[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.3.2008

KOM(2008) 141 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

2008. aasta kiirmeetmed halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

2008. aasta kiirmeetmed halduskoormuse vähendamiseks Euroopa Liidus

1. KIIRMEETMETE OSA HALDUSKOORMUSE VÄHENDAMISE TEGEVUSPROGRAMMIS EUROOPA LIIDUS

Oluline osa halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammist Euroopa Liidus[1] on pühendatud halduskoormuse laiaulatuslikule mõõtmisele aastatel 2007–2008, mille järel esitatakse peamised lihtsustamisettepanekud. Selleks et saavutada lühema aja jooksul konkreetseid tulemusi, sisaldab tegevusprogramm siiski ka koheseid meetmeid, mis tõenäoliselt loovad märkimisväärseid eeliseid olemasolevate eeskirjade tehniliste muudatuste kaudu. Vajalike muudatuste laadi tõttu võib kõnealuseid meetmeid vastu võtta üsna kiiresti. Seetõttu nimetatakse neid kiirmeetmeteks.

2007. aastal esitati kümme kiirmeedet, mille abil ELi ettevõtjad võiksid säästa hinnanguliselt 1,3 miljardit eurot. 1. veebruariks 2008 oli kümnest meetmest ametlikult vastu võetud viis, mille abil halduskoormust vähendati ligikaudu 500 miljoni euro võrra[2]. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad ülejäänud ettepanekud tõenäoliselt vastu 2008. aasta esimesel poolel.

Nagu jaanuaris 2008 teatati,[3] esitab komisjon loetelu uutest kiirmeetmetest (vt I lisa)[4]. Mittevajalik halduskoormus tuvastati sisemise läbivaatamise ning huvirühmadelt ja liikmesriikide ekspertidelt saadud ettepanekute põhjal.

2. HALDUSKOORMUST KÄSITLEVA SÕLTUMATUTE HUVIRÜHMADE KÕRGETASEMELISE TÖÖRÜHMA ARVAMUS

Enne 2008. aasta kiirmeetmete lõpliku nimekirja koostamist küsis komisjon hiljuti loodud halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma arvamust. Kõrgetasemeline töörühm esitas oma arvamuse 26. veebruaril 2008 peetud teisel koosolekul. Peale selle võttis komisjon arvesse kõrgetasemelise liikmesriikide õigusloomeekspertide rühma liikmete saadetud märkusi.

Saadud arvamuses ja märkustes avaldatakse toetust 2008. aastal võetavatele kiirmeetmetele. Halduskoormust käsitlev kõrgetasemeline töörühm kutsus parlamenti ja nõukogu üles võtma kasutusele uusi menetlusi lihtsustamisettepanekute vastuvõtmiseks.

3. INSTITUTSIOONIDEVAHELINE MENETLUS

Mitmete 2008. aastaks kavandatud kiirmeetmete vastuvõtmine enne 2008. aasta lõppu eeldab tõhusat tööd nii parlamendilt kui ka nõukogult. Seetõttu palub komisjon, et Euroopa Ülemkogu pöörduks nõukogu ja Euroopa Parlamendi poole, et viimased arvestaksid I lisas esitatud meetmete erakordset prioriteetsust, kui komisjon on vastavad ettepanekud esitanud.

Komisjon palub nõukogul ja parlamendil viivitamata töötada välja asjakohased töömeetodid eelkõige halduskoormuse vähendamist käsitlevate lihtsustamisettepanekute menetlemise kiirendamiseks, nagu on ette nähtud 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ning mida soovitab ka halduskoormust käsitlev kõrgetasemeline töörühm. Seda on vaja selleks, et 2008. ja 2009. aastal jõuaks teha edusamme märkimisväärse arvu halduskoormuse vähendamise ettepanekute menetlemises,[5] ning lisaks on see otsustava tähtsusega tingimus, võimaldamaks Euroopa Liidul saavutada 2012. aastaks seatud eesmärki vähendada halduskoormust 25 % võrra.

I LISA Kiirmeetmed aastaks 2008

Poliitikavaldkond | Asjaomane ELi õigusakt | Praeguse halduskoormuse kirjeldus, probleem ja kavandatav kiirmeede aastaks 2008 |

Põllumajandus | Komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse teraviljasektori tootmistoetusi käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad | Kokkuvõte Lihtsustatakse modifitseeritud tärkliste suhtes kohaldatavat kontrollimenetlust, tõstes künnist, millest väiksema määra suhtes kõnealust menetlust ei kohaldata. |

Praegune koormus / probleem Modifitseeritud tärkliste kontrolli erisätete eesmärk on tagada, modifitseeritud tärklist ei töödelda tagasi tooraineks, mille kasutamine võimaldaks taotleda toetusi rohkem kui ühe korra. Kehtestatud on toetuse maksimummäär (praegu 16 eurot/tonn), millest allapoole jääva määra puhul kontrolli erisätteid ei kohaldata. Võttes arvesse toetuse praegust taset ja modifitseeritud tärklise tooraineks ümbertöötlemise suhteliselt suurt maksumust, on künnis 16 eurot/tonn liiga madal. Ettevõtjad peavad täitma täiendavaid haldusnõudeid alati, kui toetus ületab nimetatud künnise, vaatamata sellele, et spekulatiivse ümbertöötlemise oht on minimaalne. |

Vähendamismeede Künnist (praegu 16 eurot/tonn), millest allapoole jääva määra suhtes määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikliga 10 sätestatud kontrollimeetmeid ei kohaldata, tõstetakse mõistlikumale tasemele, et vähendada ettevõtjate (tärklisetootjate) halduskoormust, ning tühistatakse modifitseeritud tärklise kontrollid juhul, kui spekulatiivse ümbertöötlemise oht majanduslikel põhjustel puudub. |

Tööstuspoliitika | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta | Kokkuvõte Kaotatakse liikmesriikide tunnustusasutuste ja tootjate halduskoormus, mis tuleneb kohanduskavaga seotud teatamisnõuetest. |

Praegune koormus /probleem Liikurmasinate direktiivi XIII lisa punkti 1.5 kohaselt teatavad originaalmasinate tootjad liikmesriikide tunnustusasutustele kohanduskava kasutamisest (kohanduskava alusel võib turule viia piiratud arvu mootoreid, mis vastavad üksnes heitmete piirväärtuste varasematele nõuetele). XIII lisa punkti 1.7 kohaselt peavad tootjad iga kuue kuu järel saatma tunnustusasutusele aruande nende kasutatavate kohanduskavade kohta. Aruanne peab sisaldama kumulatiivseid andmeid kohanduskava alusel turule viidud mootorite ja liikurmasinate arvu kohta, mootorite ja liikurmasinate numbreid ning liikmesriikide loetelu, kus liikurmasinad on turule viidud. Kõnealused teatamisnõuded põhjustavad asjatut halduskoormust nii tootjatele kui ka tunnustusasutustele ning direktiivi kohaldamisaja jooksul ei ole nende lisaväärtust suudetud tõestada. |

Vähendamismeede Liikurmasinate direktiivi XIII lisast jäetakse välja punktide 1.5 ja 1.7 teatamisnõuded (samas säilitatakse punkt 1.6, mille kohaselt tootja annab tunnustusasutusele kogu teabe kohanduskava rakendamise kohta, mida tunnustusasutus otsuse tegemiseks vajalikuks peab). |

Tööstuspoliitika | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta | Kokkuvõte Vähendatakse tootjate halduskoormust, mis tuleneb nõudest teavitada liikmesriike kavatsusest viia turule raadioseadmeid. |

Praegune koormus /probleem Artikli 6 lõike 4 kohaselt peavad tootjad teatama riiklikele (sageduste haldamise eest vastutavatele) ametiasutustele kavatsusest viia turule teatavat tüüpi raadioseadmeid. Nõue kehtib raadioseadmete suhtes, mis töötavad sagedusribadel, mille kasutamine ei ole ELis ühtlustatud. Direktiiviga ei ühtlustata liikmesriikides rakendatavaid menetlusi. Esitatava teabe nõudeid on mitteametlikult ühtlustatud, kuid teabe edastamise menetlused on erinevad. |

Vähendamismeede Võetakse kasutusele ühtne elektrooniline teavitamisvahend, mille abil tootja esitatud teave edastatakse liikmesriikide ametiasutustele. Seega ei pea tootja teadma üksikuid adressaate eri liikmesriikides. |

Tööstuspoliitika | Farmaatsiaalased õigusaktid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta | Kokkuvõte Vaadatakse läbi muudatusi käsitlevate määruste õiguslik alus, et ühtlustada muudatusi käsitlevad eeskirjad kogu ELis. Selle tulemusena saab ravimitesse tehtavaid muudatusi (pakendi, tootja aadressi jms muutus) hõlmava õigusraamistiku muuta selgemaks, lihtsamaks ja paindlikumaks. |

Praegune koormus /probleem Ravimite kogu elutsükkel on eeskirjadega reguleeritud. Kõiki muudatusi pärast ravimite turuleviimist (nt tootmisprotsessi, pakendi, tootja aadressi muutmist) määratletakse õiguslikust seisukohast kui „muudatusi” ning neid reguleeritakse keerulise õigusraamistiku – müügiloa tingimuste muudatusi käsitlevate määruste – alusel. Muudatused põhjustavad märkimisväärset halduskoormust nii tootmisharule kui ka pädevatele reguleerivatele asutustele. Hinnanguliselt kulub haldusmenetlusele rohkem kui 60 % ettevõtete juriidiliste osakondade inimressursist ja finantsvahenditest. Olulise osa halduskoormuse põhjustajaks on asjaolu, et enamiku liikmesriikide siseriiklikud eeskirjad on erinevad, mille tulemuseks on ühtlustama nõuded ja seega asjatu halduskoormus. Muudatuste reguleerimine on oluline, tagamaks ravimite ohutust ja tõhusust, kuid sellega kaasnev koormus võib takistada teatavate nii patsientide kui ka kogu ühiskonna seisukohalt kasulike muudatuste kasutuselevõttu. Hetkel takistab nimetatud koormus nii uuendustegevust kui ka konkurentsivõimet. |

Vähendamismeede Direktiivi 2001/82 artiklit 39 ja direktiivi 2001/83 artiklit 35 muudetakse nii, et müügilubade tingimuste muudatusi käsitlevaid eeskirju saaks ühtlustada kogu ELis. |

Keskkond | Komisjoni 3. septembri 2002. aasta otsus 2002/739/EÜ, millega kehtestatakse sisevärvidele ja -lakkidele ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid ja muudetakse otsust 1999/10/EÜ | Kokkuvõte Ühtlustatakse lenduvate orgaaniliste ühendite mõisted. |

Praegune koormus /probleem Lenduvate orgaaniliste ühendite mõiste on eri õigusaktides põhjendamatult erinev. Üldiselt ei ole otstarbekas sõnastada erinevalt mõisteid, mida kohaldatakse samade ettevõtete või tegevuste suhtes. Näited: Direktiivis 2004/42/EÜ on lenduv orgaaniline ühend määratletud järgmiselt: „orgaaniline ühend keemise algtemperatuuriga kuni 250 °C mõõdetuna tavarõhul 101,3 kPa.” Komisjoni otsuses 2002/739/EÜ kasutatakse sarnast, kuid erinevalt sõnastatud mõistet: „lenduv orgaaniline ühend on orgaaniline ühend, mille keemistemperatuur (või keemise algtemperatuur) normaalrõhu korral ei ületa 250 °C.” |

Vähendamismeede Mõisted tuleks ühtlustada, et need oleksid ettevõtete jaoks selged, arvestades eelkõige eri õigusaktide kokkupuutepunkte. Komisjoni otsust 2002/739/EÜ tuleks muuta nii, et sealne lenduvate orgaaniliste ühendite mõiste kattuks direktiivis 2004/42/EÜ esitatud mõistega. Kavandatud kiirmeede vähendaks nii ettevõtete kui ka rakendusasutuste halduskoormust. |

Keskkond | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ | Kokkuvõte Selgitatakse, et enne 26. septembrit 2008 seaduslikult turule viidud patareisid ei pea pärast seda kuupäeva turult kõrvaldama ega uuesti märgistama. |

Praegune koormus /probleem Direktiivi 2006/66/EÜ artikli 6 lõikes 2 on sätestatud, et patareisid, mis ei vasta kõnealuse direktiivi nõuetele, ei või pärast 26. septembrit 2008 turule viia või need tuleb sealt kõrvaldada. Seda sätet võib mõista nii, et patareid, mis on seaduslikult turule viidud enne 26. septembrit 2008 ning mis on turul pärast seda kuupäeva, kuid ei vasta kõnealuse direktiivi nõuetele, tuleb samuti turult kõrvaldada. Kui direktiivi sätet tõlgendatakse eespool esitatu kohaselt, tähendab see, et seaduslikult turule viidud patareid tunnistatakse enneaegselt jäätmeteks, mis ei ole kooskõlas jäätmete vähendamise põhimõttega. Selliste patareide turult kõrvaldamine või nende direktiivi nõuetele vastavaks muutmine tooks kaasa märkimisväärse halduskoormuse nii liikmesriikidele kui ka tootmisharule. Artikli 6 lõike 2 muutmata jätmine tähendaks, et turul olevad patareid, mida ei ole märgistatud ratastega prügikonteineri märgi ja keemiliste sümbolitega, tuleks vastavalt märgistada või turult kõrvaldada. Peale selle tuleks turult kõrvaldada ka spetsiaalsed kantavad patareid, mille kaadmiumisisaldus on direktiivis 2006/66/EÜ lubatust suurem. |

Vähendamismeede Muudetakse artikli 6 lõiget 2, et selgitada, et enne 26. septembrit 2008 seaduslikult turule viidud patareisid, mis ei vasta direktiivi 2006/66/EÜ nõuetele, ei pea turult kõrvaldama. |

Statistika | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta | Kokkuvõte Lihtsustatakse Intrastati, et muuta statistiliste andmete esitamine ettevõtete, eelkõige VKEde jaoks lihtsamaks. |

Praegune koormus /probleem Ühendusesiseses kaubandusstatistikas kajastatakse liikmesriikidevahelisi vallasasjade voogusid. Riiklikud statistikaasutused koguvad ettevõtetelt andmeid kord kuus. Praegu on liikmesriikide kehtestatud lävi tasemel, mis tagab, et statistika hõlmab vähemalt 97 % nende kaubavahetuse väärtusest. Selle tulemusena oli 2005. aasta lõpus ligikaudu 78 % teiste liikmesriikidega kaubavahetust arendavatest ettevõtetest aruandekohustusest vabastatud. Hõlmavuse alammäära on võimalik veelgi vähendada ning seega suurendada Intrastatile andmete esitamise kohustusest vabastatud ettevõtete arvu. |

Vähendamismeede Tehakse ettepanek vähendada saabuvate kaubavoogude hõlmavust 95 %ni ja säilitada praegune väljaminevate kaubavoogude hõlmavus 97 %. Eriti võib aruandluskoormus sel teel väheneda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul; see tuleneb saabumisandmeid esitavate ettevõtete struktuurist: saabuvate kaubavoogude poolel on ülekaalus mainitud ettevõtted. |

Siseturg (äriühinguõigus) | Nõukogu 9. märtsi 1968. aasta esimene direktiiv 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt nõuavad | Kokkuvõte Kaotatakse kulutused sellise teabe avaldamisele riigi ametlikus väljaandes, mis on äriregistris juba avalikustatud. |

Praegune koormus /probleem Ettevõtted peavad avalikustama samad andmed nii äriregistris kui ka riigi ametlikus väljaandes. Äriregister on elektrooniline, seega on andmetele Interneti teel lihtne juurde pääseda. Mitmes liikmesriigis peavad ettevõtted maksma nii andmete avalikustamise eest äriregistris kui ka nende avaldamise eest ametlikus väljaandes. |

Vähendamismeede Liikmesriikidel lubatakse säilitada ettevõtete kohustus avaldada andmed ametlikus väljaandes ainult juhul, kui seda saab teha tasuta. |

Siseturg (äriühinguõigus) | Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnes direktiiv 89/666/EMÜ avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt | Kokkuvõte Liikmesriigid ei tohiks nõuda tõlke tegemist ja kinnitamist oma territooriumil. |

Praegune koormus /probleem Filiaali registreerimise korral tuleb esitada teatavad dokumendid ja andmed emaettevõtte kohta. Mõned liikmesriigid nõuavad, et nimetatud dokumendid peab tõlkima ja/või tõlked kinnitama nende oma ametiasutuste poolt tunnustatu tõlkija. Ettevõtete kulusid saaks vähendada, kui nad saaksid valida, kus dokumendid tõlgitakse, ning kasutada samu tõlkeid mitmes liikmesriigis. |

Vähendamismeede Esitatakse nõue, et liikmesriigid aktsepteeriksid teises liikmesriigis tehtud ja kinnitatud tõlkeid, kui need on kõnealuse teise liikmesriigi ametiasutuste poolt heaks kiidetud. |

Siseturg (raamatupidamine) | Nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid | Kokkuvõte Direktiivist jäetakse välja teatavad avalikustamisnõuded. |

Praegune koormus /probleem Ettevõtted peavad direktiivi artikli 34 lõike 2 kohaselt esitama raamatupidamisaruannete lisades selgituse asutamisväljaminekute kohta ning artikli 43 lõike 1 punkti 8 kohaselt puhaskäibe liigendatuna tegevusliikide ja geograafiliste turgude järgi. Nimetatud andmete esitamise nõue on VKEde seisukohast liialdatud. |

Vähendamismeede Komisjon teeb ettepaneku nimetatud avalikustamisnõue direktiivist välja jätta. Andmeid võib vabatahtlikult siiski esitada. |

Siseturg (raamatupidamine) | Nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid | Kokkuvõte Selgitatakse rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite määruse (EÜ) nr 1606/2002 ja seitsmenda direktiivi vahelist seost. |

Praegune koormus /probleem Ei ole selge, kas oluliste tütarettevõteteta emaettevõtted (artikkel 13) kuuluvad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite määruse kohaldamisalasse ning kas nad peavad seega koostama IFRSi kohase finantsaruande. |

Vähendamismeede Komisjon teeb ettepaneku selgelt märkida, et eespool nimetatud ettevõtted ei kuulu rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite määruse kohaldamisalasse. |

[1] KOM(2007) 23.

[2] Üksikasjalikum kirjeldus 31. detsembri 2007. aasta seisu kohta on esitatud KOM(2008) 35 3. lisas.

[3] KOM(2008) 35.

[4] Esitatud kiirmeetmetest seitse kuuluvad komisjoni käimasolevasse lihtsustamisprogrammi. Vt Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia teine arenguaruanne, KOM (2008) 33.

[5] Euroopa Parlament teatas seoses uute Euroopa Parlamendi valimistega 2009. aasta juunis, et ta ei kaalu uusi seadusandlikke algatusi pärast märtsi/aprilli 2009. Lähtudes varasematest kogemustest parlamendi koosseisu vaheldumisel, ei pruugi õigusloometöö kiirus taastuda enne 2009. aasta novembrit.