ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
D.

arvestades, et laialdase üksmeelega leiti, et kandidaat on raha- või pangandusküsimustes tunnustatud isik ja tal on vastav kvalifikatsioon ja erialased kogemused, mis on vajalikud Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ülesannete täitmiseks;
(-1a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõigetes 2, 3 või 3a.” [ME 13] b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Liikmesriik võib kehtestada või säilitada siseriiklikud õigusaktid, mille alusel nõutakse kahesuguse kasutusega kaupade vahendamiseks luba, kui vahendajal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel artikli 4 lõikes 1 või lõikes 3a osutatud eesmärgil.” [ME 14]
C.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma eelmainitud 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis kindlat veendumust, et käibemaks on üks vajaliku omavahendeid puudutava poliitilise kokkuleppe saavutamise tingimusi ning et kokkulepe käibemaksu kui omavahendi reformi ning selle rakendamise üksikasjade kohta tuleb sõlmida koos mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppega;
26.

on seisukohal, et ELi ühtekuuluvuspoliitika (struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond) on vaieldamatu ELi lisandväärtusega strateegiline vahend, millega tagada investeeringud, püsiv majanduskasv ja konkurentsivõime, ja Euroopa solidaarsuse peamine sammas; märgib ühtlasi, et ühtekuuluvusvahenditel on kõigile ELi liikmesriikidele suur ülekanduv mõju; rõhutab, et ELis makromajandusliku tasakaalustamatuse tõhusaks vähendamiseks ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse toetamiseks peaks olema võimalik toetuda stabiilsele, tugevale ja jätkusuutlikule finantsraamistikule; kordab, et on seisukohal, et kuna majanduskasvu ja tööhõivesse tehtavate avaliku sektori investeeringute järele on tungiv vajadus, tuleks ühtekuuluvuspoliitika vahendid jätta vähemalt samale tasemele, nagu need olid perioodil 2007-2013, ja need peaksid hõlmama endiselt kõiki ELi piirkondi, kuigi esmatähtsal kohal peaksid olema vähem arenenud piirkonnad; toetab komisjoni ettepanekut eraldada kõigist ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 25 % Euroopa Sotsiaalfondile;
3.

rõhutab, et kavandatust (0,73 miljardi euro võrra) väiksemad kulutused ei ole seotud sellega, et assigneeringute kasutamisel oleks probleeme või puudulikku haldust esinenud, vaid need tulenevad eeskirjadest, millega reguleeritakse maksete ümberjagamist vastavalt vajadustele; on seisukohal, et selliselt tekkinud ülejääki tuleks käsitleda teisiti kui ülejääki, mis on tekkinud tulude erinevustest; rõhutab peale selle, et kulutused jäid kavandatust väiksemaks suuresti nõukogu otsuse tõttu personalieeskirjades ettenähtud töötasude ja pensionide korrigeerimist mitte kohaldada;
29)

Artiklit 71 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: „Artiklis 19 nimetatud programmi muutmise hetkel lisatavad uued kulutused on abikõlblikud alates komisjoni poolt programmi muutmise taotluse vastuvõtmise kuupäevast. Liikmesriigid vastutavad kulutuste eest alates kuupäevast, mil komisjon on programmi muutmise taotluse kätte saanud, kuni kuupäevani, mil tehakse muudatust heakskiitev otsus. Loodusõnnetuste korral võetavate erakorraliste meetmete puhuks võib maaelu arengu programmides sätestada, et programmi muudatustega seotud kulutuste abikõlblikkus võib alata varasemal kuupäeval kui teises lõigus osutatud kuupäev.”; b) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: „Toetust antakse kulutuste eest, mis on tehtud aluslepingu artikli 42 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete suhtes, üksnes pärast seda, kui pädevale asutusele on esitatud sellekohane taotlus. Siiski ei kohaldata teises lõigus sätestatud nõuet meetmetele, mis on osutatud järgmistes artiklites: artikli 20 punkt a, artikli 20 punkti b alapunkt vi, artikli 20 punkti c alapunktid i ja ii, artikli 20 punkti d alapunktid i–iii, artikli 36 punkti a alapunktid i–v ja artikli 36 punkti b alapunkt i, välja arvatud artikli 36 punkti b alapunktis i osutatud rajamiskulud.”; ba) lõike 3 teise lõigu punkt a asendatakse järgmisega: „a) käibemaks, välja arvatud tagastamatu käibemaks, kui selle tegelikult ja lõplikult tasub abisaaja.”; [ME 7] bb) lõike 3 järele lisatakse järgmine lõige: „3a. Töö, mis on tehtud aja- ja materjalipõhiselt osana maaelu arengu meetmetest tegelikult tulusaavate omanike poolt, kes kasutavad oma tööjõudu, materjali ja seadmeid, on EAFRD toetuse jaoks abikõlblikud; sellisel juhul arvestatakse EAFRD toetuse jaoks abikõlblike kulutuste summa erinevate tehtud tööde hinnakirja alusel.”; [ME 8] c) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Olenemata lõike 3 punktist b, võib EAFRD panus olla tehtud muus vormis kui tagastamatu otsetoetus. Selleks et tagada EAFRD tõhus kasutamine ja ühtne rakendamine ning kaitsta liidu finantshuve, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastu eritingimused, kuidas kaasrahastada intressitoetusi ja muid finantskorraldusvahendeid.”.
(17) Migratsioonikava kohaselt lähevad liikmesriigid üleminekuperioodi jooksul üksteise järel SIS […] 1+ rakenduse kasutamiselt üle siseriikliku SIS II rakenduse kasutamisele. Tehnilisest seisukohast lähtudes on soovitav, et SIS II-le üle läinud liikmesriigid saaksid kõiki SIS II funktsioone kasutada kohe üleminekust alates ega peaks ootama, kuni SIS II-le on üle läinud kõik liikmesriigid. Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja otsust 2007/533/JSK hakata kohaldama kohe, kui SIS II-le on üle läinud esimene liikmesriik. […] Õiguskindlusega seotud põhjustel peaks üleminekuperiood olema võimalikult lühike ja ei tohiks ületada 12 tundi. Määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamine ei takista liikmesriikidel, kes ei ole SIS II-le veel üle läinud või kellel […] see on tehnilistel põhjustel ebaõnnestunud, kasutada […] intensiivse seire perioodil SIS II puhul ainult neid funktsioone, mis on olemas süsteemis SIS 1+. Selleks et kõikides liikmesriikides kohaldataks hoiatusteadete, andmetöötluse ja andmekaitse suhtes samu nõudeid ja tingimusi, on vaja kohaldada SIS II käsitlevat õigusraamistikku ka nende liikmesriikide SISiga seotud operatiivtegevuse suhtes, kes ei ole veel SIS II-le üle läinud.

(17) Nähakse ette, et liikmesriigid lähevad üleminekuperioodi jooksul üksteise järel SIS 1+ rakenduse kasutamiselt üle siseriikliku SIS II rakenduse kasutamisele. Tehnilisest seisukohast lähtudes on soovitav, et SIS II-le üle läinud liikmesriigid saaksid kõiki SIS II funktsioone kasutada kohe üleminekust alates ega peaks ootama, kuni SIS II-le on üle läinud kõik liikmesriigid. Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja otsust 2007/533/JSK hakata kohaldama kohe, kui SIS II-le on üle läinud esimene liikmesriik. Õiguskindlusega seotud põhjustel peaks üleminekuperiood olema võimalikult lühike ja ei tohiks ületada 12 tundi. Määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamine ei takista liikmesriikidel, kes ei ole SIS II-le veel üle läinud või kellel see on tehnilistel põhjustel ebaõnnestunud, kasutada intensiivse seire perioodil SIS II puhul ainult neid funktsioone, mis on olemas süsteemis SIS 1+. Selleks et kõikides liikmesriikides kohaldataks hoiatusteadete, andmetöötluse ja andmekaitse suhtes samu nõudeid ja tingimusi, on vaja kohaldada SIS II käsitlevat õigusraamistikku ka nende liikmesriikide SISiga seotud operatiivtegevuse suhtes, kes ei ole veel SIS II-le üle läinud.
(4)

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (3) nimetab lõhe üleliidulise tähtsusega liigina ning kõnealuse direktiivi alusel võetavad meetmed tuleks koostada nii, et tagada nende kasutamise kooskõla soodsa kaitsestaatusega. Seega on olemas vajadus tagada, et kõnealuse määruse alusel lõhe kaitseks võetud meetmed oleksid kooskõlas nimetatud direktiivi alusel võetud meetmetega ning omavahel. Triivõngejadaga püügi keelustamine on samuti oluline viis lõhevarude seisundi parandamiseks, kuna see vähendab alamõõdulise lõhe vette tagasi laskmist. [ME 1]
(3)

Lisaks on Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut selleks, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks teha, kas turumajandusliku kohtlemise taotlused vastavad nõuetele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi vaekogu leidis näiteks vaidlusküsimuses DS405 (European Union — Anti-Dumping measures on Certain Footwear from China, aruanne heakskiidetud 22. veebruaril 2012), et Hiina ei tõendanud, nagu oleks Euroopa Liidu tegevus olnud vastuolus dumpinguvastase lepingu artiklitega 2.4 ja 6.10.2, Hiina WTOga liitumise protokolli lõike 15 punkti a alapunktiga ii ning Hiina WTOga liitumise töörühma aruande punkti 151 alapunktidega e ja f, kui ta jättis läbi vaatamata nende Hiina koostööd teinud eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused, kes ei olnud kaasatud algse uurimise käigus moodustatud valimisse.
(10) Selleks et edendada patenditeabe kättesaadavust ja tehnoloogilise oskusteabe levitamist, peaksid patenditaotluste ja -kirjelduste masintõlked kõigisse ELi ametlikesse keeltesse olema kättesaadavad nii kiiresti kui võimalik. Masintõlget on arendanud Euroopa Patendiamet ja see on väga oluline vahend, mille abil püütakse parandada juurdepääsu patenditeabele ja levitada laialdaselt tehnoloogilist oskusteavet. Kõigisse ELi ametlikesse keeltesse tõlgitud Euroopa patendi taotluste ja kirjelduste õigeaegne kättesaadavus oleks kasulik kõigile Euroopa patendisüsteemi kasutajatele. Masintõlked on Euroopa Liidu poliitika oluline element. Selliste masintõlgete eesmärk oleks ainult teavitamine ja neil ei tohiks olla mingisugust õiguslikku mõju.

(10) Selleks et edendada patenditeabe kättesaadavust ja tehnoloogilise oskusteabe levitamist, peaksid patenditaotluste ja -kirjelduste masintõlked kõigisse ELi ametlikesse keeltesse olema kättesaadavad nii kiiresti kui võimalik. Masintõlget on arendanud Euroopa Patendiamet ja see on väga oluline vahend, mille abil püütakse parandada juurdepääsu patenditeabele ja levitada laialdaselt tehnoloogilist oskusteavet. Kõigisse ELi ametlikesse keeltesse tõlgitud Euroopa patendi taotluste ja kirjelduste õigeaegne kättesaadavus oleks kasulik kõigile Euroopa patendisüsteemi kasutajatele. Masintõlked on Euroopa Liidu poliitika oluline element. Selliste masintõlgete eesmärk oleks ainult teavitamine ja neil ei tohiks olla mingisugust õiguslikku mõju. Need tuleks teha internetis tasuta kättesaadavaks patenditaotluse ja antud patendi avaldamisel.
—

Kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmete uurimise alustamiseks, uurib komisjon põhjalikult, kas määruse (EL) nr 20/2013 tingimused ex officio uurimise alustamiseks on täidetud. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile aruande, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks vajalikud.
(18)

Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud majanduspoliitilised tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Kirgiisi Vabariigi ametiasutustega läbirääkimisi kõnealuste tingimuste üle määruse (EL) nr 182/2011 kohase liikmesriikide komitee järelevalve all. Asjaoluga, et abi ülemmäär on piiratud, on kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artikli 2 lõike 3 teise lausega põhjendatud võtta vastastikuse mõistmise memorandum vastu nõuandemenetluse raames. [ME 1]
H.

arvestades, et oma 23. mai 2012. aasta seisukohas märkis parlament, et finantstehingute maksu eesmärke on võimalik tegelikult saavutada siis, kui maks kehtestada ülemaailmsel tasandil, ning rõhutas, et liit peab juhtima pingutusi, mille eesmärk on saavutada finantstehingute maksu käsitlev kokkulepe ülemaailmsel tasandil, ning näitama eeskuju finantstehingute maksu kehtestamisel; arvestades, et tõhustatud koostööga antakse ilmselt samuti eeskuju finantstehingute maksu kehtestamiseks ülemaailmsel tasandil;
—

Kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmete uurimise alustamiseks, uurib komisjon põhjalikult, kas määruse (EL) nr 19/2013 tingimused ex officio uurimise alustamiseks on täidetud. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile aruande, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks vajalikud.
(1)

Gruusia ja Euroopa Liidu vaheliste suhete aluseks on Euroopa naabruspoliitika. 2006. aastal leppisid Euroopa Liit ja Gruusia kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Gruusia vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid. 2010. aastal alustasid liit ja Gruusia läbirääkimisi, et sõlmida assotsieerimisleping, mis asendaks praeguse partnerlus- ja koostöölepingu (2). ELi ja Gruusia vahelisi suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt.
„(12a)

Selleks et võimaldada käesoleva määruse kohandamist, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, et teha tollikoodide muutustest või Moldovaga lepingute sõlmimisest tulenevaid vajalikke kohandusi. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusakte ette valmistades ja rakendades. Sellega seoses peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlament oleks nõuetekohaselt kaasatud, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud kogemustele tuginevaid parimaid tavasid, et luua parimad tingimused delegeeritud õigusaktide üle järelevalve teostamiseks Euroopa Parlamendi poolt.”.
(2) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et vältida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Sellise erandi lubamiseks peab komisjon tegema ettepaneku ja nõukogu selle vastu võtma. Hiljutised kogemused on osutanud, et erandite lubamise kord ei ole alati piisavalt paindlik, et tagada liikmesriikide taotluste kiire ja sobiv käsitlemine.

(2) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et vältida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Sellise erandi lubamiseks peab komisjon tegema ettepaneku ja nõukogu selle vastu võtma. Hiljutised kogemused on osutanud, et erandite lubamise kord ei ole alati piisavalt kiire või paindlik, et tagada liikmesriikide taotluste kiire ja sobiv käsitlemine.
(4)

Määruses (EÜ) nr 1098/2007 sätestatud eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks ning selleks, et kiiresti reageerida varude või püügipiirkonna tingimuste muutumisele, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigusaktide vastuvõtmise õigus seoses kalastussuremuse miinimumtasemete läbivaatamisega, kui teaduslikest andmetest nähtub, et need tasemed ei ole enam asjakohased ja meetmed ei ole kava eesmärkide saavutamiseks piisavad ajavahemike sätestamisega, mil teatavates geograafilistes piirkondades on lubatud kalapüük teatud tüüpi püügivahenditega . Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni ja asjaomaste huvirühmadega , kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 2]
(3)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 teatavate sätete kohaldamiseks vähemoluliste osade muutmiseks või täiendamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 järgmistel juhtudel: [ME 3] — erandite lubamine, juhul kui need on kõnealuses määruses konkreetselt sätestatud; — liikmesriigi territoriaalvetes kalapüügi kaitseala moodustamine või asjaomastes vetes kalavarude majandamise meetmete kehtestamine, kui liikmesriigi kalavarude majandamise meetmed on varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisavad; [ME 4] — teise liikmesriigi laevu mõjutada võiva kalapüügi kaitseala loomise otsuse kinnitamine, tühistamine või muutmine; [ME 5] — traalnootade kasutamist lubava erandi muutmine; [ME 6] — liikmesriigi majandamiskava muutmine, kui see kava on varude ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks ebapiisav; [ME 7] — teise liikmesriigi laevu mõjutada võiva riikliku majandamiskava kinnitamine, tühistamine või muutmine; [ME 8] — Malta 25-miilises majandusvööndis tekkiva püügivõimsuse ülejäägi jaotamine liikmesriikide vahel; ning [ME 9] — selliste kriteeriumide vastuvõtmine, mida tuleb kohaldada peibutuspüügivahendeid kasutavatele laevadele marsruutide kehtestamiseks ja nimetatud marsruutide jagamiseks kuldmakrelli püügil 25-miilises majandusvööndis ümber Malta. — üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmine ruudukujuliste silmadega selektiivakende veetavasse võrku asetamist käsitlevate täiendavate tehniliste tingimuste kohta; [ME 10] — selliste tehniliste tingimuste vastuvõtmine, millega piiratakse ujukinööri ja alumise selise suurimat ulatust ja traalnootade ümbermõõtu või perimeetrit ning mitme taglasega traalnootade suurimat võrkude arvu; [ME 11] — määruse (EÜ) nr 1967/2006 lisade muudatused. [ME 12] On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(5) Vautšereid iseloomustab õigus saada kaupu või teenuseid või saada hinnaalandust. See õigus võib enne vautšeri lõplikku lunastamist minna ühelt isikult teisele. Selleks et vältida topeltmaksustamise ohtu sellise õigusega seotud teenuse maksustamisel, on vaja kindlaks määrata, et sellise õiguse andmine ja kaupade või teenuste lunastamine on üksainus tehing.

(5) Vautšer annab selle omanikule õiguse saada kaupu või teenuseid või saada hinnaalandust. See õigus võib enne vautšeri lõplikku lunastamist minna ühelt isikult teisele. Selleks et vältida topeltmaksustamise ohtu sellise õigusega seotud teenuse maksustamisel, on vaja kindlaks määrata, et sellise õiguse andmine ja kaupade või teenuste lunastamine on üksainus tehing.
meremeeste töölevärbamise ja -paigutamise teenuste osutamisel ei tohi kasutada selliseid vahendeid, mehhanisme või nimekirju, mille eesmärk on takistada või tõkestada meremehel saada tööd, mille jaoks tal on piisav kvalifikatsioon;

liikmesriik nõuab, et meremees ei tohi seoses tema töölevärbamise või -paigutamisega või meremehele töö pakkumisega kanda otseselt või kaudselt, tervenisti või osaliselt mitte mingisuguseid kulusid ega maksta tasusid – erandiks on kohustusliku riikliku tervisetõendi, meremeheraamatu ja passi või muu sarnase isikliku reisidokumendi saamise kulud, kuid see ei hõlma viisalõivude tasumist, sest need tasub reeder; ning
Märkus 1: avastamispiir arvutatakse vastavalt dokumendile ISO 11929-7, Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications, with probabilities of errors of 1st and 2nd kind of 0.05 each (Ioniseeriva radioaktiivsuse mõõtmiste avastamispiiri ja otsustamise läviväärtuste määramine. 7. osa. Põhialused ja üldised rakendused, kui nii 1. tüüpi kui ka 2. tüüpi vea tõenäosus on 0,05).

Märkus 2: määramisviga arvutatakse ja esitatakse täieliku standardveana või laiendatud standardveana, kasutades laiendustegurit 1,96 vastavalt dokumendile ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO suunised mõõtemääramatuse väljendamiseks) (ISO, Geneva 1993, corrected reprint Geneva, 1995).

Märkus 3: radooni ja triitiumi avastamispiir on 10 % 50 % selle parameetrilisest väärtusest 100 20 Bq/l.

Märkus 4: summaarse kogu alfaradioaktiivsuse ja summaarse kogu beetaradioaktiivsuse avastamispiir on 40 % vastavatest sõelumisväärtustest 0,1 ja 1,0 Bq/l. Neid väärtusi võib kasutada alles pärast eriti tugeva radioloogilise toksilisusega radionukliidide (Pb-210, Ra-228 ja Po 210) olulise mõju eristamist.

Märkus 5: selline avastamispiir kehtib ainult rutiinse sõelumise puhul; uue veeallika puhul, kui on võimalik, et Ra-228 sisaldus võib olla suurem kui 20 % võrdluskontsentratsioonist, peab esmakordse analüüsi tegemisel avastamispiir olema 0,02 Bq/l konkreetselt nukliidi Ra-228 sisalduse määramisel. Sama kehtib juhul, kui on vaja teha kordusanalüüs.

Märkus 6: uraani jaoks esitatud avastamispiiri väärtus on nii madal selleks, et võtta arvesse uraani keemilist toksilisust. [ME 56]
1. Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta vastavalt artiklile 90 vastu võetud delegeeritud õigusaktide abil käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes tühistada, tingimusel et ta on eelnevalt:

1. Kui komisjon leiab, et käesoleva lisa artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise õigustamiseks piisavalt tõendeid, võib ta käesoleva otsusega kehtestatud sooduskorra soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes tühistada, tingimusel et ta on eelnevalt:

(b) pöördunud liikmesriikide poole, et need võtaksid tarvitusele ettevaatusabinõud, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ja/või selle tagamiseks, et soodustatud riik täidab oma kohustusi, ning
—

Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas on komisjon seisukohal, et keskpikas perspektiivis võiks tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu ülesehitamiseks teatud rangetel tingimustel luua võlalunastamisfondi ja emiteerida euroala võlakirju. Lähtuda tuleks põhimõttest, et meetmetega, millega suurendatakse riskide jagamist, peab kaasnema suurem eelarvedistsipliin ja integreeritus. Finantsregulatsiooni, rahandus- ja majanduspoliitika põhjalikumat integreerimist ja sellekohaste vahendite loomist tuleb toetada proportsionaalse poliitilise integratsiooniga vastavalt demokraatliku õiguspärasuse ja aruandekohustuse põhimõtetele. Komisjon moodustab eksperdirühma, mille eesmärk on süvendada analüüsi neist võimalikest eelistest, riskidest, nõuetest ja takistustest, mis kaasnevad sellega, kui võlakirjade riiklik emiteerimine asendatakse osaliselt ühiste võlakirjade emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade vormis. Eksperdirühma ülesandeks on hinnata põhjalikult, milliseid õigussätteid, finantsstruktuuri ja täiendavat majandus- ja eelarveraamistikku need vajaksid. Eriti tuleb kaaluda demokraatliku vastutuse küsimust. Eksperdirühm hindab nende vahendite lisaväärtust Euroopa majandus- ja eelarve juhtimise käimasolevale reformile. Erilist tähelepanu pööratakse teise majanduse juhtimise paketi, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja muude olemasolevate vahendite rakendamisele. Erilist rõhku pannakse riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, moraaliriski ohu vältimisele ning muudele sellistele kesksetele teemadele nagu finantsstabiilsus, finantsturgude integreerimine ja rahapoliitika ülekandemehhanism. Rühma hakkavad kuuluma õigus-, majandus-, riigi rahanduse, finantsturgude ja riikide võlakohustuste haldamise ala eksperdid. Rühmal palutakse komisjonile esitada lõpparuanne hiljemalt 2014. aasta märtsis. Komisjon hindab aruannet ja teeb vajaduse korral ettepanekud enne oma ametiaja lõppu