv tootja, et ajutised suured, ekspordiks vabad tootmisvõimsused olid vältimatud asjaolu tõttu, et seoses kaasaegsete polüetüleentereftalaadi tehaste miinimumsuurusega saab tootmisvõimsust suurendada üldjuhul üksnes suurte sammudega. Vastuseks sellele tuleks märkida, et aruandeperioodi ja järgnenud aastal suurendati tootmisvõimsust vähemalt 150 000 kuni 200 000 tonni. Järelikult ei saa esitatud põhjendus üksi õigustada põhjenduses 55 nimetatud ekspordiks vaba tootmisvõimsust. Igal juhul ei ole ekspordiks vaba tootmisvõimsuse põhjus selles kontekstis oluline. Seetõttu lükati väide tagasi. (60) Mõni isik väitis, et Indias tekkiva ekspordiks vaba tootmisvõimsuse saaksid ära kasutada muud kolmandad riigid ja seetõttu ei hinnatud komisjoni arvutustes ekspordiks vaba tootmisvõimsust õigesti. Ei eeldatud mingil määral, et mis tahes ekspordiks vaba tootmisvõimsus suunataks liitu. Seetõttu lükati väide tagasi. (61) Üks eksportiv tootja väitis, et Türgi ja Lõuna-Aafrika on suhteliselt vähetähtsad eksporditurud, ja protesteeris selle vastu, et komisjon tõlgendab nende riikide India-vastaste kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu nii, nagu suunaks India vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga liidu turule. Komisjoni hinnangu kohaselt võivad Türgi ja Lõuna-Aafrika kehtestatud India-vastased kaubanduse kaitsemeetmed piirata India ekspordile avatud turge. Pealegi, kui väide, et Türgi ja Lõuna-Aafrika on suhteliselt vähetähtsad eksporditurud, on tõene, viitab India suurenev vaba tootmisvõimsus liitu suunatud ekspordi suurenemise võimalusele ka ilma Türgi ja Lõuna-Aafrika poolsete kaubanduse kaitsemeetmeteta. Seetõttu lükati see väide tagasi. 4.3.3. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta (62) Eespool esitatut ja eelkõige dumpingu jätkumist ja ülemäärast tootmisvõimsust silmas pidades võib järeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, suunatakse Indiast liidu turule tõenäoliselt märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga importi ja seega on dumpingu jätkumine tõenäoline. 5. Indoneesia 5.1. Sissejuhatavad märkused (63) Ükski viiest Indoneesia teadaolevast eksportivast tootjast ei teinud koostööd ja seega põhines dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüs kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18. (64) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Indoneesiast liitu suunatud impordi maht Eurostati andmetel 253 tonni, mis moodustas ligikaudu 0 % impordi kogumahust vaatlusalustest riikidest ja ligikaudu 0 % liidu turust. 5.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (65) Koostöö puudumist silmas pidades võib läbivaatamistaotluse põhjal väita, et toodet imporditi Indoneesiast dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on 10,8 %. 5.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral (66) Lisaks dumpingu olemasolu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete tühistamise korral. (67) Analüüsiti järgmisi elemente: Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude ekspordiks kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Indoneesia tootjate tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. 5.3.1. Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad (68) Indoneesiast pärit import liitu oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väga väike. 2008. aastal importi ei toimunud. 2009. aastal küündis import ligikaudu 400 tonnini, suurenes 2010. aastal ligikaudu 1000 tonnini ning kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti 253 tonnini. Selle impordi vastav turuosa liidu kogutarbimisest oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ligikaudu 0 %. (69) 2009. ja 2010. aastal olid Indoneesia keskmised impordihinnad kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad liidu turul. Kuigi Indoneesia keskmine impordihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnast liidu turul veidi madalam, võib neid hinnatasemeid pidada sarnasteks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei leitud tõendeid hindade allalöömise kohta. 5.3.2. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus (70) Nii läbivaatamistaotluses esitatud andmed kui ka Indoneesia kaubandusstatistika ametlik veebisait hõlmasid laiemat tootevalikut kui vaatlusalune toode. Seepärast ei olnud võimalik kolmandatele riikidele kehtestatud ekspordihindu usaldusväärselt kindlaks määrata. (71) Samuti ei olnud koostöö puudumise tõttu võimalik kindlaks määrata omamaiseid hindu. 5.3.3. Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus (72) Arvestades, et Indoneesias keegi koostööd ei teinud, tehti tootmisvõimsuse ja siseriikliku nõudluse areng kindlaks läbivaatamistaotluses sisalduvate andmete alusel, mida parandati ühe taotleja poolt uurimise ajal esitatud väite alusel, et ainus läbivaatamistaotluses prognoositud laienemiskava ei realiseeru. Parandatud andmeid võrreldi avaliku teabega, nagu näiteks äriühingute veebiprofiilid. Eespool esitatut silmas pidades võib järeldada, et vaatlusalusel perioodil Indoneesia tootmisvõimsus ei muutunud, jäädes 400 000–600 000 tonni juurde. Ekspordiks vaba tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil jätkuvalt ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 65–70 %-ni riigi kogu tootmisvõimsusest, mis moodustab 9–11 % ELi kogutarbimisest. 2014. aastani ei ole toomisvõimsuse kasvu ette näha. Samas on Indoneesias oodata tarbimise kasvu. Selle tulemusel on oodata eksportimiseks üle jääva tootmisvõimsuse osa vähenemist, mis moodustaks vaid kaduvväikese osa liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 5.3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta (73) Pidades silmas eespool esitatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, leiti, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on vähe tõenäoline, et Indoneesia eksportivad tootjad hakkavad lühikeses kuni keskpikas perspektiivis eksportima liidu turule dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu. 6. Malaisia 6.1. Sissejuhatavad märkused (74) Uurimise käigus tegi koostööd vaid üks kahest teadaolevast eksportivast tootjast, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil see tootja toodet liitu ei eksportinud. Selle tootja toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia kogu tootmisvõimsusest ligikaudu 20 %. Koostööd teinud Malaisia tootja esitatud andmeid kasutati hinnakäitumise analüüsimiseks nii Malaisia omamaisel turul kui ka muude kolmandate riikide turgude puhul. (75) Järeldused tehti ka kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, st läbivaatamistaotluse ja üldsusele kättesaadavate andmete, näiteks äriühingute veebiprofiilide põhjal. (76) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import Malaisiast liitu 17 000 tonni, mis moodustas ligikaudu 13 % asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahust ja ligikaudu 0,6 % liidu turust. 6.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (77) Läbivaatamistaotluse põhjal imporditi toodet Malaisiast dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on 6,7 %. (78) Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei eksportinud koostööd teinud tootja toodet liitu, ei olnud võimalik selle äriühingu dumpingumarginaali arvutada. Normaalväärtus arvutati omamaise müügi põhjal ning selle võrdlemine Eurostati andmetega Malaisiast liitu suunatud impordi hindade kohta andis tulemuse, mis vastab põhjenduses 75 osutatud dumpingumarginaalile. 6.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral (79) Lisaks dumpingu olemasolu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete tühistamise korral. (80) Analüüsiti järgmisi elemente: Malaisiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Malaisia tootjate tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. 6.3.1. Malaisiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad (81) Pärast järsku langust 2009. ja 2010. aastal kasvas import Malaisiast liitu vaatlusalusel perioodil ligikaudu 8000 tonnilt 17 000 tonnini. Malaisiast pärit impordi üldisest kasvust hoolimata jäi selle turuosa 0 % lähedale, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil see küündis 0,6 %-ni. (82) Impordihinnad kõikusid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja nende arengusuunad olid samad, mis liidu tootmisharu müügihindadel liidu turul. Alates 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini tõusid impordihinnad 25%. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei leitud tõendeid hindade allalöömise kohta. 6.3.2. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus (83) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis koostööd teinud eksportiv tootja teistesse kolmandatesse riikidesse samasugust toodet 300–500 tonni. Kõnealuse müügi analüüs näitab, et Malaisia ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil omamaistest hindadest üldjuhul kõrgemad. Hindade erinevus oli 5–10 %. 6.3.3. Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus (84) Läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal, mida kontrolliti üldsusele kättesaadava teabe, näiteks äriühingute veebiprofiilide põhjal, oli Malaisia kogu tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 000–300 000 tonni. Ekspordiks vaba tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil jätkuvalt ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 52-55%-ni riigi kogu tootmisvõimsusest, mis moodustab 3-4% ELi kogutarbimisest. Sama allika andmetel jääb tootmisvõimsus prognooside kohaselt vähemalt 2014. aastani samaks, samas on oodata omamaise tarbimise kasvu. Selle tulemusel on oodata eksportimiseks ettenähtud tootmisvõimsuse vähenemist, mis moodustaks 2–3 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega on vähe tõenäoline, et Malaisia impordimaht meetmete kaotamise korral märkimisväärselt kasvaks. 6.3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta (85) Pidades silmas eespool esitatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, leiti, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on vähe tõenäoline, et Malaisia eksportivad tootjad hakkavad lühikeses kuni keskpikas perspektiivis eksportima liidu turule dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu. 7. Taiwan 7.1. Sissejuhatavad märkused (86) Ükski neljast Taiwani eksportivast tootjast ei teinud uurimise käigus koostööd ja seega põhines dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüs kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18. (87) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil küündis import Taiwanist liitu 12 000 tonnini, mis moodustas 9,7 % asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahust ja ligikaudu 0,4 % liidu turust. 7.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (88) Koostöö puudumist silmas pidades võib läbivaatamistaotluse põhjal väita, et toodet imporditi Taiwanist dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal oli 12 %. (89) Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et komisjon oleks pidanud kasutama dumpingumarginaali arvutamiseks selle Taiwani polüetüleentereftalaadi tootja siseriiklikke ja ekspordihindu, kes taotles uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist algmääruse[18] artikli 11 lõike 4 alusel ning kelle puhul uurimisperiood kattus käesoleva menetlusega. Tuleb märkida, et kõnealune polüetüleentereftalaadi tootja ei teinud koostööd käesoleva aegumise läbivaatamise käigus. Uurimise käigus saadud teavet võib kasutada ainult sel eesmärgil, milleks seda nõuti. Seepärast ei saa nimetatud uut eksportijat käsitleva läbivaatamise käigus saadud teavet kasutada käesoleva aegumise läbivaatamise raames. Lisaks on tegemist Taiwani kõige väiksema polüetüleentereftalaadi tootjaga, kelle eksport liitu moodustas uurimisperioodil tühise osa Taiwani koguekspordist. Seetõttu lükati see väide tagasi. Väideti, et Taiwanilt lähtuv import oli uurimisperioodil üldiselt dumpinguvaba. Siiski tuleb rõhutada, et ükski Taiwani tootja koostööd ei teinud ja seega ei saanudki dumpingut nende eksportivate tootjate esitatud andmete alusel tuvastada. Seega ei olnud väide dumpingu puudumise kohta tõendatud ja see lükati tagasi. 7.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral (90) Lisaks dumpingu olemasolu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete tühistamise korral. (91) Analüüsiti järgmisi elemente: Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Taiwani tootjate tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. 7.3.1. Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad (92) Pärast 2009. ja 2010. aastal toimunud langust kasvas import Taiwanist liitu vaatlusalusel perioodil ligikaudu 10 000 tonnilt 12 000 tonnini. Taiwanist pärit impordi üldisest kasvust hoolimata jäi selle turuosa 0 % lähedale, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil see küündis 0,4 %-ni liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. (93) Impordihinnad kõikusid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja nende arengusuunad olid samad, mis liidu tootmisharu müügihindadel liidu turul. Alates 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini tõusid impordihinnad 27 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei leitud tõendeid hindade allalöömise kohta. 7.3.2. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus (94) Taiwani väliskaubanduse osakonna (Bureau of Foreign Trade) andmetel müüdi toodet kolmandatesse riikidesse suurtes kogustes, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 60 % riigi kogu tootmisvõimsusest. (95) Samast allikast saadud keskmise ekspordihinna võrdlus läbivaatamistaotluses esitatud normaalväärtusega näitas, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid omamaistest hindadest üldiselt madalamad. Hindade erinevus oli kuni 12 % ekspordi hinnatasemest. (96) Taiwani väliskaubanduse osakonna andmetel oli keskmine ekspordihind kolmandatesse riikidesse madalam kui liidu tootmisharu hind liidu turul. Hindade erinevus oli ligikaudu 7 % ekspordihinnast. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli ekspordi keskmine hind liitu kõrgem kui ekspordihind muudesse kolmandatesse riikidesse. Hindade erinevus oli 5,5 % ekspordihinnast muudesse kolmandatesse riikidesse. Seega on stiimul eksportida liitu, kus liidu tootmisharu üldine hinnatase on kõrgem. See tähendab, et meetmete kaotamise korral on tõenäoline, et pidades silmas suurt ekspordiks vaba tootmisvõimsust (vt põhjendused 97–98) hakkavad Taiwani eksportijad polüetüleentereftalaati liitu eksportima dumpinguhindadega ja kogustes, mis on tõenäoliselt piisavad turu kahjustamiseks. (97) Pärast avalikustamist vaidlustas üks huvitatud isik Taiwani väliskaubanduse osakonna statistika kasutamise komisjoni poolt, kuna toote kood ei langenud väidetavalt kokku vaatlusaluse tootega. On tõsi, et Taiwanil ja liidus kasutatakse erinevaid viskoossuse mõõtmise skaalasid. Taiwanil kasutatakse „toodetele omast viskoossust” ja liidus „viskoossuskoefitsienti”. Siiski saab nende skaalade matemaatilise suhte abil järeldada, et kasutatud Taiwani tootekood vastab vaatlusalusele tootele. Seetõttu lükati väide tagasi. 7.3.3. Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus (98) Võttes arvesse, et Taiwan ei teinud koostööd, määrati tootmisvõimsuse ja omamaise nõudluse areng kindlaks läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal, mida kontrolliti üldsusele kättesaadava teabe, näiteks äriühingute veebiprofiilide põhjal. (99) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Taiwani kogu tootmisvõimsus ligikaudu 1 000 000–1 200 000 tonni. Ekspordiks vaba tootmisvõimsus jäi vaatlusaluse perioodi kolmel esimesel aastal samaks ning kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 80 %-ni riigi kogu tootmisvõimsusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis moodustab 28–33 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sama allika andmetel kasvab tootmisvõimsus prognooside kohaselt vähemalt 2014. aastani märkimisväärselt, samas kui omamaine tarbimine peaks kasvama vaid veidi. Selle tulemusel on oodata eksportimiseks üle jääva vaba tootmisvõimsuse kasvu 1 200 000–1 300 000 tonnini, mis moodustab 42–47 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. (100) See näitab, et Taiwani eksportivad tootjad sõltuvad suuresti ekspordist ning on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksport liitu kasvab. Eelkõige on liidu tootmisharu hinnad liidu turul kõrgemad kui Taiwani ekspordihinnad kolmandate riikide eksporditurul, mis muudab liidu turu muude kolmandate riikide turgudest atraktiivsemaks. Teisalt ei ole välistatud, et mõned eksportijad alandavad turuosa suurendamiseks oma ekspordihindu liitu. Lisaks sellele on Türgi ja Lõuna-Aafrika Vabariik kehtestatud Taiwani suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. See piirab Taiwani eksportijate vaba juurdepääsu muudele võimalikele turgudele. (101) Mõned huvitatud isikud väitsid, et Taiwanil ei ole üleliigset tootmisvõimsust, mis võimaldaks eksporti liitu märkimisväärselt suurendada. Lisaks väideti, et Taiwanis toodetud polüetüleentereftalaadi peamised eksporditurud asuvad Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ja Ameerikas. Taiwanist pärit polüetüleentereftalaadi impordi CIF-hinnad on kõrgemad kui ELi muude peamiste impordiallikate hinnad ning Taiwanist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud meetmed on minimaalsed ja nende aegumine ei tooks kaasa märkimisväärset hinnaerinevust. (102) Ükski Taiwani eksportiv tootja käesoleva läbivaatamise raames koostööd ei teinud. Põhjendustes 97–98 kirjeldatud järeldused viitavad pigem vastupidisele. Seega lükatakse asjaomaste isikute väited tagasi. (103) Pärast avalikustamist rõhutasid need pooled taas Aasia ja Vaikse ookeani ning Lõuna-Ameerika piirkonna olulisust ekspordituruna ja väitsid, et need turud meelitaksid ligi märkimisväärse osa prognoositavalt suurenevast Taiwani ekspordiks vabast tootmisvõimsusest. Oma väite kinnituseks esitasid need pooled mõlema piirkonna tootmisvõimsuse ja sisenõudluse suhtelised väärtused 2012. ja 2020. aasta kohta. Tuleks märkida, et 2020. aasta olukord ei ole käesoleva aegumise läbivaatamise seisukohast oluline, ning 2012. aasta kasutamisel ühe võrdlusperioodina ei võetaks arvesse tootmisvõimsuse olulist suurenemist uurimisperioodist 2012. aastani. Seetõttu lükati väide tagasi. (104) Peale selle väitis mõni isik, et Taiwanil suurenev ekspordiks vaba tootmisvõimsus peaks võtma arvesse suurenevat nõudlust kolmandatel turgudel. Sellest tulenevalt väitsid nad, et ekspordiks vaba tootmisvõimsust hinnati valesti. Nagu nimetati põhjenduses 58, ei järeldatud uurimise käigus, et kogu ekspordiks vaba tootmisvõimsus suunataks liitu. Ei eeldatud mingil määral, et mis tahes ekspordiks vaba tootmisvõimsus suunataks liitu. Kättesaadavate andmete alusel ning võttes arvesse seda, kui atraktiivne on liidu turg oma hindade ja suurusega ja kui suur on ekspordiks vaba tootmisvõimsus, on mõistlik järeldada, et tõenäoliselt liidu turule suunatavad kogused on eeldatavasti piisavad turu kahjustamiseks. Lisaks meenutatakse, et ükski Taiwani polüetüleentereftalaadi tootja ei teinud uurimise käigus koostööd ning tegeliku tootmise ja tootmisvõimsuse andmed nii siseriikliku müügi kui ka ekspordi kohta ei olnud kättesaadavad. Seega tuli dumpingu jätkumise kohta tehtud järelduste aluseks võtta kättesaadavad andmed, nagu nimetati põhjenduses 84. Seoses sellega, võttes arvesse märkimisväärseid ekspordiks vabu koguseid ning hinnatasemeid eksportimisel kolmandatesse riikidesse ja hinnataset liidus (põhjendused 93–95), on mõistlik järeldada, et dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral suunataks Taiwani eksport ümber liitu dumpinguhindadega ja kogustes, mis on tõenäoliselt piisavad turu kahjustamiseks. Seetõttu lükati väide tagasi. (105) Üks teine isik väitis, et uurimisperioodi ajal Taiwani suhtes kohaldatud väärtuselised tollimaksud olid väga madalal tasemel, ning seetõttu ei saa järeldada, et Taiwanilt pärinev import hakkaks meetmete tühistamise korral toimuma dumpinguhinnaga. Praegu kehtiv dumpingumarginaal põhineb 12,4 % väärtuselisel tollimaksul. Asjaolu, et hinnad olid uurimisperioodil kõrgemad ja et hüpoteetiline väärtuseline tollimaks oleks seepärast madalamal tasemel, ei puutu asjasse, sest see ei võta arvesse hinna tõenäolist arengut uurimisperioodi järel meetmete tühistamise korral, nagu on osutatud põhjendustes 94 ja 98. Seega lükati see väide tagasi. 7.3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta (106) Suurt ja kasvavat tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja muudes kolmandates riikides kehtivaid meetmeid silmas pidades järeldati, et kehtivate meetmete aegumisel on tõenäoline, et Taiwanist pärit eksport suunatakse ümber liidu turule tõenäoliselt kahjustavates koguses ja dumpinguhindadega. (107) Pärast avalikustamist väitis üks isik, et väidetavat dumpinguvastase tollimaksu madalat taset uurimisperioodi ajal tulnuks arvesse võtta dumpingu kordumise või jätkumise tõenäosuse analüüsimisel. Siiski tuleks märkida, et ükski Taiwani eksportiv tootja koostööd ei teinud, ja seega ei olnud väide madala dumpingumarginaali kohta uurimisperioodi ajal põhjendatud ja see lükati tagasi. Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil tuvastati olemasolevate andmete alusel 12 % dumpingumarginaal. Nagu nimetati põhjenduses 104, näitas Taiwani ekspordihinna tõenäolise arengu analüüs, et kui lasta meetmetel aeguda, on dumpingu jätkumine tõenäoline. Seetõttu lükati väide tagasi. 8. Tai 8.1. Sissejuhatavad märkused (108) Koostööd tegi vaid üks eksportiv tootja, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei eksportinud liitu polüetüleentereftalaati. Koostööd teinud tootja toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai kogu tootmisvõimsusest ligikaudu 25 %. Tais asuvad veel kolm tootjat, kes koostööd ei teinud. Seega põhinesid järeldused kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18. (109) Vaatlusalusel perioodil oli import Taist liitu 727 tonni, mis moodustas 0,6 % asjaomasest riikidest pärit impordi kogumahust ja ligikaudu 0 % liidu turust. 8.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (110) Läbivaatamistaotluse kohaselt toimus import liitu dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal oli 14,1 %. (111) Kuna koostööd teinud äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodet liitu ei eksportinud, ei olnud võimalik selle äriühingu dumpingumarginaali arvutada. Normaalväärtus arvutati omamaise müügi põhjal ning selle võrdlemine Eurostati andmetega Taist liitu suunatud impordi hindade kohta andis tulemuse, mis vastab põhjenduses 108 osutatud dumpingumarginaalile. 8.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral (112) Lisaks dumpingu olemasolu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete tühistamise korral. (113) Analüüsiti järgmisi elemente: Taist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Tai tootjate tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. 8.3.1. Taist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad (114) Taist pärit import liitu oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike, kusjuures 2009. ja 2010. aastal importi ei toimunud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasvas import ligikaudu 500 tonnilt 2008. aastal ligikaudu 700 tonnini, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu kogutarbimisest ligikaudu 0 %. (115) Vaatlusalusel perioodil kasvasid impordihinnad ligikaudu 980 eurolt tonni kohta 2008. aastal ligikaudu 1 300 euroni tonni kohta ehk 32 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei leitud tõendeid hindade allalöömise kohta. 8.3.2. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus (116) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leiti ainsa koostööd teinud eksportiva tootja keskmine omamaine hind olevat madalam keskmisest hinnast, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul. Hindade erinevus oli 9 %. (117) Leiti, et koostööd teinud eksportiv tootja eksportis muude kolmandate riikide turgudele kui liitu. Eksportiva tootja keskmine ekspordihind tehasest hankimise tasandil nendele turgudele oli normaalväärtusest madalam. Hindade erinevus oli 10,8 % keskmisest ekspordihinnast. (118) Koostööd teinud eksportiva tootja eksport muudesse kolmandatesse riikidesse toimus madalamate hindadega kui oli liidu tootmisharu hinnatase liidus. Hindade erinevus moodustas kuni 6,6 % kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindadest. 8.3.3. Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus (119) Tai tootmisvõimsus määrati kindlaks läbivaatamistaotluses esitatud teabe, üldsusele kättesaadava teabe, näiteks äriühingute veebiprofiilide, ning koostööd tegeva äriühingu poolt küsimustikule antud vastuste põhjal. (120) Tai tootmisvõimsus kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai omamaist tarbimise rohkem kui kolm korda. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Tai tootmisvõimsus 700 000–900 000 tonni. Ekspordiks vaba tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil jätkuvalt ning jõudis 70–75 %-ni riigi kogu tootmisvõimsusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis moodustab 17–22 % ELi kogutarbimisest. See näitab, et Tai on ekspordile suunatud riik ning et vaatlusaluse toote tootjad Tais sõltuvad suuresti ekspordist. Uuring näitas, et 2014. aastaks kasvab tootmisvõimsus 800 000–1 000 000 tonnini. Samade allikate andmetel ei kasva omamaine nõudlus sel perioodil samas tempos, jäädes suhteliselt madalale tasemele. Seega on lähitulevikus oodata omamaist nõudlust ületava tootmisvõimsuse märkimisväärset kasvu 700 000–800 000 tonnini, mis moodustab 25–30 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks sellele on Türgi ja Malaisia kehtestatud Tai suhtes kaubanduse kaitsemeetmed, mis piiravad vaba juurdepääsu võimalikele kolmandate riikide eksporditurgudele. Võttes arvesse märkimisväärseid ekspordiks vabu koguseid ning hinnatasemeid eksportimisel kolmandatesse riikidesse ja hinnataset liidus (põhjendused 114–116), on mõistlik järeldada, et dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral suunataks Tai eksport ümber liitu dumpinguhindadega ja kogustes, mis on tõenäoliselt piisavad turu kahjustamiseks. (121) Pärast avalikustamist väitis Tai väliskaubanduse osakond, et arvesse oleks tulnud võtta tootmisvõimsuse ja sisenõudluse võrdlust ASEANi piirkonna tasandil. Märgitakse, et Tai valitsus ei põhjenda oma väidet, ja seepärast ei ole põhjust muuta järeldusi, millele jõuti Tai ekspordiks vaba tootmisvõimsuse alusel. 8.3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta (122) Suurt ja kasvavat tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja muudes kolmandates riikides kehtivaid meetmeid silmas pidades järeldati, et kehtivate meetmete aegumisel on tõenäoline, et Taist pärit eksport suunatakse ümber liidu turule tõenäoliselt kahjustavates koguses ja dumpinguhindadega. D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS 1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu (123) Liidus toodab samasugust toodet kolmteist teadaolevat tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”. (124) Kaksteist teadaolevat liidu tootjat, keda käesoleval juhul esindas taotluse esitaja, tegid koostööd ja toetasid uurimist. Üks teadaolev liidu tootja ei teinud läbivaatamise käigus koostööd. (125) Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas küsimustiku vastuseid, Eurostati andmeid ja läbivaatamistaotluses esitatud andmeid. (126) ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse kontsernidesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Ajavahemikus 2000–2012 tegi liidu polüetüleentereftalaadi tootmisharu läbi mitmeid muutusi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Suhteliselt hiljuti arenema hakanud ringlussevõtutööstus jätkab selliste uute toodete nagu ringlussevõetud polüetüleentereftalaat ja bio-polüetüleentereftalaat arendamist. (127) Avalikustamise järel väitis mõni isik, et liidu tootmisharu olukorra kirjeldus ei ole täpne, kuna viis tootjat kuulusid tegelikult ühte suurde rahvusvahelisse kontserni ja veel kolm olid seotud polüetüleentereftalaatpakendite tootjatega. Ükski neist asjaoludest ei ole vastuolus põhjenduses 124 esitatud kirjeldusega, milles väidetakse selgesõnaliselt, et liidu tootjad kuuluvad tavaliselt suurematesse kontsernidesse, nagu ka avalikustati. Selle koondumise mõju käsitletakse põhjenduses 209. Suletud turule avaldatava mõju hinnangut analüüsitakse põhjendustes 203–205. (128) Nagu eespool öeldud, valiti koostööd teinud liidu tootjate suhteliselt suurt arvu arvestades valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang ja müük moodustavad üle 50 % samasuguse toote kogutoodangust liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. E. OLUKORD LIIDU TURUL 1. Tarbimine liidus (129) Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu tootmisharu müügimahtude põhjal liidu turul, liidu impordimahtusid käsitlevate Eurostati andmete ning koostööst keeldunud liidu tootja puhul läbivaatamistaotlusel põhinevate hinnangute alusel. (130) Pärast esialgset tõusu 2009. ja 2010. aastal langes tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2008. aastaga võrreldes 2 %, ulatudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 802 miljoni tonnini. Tabel 1 Tarbimine || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Kogus (tonnides) || || || || Tarbimine || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Indeks || 100 || 102 || 102 || 98 Allikas: Küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed. || 2. Import asjaomastest riikidest 2.1. Kumuleerumine (131) 2007. aastal lõpetatud meetmete aegumise läbivaatamise käigus hinnati Indiast, Taiwanist, Taist, Malaisiast ja Indoneesiast pärit polüetüleentereftalaadi importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on ka käesoleva uurimise puhul asjakohane. (132) Leiti, et Indiast, Taiwanist, Taist, Indoneesiast ja Malaisiast pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad. Liidu turule suunatud impordi maht oli vähetähtsuse künnisest veidi kõrgem vaid India puhul. Taiwani, Tai, Indoneesia ja Malaisia puhul olid impordimahud miinimumtasemest väiksemad. Iga riigi tõenäolise ekspordimahu kohta koostati tulevikuanalüüs juhuks, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Selgus, et erinevalt Indoneesiast ja Malaisiast suureneks meetmete kehtetuks tunnistamise korral Taiwanist ja Taist pärit impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga võrreldes märgatavalt ning ületaks kindlasti miinimumtaseme (vt põhjendused 102 ja 118). Indoneesiast ja Malaisiast vaatlusalusel perioodil liitu imporditud kogused leiti olevat tühised ning ülemäärase, ekspordiks vaba võimsuse võimalus leiti olevat väga väike. Seega ei ole tõenäoline, et lähima aja jooksul olukord muutuks. (133) Kuna Indoneesiast ja Malaisiast liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi kogus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tühine ja tõenäoliselt ei suurene see põhjenduses 130 esitatud põhjustel, siis leiti, et Malaisiast ja Indoneesiast pärit impordi puhul ei olnud algmääruse artikli 3 lõikes 4 kehtestatud tingimused täidetud. (134) Indiast, Taiwanist ja Taist pärit impordiga seoses tuleb märkida, et polüetüleentereftalaat on päritolust olenemata sarnaste keemiliste ja tehniliste näitajatega tarbekaup. Seda silmas pidades leiti, et imporditud polüetüleentereftalaat oli liidus toodetud polüetüleentereftalaadi liikidega asendatav. Lisaks sellele turustati neid liidus samal ajavahemikul. Seega leitakse, et Indiast, Taiwanist ja Taist liitu imporditud polüetüleentereftalaat konkureeris liidus toodetud polüetüleentereftalaadiga. (135) Eespool esitatu põhjal jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused on India, Taiwani ja Tai puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kolme riigi importi kumulatiivselt. Kuna algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused ei olnud Malaisia ja Indoneesia puhul täidetud, uuriti kõnealusest kahest riigist pärit importi eraldi. (136) Pärast avalikustamist protesteeris üks isik Tai ekspordi kumuleerimise vastu India ja Taiwani omaga, samal ajal, kui Malaisia ja Indoneesia importi käsitleti eraldi. Väideti, et Tai oli samas olukorras kui Malaisia ja Indoneesia ning seega tulnuks teda käsitleda samal moel. Meenutatakse, et võttes arvesse ekspordiks vaba tootmisvõimsust Tais (vt põhjendus 118), olid algmääruse artikli 3 lõike 4 tingimused täidetud. Taid ning Malaisiat ja Indoneesiat ei saanud vaadelda analoogilistena, sest kahel viimasel ei olnud sellist ekspordiks vaba tootmisvõimsust nagu Tail. Seetõttu lükati nimetatud poole märkus tagasi. 3. Import Indiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist 3.1. Impordi maht, turuosa ja hinnad (137) Vaatamata kehtivatele meetmetele on vaatlusalusel perioodil import Indiast, Taiwanist ja Taist peaaegu kahekordistunud. Selle peapõhjus oli impordi kasv Indiast, mis kasvas 46 313 tonnilt 2008. aastal 96 678 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kusjuures kolme vaatlusaluse riigi peale kokku oli impordimaht 109 633 tonni. (138) Indiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi turuosa kasvas 2 %-lt 2008. aastal 3,9 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Indiast pärit impordi turuosa küündis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,5 %-ni, mis on viimase meetmete aegumise läbivaatamise käigus kindlaks tehtud turuosast (0,3%) märgatavalt suurem. (139) Keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 1 290 eurot tonni kohta. See tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli kasv 23 %, mis saavutati pärast esialgset 20 %-list langust 2009. aastal. Tabel 2 Import Indiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Indiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi maht (tonnides) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Indeks (2008 = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Indiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi turuosa || 2,0 % || 1,8 % || 3,1 % || 3,9 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Impordihind (eurodes tonni kohta) || 1 049 || 838 || 1 031 || 1 290 Indeks (2008 = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Allikas: Eurostat 3.2. Hindade allalöömine (140) Kuna Taiwani eksportivad tootjad koostööd ei teinud, lähtuti hindade allalöömise kindlaksmääramisel Taiwanist pärit impordi puhul Eurostati impordistatistikast. Kuna koostööd teinud Tai eksportija läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodet liitu ei eksportinud, lähtuti ka Taist pärit impordi puhul hindade allalöömise kindlaksmääramisel Eurostati impordistatistikast. India puhul põhinesid arvutused kohapeal kogutud ja kontrollitud andmetel. Liidu tootmisharu asjaomased müügihinnad olid sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, mida kohandati vajadusel tehasehindade tasemele. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil asjaomaste riikide puhul hindade allalöömist ei täheldatud. 4. Import Malaisiast ja Indoneesiast 4.1. Impordi maht, turuosa ja hinnad (141) 2010. aastani toimunud 70 %-lisest langusest hoolimata kahekordistus Malaisiast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Import Indoneesiast jäi tühiseks. Mõlema riigi puhul jäi impordimaht allapoole miinimumtaset. (142) Malaisia turuosa kasvas 0,3 %-lt 0,6 %-ni. Indoneesia turuosa jäi vaatlusalusel perioodil 0 % lähedale. (143) Malaisia keskmine ühikuhind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 299 eurot tonni kohta. See tähendab, et vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal oli kasv 25 %, mis saavutati pärast esialgset 28 %-list langust 2008. ja 2009. aastal. Indoneesia keskmine ühikuhind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 304 eurot tonni kohta. See tähendab, et ajavahemikus 2009. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli kasv 34 %. 2008. aastal ei eksportinud Indoneesia toodet ELi. Tabel 3 || Import Malaisiast || || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood || Impordimaht (tonnides) || 8 213 || 2 028 || 308 || 16 628 || Indeks (2008 = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Impordihind (eurodes tonni kohta) || 1 038 || 751 || 942 || 1 299 || Indeks (2008 = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Impordi turuosa || 0,3 % || 0,1 % || 0,0 % || 0,6 % || Allikas: Eurostati andmed || || || || || || || || Tabel 4 || Import Indoneesiast || || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood || Impordimaht (tonnides) || - || 408 || 991 || 253 || Indeks (2009 = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Impordihind (eurodes tonni kohta) || - || 973 || 1 222 || 1 304 || Indeks (2009 = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Impordi turuosa || - || 0,01 % || 0,03 % || 0,01 % || Allikas: Eurostati andmed || || || || || 4.2. Hindade allalöömine (144) Kuna Indoneesia eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtuti hindade allalöömise kindlaksmääramisel Indoneesiast pärit impordi puhul Eurostati impordistatistikast. Kuna koostööd teinud Malaisia eksportijad toodet liitu ei eksportinud, lähtuti ka Malaisiast pärit impordi puhul hindade allalöömise kindlaksmääramisel Eurostati impordistatistikast. Liidu tootmisharu asjaomased müügihinnad olid sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, mida kohandati vajadusel tehasehindade tasemele. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei täheldatud asjaomase kahe riigi puhul hindade allalöömist. 5. Import muudest kolmandatest riikidest 5.1. Import Hiinast, Araabia Ühendemiraatidest (AÜE), Iraanist ja Pakistanist (145) Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, vähenes vaatlusalusel perioodil 69 % võrra, hoolimata 49 % kasvust 2009. aastal. Vaid Hiinast pärit import püsis stabiilne. (146) Kõnealuste riikide turuosa vähenes 8,2 %-st 2008. aastal 2,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, sealhulgas peamiselt AÜE (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,7 %) ja Hiina puhul (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,6 %). (147) Keskmine hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 258 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu ühikuhinnast 5,5 % madalam. See kajastab 24 % kasvu vaatlusalusel perioodil, mis saavutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast esialgset 22 % langust 2009. aastal. Tabel 5 Import Hiinast, Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Hiinast, AÜE-st, Iraanist ja Pakistanist pärit impordi maht (tonnides) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Indeks (2008 = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Hiinast, AÜE-st, Iraanist ja Pakistanist pärit impordi turuosa (tonnides) || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Impordihind (eurodes tonni kohta) || 1 016 || 789 || 949 || 1 258 Indeks (2008 = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Allikas: Eurostat || || || || 5.2. Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud (148) Impordimaht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, sealhulgas Omaanist, Lõuna-Koreast, Venemaalt, Mehhikost ja Saudi Araabiast suurenes vaatlusalusel perioodil 59 %, olles 2009. aastal kasvanud 71 %. Ajavahemikul 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini sai suurimaks liitu eksportivaks riigiks Omaan. (149) Asjaomaste riikide turuosa kasvas 9,7 %-lt 2008. aastal 15,8 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peamiselt Omaanist pärit impordi 4,3 %-lise kasvu tagajärjel. Lõuna-Korea turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 %, ehk 5 % vähem selle kõrgeimast tasemest, mis saavutati 2009. aastal. (150) Keskmine hind oli 1 237 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu keskmisest ühikuhinnast 4,3 % madalam. See kajastab 10 %-list kasvu vaatlusalusel perioodil, mis saavutati 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast esialgset 24 %-list langust 2009. aastal. Omaanist pärit impordi keskmine hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 310 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu ühikuhinnast 1,5 % madalam. Lõuna-Koreast pärit impordi keskmine hind oli 1 294 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu ühikuhinnast 2,7 % madalam. Tabel 6 Import muudest kolmandatest riikidest || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Indeks (2008 = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Impordihind (eurodes tonni kohta) || 1 156 || 879 || 997 || 1 273 Indeks (2008 = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Peamised eksportijad (tonnides) Omaan || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Lõuna-Korea || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Venemaa || 546 || 546 || 3 || 50 427 Mehhiko || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Saudi Araabia || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Muud riigid || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Allikas: Eurostat (151) Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et komisjon jättis hindamata Lõuna-Korea impordi mõju. Meenutatakse, et Lõuna-Korea suhtes kehtestatud meetmed aegusid 2012. aastal. Enne tollimaksude aegumist kohaldati 99 % suhtes selle riigi impordist 0 % tollimaksu. Neil põhjustel kaasatakse Lõuna-Korea import analüüsi koos impordiga muudest riikidest, kelle suhtes ei ole kehtestatud mingeid meetmeid (põhjendused 202 ja 212). Väide lükati põhjendamatuna tagasi. 6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord (152) Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid. (153) Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil: – makromajanduslikke näitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja varasema dumpingu mõjudest taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil kõikide liidu tootjate puhul, tuginedes liidu tootmisharult, läbivaatamistaotlusest ja ka avalikult kättesaadavast statistikast kogutud teabele; – mikromajanduslikke näitajaid (varud, keskmised ühikuhinnad, palgad, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul nende esitatud teabe alusel. (154) Üks valimisse kaasatud liidu tootja võõrandas 2010. aasta juunis ühe oma tootmisrajatise. Selle omandas teine liidu tootja. Kuna makromajanduslike näitajate analüüsi aluseks on kõikidelt liidu tootjatelt kogutud andmed, ei mõjuta kõnealune võõrandamine kahjuanalüüsi ulatust ega selles kasutatud näitajaid. (155) Analüüsi sissejuhatuseks tuleb täpsustada, et olukorda liidu turul, eeskätt samasuguse toote hindu ja müügimahte, mõjutasid teatavad 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses toimunud üleilmsed majandussündmused. Sel ajavahemikul vähenesid puuvillatarned, mille tagajärjel kasvas Aasia turul nõudlus polüesterkiu järele. Polüetüleentereftalaat ja polüesterkiud sõltuvad suurel määral samast eelnevalt turult saadavast toorainest – puhtast tereftaalhappest. Kasvanud nõudlus polüesterkiu järele tõi kaasa puhta tereftaalhappe ebapiisava tarnimise, mis lõi polüetüleentereftalaadi hinnad üles. Kuna Aasiast pärit puhtast tereftaalhappest sõltuvad ka polüetüleentereftalaadi tootjad Lähis-Idas, vähenes selle tulemusel järsult polüetüleentereftalaadi import liitu. Samal ajal tuginesid peamised puhta tereftaalhappe tarnijad liidus vääramatule jõule, millega kaasnesid täiendavad piirangud polüetüleentereftalaadi omamaisele tootmisele. 7. Huvitatud isikute märkused (156) Mõned isikud vaidlustasid kahjuanalüüsi, väites et see põhineb puudulikul teabel, mis omakorda mõjutas huvitatud isikute õigust kaitsele. Eelkõige toodi välja allpool nimetatud argumendid. (157) Teatavad isikud väitsid, et liidu tootjatelt kogutud teave ei vasta küsimustiku täitmiseks antud juhistele, mille kohaselt paluti mitte esitada eri äriühingute teavet koondatult. Seepärast väideti, et kogutud teave oli ebatäpne ja ebatäielik, kuna esitatud arvandmed olid koondatud valimisse kaasatud üksuste kaupa. Tuleb märkida, et teave koguti nõuetekohaselt ja seda kontrolliti kohapeal. Leiti, et teave annab piisavalt täpse pildi liidu tootmisharust, ja seepärast tuli eespool nimetatud väide tagasi lükata. Pärast avalikustamist kordasid pooled oma väidet. Uusi argumente ega tõendeid ei esitatud. Mõni isik kordas oma väidet, et ühe valimisse kuuluva äriühingu esitatud andmed ei olnud täielikud, sest need ei kajastanud kogu kontserni, vaid üht sellesse kuuluvat üksust. Seda märkust käsitleti valimi koostamise etapil, nagu selgitati põhjenduses 20. (158) Samad isikud väitsid, et komisjon püüdis heastada väidetavaid puudujääke uute küsimustike saatmise teel. Sellega seoses tuleb selgitada, et komisjon saatis tõepoolest uued küsimustikud, kuid suunas need üksnes valimisse kaasamata liidu tootjatele, et koguda kahjude hindamiseks vajalikku teavet makromajanduslike näitajate kohta, seega tehti seda valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmete täiendamiseks. Avalikustamise järel kordas mõni isik seda väidet, esitamata sealjuures uusi argumente ega tõendeid. Seega ei võetud poolte väidet arvesse. (159) Peale selle väitsid samad isikud, et valimisse kaasatud tootjate esitatud teave on vastuolus ka algmääruse artiklis 19 sisalduvate kohustustega, sest teavet, mis ei olnud oma laadilt konfidentsiaalne, esitati konfidentsiaalsena ja seega jäeti see avatud toimikust välja. Sellega seoses tuleb märkida, et teabe esitanud isiku taotlusel liigitati asjaomased andmed piiratud juurdepääsuga teabeks. Huvitatud isikute palvel vaadati esitatud teabe konfidentsiaalsus läbi ja kui see oli asjakohane, liigitati see pärast asjaomaste äriühingutega konsulteerimist ja neilt nõusoleku saamist ümber ning avalikustati see huvitatud isikutele. Ka see väide lükati tagasi. (160) Mõni isik väitis, et kahju hindamisel kasutatud metoodika puhul rikuti algmääruse artikli 11 lõiget 9, sest kui 1999. aastal lõpule viidud algse uurimise käigus määrati kahju kindlaks kuuest riigist pärit impordi kumulatiivse hindamise põhjal, siis praeguses hindamises ei ole arvesse võetud importi Lõuna-Koreast, kes väidetavalt on suurim liitu tarnija ning muude käesoleva läbivaatamisega seotud riikidega võrreldes suurima ekspordivõimekuse ja kõige madalamate ekspordihindadega riik. (161) Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal läbi viidud aegumise läbivaatamises jäeti Lõuna-Koreast pärit dumpinguta import juba arvestamata, sest leiti, et kõnealuse impordi puhul ei ole täidetud kõik algmääruse artikli 3 lõike 4 tingimused. Peale selle märgitakse, et käeolev läbivaatamine ei hõlma Koreast pärit importi, sest Lõuna-Korea suhtes võetud meetmed on aegunud. Lõpuks leitakse, et metoodika ei ole muutunud, sest käesolevas läbivaatamises kasutatakse kumulatiivset hindamist kõikidest nendest riikidest pärit impordi puhul, kes algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt vastavad sellise hindamise kriteeriumitele. Seepärast tuleb see väide tagasi lükata. 8. Makromajanduslikud näitajad 8.1. Tootmine (162) Kooskõlas liidu tootmisharu turuosa kaotusega (mida on arutatud põhjenduses 164 allpool) vähenes liidu toodang alates 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %. Liidu toodang ei kahanenud vaid 2010. aastal, mil see 2009. aastaga võrreldes kasvas, ent jäi 2008. aasta tasemest siiski 4 % madalamaks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi. Tabel 7 Liidu kogutoodang || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmine (tonnides) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Indeks (2008=100) || 100 || 91 || 96 || 89 Allikas: Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed || || 8.2. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (163) Ajavahemikul 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kahanes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 23 %. Selline suundumus on seotud mitme tootmisrajatise sulgemisega, mida osaliselt tasakaalustas uute tehaste avamine. (164) Tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 75 %-lt 2008. aastal 86 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise suurenemist tuleb vaadelda liidu tootmisharu ümberkorraldamise kontekstis, mida on selgitatud põhjenduses 124. Tabel 8 Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmisvõimsus (tonnides) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Indeks || 100 || 87 || 84 || 77 Võimsuse rakendamine || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Indeks || 100 || 104 || 114 || 116 Allikas: Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed 8.3. Müügimaht (165) Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul järgis sama suundumust kui tootmine, kahanedes vaatlusalusel perioodil 6 %. Tabel 9 Liidu tootmisharu kogumüük ELis || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Käive (tonnides) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Indeks || 100 || 89 || 95 || 94 Allikas: Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed 8.4. Turuosa (166) Pärast esialgset 13 % langust 2009. aastal võitis liidu tootmisharu tagasi osa AÜE-le, Lõuna-Koreale, Iraanile ja Pakistanile kaotatud turuosast, hoolimata Indiast, Omaanist ja muudest kolmandatest riikidest (Venemaa, Mehhiko ja Saudi Araabia) pärit impordi kasvust samal ajavahemikul. Kokku vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 3 %. Tabel 10 ELi tootmisharu turuosa || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ELi tootmisharu turuosa || 80 % || 70 % || 74 % || 77 % Indeks || 100 || 87 || 93 || 97 Allikas: Küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed 8.5. Kasv (167) Vaatlusalusel perioodil oli turg stabiilne. Liidu tootmisharu puhul ei toimunud kasvu, vaid vastupidi, hoolimata ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutustest kaotas see veelgi oma turuosa suurenevale impordile eeskätte nendest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid võetud. Tarbimise väikest langust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleb vaadelda sellel taustal, et nii liidu turul kui ka ülemaailmsel turul valitses tooraine (puhta tereftaalhappe) ajutine nappus. 8.6. Tööhõive ja tootlikkus (168) 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 41 %. Langus oli vaatlusalusel perioodil pidev, sealhulgas 2010. aastal, mil tootmine kasvas (vt põhjendus 161). Tootlikkuse kasvu arvesse võttes kajastab selline langus mitme liidu tootja jõupingutusi ümberkorralduste tegemiseks. (169) Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 50 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootmisharu tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2010. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 37 % võrra suurem kui 2008. aastal. Tabel 11 Tööhõive ja tootlikkus || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Töötajate arv || 2 060 || 1 629 || 1 449 || 1 218 Indeks || 100 || 79 || 70 || 59 Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) || 1 130 || 1 294 || 1 545 || 1 698 Indeks || 100 || 115 || 137 || 150 Allikas: Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed || || 8.7. Tegeliku dumpingumarginaali suurus (170) Võttes arvesse vaatlusaluse toote turu hinnatundlikkust, ei saa Indiast pärit impordi tegeliku subsiidiumimarginaali mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks. Tuleb märkida, et see näitaja omab suuremat tähtsust kahju kordumise tõenäosuse analüüsi seisukohast. Meetmete aegumise korral on tõenäoline, et dumpinguhinnaga import tuleb uuesti sisse sellistes kogustes ja sellise hinnaga, et dumpingumarginaali mõju on märkimisväärne. 8.8. Taastumine varasema dumpingu mõjudest (171) Kuigi eespool uuritud näitajad viitavad liidu tootmisharu mõne majandusnäitaja teatavale paranemisele pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal, tõendavad need ka seda, et liidu tootmisharu on jätkuvalt haavatav. 9. Mikromajanduslikud näitajad 9.1. Varud (172) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli varude tase 24 % kõrgem kui 2008. aastal. Võrreldes toodanguga on varud aga jäänud eelnevalt kindlakstehtud tasemele, st vahemikku 5–6 %. Tabel 12 Varud || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimus-periood Sulgemisvarud || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Indeks || 100 || 106 || 105 || 124 Allikas: küsimustiku vastused 9.2. Hindade areng (173) Pärast esialgset, peamiselt majanduskriisist tingitud langust 2009. aastal (-16 %) jõudsid hinnad 2010. aastal peaaegu 2008. aasta tasemele. Sellele järgnes ühikuhinna järsk tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille tagajärjel tõusid hinnad vaatlusalusel perioodil 25 %. (174) Hindade järsku tõusu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleb käsitada 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta esimeses kvartalis puuvillaturul toimunud ootamatute turuarengute kontekstis. Nagu eespool märgitud (põhjendus 153), põhjustasid puuvilla rekordtasemel hinnad ülemineku polüesterkiule, mis konkureerib samale toorainele kui polüetüleentereftalaat. Suurem nõudlus tooraine, eelkõige puhta tereftaalhappe järele lükkas üles polüetüleentereftalaadi hinnad Aasias ja Lähis-Idas, mis omakorda mõjutas polüetüleentereftalaadi hindu liidus. Samal ajal mõjutas hindade tõusu liidus veelgi puhta tereftaalhappe ajutine nappus liidus, mis tulenes asjaolust, et üks liidu puhta tereftaalhappe tootja oli tuginenud vääramatule jõule. Tabel 13 Ühiku müügihind liidus || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimus-periood Ühiku müügihind ELis (eurodes tonni kohta) || 1 066 || 891 || 1 045 || 1 330 Indeks (2008 = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Allikas: küsimustiku vastused || || || || 9.3. Müügihindu mõjutavad tegurid (175) Polüetüleentereftalaadi müügihinnad järgivad tavaliselt selle peamiste toorainete (põhiliselt puhas tereftaalhape ja monoetüleenglükool) hinnasuundumusi, kuna need moodustavad kuni 90 % polüetüleentereftalaadi kogukuludest. Puhas tereftaalhape on nafta derivaat, mille hinnad kõiguvad vastavalt toornafta hindadele. See põhjustab polüetüleentereftalaadi hindade suurt volatiilsust. (176) Peale selle konkureerib polüetüleentereftalaat samadele toorainetele kui polüesterkiud, mille tootmine sõltub polüetüleentereftalaadiga samal määral puhta tereftaalhappe kättesaadavusest. Kuna tekstiilitööstuse jaoks on polüesterkiud puuvilla alternatiiv, on polüetüleentereftalaadi hind tundlik ka muutuste suhtes puuvillaturul. 9.4. Palgad (177) Keskmised palgad vähenesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Selline vähenemine leidis aset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning võimendas põhjenduses 169 täheldatud tootlikkuse kasvu. Tabel 14 Palgad || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimus-periood Palk (keskmine inimese kohta) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Indeks || 100 || 103 || 101 || 93 Allikas: küsimustiku vastused 9.5. Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus (178) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus paranesid 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oluliselt. Müügikasum liidu turul kasvas -7,9 %-lt 2008. aastal 5,3 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, samas kui investeeringute tasuvus kasvas -9,6 %-lt 10,6 %-ni. 2008. aasta näitajaid mõjutasid ühe liidu tootja erakordselt kehvad tulemused. Sellest hoolimata tõestab liidu tootmisharu finantsolukorra paranemine 2009. ja 2010. aastal, mil hinnad olid 2008. aasta tasemest madalamad, et seos hindade ja kasumlikkuse vahel on nõrk. Vastupidi, kasumlikkuse paranemine paistab olevat tihedalt seotud tootmisvõimsuse rakendamise paranemise ja eespool täheldatud tootlikkuse kasvuga. (179) Tänu ülemaailmse turu arengule 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses koos ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutuste ja eespool kirjeldatud tõhususe kasvuga suutis liidu tootmisharu 2010. aastal parandada oma kasumlikkust ning saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5,3 % tõusu. (180) Üks huvitatud isik väitis, et selline areng on ootamatu ja erakordne ning seda ei tuleks käsitada liidu tootmisharu üldist olukorda esindavana. (181) Sellega seoses tuleb tähele panna, et liidu tootmisharu suutis saada kasu polüetüleentereftalaadi hindade kasvust 2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses, sest ta oli kinnitanud puhta tereftaalhappe hinna enne kirjeldatud turusündmuste toimumist. Tuginedes asjaosaliste esitatud statistilistele allikatele, milles käsitletakse pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud arengut, vähenesid 2012. aastal oluliselt polüetüleentereftalaadi tootjate kasumimarginaalid. See kinnitab, et 2011. aastal (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) avaldasid kasumlikkusele tõepoolest suurt mõju ootamatud ja erakordsed ülemaailmsed majandussündmused (põhjendus 153), mis tõenäoliselt ei kordu ning mida ei saa käsitada püsivatena või liidu tootmisharu olukorda esindavatena. Tabel 15 Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimus-periood Liidu müügi kasumlikkus || -7,9% || 1,6% || 4,8% || 5,3% Indeks || 100 || 221 || 261 || 267 Investeeringute tasuvus || -9,6% || 2,3% || 8,9% || 10,6% Indeks || 100 || 224 || 292 || 310 Allikas: küsimustiku vastused 9.6. Rahavood ja kapitali kaasamise võime (182) Rahavood paranesid asjaomasel ajavahemikul oluliselt, kajastades liidu tootmisharu kasumlikkuse paranemist. Tabel 16 Rahavoog || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimus-periood Rahavoog (eurodes) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Indeks (2008 = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 Protsent käibes || -5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Allikas: küsimustiku vastused (183) Puuduvad konkreetsed viited sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel, peamiselt seetõttu, et liidu tootjad on ühinenud suuremateks kontsernideks. 9.7. Investeeringud (184) Investeeringute tase kahanes vaatlusalusel perioodil kokku 35 %. 2008. aastal tehtud esialgseid investeeringuid vähendati 2009. aastal oluliselt ja need ei ole sellest ajast saadik täielikult taastunud. Tabel 17 Investeeringud || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimus-periood Investeeringud (tuhandetes eurodes) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Indeks || 100 || 7 || 22 || 65 Allikas: küsimustiku vastused 10. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta (185) Makromajanduslike andmete analüüs näitas, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu toodang ja müügimaht. Liidu tootmisharu turuosa ei ole pärast esialgset vähenemist 2009. aastal täielikult taastunud ning vaatlusalusel perioodil kahanes see kokku kolm protsendipunkti (77 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Tööhõive ja tootmisvõimsus vähenesid käimasoleva ümberkorraldamise tagajärjel ning seda tuleks vaadelda tootmisvõimsuse rakendamise ja tootlikkuse kasvu kontekstis. (186) Samal ajal viitas enamik asjakohaseid mikromajanduslikke näitajaid olukorra paranemisele. Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood kasvasid märgatavalt, eelkõige 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Teiselt poolt investeeringud kahanesid 2009. aastal järsult ega ole sellest ajast saadik taastunud. (187) Üldiselt on tootmisharu majanduslik olukord paranenud. Selline paranemine on toimunud siiski suhteliselt hiljuti ning põhineb teataval määral 2010./2011. aasta vahetusel toimunud ettenägematutel ja ootamatutel sündmustel (vt põhjendus 153). Seda tundub toetavat ka kättesaadav teave liidu tootmisharu marginaali arengu kohta 2012. aastal (vt põhjendus 179), mis näitab langust võrreldes läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga. (188) Eespool esitatud analüüsi arvesse võttes on liidu tootmisharu olukord paranenud ning tundub, et olulist kahju ei tekitata. Siiski on liidu tootmisharu olukord ebakindel, hoolimata ilmsetest positiivsetest trendidest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest. (189) Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik järelduse, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel, väites, et liidu tootmisharu olukord on hea ja et see on pärast 1999. aastat märgatavalt ümber kujunenud. Tuleb märkida, et (nagu öeldi põhjenduses 185) vaatamata üldisele paranemisele ja konsolideerimisele, ei arenenud kõik majandusnäitajad vaatlusalusel perioodil positiivselt. Nii vähenesid näiteks tootmis- ja müügimahud ning turuosa. Pealegi on paranemine olnud suhteliselt hiljutine ja näib lühiajaline, kui võtta arvesse kasumlikkuse langust 2012. aastal. Selle alusel järeldati, et ehkki uurimisperioodil ei täheldatud olulist kahju, oli liidu tootmisharu ikkagi ebakindlas olukorras. Väide lükati seega tagasi. (190) Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik uurimisperioodiväliste andmete kasutamise liidu tootmisharu majandusliku olukorra analüüsimiseks. Vastuseks sellele väitele kinnitati, et liidu tootmisharu olukorda hinnati vaatlusalusel perioodil ja selle alusel ei tuvastatud olulist kahju. Siiski on liidu tootmisharu kasumlikkuse areng väljaspool uurimisperioodi praegusel juhul ebaoluline peamiselt seoses ebatavaliste sündmustega ülemaailmsel turul 2010. aasta lõpul ja 2011. aasta alguses. See näitab ka sellele sektorile omast kasumi taseme kõikuvust (vt põhjendus 260). See väide lükatakse seetõttu tagasi. F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS 1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral (191) Uurimine on näidanud, et Indiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi puhul jätkus dumping ning miski ei viita sellele, et selline dumping tulevikus väheneb või lõpeb. (192) Kõnealuse kolme riigi tõenäolist ekspordimahtu käsitlev tulevikuanalüüs näitas, et arvestades ekspordiks vaba tootmisvõimsust (vt põhjendused 55, 97 ja 118), sisemaist hinnataset, hinnataset kolmandate riikide turgudel ja liidus ning liidu turu atraktiivsust, kasvab Indiast, Taiwanist ja Taist pärit import meetmete lõpetamise korral tõenäoliselt tasemele, mis põhjustab tõenäoliselt suuremat kahju kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati. Arvestades tootmisvõimsuse kavandatavat suurendamist nimetatud kolmes riigis, jõuab kogu ekspordiks vaba tootmisvõimsus prognooside kohaselt lähitulevikus vahemikku 2,3–2,8 miljonit tonni, st üle 83–87 % liidu tarbimisest (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). (193) Kui India, Taiwani ja Tai vastased meetmed peaks tühistatama, hakkab kolme kõnealuse riigi import tõenäoliselt toimuma dumpinguhinnaga. Kuna nimetatud riikide eksportijad peavad konkureerima kolmandatest riikidest pärit madala hinnaga toodetega, ei saa välistada, et nad peavad alandama oma hindu veelgi, et suurendada oma turuosa liidu turul. (194) Selle põhjal puutub liidu tootmisharu tõenäoliselt kokku märkimisväärse koguse Indiast, Taiwanist ja Taist pärit dumpinguhinnaga impordiga, mille hind on odavam liidu tootmisharu keskmistest hindadest, kahjustades tema hiljuti paranenud majanduslikku olukorda. Selle tulemusel on tõenäoline, et India, Taiwani ja Tai suhtes võetud meetmete lõpetamise korral oluline kahju kordub. 2. Asjaomaste riikide tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus (195) Nagu eespool viidatud, on India, Taiwani ja Tai eksportivatel tootjatel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu. Vaatlusalusel perioodil kasvas oluliselt kõigi kolme riigi tootmisvõimsus. Turuprognooside kohaselt eeldatakse, et vahe omamaise tarbimise ja tootmisvõimsuse vahel kasvab lähitulevikus 2,3–2,8 miljoni tonnini. Sellist ekspordiks vaba tootmisvõimsust tuleb pidada märkimisväärseks, sest lähitulevikus moodustab see üle 83–87 % liidu tarbimisest (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). (196) Kuigi kõnealusest kolmest riigist pärit import liitu on suhteliselt väike, esineb siiski oht, et meetmete lõpetamise korral võidakse liidu turule suunata olulises mahus eksporti. (197) Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et ekspordiks vabal tootmisvõimsusel põhineva kahju kordumise tõenäosuse arvestamisel peaks võtma arvesse nõudluse kasvu hinnangut India ja Taiwani eksporditurgudel. Samad isikud väitsid, et Tai on ebaoluline, sest teda kontrollib üks liidu turul esindatud kontsern. Väide ekspordiks vaba tootmisvõimsuse kohta lükati tagasi põhjendustes 58–59 ja 101–102 selgitatud põhjustel. Tai turu olukorra kohta esitatud väite asjakohasus ei olnud põhjendatud. Sel põhjusel lükati väited tagasi. 3. Eksporditurgude kaotamine (198) Türgis kehtivad praegu kaubanduse kaitsemeetmed Indiast, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Peale selle on Lõuna-Aafrikas võetud meetmed Indiast ja Taiwanist pärit impordi suhtes ning Malaisias on võetud meetmed Tai suhtes. (199) Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik järeldused eksporditurgude kaotamise kohta Indias ja Taiwanil. Väideti, et mõlemad turud olid marginaalsed eksporditurud, mistõttu ei saaks sealt suunata märkimisväärseid ekspordimahtusid ümber liitu, kui meetmed peaks lõpetatama. Märgitakse, et üksnes kaubanduse kaitsemeetmed mõnel turul välistavad turgude suhtelise suuruse mõtteka võrdluse asjaomases riigis meetmetega ja ilma nendeta. Peale selle, vastupidiselt väitele ei järeldatud, et nende turgude ekspordimaht suunataks ümber liidu turule. Selle asemel võivad komisjoni hinnangu kohaselt Türgi ja Lõuna-Aafrika kehtestatud India ja Taiwani impordi vastased kaubanduse kaitsemeetmed piirata India ja Taiwani ekspordile avatud turge. Pealegi, kui väide, et Türgi ja Lõuna-Aafrika on suhteliselt vähetähtsad eksporditurud, on tõene, viitab India ja Taiwani suurenev ekspordiks vaba tootmisvõimsus liitu suunatud ekspordi suurenemise võimalusele ka ilma Türgi ja Lõuna-Aafrika poolsete kaubanduse kaitsemeetmeteta (vt põhjendus 59). Seega lükati see väide tagasi. (200) Kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu muudes kolmandates riikides viitab samuti sellele, et India, Taiwani ja Tai hinnakäitumine liidu turul tõenäoliselt kordub. 4. Liidu turu atraktiivsus (201) Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest, olles maailmas suuruselt kolmas turg, kus on struktuurne vajadus impordi järele ning kus on teiste turgudega võrreldes kõrgemad hinnad. Indiast, Taiwanist ja Taist liitu suunatud impordi hinnad kalduvad olema kõrgemad kui muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hinnad, mis osutab liidu turu atraktiivsusele nende kolme riigi ekspordi jaoks. (202) Liidu turu atraktiivsust kinnitab ka asjaolu, et liidu tootmisharu kaotas turuosa kasvavale impordile sellistest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. See kehtib eelkõige Lõuna-Korea puhul, kelle eksport liidu turule kasvas 2012. aastal oluliselt pärast seda, kui selle riigi suhtes võetud meetmete kehtivusaeg lõppes. 5. Muud tegurid (203) Meetmete kohaldamisalasse kuuluvate muude kolmandate riikide impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale hinnati väikeseks, sest impordimaht on väike ja nende turuosa kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märgatavalt. (204) Meetmete kohaldamisalasse mittekuuluvatest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil, kuid selle keskmine impordihind püsis liidu tootmisharu keskmise hinna lähedal. Seepärast peetakse sellistest riikidest pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale väikeseks. 6. Suletud turg (205) Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et polüetüleentereftalaadi tootjate ja töötlejate vertikaalse integratsiooni tõttu müüakse märkimisväärne osa polüetüleentereftalaadist suletud turul, mis ei konkureeri impordiga. Samuti väideti, et suletud turu osa on märkimisväärne, mis mõjutab analüüsi tulemusi. (206) Valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel leiti, et suletud turu osatähtsus oli väike (alla 10 %). Tuleb rõhutada, et asjaomased isikud väljendasid polüetüleentereftalaadi tootjate osalust pakendiäris polüetüleentereftalaadi olemasoleva tootmisvõimsuse ja mitte nende osa põhjal pakenditurul. Seepärast leiti, et väide märkimisväärse suletud turu kohta ei ole põhjendatud. Mis puutub hinnatasemetesse, siis seotud ja mitteseotud müügi hinnad leiti olevat samas suurusjärgus. (207) Esitatud põhjustel järeldati, et suletud turgu ei ole tarvis eraldi analüüsida, ja poolte väited lükati tagasi. 7. Huvitatud isikute märkused (208) Mõni isik väitis, et Indiast pärit import ei avaldanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjulikku mõju, mida tõestavad liidu tootmisharu suhteliselt hea majanduslik olukord ja kasumid. Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul ei ole tõepoolest kindlaks tehtud kahju jätkumist, ning seepärast vastab nende isikute väide uurimise järeldustele. (209) Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu olukorda võisid mõjutada muud tegurid, näiteks liidu tootmisharu struktuurne ebatõhusus, aga ka hooajalised ja konjunktuuriga seotud tegurid (nt halvad ilmastikutingimused, majanduskriisid). Seoses esimese punktiga tuleb märkida, et liidu tootmisharu ümberkorraldamine on juba käimas ning saavutatud tõhususe kasv viitab sellele, et kõnealuste isikute esitatud väide ei ole põhjendatud. Konjunktuuriga seotud tegurite puhul mõjutas majanduskriis liidu tootmisharu olukorda küll 2009. aastal, nagu on märgitud eespool, ent selle mõju paistab olevat praeguseks kadunud; halvad ilmastikutingimused võivad osaliselt selgitada tarbimise kahanemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid ühelt poolt ei ole nende väidetavat mõju liidu tootmisharu olukorrale põhjendatud ning teiselt poolt tundub, et 2011. aastal toimunud väike langus on seotud pigem tooraine ajutise nappusega, mis tulenes maailmaturu arengutest 2011. aastal. Seepärast ei ole ükski nendest väidetest uurimise järeldusi arvestades õigustatud. (210) Peale selle väitis mõni isik, et kahju kordumine meetmete kehtivusaja lõppedes on käesoleval juhul ebatõenäoline, arvestades seda, et liidu tootmisharu on tänu oma struktuurile (kontsentreeritus ja vertikaalne integreeritus) impordi mõju eest kaitstud. Ühtlasi väideti, et üleminek imporditud polüetüleentereftalaadile ei ole lähitulevikus ei soovitav ega võimalik, eelkõige seetõttu, et ostulepingute j