Strateegia põhiõiguste harta kohaldamise tugevdamiseks ELis

Sissejuhatus

ELi põhiõiguste harta tugevdamine toimetulekuks uute väljakutsetega

20 aastat tagasi välja kuulutatud ja alates 2009. aastast õiguslikult siduv ELi põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) on olnud Euroopa integratsiooni jaoks oluline verstapost. Selles on rõhutatud, et EL rajaneb põhiõigustel, demokraatial ja õigusriigi põhimõtetel. Need väärtused on omavahel tihedalt seotud. Põhiõigused saavad kodanike elu mõjutada ainult ühiskonnas, kus sõltumatud kohtud tagavad nende kaitse ning tänu sõltumatule meediale ja aktiivsele kodanikuühiskonnale saab toimuda avatud ja informeeritud demokraatlik arutelu.

Hartat kohaldatakse ELi institutsioonide suhtes kogu nende tegevuse ulatuses. Euroopa Komisjoni 2010. aasta dokumendis „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks“ on rõhutatud ELi eeskujuks olemise tähtsust ja sätestatud, kuidas komisjon kavatseb tagada, et EL hartat täielikult järgiks. Hartat kohaldatakse ka liikmesriikide suhtes, kui nad rakendavad liidu õigust, ning strateegias on väljendatud komisjoni tahet kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et tagada harta järgimine.

Viimase kümne aasta jooksul on harta võimaldanud tugevdada inimeste põhiõiguste edendamist ja kaitset ELis. Tänu hartale on vastu võetud uusi ELi õigusakte, mille eesmärk on otseselt kaitsta ja edendada teatavaid põhilisi õigusi. Olulisteks näideteks on uued normid andmekaitse, soolise võrdõiguslikkuse, rikkumisest teatajate kaitse, õiglase kohtumõistmise ja kaitseõiguste ning kuriteoohvrite kohta. Hartale tuginev Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „kohus“) kohtupraktika on paljudes poliitikavaldkondades märkimisväärselt edasi arenenud . Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametist on saanud usaldusväärne ELi asutus, mis pakub põhiõiguste kohta võrreldavaid andmeid ja analüüse toetamaks ELi institutsioonide ja liikmesriikide tööd. Samuti on ELis oluliselt suurenenud inimõigustega tegelevate sõltumatute riiklike institutsioonide ja asutuste arv. Need moodustavad kindla aluse üksikisikute õiguste jõustamiseks praktikas.

Põhiõiguste kaitset ei saa siiski pidada enesestmõistetavaks. Kümne aasta jooksul on ilmnenud uued probleemid näiteks rände ja julgeoleku valdkonnas ning viimati COVID-19 kriisi kontekstis, mis tõi kaasa paljude põhiõiguste ja -vabaduste piiramise ja suurendas ebavõrdsust. Rohepööre ja digiüleminek loovad küll uusi võimalusi põhiõiguste tõhusamaks muutmiseks, kuid nendega kaasnevad ka probleemid. Näiteks on digitaalne automatiseerimine küll oluline edasiviiv jõud, mis võimaldab suurendada tõhusust ja kasutada uusi teabe töötlemise viise, ent see võib soodustada ka ebaseadusliku vihakõne levikut, piirata inimeste väljendusvabadust, suurendada jälgimist, viia raske diskrimineerimiseni, kahjustada lapsi ja suurendada teatavate rühmade haavatavust. Põhiõiguste tõhus jõustamine on eeltingimus selleks, et täita ELi kohustust mitte kedagi kõrvale jätta.

Need uued probleemid ja arengusuundumused nõuavad uut jõulist pühendumust tagamaks, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kohaldaksid hartat täies ulatuses.

Harta muutmine kõigi jaoks käegakatsutavaks

Käesolevas strateegias pakutakse välja konkreetsed meetmed, mille abil tugevdada harta kohaldamist eelkõige liikmesriikides. Selles keskendutakse neljale tegevussuunale:

1.harta tõhusa kohaldamise tagamine liikmesriikides;

2.kodanikuühiskonna organisatsioonide, õiguste kaitsjate ja õiguspraktikute võimestamine;

3.harta kui ELi institutsioonide suunanäitaja kasutamise edendamine;

4.inimeste teadlikkuse suurendamine hartast tulenevatest õigustest.

Strateegia esitatakse vastusena Euroopa Parlamendi mitmele üleskutsele tõhustada järelevalvet harta kohaldamise üle liikmesriikides, nõukogu järeldustele harta parema kohaldamise võimaluste kohta ja liikmesriikide panusele.

Käesolevas strateegias sätestatud meetmetega keskendutakse ennetamisele, edendamisele, rakendamisele ja jõustamisele.

ELi põhiõiguste ja väärtuste kaitsmine on jagatud vastutus ja nõuab ühiseid jõupingutusi kõigilt asjaosalistelt: ELi institutsioonid, organid ja asutused, riiklikud ja kohalikud ametiasutused, sealhulgas õiguskaitseasutused, õiguste kaitsjad, seadusandjad, kohtunikud ja muud õigusala töötajad ning põhiõigustega tegelevad kodanikuühiskonna organisatsioonid. Kõigil neil harta tõhusa kohaldamise olulistel pooltel on oma roll harta muutmisel inimeste elu tegelikuks osaks.

Selle strateegia väljatöötamisel on komisjon kuulanud hoolega sidusrühmade ja laiema üldsuse arvamust. Komisjon on teinud Eurobaromeetri uuringu, mille raames on uuritud üldsuse teadlikkust hartast ja mille tulemused näitavad, et inimesed ei tea piisavalt oma õigusi, mis neile hartast tulenevad, kuid sooviksid saada rohkem teavet, sealhulgas selle kohta, kuhu pöörduda õiguskaitse saamiseks. Konsultatsioonid on näidanud vajadust teha kindlaks viisid, kuidas toetada harta jõustamises osalevaid pooli, et rakendada hartat asjatundlikult kõigi huvides.