22.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES: 1. liikmesriikide pädevusi austades töötama „Ühe tervise” põhimõttel rajaneva lähenemisviisi alusel koos välja uue ja laiaulatusliku ELi antimikroobikumiresistentsuse tegevuskava, võttes arvesse praeguse tegevuskava hindamist, ELi ministrite arutelu 10. veebruaril 2016. aastal toimunud „Ühe tervise” põhimõttele pühendatud konverentsil antimikroobikumiresistentsuse teemal ning WHO ülemaailmset tegevuskava. ELi uus tegevuskava peaks sisaldama järgmiseid meetmeid ja mõõdetavaid (29) eesmärke: a) meetmed nakkuste ärahoidmiseks ning antimikroobikumide mõistliku kasutamise tagamiseks inim- ja veterinaartervishoius; b) meetmed võitlemaks ebaseadusliku tegevuse vastu seoses antimikroobikumidega kauplemise ja nende kasutamisega inim- ja veterinaartervishoius; c) ühtlustada ELi tasandil järelevalvet inimeste, toidu, loomade ja keskkonnaga seotud antimikroobikumiresistentsuse üle; d) vähendada ELi uue tegevuskava perioodil ELis antimikroobikumiresistentsust inimeste, loomade ja keskkonna puhul; e) vähendada ELi uue tegevuskava perioodil liikmesriikide vahelisi erinevusi antimikroobikumide kasutamises nii inimeste kui ka loomade tervise vallas, kusjuures suhteliselt vähese kasutusega riigid peaksid samuti püüdma rakendada antimikroobikumide mõistlikku kasutamist; f) vähendada ELi uue tegevuskava perioodil tervishoiuteenustega seotud nakkusi ELis; g) töötada välja näitajad, et hinnata edusamme, mida on tehtud antimikroobikumiresistentsusega tegelemisel ning ELi tegevuskava rakendamisel; 2. tugevdama koordineerimist ja koostööd liikmesriikide vahel, liikmesriikide ja komisjoni vahel ning inimtervishoiu-, toidu-, veterinaartervishoiu-, keskkonna-, teadus- ja muude asjaomaste sektorite vahel ning osalema aktiivselt ELi „Ühe tervise” põhimõtte võrgustiku ühistes aruteludes punktis 20 määratletu kohaselt; 3. arutama „Ühe tervise” põhimõtte võrgustiku raames ELi tegevuskava väljatöötamist, arengut ja rakendamist; 4. püüdlema ambitsioonikate seadusandlike meetmete suunas, mis käsitlevad antimikroobikumiresistentsuse ohtu rahvatervisele, valdkondades, kus selle jaoks on olemas pädevus, näiteks veterinaarravimite ja ravimsööda vallas; 5. töötama välja Euroopa Liidu suunised antimikroobikumide mõistlikuks kasutamiseks inimtervishoius, et toetada riikide suuniseid ja soovitusi; 6. looma vabatahtliku riikidevahelise vastastikuse hindamise süsteemi, kus ühe või mitme liikmesriigi esindajad hindavad üksteise riiklikke tegevuskavasid, kaaluvad poliitikaalaseid valikuvõimalusi ja esitavad soovitusi, et toetada liikmesriike võetud meetmete parandamisel. See riikidevaheline vastastikuse hindamise süsteem täiendab teisi olemasolevaid hindamisvahendeid või auditeerimistegevust (nt ECDC, tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraat (30) või WHO); 7. tagama, et ELil on ülemaailmsetes antimikroobikumiresistentsuse teemalistes aruteludes olemas ühine lähenemisviis, eelkõige sellistes küsimustes nagu WHO gripivaktsiinide ülemaailmse tegevuskava ning FAO ja OIE antimikroobikumiresistentsust käsitlevate resolutsioonide rakendamine ning codex alimentarius’e ja OIE avaldatud antimikroobikumiresistentsusega seotud valitsustevaheliste standardite rakendamine ja ajakohastamine; 8. antimikroobikumiresistentsuse küsimusega tegeleva „Ühe tervise” põhimõtte võrgustiku raames ühtlustama ELi teadus- ja arendustegevuse uute antibiootikumide, alternatiivide ja diagnostika valdkonna olemasolevate algatuste strateegilised teadusuuringute kavad ning seadma prioriteedid ühiskondlike vajaduste alusel rahvatervise, loomatervise ja keskkonna vallas, võttes arvesse vajakajäämiste analüüsi selles valdkonnas; 9. osalema aktiivselt algatustes ja ettepanekutes, eesmärgiga rakendada uut ärimudelit uute antibiootikumide turule toomiseks, hõlmates ka mudeleid, mille puhul investeerimiskulud või -tulud on müügimahust lahti seotud; 10. julgustama kõiki asjaomaseid partnereid, sealhulgas riikide reguleerivaid asutusi käivitama olemasolevatel asjakohastel foorumitel (näiteks „Ühe tervise” põhimõtte võrgustiku raames) mõttevahetuse antibiootikumide suhtes kohaldatava õigusraamistiku teemal, et edendada teadus- ja arendustegevust ning hõlbustada müügilubade andmise menetlust uute antimikroobikumide jaoks; 11. julgustama alternatiivravi ja ennetusmeetodite kasutamist, hõlmates ka vaktsiine ning taskukohaste diagnostiliste testide väljatöötamist ja kasutamist inim- ja veterinaartervishoius; 12. toetama liikmesriikide ja komisjoni vahel tihedat koostööd tehes ettepanekut lisada antimikroobikumiresistentsus 2016. aasta septembris toimuva ÜRO Peaassamblee päevakorda vastavalt WHO gripivaktsiinide ülemaailmsele tegevuskavale ja FAO antimikroobikumiresistentsuse teemalistele resolutsioonidele, et parandada asjakohast teadlikkust kõrgeimal poliitilisel tasandil, kaasates kõik riigipead ja kõik asjaomased ÜRO organisatsioonid ning püüeldes ambitsioonikate tulemuste poole;