Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Fiscalis 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2014–2020[1]: tegemist on eelarvega, mis aitab ellu viia Euroopa 2020. aasta strateegia ning mille raames soovitatakse muu hulgas luua programmi uus põlvkond „Fiscalis 2020”. Programm aitab liikmesriikide maksusüsteemide ja liidu ühtse turu toimimise tugevdamise kaudu ellu viia Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat[2]. Uue programmiga hõlbustatakse liikmesriikide maksuasutuste üleminekut elektroonilisele maksuhaldusele ja toetatakse seega ka digitaalse ühtse turu loomist (Euroopa digitaalarengu tegevuskava). Maksustamissüsteemide sujuv toimimine siseturul sõltub sellest, kui tulemuslikult ja tõhusalt kontrollivad liikmesriikide maksuasutused piiriüleseid tehinguid, ning maksupettuse vältimisest ja nende vastu võitlemisest ning maksutulude kaitsmisest. Selleks peavad maksuasutused ulatuslikult teavet vahetama ja töötama tõhusamalt, vähendades ühtlasi piiriüleselt tegutsevate maksumaksjate halduskoormust ning raha- ja ajakulu. Seda saab saavutada ainult liikmesriikide maksuasutuste ja kolmandate isikute vahelise koostööga. Suurenevat üleilmastumist silmas pidades peaks tõhusal pettustevastasel võitlusel olema ka rahvusvaheline mõõde. Seepärast toetatakse programmiga ka teabe vahetamist ELi-väliste riikidega nende riikidega sõlmitud lepingute raames. Kavandatud programmiga toetatakse peamiselt maksuasutuste ja vajaduse korral ka muude asjaomaste isikute koostööd. See on 31. detsembril 2013 lõppeva programmi „Fiscalis 2013” jätkuprogramm. Kavandatud programmiga „Fiscalis 2020” toetatakse liidus tehtavat maksustamisalast koostööd, mis on suunatud ühelt poolt suhtlusvõrkude loomisele ja pädevuse suurendamisele ning teiselt poolt IT-suutlikkuse suurendamisele. Esimene valdkond võimaldab vahetada liikmesriikide ja muude programmi elluviimises osalevate riikide vahel häid tavasid ja tegevusalaseid teadmisi. Teine valdkond võimaldab rahastada programmi raames asjakohaseid IT-taristuid ja -süsteeme, mille abil saavad liidu maksuasutused areneda täisväärtuslikeks elektroonilisteks haldusasutusteks. Programmi peamine lisandväärtus saadakse seeläbi, et edendatakse liikmesriikide suutlikkust võidelda pettuse vastu ja suurendada võib-olla ka tulusid, vähendades samal ajal selleks eesmärgiks ettenähtud vahenditele tehtavaid kulusid. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine ja eksperdihinnang Praeguse programmi „Fiscalis 2013” vahehindamise[3] käigus analüüsis üks töövõtja programmi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja lisandväärtust. Selleks kasutati eri meetmete seireandmeid. Teine töövõtja tegi uuringu, milles käsitles tulevase programmi „Fiscalis” võimalikku raamistikku[4] ning analüüsis muu hulgas põhjalikult siseturu maksustamissüsteemide tulevasi ülesandeid ja struktuurilisi probleeme. Uuringu tulemusi arutati programmis osalevate riikide esindajatega 2011. aasta juunis toimunud õpikojas. Õpikoja ettevalmistamiseks korraldati 2011. aasta kevadel asjakohase programmikomitee kohtumise raames ümarlauanõupidamine,[5] milles osalenud riikidel paluti kirjeldada programmi peamisi tugevaid külgi ja programmi tõhustamise võimalusi. Teabevahetuse tähtsust silmas pidades tehti eraldi uuring teabevahetust käsitleva tulevase rakendusstrateegia kohta. Uuringut tutvustati maksuasutuste infojuhtidele 2011. aasta juunis korraldatud õpikojas. Koostati mõjuhinnang, milles analüüsiti programmi „Fiscalis” jätkamist ja mille kiitis heaks mõjuhindamiskomitee 22. septembril 2011. Tulevase programmi ettepaneku koostamisel võeti arvesse soovitusi programmi ülesehituse ja täiustamise kohta. Programmi eesmärkides pöörati näiteks suuremat tähelepanu maksuasutuste ja maksumaksjate halduskoormuse vähendamisele, koostöö parandamisele kolmandate riikide ja isikutega ning maksupettuse vastase võitluse tugevdamisele. Peale selle nähakse programmi ettepanekuga ette meetmed uute ülesannete täitmiseks, eelkõige uut liiki ühismeetmed, programmi meetmete tulemuste parem levitamine veebipõhiste koostöömeetodite abil ja programmi väljundite parema kontrollimise raamistiku kindlaksmääramine. 2.2. Mõju hindamine Võttes arvesse üldist poliitilist olukorda ja probleeme, mis tuleb lahendada järgmisel aastakümnel maksustamisvaldkonnas, analüüsiti ja võrreldi praeguse programmi mõju hinnangus mitut poliitikavõimalust. (1) Baasstsenaarium: jätkatakse programmi rakendamist selle praeguste eesmärkide ja ülesehitusega. (2) Programmi lõpetamine: programm lõpetatakse ja EL ei rahasta enam maksustamisalast koostööd toetavaid IT-vahendeid, ühismeetmeid ega koolitusi. (3) Baasstsenaariumi ajakohastamine: see võimalus seisneb baasstsenaariumi kohandamises vastavalt tulevaste ülesannete täitmiseks püstitatud eesmärkidele. Pööratakse suuremat tähelepanu võitlusele maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, seades eesmärgiks tõhustada maksuhaldust, vähendada maksumaksjate ja maksuasutuste suurt halduskoormust ja kaaluda kolmandate riikide ning isikutega koostöö tegemist. (4) Baasstsenaariumi ajakohastamine ja uute poliitikavaldkondade toetamine: lisaks poliitikavõimaluse „baasstsenaariumi ajakohastamine” all kirjeldatud probleemide lahendamisele võimaldab see poliitikavõimalus laiendada koostööd poliitika arengust tulenevatele uutele valdkondadele ja eelkõige soodustada programmi raames käesoleva uue õigusakti ühtset kohaldamist ja rakendamist ning sellega seotud teabevahetust ja halduskoostööd. Mõjuhinnangu tulemusel soovitatakse eelistada 3. võimalust: baasstsenaariumi ajakohastamine. See poliitikavõimalus on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia uue eelarve ettepanekuga ja seda eelistavad liikmesriigid. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Kavandatud programmiga „Fiscalis 2020” luuakse mehhanismid, ja vahendid ning tagatakse vajalik rahastamine maksuasutuste koostöö parandamiseks. Kavandatud meede hõlmab muu hulgas ühismeetmeid (nt seminarid, õpikojad, koolitused, mitmepoolsed kontrollid, eksperdirühmade koostamine jne), milles liikmesriigid ja nende ametnikud osalevad vabatahtlikkuse alusel. Nende ühismeetmete üldeesmärk on tugevdada halduskoostööd ja suurendada liikmesriikide maksustamisalast haldussuutlikkust, mis annab aluse ELi toimimise lepingu artikli 197 kasutamiseks. Programmi „Fiscalis 2020” oluline osa on toetada liikmesriikide teabevahetust Euroopa Liidus maksustamisvaldkonnas tehtava halduskoostöö raames. Halduskoostööd käsitlevate asjakohaste liidu õigusaktidega on ette nähtud, et liikmesriigid kasutavad Euroopa infosüsteeme. Kõnealuse programme kohaselt tagavad komisjon ja osalevad riigid nende süsteemide arendamise, käitamise ja nõuetekohase hooldamise. Selleks on programmiga ette nähtud, et liit suurendab IT-suutlikkust nimetatud süsteemide ELi komponentide arendamise, hooldamise, käitamise ja kvaliteedi kontrolli kaudu. Liikmesriigid kasutavad mitmesuguste eri vahendite asemel neid komponente. Samuti on sätestatud kõnealuste süsteemide ELi ja muude komponentide loomise ja toimimise kooskõlastamine, et tagada nende toimivus, vastastikune ühenduvus ja pidev täiustamine. Nende IT-suutlikkuse suurendamise aspektide tõttu on põhjendatud ELi toimimise lepingu artikli 114 kasutamine programmi puhul. Majanduse suurenevat üleilmastumist silmas pidades on tõhusaks maksupettuse vastaseks võitluseks tarvis teha halduskoostööd kolmandate arenenud riikidega. Selleks et lihtsustada ja soodustada liikmesriikide tehnilist koostööd ning muuta kahepoolsete maksustamisalaste lepingute raames praegu toimuv tundliku teabe vahetus turvalisemaks, peaks liit sõlmima arenenud kolmandate riikidega lepingud, et lubada neil riikidel kasutada Euroopa infosüsteemide ELi komponente. Seetõttu on programmi kolmas õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 212. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Meetmeid tuleb võtta pigem liidu kui liikmesriikide tasandil järgmistel põhjustel. · Ei piisa sellest, kui Euroopa tasandil võetakse vastu maksualane õigusakt ja eeldatakse, et selle rakendamine toimub sujuvalt ning tõrgete korral piisab rikkumismenetlusest. ELi ja liikmesriikide maksuõiguse tõhus rakendamine eeldab koostööd ja tegevuse kooskõlastamist Euroopa tasandil. · Väljaselgitatud probleeme ei saa lahendada, kui liikmesriigid ei vaata oma haldusterritooriumi piiridest kaugemale ega tee ülejäänud 26 liikmesriigiga tihedat koostööd. Liikmesriikide tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastamiseta suureneks kõlvatu maksukonkurents ja meelepärase maksusüsteemi valimine ning petturid kasutaksid ära koostöö puudumist liikmesriikide ametiasutuste vahel. Komisjoni rakendatava programmiga „Fiscalis 2020” luuakse liikmesriikidele kõnealuse koostöö arendamiseks liidu raamistik, mis on kulutõhusam kui oleksid igas liikmesriigis eraldi kahe- või mitmepoolselt loodavad koostööraamistikud. · Programmiga „Fiscalis 2020” toetatakse ka spetsiaalset turvalist teabevõrku, mis võimaldab nii otsese kui ka kaudse maksustamisega seotud teabevahetust halduskoostöö raames. Nii ühendatakse programme abil omavahel liikmesriikide maksuasutusi umbes 5 000[6] ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et iga riigisisene asutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise taristuga ühendust vaid üks kord. Sellise taristu puudumise korral peaksid liikmesriigid iga liikmesriigi süsteemiga 26 korda ühendust võtma. ELi lepingu artikli 17 kohaselt teostab komisjon programmi rakendamisel vastavalt aluslepingutes sätestatud tingimustele koordineerivaid, täitev- ja juhtimisfunktsioone. Seega on programm „Fiscalis 2020” kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega (nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5). 3.3. Vahend Kooskõlas asjakohase mõjuhinnangu järeldustega on sobiv ELi sekkumine rahastamisprogrammi kaudu. Võttes arvesse programmi „Fiscalis 2013” vahehindamisel saadud positiivset tagasisidet, teeb komisjon ettepaneku viia ellu jätkuprogramm „Fiscalis 2020”. Kooskõlas komisjoni poolt mitmeaastase finantsraamistiku raames vastu võetud seadusandliku poliitikaga tehakse ettepanek kehtestada rahastamise jätkuprogramm määruse kujul. 4. MÕJU EELARVELE ELi rahastamisprogrammide läbivaatamise ajastus on seotud 6. juulil 2012 muudetud uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga[7]. Vastavalt nimetatud ettepanekule sisaldab käesolev, programmi „Fiscalis 2020” käsitlev määrus 234 370 000 euro (hetkehindades) suurust eelarveraamistikku ajavahemikuks 2014–2020. Programmi „Fiscalis 2020” rakendatakse otsese tsentraliseeritud haldamise teel ja prioriteedipõhiselt. Koos sidusrühmadega koostatakse tööprogrammid, milles määratakse kindlaks konkreetse ajavahemiku prioriteedid. 5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD 5.1. Märkused konkreetsete õigussätete kohta 5.1.1. I peatükk: üldsätted Programmi rakendusala on viidud kooskõlla liidu hiljutiste maksualaste õigusaktidega, st programm hõlmab nii käibe-, aktsiisi-, tulu- ja kapitalimaksu kui ka muid makse, mille suhtes kohaldatakse liidu maksualaseid õigusakte. Programmis „Fiscalis 2020” võivad osaleda liikmesriigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid. Kooskõlas liidu kõnealuse valdkonna üldise poliitikaga võivad teatavatel tingimustel osaleda ka Euroopa naabruspoliitika riigid. Kui programmi eesmärkide saavutamiseks on vaja, võivad peale selle osaleda teatavate meetmete rakendamises ka „väliseksperdid” (nt muude riigiasutuste esindajad, riiklikud, rahvusvahelised ja kaubandusorganisatsioonid ning ka muud eksperdid). (a) Programmi „Fiscalis 2020” eesmärkide abil püütakse lahendada kindlakstehtud ülesanded ja võimalikud probleemid, mis Euroopas järgmisel aastakümnel maksupoliitika ning maksuasutuste ees seisavad. Programmi üldeesmärk on tugevdada siseturgu tõhusate ja tulemuslike maksustamissüsteemide kaudu. Programmi erieesmärk edasiste maksuvaldkonnaga seotud probleemide nõuetekohaseks lahendamiseks liidus on toetada maksustamissüsteemide toimimist eelkõige osalevate riikide, nende maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. Programmi tähtsaimad ülesanded on järgmised: toetada liidu maksuõiguse ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist; (b) võidelda maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu eelkõige halduskoostöö ja teabevahetuse tõhustamise ja tulemuslikumaks muutmise kaudu; (c) aidata vähendada maksuasutuste halduskoormust ja maksumaksjatele nõuete täitmisest tulenevaid kulusid; (d) võtta meetmeid tõhusa maksuhalduse tagamiseks, eelkõige maksukohustuste täitmise ja maksuasutuste haldussuutlikkuse vallas; (e) ühtlustada liidu maksupoliitika kohaldamist ja rakendamist; (f) tugevdada maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide, ettevõtjate ja nende organisatsioonidega eelkõige halduskoostöö ja teabevahetuse tõhustamise ja tulemuslikumaks muutmise, maksukohustuste täitmise parandamise ja maksuhalduse tõhustamise kaudu. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi alluvusse loodud Euroopa välisteenistus hõlbustab saavutada eesmärki rohkem ühtlustada ja kooskõlastada ELi asjaajamisi ELi partnerriikidega küsimustes, mis eeldavad rahvusvahelist koostööd. 5.1.2. II peatükk: toetuskõlblikud meetmed Meetmed, mida programmi raames rahastatakse, on sarnased praeguse programmi meetmetega, nimelt: · ühismeetmed, mille eesmärk on vahetada teavet ja häid tavasid programmis osalevate riikide maksuametnike vahel; · Euroopa infosüsteemid,[8] mis hõlbustavad teabevahetust ja juurdepääsu ühistele andmetele; · koolitustegevus, mille eesmärk on suurendada Euroopa maksuametnike pädevust. Teatavatesse meetmetesse on tehtud muudatusi. · Programmi „Fiscalis 2020” lisatakse teatavad uued ühismeetmetega seotud vahendid: · eksperdirühm on struktureeritud koostöövorm, mille kaudu koondatakse teadmisi ja/või tehakse konkreetset operatiivtööd. Eksperdirühm võib olla ajutine või alaline ning seda toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja seadmetega, et tagada meetme edukas rakendamine; · avaliku halduse suutlikkuse suurendamise meetmetega toetatakse maksuasutusi, kellel esineb konkreetseid probleeme, olgu selleks siis teadmiste vähesus, ekspertide puudus, organisatsioonilised või muud puudused, mida saab lahendada teiste riikide ja/või komisjoni ametnike võetavate spetsiaalsete toetusmeetmetega. · Euroopa infosüsteemide puhul on IT-varad ja -teenused, mis on seotud mõne liikmesriigiga või kõigi liikmesriikidega ja mille omanik või ostja on komisjon, uues programmis määratletud ELi komponentidena. Kõnealuseid ELi komponente kirjeldatakse kavandatud õigusakti lisa punktis 2. Liikmesriikide komponendid on kõik need, mis ei ole ELi komponendid. Neid arendavad, paigaldavad ja käitavad ning seega ka rahastavad ja nende eest vastutavad liikmesriigid. ELi komponentide uuesti määratlemisel tuleks arvesse võtta muutuvaid IT-süsteemide arendamise tavasid. Praegu vastutab iga liikmesriik oma riigi süsteemi rakendamise eest vastavalt ühisele tehnilisele kirjeldusele, mistõttu on igal süsteemil 27 arendust, 27 kauplejatele suunatud liidest, 27 arenduskava ja 27 projekti või toimimisega seotud probleemide kogumit jne. Eelkõige majandus- ja finantskriisi arvesse võttes leiab komisjon, et IT-süsteeme tuleks arendada tõhusamalt. Sellise arengu eesmärk on ühtsustada andmeid ning eeskirjade kohaldamist, minnes järk-järgult üle ühisele IT-arendusele (oskusteave, andmed, IT-komponendid). Sellega saavutatakse näiteks äriprotsesside modelleerimise ja paremate kvaliteedinõuete kaudu paremad töömeetodid ja kauplejatele suunatud liideste ühtlustamise kaudu suurem standardsus. ELi komponentide uus käsitlus vähendab arendus- ja kasutuselevõtukavade erinevuse ohtu. See annab ka lisavahendid projektide lõplikuks vormistamiseks, sest ühise kava kasutamisel puudub oht, et kogu projekti kasutuselevõtmise määrab arendusahela kõige aeglasem lüli. Euroopa infosüsteemi võib kasutada ka selleks, et toetada liikmesriikide ja ELi-väliste riikide vahel kahepoolsete maksualaste lepingute raames toimuvat teabevahetust. 5.1.3. IV peatükk: rakendamine Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Sel juhul võetakse vastu iga-aastane tööprogramm Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[9] artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 5.2. Lihtsustamine 5.2.1. Kuidas soodustab ettepanek lihtsustamist? (g) Kooskõla finantsmäärusega Programmi ettepanek on finantsmääruse ja selle rakendusaktidega täielikult kooskõlas. Programmi elluviimisel kasutatavad peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Programm hõlmab komisjoni finantsmääruse läbivaatamise ettepanekus kavandatud lihtsustamismeetmeid, eelkõige ühekordsete maksete, kindlate määrade ja ühikuhindade kasutamist. Võttes arvesse programmi raames tasutavate majutus- ja sõidukulude käsitlemise tähtsust, võetakse programmi raames kasutusele uues finantsmääruses kõnealuse valdkonnaga seoses väljapakutud lihtsustamismeetmed. (h) Kooskõla programmidega „Customs 2013” ja „Fiscalis 2013” Eelmiste programmide „Customs” ja „Fiscalis” haldamine oli omavahel täielikult kooskõlas, tuginedes ühesugustele hanke-eeskirjadele ja toetusmudelitele ning ühistele juhtimissuunistele ja IT-põhistele süsteemidele. Juhtimismudel hõlmab selget ja lihtsat programmimeetmete korraldamise menetlust. Komisjoni programmijuhtimisrühma abistavad eri tolli- ja maksuasutuste programmijuhtimisrühmad, kes tegutsevad liikmesriikide tolli- ja maksuametnike abistajate ja esmaste kontaktisikutena. Juhtimismudel võimaldab rakendada meetmeid kõige rohkem mõne nädalaga, reageerida kiiresti uutele vajadustele ja tagada samal ajal eri meetmete kooskõla. Liikmesriigid väljendasid vahehinnangus rahulolu programmi juhtimismudeliga[10]. Võttes arvesse kõnealuste programmide suurt omavahelist kooskõla ja asjaolu, et ettepanekuga peab 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku[11] puhul kaasnema lihtsustamine, pakkus komisjon programmide „Customs 2013” ja „Fiscalis 2013” jätkuks algselt välja üheainsa programme nimega „Fiscus”[12]. Kuna kõik liikmesriigid olid kavandatud programmi kaheks jagamise poolt, esitas komisjon, kes oli endiselt sellise kaheks jagamise vastu, muudetud ettepaneku, mis hõlmab eraldi õigusakte programmide „Customs 2020” ja „Fiscalis 2020” kohta. Olenemata nende kahe õigusakti kehtestamisest on komisjoni esmatähtis ülesanne säilitada kahe kõnealuse programmi kooskõla ning vajaduse korral püüeldakse selle eesmärgi poole ka programmide „Customs 2020” ja „Fiscalis 2020” rakendamisel. (i) Kas kaaluti programmi rakendamise delegeerimist? Kaaluti võimalust rakendada tulevast programmi rakendusameti kaudu. Ametile võiks anda volitused selliste ülesannete täitmiseks nagu programmi raames rakendatavate meetmete valimine, meetmete halduslik ettevalmistamine ja järelkontroll, meetmete järelevalve, toetused ja IT-süsteemide hanked. Selline rakendusamet oleks siiski lisalüli juhtimisstruktuuris, mis suurendab uute haldusmenetluste lisandumise tõttu koordineerimise ja kontrollimise kulusid ning muudab otsustamise keerukamaks ja aeglasemaks. See kahjustaks ka komisjoni oskusteabe taset ja lisaks haldusaspektidele suurendaks sisu killustumise ohtu. See võimalus ei tooks eeldatavat kasu äritegevusele ja jäeti seetõttu kõrvale. Teise võimalusena kaaluti ka kõikide asjakohaste IT-alaste meetmete, v.a CCN/CSI võrk ja sellega seotud teenused, üleandmist liikmesriikide ametiasutustele. Selle stsenaariumi puhul valitseb väga suur oht, et järk-järgult tekib vajadus luua rohkem keskjuhtimisstruktuure. Selle mõju oleks sarnane programmide lõpetamise mõjuga ning see ohustaks maksuasutuste töö tõhusust ja tulemuslikkust, samuti vähendaks pettuse tõkestamise ja avastamise suutlikkust. Võttes arvesse kahjulikku mõju programmi tulemustele ja toimimisele, jäeti ka see stsenaarium kõrvale. (j) Kas programmi rakendamisel kasutatakse ühiseid IT-vahendeid, et vähendada toetusesaajate ja töövõtjate halduskoormust? Programmides „Customs 2013” ja „Fiscalis 2013” juba kasutatakse vahendeid, mis hõlbustavad programmimeetmete ja nendega seotud kulude haldamist ühise tegevusaruandlusvahendi (ART2) abil. Neid kasutatakse ka edaspidi. 5.2.2. Ettepaneku tulemuste hindamine Programmi tulemuslikkust hinnatakse ühtse tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud programmi üld- ja erieesmärkide ning tähtsaimate ülesannetega ja komisjoni halduskavaga. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu esitatakse mõjuhinnangus. Programmi teatavate väljundite jaoks on komisjon kindlaks määranud eeldatavad tulemused, ülejäänud saavutatakse programmi „Fiscalis 2013” raames rakendatavate meemetega. Enne programmi „Fiscalis 2020” rakendamise alustamist määrab komisjon kindlaks kõikide väljundite eeldatavad tulemused ja esitab need programmikomiteele. 5.2.3. Kas programmi ettepanek on kooskõlas komisjoni üldise poliitikaga Programm aitab saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, tugevdades ühtset turgu, suurendades avaliku sektori tööviljakust, toetades tehnika arengut ja innovatsiooni haldusasutustes ning edendades tööhõivet. Programm toetab Euroopa digitaalse tegevuskava[13] juhtalgatusi, juhtalgatust „Innovaatiline liit”,[14] juhtalgatust „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”[15] ja juhtalgatust „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”[16]. Samuti toetab programm ühtse turu akti[17] rakendamist. Liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmiseks toetab programm tollimaksude ning mitmesuguste kaubandusmaksude kogumist ning ühisjõupingutusi maksupettusega võitlemisel. 2011/0341/b (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Fiscalis 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 114, 197 ja 212, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[18], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Enne 2014. aastat rakendatud mitmeaastane maksustamisalane tegevusprogramm on aidanud märkimisväärselt hõlbustada ja tugevdada liidu maksuasutuste koostööd. Osalevate riikide maksuasutused on tunnistanud programmi lisandväärtust[19]. Järgmisel kümnendil eelseisvaid väljaselgitatud probleeme ei saa lahendada, kui liikmesriigid ei vaata oma haldusterritooriumi piiridest kaugemale ega tee ülejäänud 26 liikmesriigiga tihedat koostööd. Komisjoni rakendatava programmiga „Fiscalis 2020” luuakse liikmesriikidele kõnealuse koostöö arendamiseks liidu raamistik, mis on kulutõhusam kui oleksid igas liikmesriigis eraldi kahe- või mitmepoolselt loodavad koostööraamistikud. Seetõttu on asjakohane tagada kõnealuse programmi jätkumine uue programmi kehtestamisega samas valdkonnas. (2) Programmi meetmed, st Euroopa infosüsteemid, maksuametnike ühismeetmed ning ühised koolitusalgatused, aitavad eeldatavasti ellu viia Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat[20]. Programmi raames luuakse raamistik meetmetele, mille eesmärk on tagada tõhusamad maksuasutused, suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, edendada tööhõivet ja kaitsta liidu finants- ja majandushuve ning seega aitab ta aktiivselt tugevdada siseturu maksustamissüsteemide toimimist. (3) Programmi „Fiscalis 2020” rakendusala tuleks viia kooskõlla praeguste vajadustega, et oleks võimalik võtta toetavaid meetmeid seoses kõigi liidu tasandil ühtlustatud maksudega ja maksustamisega seotud liidu õigusaktidega. Seepärast peaks kõnealune programm hõlmama lisaks liidu tasandil ühtlustatud maksudele ka muid liidu maksualaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid makse nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/24/EL (vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel)[21] tähenduses. (4) Selleks et toetada kolmandate riikide ühinemist ja assotsieerumist, peaks programm olema teatavatel tingimustel avatud osalemiseks ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele, võimalikele kandidaatriikidele ja Euroopa naabruspoliitika[22] partnerriikidele. Võttes arvesse maailma majanduse üha suuremat seotust, nähakse programmiga ka edaspidi ette välisekspertide, nagu valitsusasutuste esindajate, ettevõtjate ja nende organisatsioonide või rahvusvaheliste organisatsioonide teatavatesse meetmetesse kaasamise võimalus. (5) Programmi eesmärkide seadmisel on võetud arvesse kindlakstehtud probleeme ja ülesandeid, mis seisavad maksustamisvaldkonnas ees järgmisel aastakümnel. Programmil peaks ka edaspidi olema tähtis roll sellistes olulistes valdkondades nagu liidu õiguse ühtne rakendamine, halduskoostöö, liidu finants- ja majandushuvide kaitsmine, ning seega suurendatakse maksuasutuste haldussuutlikkust. Kindlaksmääratud uute ülesannete dünaamikat arvesse võttes tuleks lisatähelepanu pöörata maksupettusega võitlemisele, halduskoormuse vähendamisele ning kolmandate riikide ja isikutega tugevama koostöö tegemisele. (6) Enne 2014. aastat kasutatud programmivahendid osutusid asjakohasteks ja seepärast need säilitati. Võttes arvesse vajadust struktureeritumat operatiivkoostööd võimaldavate vahendite järele on lisatud täiendavad vahendid, nagu liidu ja liikmesriikide ekspertidest moodustatud eksperdirühmad, et täita ühiselt ülesandeid konkreetsetes valdkondades, ning avaliku halduse suutlikkuse suurendamise meetmed eriabi pakkumiseks sellistele osalevatele liikmesriikidele, kelle haldussuutlikkust on vaja suurendada. (7) Euroopa infosüsteemid mängivad äärmiselt tähtsat rolli liidu maksustamissüsteemide tugevdamisel ja seetõttu tuleks neid ka edaspidi programmi raames rahastada. Lisaks tuleks ette näha võimalus lisada programmi ka liidu õigusaktide alusel loodud uued maksustamisega seotud infosüsteemid. Euroopa infosüsteemid peaksid vajaduse korral põhinema ühistel arengumudelitel ja IT-süsteemil. (8) Suurenevat üleilmastumist silmas pidades peaks tõhusal pettusevastasel võitlusel olema ka rahvusvaheline mõõde. Seepärast on kasulik võimaldada liidul sõlmida arenenud kolmandate riikidega tehnilise koostöö lepingud, millega võimaldataks neil riikidel kasutada Euroopa infosüsteemide ELi komponente selleks, et aidata neil riikidel liikmesriikidega kahepoolsete maksualaste lepingute raames turvaliselt teavet vahetada. (9) Programmi raames tuleks suurendada ka inimeste pädevust ühiskoolituste korraldamise kaudu. Maksuametnikud peavad koguma ja ajakohastama oma teadmisi ja oskusi, mida liit vajab. Programmiga tuleks suurendada maksuametnikele ja ettevõtjatele mõeldud suuremate koolitustoetuste kaudu inimeste suutlikkust. Liidu praegune ühine koolituspoliitika, mis põhineb peamiselt e-õppe tsentraliseeritud arendamisel, tuleks arendada mitmetahuliseks liidu koolitusalaseks toetusprogrammiks. (10) Programm peaks hõlmama seitsmeaastast ajavahemikku, et selle kestus oleks kooskõlas nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr xxx, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, sätestatud mitmeaastase finantsraamistikuga[23]. (11) Terveks programmi elluviimise ajaks tuleks sätestada rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 tähenduses. (12) Vastavalt 2010. aasta eelarve läbivaatamist käsitleva teatise[24] kohasele komisjoni kohustusele muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja lihtsamaks tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu rahastamisvahenditega, välistades siiski kahekordse rahastamise. (13) Käesoleva määruse rahastamiseks vajalikke meetmeid tuleks võtta kooskõlas nõukogu [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) ja komisjoni [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx rakendamise üksikasjalikud eeskirjad (lisada viide uuele finantsmäärusele ja selle rakendusaktile). (14) Liidu finantshuve tuleb kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitsta asjakohaste meetmetega, sh eeskirjade eiramise vältimise, avastamise ja uurimise, kaotatud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvide abil. (15) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[25]. (16) Liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada võetava meetme eesmärki luua mitmeaastane programm siseturu maksustamissüsteemide toimimise parandamiseks. Kuna liikmesriigid ei saa teha nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikku tõhusat koostööd ja tegevust tulemuslikult kooskõlastada, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega ja kehtestada mitmeaastase programmi. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (17) Komisjoni peaks käesoleva programmi rakendamisel abistama programmi „Fiscalis 2020” komitee. (18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) reguleeritakse isikuandmete töötlemist, mida komisjon teostab käesoleva määruse alusel ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. Pädevad asutused peaksid teavet vahetama ja edastama kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega ning komisjon peaks teavet vahetama ja edastama kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega. (19) Käesoleva määrusega tuleks asendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1482/2007/EÜ, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm Fiscalis 2013) ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 225/2002/EÜ[26]. Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisese 1. Siseturu maksustamissüsteemide toimimise parandamiseks luuakse mitmeaastane tegevusprogramm „Fiscalis 2020” (edaspidi „programm”). 2. Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „maksuasutused” – maksustamiseeskirjade kohaldamise eest vastutavad asutused; (2) „väliseksperdid” – (a) valitsusasutuste esindajad, sh kolmandate riikide valitsusasutuste esindajad, kes ei osale programmis vastavalt artikli 3 lõike 2 punktidele 1 ja 2; (b) ettevõtjad ja nende organisatsioonid; (c) rahvusvaheliste ja muude asjakohaste organisatsioonide esindajad; (3) „maksustamine” – järgmiste maksude kohaldamine: (a) direktiivi 2006/112/EÜ[27] kohane käibemaks; (b) direktiivi 92/83/EMÜ[28] kohane alkoholiaktsiis; (c) direktiivi 2011/64/EÜ[29] kohane tubakatoodete aktsiis; (d) direktiivi 2003/96/EÜ[30] kohased energiatoodete ja elektrienergia maksud; (e) muud direktiivi 2010/24/EL[31] artikli 2 lõike 1 punkti a reguleerimisalasse kuuluvad maksud. Artikkel 3 Programmis osalemine 1. Programmis osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid, kes täidavad kõnealuses lõikes sätestatud tingimusi. 2. Programmis võivad osaleda järgmised riigid: (1) ühinemiseelse strateegia raames abi saavad ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid vastavalt nende riikide Euroopa Liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes; (2) Euroopa naabruspoliitika partnerriigid, tingimusel et nende riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on piisavalt ühtlustatud liidu vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega. Asjaomased partnerriigid osalevad programmis vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast nende riikide osalemist liidu programmides käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist. Artikkel 4 Programmimeetmetes osalemine Väliseksperte võidakse kutsuda teatavates programmi raames võetavates meetmetes, kui see on kasulik artiklis 5 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Komisjon valib kõnealused eksperdid konkreetse meetme jaoks asjakohaste oskuste, kogemuse ja teadmiste alusel. Artikkel 5 Üld- ja erieesmärk 1. Programmi üldeesmärk on tugevdada siseturgu tõhusate ja tulemuslike maksustamissüsteemide kaudu. 2. Programmi erieesmärk on parandada maksustamissüsteemide toimimist eelkõige osalevate riikide, nende maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. 3. Nende eesmärkide saavutamist hinnatakse järgmiste näitajate alusel: (1) Euroopa infosüsteemide juurdepääs ühisele teabevõrgule; (2) programmimeetmetes osalejate ja programmi kasutajate tagasiside. Artikkel 6 Tähtsaimad ülesanded Programmi tähtsaimad ülesanded on järgmised: (a) toetada liidu maksuõiguse ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist; (b) võidelda maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu eelkõige halduskoostöö ja teabevahetuse tõhustamise ja tulemuslikumaks muutmise kaudu; (c) aidata vähendada maksuasutuste halduskoormust ja maksumaksjatele nõuete täitmisest tulenevaid kulusid; (d) võtta meetmeid tõhusa maksuhalduse tagamiseks, eelkõige maksukohustuste täitmise ja maksuasutuste haldussuutlikkuse vallas; (e) ühtlustada liidu maksupoliitika kohaldamist ja rakendamist; (f) tugevdada maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide, ettevõtjate ja nende organisatsioonidega eelkõige halduskoostöö ja teabevahetuse tõhustamise ja tulemuslikumaks muutmise, maksukohustuste täitmise parandamise ja maksuhalduse tõhustamise kaudu. II peatükk Toetuskõlblikud meetmed Artikkel 7 Toetuskõlblikud meetmed Programmi raames antakse artiklis 14 osutatud iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele meetmetele: (a) ühismeetmed: (1) seminarid ja õpikojad; (2) projektirühmad, kuhu üldjuhul kuulub piiratud arv riike ja kes tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaksmääratud eesmärke ja täpselt kirjeldatud tulemusi; (3) mitmepoolsed kontrollid, ühisauditid ja muu liidu õigusaktides halduskoostööks ettenähtud tegevus, mida korraldavad mitu osalevat riiki, sh vähemalt üks liikmesriik, et kontrollida kooskõlastatult ühe või mitme asjaomase maksukohustuslase maksukohustusi; (4) osalevate riikide või kolmandate riikide korraldatud töövisiidid, mis võimaldavad ametnikel omandada või täiendada oskusi ja teadmisi maksuvaldkonnas; kolmandates riikides korraldatud töövisiitide puhul on programmi raames toetuskõlblikud ainult sõidu- ja elamiskulud (majutuskulud ja päevaraha); (5) alaliste või ajutiste struktureeritud koostöövormidena toimivad eksperdirühmad, kes koondavad asjatundjate arvamusi, et täita ülesandeid konkreetsetes valdkondades või teevad operatiivtööd ja keda toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja seadmetega; (6) haldussuutlikkuse suurendamise ja toetamise meetmed; (7) uuringud; (8) teabevahetusprojektid; (9) mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklis 5 sätestatud üld- ja erieesmärkide täitmist; (b) IT-suutlikkuse suurendamine: lisa punkti 1 kohase Euroopa infosüsteemi ning liidu õigusaktide alusel loodud uute Euroopa infosüsteemide ELi komponentide arendamine, hooldamine, käitamine ja kvaliteedi kontroll; (c) inimeste pädevuse suurendamine: ühiskoolitusmeetmed, mille eesmärk on toetada maksustamisega seotud vajalikke ametialaseid oskusi ja teadmisi. Artikkel 8 Ühismeetmete rakendamist käsitlevad erisätted 1. Osalevad riigid tagavad, et ühismeetmete rakendamises määratakse osalema ametnikud, kellel on nõuetekohased teadmised ja kvalifikatsioon. 2. Osalevad riigid võtavad ühismeetmete rakendamiseks vajalikke meetmeid, eelkõige suurendades teadlikkust kõnealustest meetmetest ja tagades saavutatud tulemuste optimaalse kasutamise. Artikkel 9 Euroopa infosüsteemide rakendamist käsitlevad erisätted 1. Komisjon ja osalevad riigid tagavad lisa punktis 1 osutatud Euroopa infosüsteemide arendamise, käitamise ja nõuetekohase hooldamise. 2. Komisjon kooskõlastab koostöös osalevate riikidega lisa punktides 1 ja 2 osutatud süsteemide ja taristu ELi ja muude komponentide loomise ja toimimisega seotud aspektid, et tagada nende toimivus, vastastikune ühenduvus ja pidev täiustamine. 3. Mitteosalevad riigid kasutavad lisa punkti 1 kohaseid Euroopa infosüsteemide ELi komponente vastavalt nende riikidega ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud tehnilise koostöö lepingutele. Artikkel 10 Ühiskoolitust käsitlevad erisätted 1. Vajaduse korral lõimivad osalevad riigid ühiselt välja töötatud koolitussisu, sh e-õppe moodulid, koolituskavad ja ühiselt kokku lepitud koolitusstandardid oma riiklikesse koolituskavadesse. 2. Osalevad riigid tagavad, et nende ametnikud läbivad ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajaliku põhi- ja täienduskoolituse vastavalt koolituskavale. 3. Osalevad riigid pakuvad ametnikele keeleõpet, et tagada programmis osalemiseks vajalik piisav keeleoskus. III peatükk Finantsraamistik Artikkel 11 Finantsraamistik 1. Programmi rakendamise rahastamispakett on 234 370 000 eurot (hetkehindades). 2. Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamise, eelkõige uuringute, asjatundjate kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest, mis on seotud käesoleva määruse eesmärkidega) seotud kulusid, infotöötlemisele ja -vahetusele keskendatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid tehnilisi ja haldusabikulusid, mis komisjonile programmi juhtimisel tekivad. Artikkel 12 Rahastamise viisid 1. Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega. 2. Artiklis 7 sätestatud meetmetele ettenähtud liidupoolset rahalist toetust antakse järgmisel viisil: (1) toetused; (2) riigihankelepingud; (3) artiklis 4 osutatud välisekspertide kulude hüvitamine. 3. Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, kui tegemist on sõidu- ja majutuskulude, ürituste korraldamise kulude ja päevarahadega. Seda määra kohaldatakse kõikide toetuskõlblike meetmete suhtes, v.a. eksperdirühmad. Selle toetuskõlblike meetmete kategooria jaoks sätestatakse iga-aastases tööprogrammis kohaldatav kaasrahastamise määr juhuks, kui meede vajab toetust. Artikkel 13 Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vältimise meetmete kohaldamisega ning tõhusa kontrolliga, ja kui avastatakse rikkumine, siis alusetult makstud summade tagasinõudmisega või vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate rahaliste ja halduskaristustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on kõnealuse programmi alusel rahastatud liidu vahenditest. 3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[32] sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu finantshuve. IV peatükk Rakendamisvolitused Artikkel 14 Tööprogramm Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, milles nähakse ette eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja programmide kogumaht. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatav ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava. Toetuste kohta on tööprogrammides märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja maksimaalne kaasrahastamismäär. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 15 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. V peatükk Järelevalve ja hindamine Artikkel 16 Järelevalve programmimeetmete üle Komisjon teostab koostöös osalevate riikidega programmi ja programmimeetmete üle järelevalvet, et jälgida meetmete rakendamist. Artikkel 17 Hindamine 1. Komisjon tagab programmi vahe- ja lõpphindamise lõigetes 2 ja 3 osutatud aspektide suhtes. Tulemusi kasutatakse tulevaste programmide võimaliku jätkamise, muutmise või peatamise kohta otsuse tegemisel. Kõnealuseid hindamisi teeb sõltumatu välishindaja. 2. Komisjon esitab hiljemalt 2018. aasta keskel vahehindamise aruande programmi meetmete eesmärkide saavutamise, ressursside kasutamise tõhususe ja programmi Euroopa lisandväärtuse kohta. Aruandes käsitletakse ka lihtsustamist, eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja programmi panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamisse. 3. Komisjon esitab hiljemalt 2021. aasta lõpuks lõpparuande lõikes 2 osutatud aspektide ning programmi pikaajalise mõju ja selle jätkuvuse kohta. 4. Komisjoni taotluse korral esitavad osalevad riigid talle kõik andmed ja kogu teabe, mis on vajalik komisjoni vahe- ja lõpparuande koostamiseks. VI peatükk Lõppsätted Artikkel 18 Kehtetuks tunnistamine Otsus nr 1482/2007/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. Rahalised kohustused, mis on seotud kõnealuse otsuse raames rakendatavate meetmetega, kuuluvad jätkuvalt kõnealuse otsuse reguleerimisalasse kuni nende lõpuleviimiseni. Artikkel 19 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA Euroopa infosüsteemid ja nende ELi komponendid 1. Euroopa infosüsteemid on järgmised: (1) ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI – CCN2), CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll (LDAP) ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal, CCNi üle teostatav järelevalve; (2) tugisüsteemid, eelkõige CCNi rakenduse konfigureerimise vahend, tegevusaruandlusvahend (ART2), maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (DG TAXUD) veebipõhine elektrooniline projektihaldusvahend (TEMPO), teenuste haldusvahend (SMT), kasutajate haldussüsteem (UM), äriprotsessi juhtimise süsteem, kättesaadavuse näidikupaneel ja AvDB, IT-teenuste haldamise portaal, kataloog ning kasutajate juurdepääsuõiguste haldamine; (3) programmi teavitus- ja teabevahetussüsteem (PICS); (4) käibemaksuga seotud süsteemid, eelkõige käibemaksu ja käibemaksu tagastamise kohta teabe vahetamise süsteem (VIES), sh VIESi algrakendus, VIESi kontrollivahend, maksustatistika süsteem, veebipõhine VIES, veebipõhise VIESi konfigureerimise vahend, VIESi ja käibemaksu tagastamise katsevahend, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri algoritmid, käibemaksu e-vormide vahetamine, käibemaks e-teenustelt (VoeS); VoeSi katsevahend, käibemaksu e-vormide katsevahend; (5) summade tagasinõudmisega seotud süsteemid, eelkõige maksunõuete sissenõudmise e-vormid, täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi (UIPE) ja ühtse teavitusvormi (UNF) e-vormid; (6) otsese maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige säästude maksustamise süsteem, säästude maksustamise katsesüsteem, otsese maksustamise e-vormid, veebipõhise maksukohustuslasena registreerimise number, direktiivi 2011/16/EL artikliga 8 seotud teabevahetus ja sellega seotud katsevahendid; (7) muud maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige Euroopa maksude elektrooniline andmebaas („Taxes in Europe database”, TEDB); (8) aktsiisisüsteemid, eelkõige aktsiisialase teabe vahetamise süsteem (SEED), aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem (EMCS), MVS e-vormid, katserakendused (TA); (9) muud kesksüsteemid, eelkõige liikmesriikide maksundusalane teavitus- ja teabevahetussüsteem (TIC), iseteeninduslik katsesüsteem (SSTS), maksustamisega seotud statistikasüsteemid, veebivormide tsentraliseeritud kasutamine, aktsiiside tsentraliseeritud teenused/aktsiiside haldamise teabesüsteem (CS/MISE); 2. Euroopa infosüsteemide ELi komponendid on: (1) IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja võrguühendused, sh seotud andmete taristu; (2) süsteemide arendamiseks, hooldamiseks, täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused; (3) kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena. ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Fiscalis 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[33]) struktuurile 1405 Maksustamispoliitika 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist/ettevalmistavast meetmest[34] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Kavandatud programm aitab kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu[35] strateegia „Euroopa 2020” elluviimisele 1) tugevdades ühtse turu toimimist, 2) luues raamistiku, et toetada avaliku sektori tööviljakuse suurendamiseks võetavaid meetmeid ja 3) andes tõuke tehnika arengule ja innovatsioonile liikmesriikide ning Euroopa Liidu maksuasutustes. Programm toetab eelkõige juhtalgatusi „Euroopa digitaalne tegevuskava”,[36] „Innovaatiline liit”[37] ja „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”[38]. Programm aitab liikmesriikide maksuasutustel saada täisväärtuslikeks e-maksuasutusteks ja vähendab samal ajal maksumaksjate halduskoormust, võimaldades arukamalt rakendada liidu maksualaseid õigusakte. Samuti toetab programm ühtse turu akti[39] rakendamist eelkõige kõnealuses õigusaktis nimetatud ja maksustamispoliitika jaoks olulistes valdkondades ja valdkondades, mis käsitlevad maksumaksjate koormuse vähendamist. Tulevased poliitilised algatused, mida programm toetab ja rakendada aitab, nagu kavandatud energiamaksu direktiiv, uus käibemaksustrateegia ja ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas ning algatused, mille eesmärk on piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine kodanike hüvanguks, aitavad nende vastuvõtmisel oluliselt kaasa ühtse turu akti eesmärkide saavutamisele. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Asjaomane tegevusala vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile on maksustamispoliitika (1405). Programmi erieesmärk on järgmine: toetada maksustamissüsteemide toimimist eelkõige osalevate riikide, nende maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Kavandatud programmi eesmärk on parandada maksuasutuste koostööd, luues selleks mehhanismid ja vahendid, ning tagada selle eesmärgi saavutamiseks vajalik rahastamine. Sellisena ei ole programmi tulemuseks, kui seda rakendab komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus, kuid see võimaldab vähendada 27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi kahjulikke tagajärgi, nagu pettusi, konkurentsimoonutusi, asutuste ja ettevõtjate halduskoormust, meelepärase maksustamissüsteemi valimist jne. Kavandatud meede on seega selgelt siseturu toetamise meede, kuna see võimaldab parandada mitmesuguste siseturul kasutatavate maksusüsteemide toimimist. Kuigi liikmesriikide maksusüsteemide haldamine on liikmesriikide kohustus, on ettepaneku mõjuhinnangus väljaselgitatud probleeme arvesse võttes selge, et maksuasutused peavad koostööd tegema veelgi rohkem kui praegu. Kogu ELi hõlmav koostöö võimaldab maksuasutustel koos toimida, vältida dubleerimist ja vahetada häid tavasid kõikides maksustamisega seotud valdkondades, nagu ettevõtluse, infotehnoloogia, rahvusvahelise koostöö alal jm valdkondades. Maksustamisalase koostöö toetamisel kehtiva programmi „Fiscalis 2013” raames on olnud ilmsed eelised ja need kogemused on väga väärtuslikud, et lahendada tulevased probleemid, eelkõige aegunud tehnika, koostööraskused operatiivtasandil konkreetsete ülesannete täitmisel, ebavõrdsed rahalised vahendid maksuasutuste tegevuse toetamiseks ja raskused struktuurilise koostöö alustamisel maksuasutuste peamiste sidusrühmadega. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi rakendamise eeskirjade ja menetluste nõuetekohane kohaldamine ja kontrollida, kas programmi eesmärgid suudetakse saavutada. Võetakse kasutusele järelevalveraamistik, sh sekkumisloogika, terviklik näitajate kogum, hindamismeetodid, andmekogumiskava, selge ja liigendatud aruandlus- ja järelevalveprotsess ning vahe- ja lõpphindamine. Programmi tulemuslikkust hinnatakse ühtse tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud programmi üld- ja erieesmärkide ning tähtsaimate ülesannetega ja komisjoni halduskavaga. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu esitatakse mõjuhinnangus. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on kindlaks määranud teatavate programmi väljundite eesmärgid. Teisi ei ole praegusel hetkel veel võimalik kindlaks määrata. Kõnealuste väljundite eesmärgid määratakse kindlaks enne, kui maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat alustab „Fiscalis 2020” programmi elluviimist, ja esitatakse programmikomiteele heakskiitmiseks iga-aastase tööprogrammi menetluse raames. Üld- ja erieesmärkide saavutamist hinnatakse muu hulgas Euroopa infosüsteemide ühise teabevõrgu kättesaadavuse põhjal. Eesmärk on 97 %-line kättesaadavus. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ettepanek toetab strateegiat „Euroopa 2020” ja punktis 1.4.1 kirjeldatud mitmesuguste muude liidu õigusaktide rakendamist. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Nagu seletuskirja punktis 3.2 on üksikasjalikult kirjeldatud, on liidu tasandil meetmete võtmine kasulikum kui 27 liikmesriigi tasandil. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Majanduslikel põhjustel on ELi tasandi meede palju tõhusam. Maksustamiskoostöö tugisammas on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline teabevõrk, mida kasutatakse alates 1990. aastate alguses elluviidud esimestest maksukoostöö programmidest. Teabevõrk ühendab omavahel liikmesriikide maksuasutusi umbes 5 000[40] ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et iga riigisisene asutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise taristuga ühendust vaid üks kord. Sellise taristu puudumise korral peaksid liikmesriikide maksuasutused iga liikmesriigi süsteemiga 26 korda ühendust võtma. Programmi muudeks nurgakivideks on meetmed, mis viivad maksuametnikud kokku, et näiteks vahetada parimaid tavasid, õppida üksteiselt, analüüsida probleeme või koostada suuniseid. Kui liikmesriigid oleksid pidanud üksteiselt õppima väljaspool programmi oma tegevusi arendades, oleksid nad loonud enda vahendid ja töömeetodid. Puuduks tegevuste koostoime ja 27 liikmesriigi tasandil ei oleks süstemaatiliselt rakendatud ühismeetmeid. On palju tõhusam, kui komisjon tegutseb programmi toel meetmete vahendajana osalevate riikide vahel. Programmil on veel üks tähtis mittemateriaalne lisandväärtus. Programm on aidanud luua ühise huvi tunde, suurendanud vastastikust usaldust ja loonud liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tahte maksustamise valdkonnas koostööd teha. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Võimaluse korral hallatakse programme „Fiscalis 2020” ja „Customs 2020” omavahel kooskõlas. Neil programmidel on ühine Euroopa IT-süsteemide rakendamise võrk, veebipõhise koostöö ühine platvorm (PICS) ja ühine tegevusaruandlusvahend (ART2). Programmides kasutatakse ka ühiseid inimsuutlikkuse suurendamise metoodikaid. Siseasjade peadirektoraadi programmide „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” (ISEC) ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” (CIPS)[41] vahehindamisel leiti, et programmide „Customs 2013” ja „Fiscalis 2013” juhtimismudel „pakub kõige paremaid võimalusi ISEC/CIPS programmide juhtimise parandamiseks, sest see võimaldab kiiresti ja paindlikult reageerida operatiivvajadustele”. Üleeuroopaliste IT-süsteemide kese on CCN/CSI võrk, mida kasutab ka OLAF rikkumisi ja pettusi käsitleva teabe vahetamiseks (ja säilitamiseks). Nii saavad mõlemad peadirektoraadid kasu mastaabisäästust. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus · ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020 · X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2023 (ajavahemikul 2021–2023 ainult maksete assigneeringute puhul) ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus · rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, · millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[42] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ¨ rakendusametitele ¨ ühenduste asutatud asutustele[43] ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused / 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi eeskirjade ja menetluste nõuetekohane rakendamine (auditiüksus). Ühismeetmete ettepanekute üle teostatakse pidevat järelevalvet veebipõhise andmebaasi (tegevusaruandlusvahend (ART2)) kaudu, mis sisaldab ettepanekuid ja vastavaid meetmeid. Sama vahendi abil saavad programmi raames toetuse saajad, st liikmesriikide maksuasutused esitada elektrooniliselt aruandeid ühismeetmetes osalemiseks eraldatud toetusest rahastatud kulude kohta. Liikmesriigid peavad tegevusaruandlusvahendi kaudu saatma komisjonile igal aastal finantsaruande. Riigihangete kaudu rahastatavate IT- ja koolitussuutlikkuse suurendamise meetmete suhtes kohaldatakse standardseid aruandlus- ja järelevalveeeskirju. Programmi hinnatakse kaks korda. Vahehindamise tulemused esitatakse 2018. aasta keskel ja programmi lõpphindamise tulemused 2021. aasta lõpus. Liikmesriigid kui peamised programmi raames toetuse saajad koguvad olulise osa andmetest, esitades teabe kas üksikute vahendite tasandil (peamiselt ART2 kaudu) või programmi üldisema mõju kohta (kas arvamusuuringus osaledes või aruandeid esitades). Siiani oli olemasolevate programmide hindamine suunatud valdavalt programmi esmastele sidusrühmadele, st maksuasutustele ning nende ekspertidele, kes on programmi sihtrühmad. Võttes arvesse seda, kui tähtis on küsida ka programmivälistelt sidusrühmadelt (st ettevõtjatelt), kuidas programm neid mõjutab ja millist kasu nad saavad näiteks maksuasutuste vahelisest paremast koostööst, hinnatakse tulevikus ka programmi kaudset mõju. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Toetuste rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud järgmiste asjaoludega: – liikmesriikide ja kandidaatriikide konsortsiumiga sõlmitud toetuslepingu ebaõige rakendamine. Riskitaset peetakse madalaks, sest toetusesaajad on osalevate riikide haldusasutused; – liikmesriigid deklareerivad nende tegevustega seotud kulusid, mis ei ole programmi raames heaks kiidetud; – liikmesriigid deklareerivad samu kulusid kaks korda. Lepingute rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud järgmiste asjaoludega: – riigihanke-eeskirju ei järgita; – olematu tulemuse eest esitatud arve maksmine. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Kontrollistrateegia peamised elemendid, mida kohaldatakse, on: 1. Sama finantskontroll kõigi kuluvaldkondade jaoks Kulukohustuste eelkontroll Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadis kontrollib kõiki kulukohustusi personali- või finantstalituse juhataja. Järelikult hõlmab eelkontroll määratud summasid 100 % ulatuses. Kõnealune menetlus annab kindluse tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse suhtes. Maksete eelkontroll Kõiki makseid kontrollitakse eelnevalt finantseeskirjade ja kehtivate menetluste kohaselt. Selle põhjaliku kontrolli viivad läbi finantskontrolör ja eelarvevahendite käsutaja. Lisaks valitakse igal nädalal pisteliselt põhjalikuks eelkontrolliks, mida teeb personali- või finantstalituse juhataja, vähemalt üks makse (kõikides kulukategooriates). Kontrolli katvuse suhtes kindlaid eesmärke ei seata, sest kontrolli eesmärk on kontrollida makseid pisteliselt, et teha kindlaks, kas kõik maksed vastavad nõuetele. Ülejäänud makseid töödeldakse iga päev vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioonid Kõik edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad kirjutavad alla deklaratsioonile, mis lisatakse asjaomase aasta kohta koostatud tegevusaruandele. Deklaratsioon hõlmab programmi raames elluviidavaid tegevusi. Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitab, et eelarve täitmisega seotud toimingud on ellu viidud vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et kehtivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid tagavad rahuldavalt tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse ning et toimingutega seotud riskid on nõuetekohaselt tuvastatud, nendest on teatatud ja et on rakendatud riskide maandamise meetmeid. 2. Lisakontrollid hankelepingute sõlmimisel Kohaldatakse finantsmääruses kindlaks määratud hangete kontrolli menetlusi. Kõik hankelepingud sõlmitakse maksete eest vastutavate komisjoni talituste kehtestatud kontrollimenetluse kohaselt, võttes arvesse lepingulisi kohustusi ning usaldusväärset finants- ja üldist juhtimist. Kõikides komisjoni ja toetusesaajate vahel sõlmitud lepingutes sätestatakse pettusevastased meetmed (kontroll, aruanded jne). Iga üksiku lepingu puhul sätestatakse lepingu aluseks olevad üksikasjalikud tingimused. Vastuvõtmisel järgitakse rangelt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi elektroonilise projektihaldusvahendi (TEMPO) metoodikat: tulemused vaadatakse läbi, muudetakse vajaduse korral ja lõpuks kiidetakse sõnaselgelt heaks (või lükatakse tagasi). Ilma kinnituskirjata ei maksta ühtegi arvet. Tulemuste tellimise ja heakskiitmise menetlus hõlmab ka varade valitsemist. Iga vara tellitakse ja kiidetakse seejärel heaks ning kodeeritakse koos oma soetusmaksumusega Euroopa Komisjoni IT-vahendisse (ABAC assets). Kulum arvestatakse automaatselt komisjoni raamatupidamiseeskirjade kohaselt. Hanke tehniline kontroll Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat kontrollib tulemusi ja teostab järelevalvet töövõtjate tegevuse ja teenuste üle. Samuti teeb ta korrapäraselt töövõtjate kvaliteedi- ja turbeauditeid. Kvaliteediauditi käigus kontrollitakse töövõtja tegelike tööprotsesside vastavust kvaliteedikavas kindlaks määratud eeskirjadele ja menetlustele. Turbeaudit keskendub konkreetsetele protsessidele, menetlustele ja korrale. Operatiiv- ja finantsaspektide halduslik järelkontroll Iga lepingu kehtivuse lõpus kontrollivad kogu toimikut enne selle ametlikku sulgemist nii tegevus- kui ka finantsüksused. 3. Lisakontrollid toetuste puhul Programmi raames toetuse saajatega (liikmesriikide ja kandidaatriikide maksuasutustega) sõlmitud toetuslepingutes määratakse kindlaks meetmete rahastamiseks toetuse taotlemise tingimused, sh lisatakse kontrollimeetodeid käsitlev peatükk. Kõik osalevad haldusasutused kohustuvad järgima kulusid käsitlevaid komisjoni finants- ja halduseeskirju. Tegevus, milles osalemist võivad toetuse saajad saadud toetusest rahastada, on kantud veebipõhisesse andmebaasi (ART2 – tegevusaruandlusvahend). Liikmesriigid esitavad kuluaruanded samas andmebaasis, millel on vigade vähendamiseks mitu sisemist kontrollisüsteemi. Näiteks saavad liikmesriigid esitada kuluaruande ainult nende tegevuste kohta, milles neid kutsuti osalema, ja nad saavad teha seda ainult ühe korra. Lisaks aruandlussüsteemile lisatud kontrollisüsteemidele kontrollib maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat pisteliselt dokumente ja teeb kohapealseid kontrolle. Need on järelkontrollid, mis põhinevad riskipõhisel valimil. Selline kontrollistrateegia võimaldab hoida toetuse saajate halduskoormuse võimalikult väikesena ning eraldatud eelarve ja võimalike riskidega proportsionaalsena. Lihtsustamismeetmete (nt tegelike kulude asendamine ühekordsete maksetega) toovad tõenäoliselt kaasa vaid vähese eelarvesäästu. Nende põhikasu on suurem tõhusus ja väiksem halduskoormus nii liikmesriikides kui ka komisjonis. 4. Kontrollimise kulud ja kasutegur Kehtestatud kontrollimenetlused annavad maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile piisava kindluse kulude kvaliteedi ja korrektsuse suhtes ning vähendavad nõuetele mittevastamise ohtu. Ühismeetmeid hinnatakse kolmandal tasemel[44] ja hankelepinguid neljandal tasemel[45]. Tänu eelnimetatud kontrollistrateegia meetmetele on võimalik risk alla 2 % üldeelarvest ja see mõjutab kõiki toetusesaajaid. Kõik lisameetmed riskide edasiseks vähendamiseks oleks ebaproportsionaalselt kulukad ja seetõttu neid ette ei nähta. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on arvamusel, et kontrolli seisukohast puuduvad erinevused käesoleva ja kehtiva programmi vahel ning kohaldab 2020. aasta programmi suhtes sama kontrollistrateegiat. Eelnimetatud kontrollistrateegia rakendamisega seotud kulud[46] piirduvad 2,60 %-ga eelarvest ja jäävad eeldatavasti samasse suurusjärku. Programmi kontrollistrateegia on piisavalt tõhus, et muuta mittevastamise oht alla 2 %, ning kaasnevate riskidega proportsionaalne. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Lisaks kõikide õigusaktidega ette nähtud kontrollimehhanismide kohaldamisele koostab peadirektoraat pettusevastase strateegia, mis on kooskõlas komisjoni uue, 24. juunil 2011. aastal vastu võetud pettusevastase strateegiaga (CAFS), et tagada muu hulgas, et pettusevastane sisekontroll on täielikult kooskõlas CAFSiga ja et pettuseohu haldamine on suunatud pettuseohu avastamisele ja nõuetekohasele kõrvaldamisele. Vajaduse korral luuakse programmiga „Fiscalis 2020” seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks võrgustik ja vajalikud IT-vahendid. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …...….] || Liigendatud/ liigendamata ([47]) || EFTA riigid[48] || Kandidaatriigid[49] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || || || || || || · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || Liigendatud || EI || JAH || EI || EI 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – haldusjuhtimise kulud || Liigendamata || EI || EI || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele[50] 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele Programmi „Fiscalis 2020” eelarve ei sisalda finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku rakendamisel uue Euroopa IT-süsteemi võimaliku kasutuselevõtmisega (kui see osutub vajalikuks) seotud kulusid, võttes arvesse, et finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku vastuvõtmine on alles algusjärgus. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021-2023 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || Kulukohustused || (1a) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Maksed || (2a) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1(a)+3 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Maksed || =2+2(a)+3 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Maksed || (5) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Maksed || =5+ 6 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ||  Personalikulud || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811  Muud halduskulud || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat KOKKU || || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 38,603 || 38,603 || 38,603 || 38,703 || 38,703 || 38,703 || 38,803 || || 270,721 Maksed || 14,620 || 29,609 || 32,940 || 35,300 || 35,345 || 35,355 || 35,390 || 52,162 || 270,721 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele · Ettepanek hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[52] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku Erieesmärk: toetada maksustamissüsteemide toimimist eelkõige osalevate riikide, nende maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv || || Umbes 20 || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 164,150 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv || || Umbes 260 || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 59,850 Inimressursside loomine || Koolituste arv || || Kinnitatakse || 1,310 || || 1,310 || || 1,310 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,510 || || 9,670 || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || 33,310 || || 33,310 || || 33,310 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,510 || || 233,670 3.2.2. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.2.1. Ülevaade · Ettepanek hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811 Muud halduskulud || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[53] || || || || || || || || Personalikulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muud halduskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOKKU || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 3.2.2.2. Hinnanguline personalivajadus · Ettepanek hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 14 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[54] 14 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || - peakorteris[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muud eelarveread (täpsustage) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOKKU || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Rangelt programmi juhtimisega seotud tegevused[57] ja programmi rakendamisega seotud tegevused, nt uuringud, Euroopa IT-süsteemide arendamine, hooldamine ja käitamine Koosseisuvälised töötajad || Abistamine programmi rakendamisega seotud tegevuste, nagu uuringute tegemisel ning Euroopa IT-süsteemide arendamisel, hooldamisel ja käitamisel 3.2.3. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga · Ettepanek on kooskõlas 2020. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga. 3.2.4. Kolmandate isikute rahaline osalus · Ettepanek ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist 3.2.5. Hinnanguline mõju tuludele · Ettepanekul võib olla piiratud finantsmõju tuludele: artiklis 13 osutatud karistuste kohaldamise korral kantakse need ELi eelarvesse üldtuluna. [1] KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”. [2] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. [3] Fiscalis 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. [4] Deloitte „The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe” („Tolliliidu tulevane toimimisraamistik ja Euroopa maksustamisvaldkonna koostöömudel”) . [5] 3. mail 2011 toimunud programmi „Fiscalis” komitee 9. koosoleku protokoll. [6] Tolli- ja maksuasutuste ühenduspunktid kokku. [7] COM(2012) 388 final. [8] Endise nimega üleeuroopalised IT-süsteemid. [9] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [10] The Evaluation Partnership, Customs 2013 vahehinnang, lk 72–80; Ramboll, Fiscalis 2013 vahehinnang, punktid 268–305. [11] KOM(2011) 398 (lõplik), 29.6.2011. [12] KOM(2011) 706 (lõplik), 9.11.2011. [13] KOM(2010) 245 (lõplik)/2, komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”. [14] KOM(2010) 546, 6.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”. [15] KOM(2010) 682, 23.11.2010, „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”. [16] KOM(2010) 614, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”. [17] KOM(2011) 0206 (lõplik). [18] ELT C , , lk . [19] Viide vahe- ja lõpphindamis(t)ele. [20] KOM(2010) 2020. [21] ELT L 84, 31.3.2010, lk 1. [22] KOM(2004) 373. [23] Täiendada. [24] KOM(2010) 700. [25] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [26] ELT L 330, 15.12.2007, lk 1. [27] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. [28] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21. [29] ELT L 176, 5.7.2011, lk 24. [30] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. [31] ELT L 84, 31.3.2010, lk 1. [32] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [33] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [34] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [35] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. [36] KOM(2010) 245 (lõplik)/2, komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”. [37] KOM(2010) 546, 6.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”. [38] KOM(2010) 614, komisjoni teatis „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”. [39] KOM(2011) 0206 (lõplik). [40] Tolli- ja maksuasutuste ühenduspunktid kokku. [41] KOM(2005) 124, 6.4.2005, programmi eelarve on 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohaselt 745 miljonit eurot. [42] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [44] Kontrolli täpsus – kolmas tase: kontroll viitega täiesti sõltumatule kinnitavale teabele. [45] Kontrolli täpsus – neljas tase: kontroll viitega asjaomases kontrollietapis kättesaadavatele alusdokumentidele, sh juurdepääs nimetatud dokumentidele. [46] Need kulud hõlmavad kontrolle tegevate täistööajale taandatud töötajate arvu korrutades keskmise personalikuluga ning välisauditi ja ART-süsteemi hooldamisega seotud kulusid. [47] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [48] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [49] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [50] Kulud on esitatud hetkehindades. [51] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [52] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [53] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [54] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. [55] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiir (endised B..A read). [56] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [57] Rangelt programmi juhtimisega seotud ametikohtade arv piirdub 18-ga.