Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas /* COM/2013/0409 final - 2013/0187 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Eelkõige määruses (EÜ) nr 216/2008 sätestatud Euroopa Lennundusohutusameti (EASA)[1] raamistiku areng on tihedalt seotud ühtse Euroopa taeva algatuse arenguga. Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on suurendada aeronavigatsiooniteenuseid osutava sektori reformi abil Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. Algatuse arendamiseks on vastu võetud kaks laiaulatuslikku õigusaktide paketti – ühtse Euroopa taeva esimene ja teine õigusaktide pakett, mis sisaldavad nelja määrust, st määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004[2]; samuti hõlmab algatus Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)[3] projekti kohast laiaulatuslikku aeronavigatsiooniteenuste osutamise vahendite ja süsteemide ajakohastamise projekti. 2009. aastal laiendati määrusega (EÜ) nr 1108/2009 EASA pädevust, et see hõlmaks lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid (ATM/ANS). Kuigi see viitas ka lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste tehnilise reguleerimise mitmesuguste elementide viimisele EASA pädevusse, ei tehtud asjakohaseid muudatusi ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevasse nelja määrusse üheaegselt. Selle asemel eelistasid Euroopa Parlament ja nõukogu jätta vastavad juba kehtivad pädevused neljas eelnimetatud, ühtset Euroopa taevast käsitlevas määruses muutmata, et tagada vanalt õigusraamistikult uuele ülemineku sujuvus ja toetada ideed, mille kohaselt uus EASA-põhine raamistik peaks lähtuma kehtivatest ühtse Euroopa taeva põhimõtetest. Seadusandjad lisasid kõnealuse kattuvusega seotud probleemi lahendamiseks määrusse (EÜ) nr 216/2008 uue artikli 65a. Kõnealuse artikli kohaselt tuleb komisjonil teha ettepanek muuta ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevat nelja määrust, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 216/2008 nõudeid. Teiseks valitseb ühest küljest kõigi muude EASA raamistikku kuuluvate lennundusvaldkondade (lennukõlblikkus, meeskonna litsentsimine, lennutegevus jne) ja teisest küljest lennuliikluse korraldamise (ATM/ANS) puhul kasutatavate lähenemisviiside vahel üldisem vastuolu. Üldise lähenemisviisi kohaselt kuuluvad kõik tehnilised normid kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 2 eesmärkidega EASA pädevusse ja majandusliku reguleerimisega tegeleb komisjon. Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (st ühtse Euroopa taeva) puhul aga on olukord mitmekesisem, sest tehniliste normide allikad on erinevad[4]. Seetõttu oleks kasulik tagada ühtlustatud lähenemisviis kõnealusele olulisele reguleerimisvaldkonnale, et kõik konsultatsioonid oleksid ühtviisi põhjalikud, kõik eeskirjad oleksid ühesuguse ülesehitusega ja samade eesmärkide teenistuses, mis muudaks kergemaks eeskirjade kohaldamise eest vastutavate isikute töö, ning et oleks tagatud SESARi algatusest tuleneva eelseisva tehnoloogiliste uuenduste laine koordineeritud rakendamine nii õhus kui ka maapinnal asuvate seadmete ja seal toimuvate protseduuride puhul. Kõnealuse õigusliku algatuse eesmärk on kõrvaldada kattuvused ühtse Euroopa taeva ja EASA määruste vahel ning lihtsustada ja muuta selgemaks piiri EASA ja ühtse Euroopa taeva õigusraamistike vahel, et täita artiklis 65a sätestatud nõue. Eelnimetatud eesmärgist lähtuv muudatusettepanek toetab ka poliitilist eesmärki, mille kohaselt tuleb tagada komisjoni, EASA ja EUROCONTROLi organisatsiooni ülesannete selge eristamine, kusjuures komisjon peaks keskenduma majanduslikule ja tehnilisele reguleerimisele, EASA tegutseks komisjoni esindajana tehniliste normide koostamise ja järelevalve valdkonnas ning EUROCONTROL keskenduks käitamisalastele ülesannetele, mis on toetuvad eelkõige võrgu haldaja kontseptsioonile[5]. Lisaks sellele, et ühtse Euroopa taeva uuesti sõnastatud õigusaktist jäetakse välja ühtse Euroopa taeva sätteid, tuleb teha mõningaid kohandusi ka määruses (EÜ) nr 216/2008, sest kõnealuse määruse tekst põhines varem teatavates ühtse Euroopa taeva sätetes – eelkõige koostalitlusvõime valdkonnas – kasutatud terminoloogial, mistõttu tuleb nüüd ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevast neljast määrusest välja jäetav terminoloogia kasutusele võtta määruses (EÜ) nr 216/2008. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on koostanud mõjuhinnangu, et toetada ühtse Euroopa taeva tõhususe, ohutuse ja konkurentsivõime suurendamist käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid. Käesolevasse paketti kuuluvate määruse (EÜ) nr 216/2008 muudatuste eesmärk on tegeleda probleemidega, mis jäid lahendamata kõnealuse määruse varasemal muutmisel määrusega (EÜ) nr 1108/2009, eelkõige seoses artikliga 65a; kõnealuseid muudatusi on käsitletud 2008. aasta mõjuhinnangus, mis koostati enne määruse (EÜ) nr 1108/2009 heakskiitmist. Kuigi ei ole toimunud ühtegi konkreetselt EASAga seotud muudatusi käsitlevat konsultatsiooni, korraldati 2012. aasta septembrist detsembrini liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebisaidil kolmekuuline avalik konsultatsioon seoses ühtse Euroopa taeva muudatustega. Lisaks korraldati kaks kõrgetasemelist üritust – konverents Limassolis ja arutelu Brüsselis – ning kõnealuse algatuse ettevalmistamiseks on toimunud ka mitmeid kahepoolseid kohtumisi kõikide asjaomaste sidusrühmadega. EASA rolli küsimus tõstatati ka kõnealuste ürituste käigus ja sidusrühmad väljendasid vajadust tagada tehniliste normide kooskõlastatum koostamine. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Reguleerimisala (määruse (EÜ) nr 216/2008 artikkel 1) Kuigi tavapäraselt on liidu pädevus sõjalistes küsimustes olnud vägagi piiratud, on ühtse Euroopa taeva puhul lähtutud sõjaliste ja tsiviilküsimuste eristamisel traditsiooniliselt põhimõttest, et kui lennujaama või marsruudikeskuse teenuseosutaja teenindab peamiselt (st enam kui 50 % ulatuses) tsiviillende, siis peaks kõnealune teenuseosutaja järgima samu eeskirju, mis kehtivad teistele teenuseosutajatele. Sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajatel on samas olnud võimalus valida, kas järgida lendude puhul ICAO ja ühtse Euroopa taeva eeskirju (määratletud kui üldise lennuliikluse eeskirjad). Samuti võisid kõnealused õhuruumikasutajad tegutseda ilma eelnimetatud eeskirju järgimata, kui teatasid, et konkreetne tegevus on operatiivlend, mille puhul ühtse Euroopa taeva eeskirjad nendele õhuruumikasutajatele ei kehti. Sellise eristamise abil on tagatud tsiviillennuliikluse ohutus, kuid sõjaväel on võimalus tegutseda oma missiooni vajadustest lähtuvalt. Määruse (EÜ) nr 1108/2009 vastuvõtmise tulemusena tekkis vastuolu ühtse Euroopa taeva ja EASA eeskirjade vahel ning sai võimalikuks näiteks selline olukord, kus ühtse Euroopa taeva eeskirjade alusel tuli teenusepakkuja ja tema lennujuhid sertifitseerida, samas kui EASA eeskirjadest lähtuvalt ei olnud nende sertifitseerimine vajalik. Käesoleva muudatusettepanekuga viiakse EASA algmääruse (EÜ) nr 216/2008 ja ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevate määruste (EÜ) nr 549–552/2004 reguleerimisalad selliste vastuolude vältimiseks omavahel vastavusse ning taastatakse seega eeskirjade kohaldamine vastavalt ettenähtud kontseptsioonile, mille kohaselt peab teenuseosutaja järgima ELi eeskirju, kui enam kui 50 % tema teenindatavast lennuliiklusest tegutseb üldise lennuliikluse eeskirjadest lähtuvalt. 3.2. Eesmärgid (artikkel 2) Lennuliikluse korraldamise üldkava (SESAR[6]) arendamiseks ja rakendamiseks tuleb võtta reguleerivaid meetmeid seoses mitmesuguste lennundusprobleemidega. Varem on tekkinud probleeme eeskirjade koordineerimisel ja ühtlustamisel (nt lennuliikluse korraldamise ja lennukõlblikkuse puhul), sest ei ole olnud keskset koordinaatorit, kes oleks taganud eri osaliste koostatud eeskirjade kavandite omavahelise vastavuse. Kõnealune probleem eksisteerib ainult lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas, sest EASA koostab ja koordineerib kõik tehnilised normid, samas kui lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste eeskirjad on endiselt jagunenud kahe raamistiku vahel. Artikli 2 muudatusettepanekus on rõhutatud, et lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid tuleks käsitleda samamoodi nagu teisi valdkondi. Täpsemalt peaks EASA komisjoni tehniliste normide koostamisel toetades rakendama tasakaalustatud lähenemisviisi ning reguleerima eri tegevusalasid lähtuvalt nende eripärast, vastuvõetavast ohutustasemest ja kasutajate puhul kindlaksmääratud riskide hierarhiast, et tagada lennunduse igakülgne ja koordineeritud areng. 3.3. Deklaratsioonid (alates artiklist 3 läbivalt kogu määruses) Määrusega (EÜ) nr 1108/2009 lubati teatavate lennuinfoteenuste puhul teenuseosutajatel sertifitseerimisprotsessi läbimise asemel kasutada ise kohustuste täitmise võimest teatamise võimalust. Määruse (EÜ) nr 216/2008 teksti on läbivalt kohandatud, et kõnealust võimalust arvesse võtta kõikjal, kus sertifitseerimist on mainitud. 3.4. Mõisted (artikkel 3) Eesmärgiga hõlmata ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja määruse (määrused (EÜ) nr 549–552/2004) kehtetuks tunnistamist, viia kaks raamistikku omavahel vastavusse ja muuta selgemaks määruse (EÜ) nr 216/2008 tekst, on kohandatud mõistete „kvalifitseeritud üksus” ja „lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenused” määratlusi. Lisaks on ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevatest määrustest kõnealusesse määrusse üle võetud mõistete „lennuliikluse korraldamise üldkava” ja „üldine lennuliiklus” määratlused. 3.5. Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenused (artikkel 8b) Artiklit 8b on muudetud, et ühtlustada selle sõnastus ettepanekuga tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 552/2004 ning tagada seega, et koostalitlusvõime määruses (EÜ) nr 552/2004 sätestatud põhimõtted ja kontseptsioonid jäävad samaks. 3.6. Olulised nõuded (Vb lisa) Punkti 2 alapunkti c alapunktis iv on parandatud viga, et viia tekst uuesti vastavusse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) sätetega ja kehtivate ELi eeskirjadega. Kõnealune viga oli tahtmatult tehtud määruse (EÜ) nr 1108/2009 koostamisel. Veast tulenes teostamatu nõue, mille kohaselt lennujuhid oleks pidanud tagama õhusõidukite piisava kauguse takistustest isegi siis, kui need asusid väljaspool lennuvälja manööverdusala. Teiseks on punkti 2 alapunktidesse g ja h ning punktile 3 lisatud määrusest (EÜ) nr 552/2004 pärinev tekst, rõhutamaks asjaolu, et kõnealuste küsimuste reguleerimisel kasutatud lähenemisviisi ei muudeta praegusega võrreldes tarbetult. Kõnealused täiendused ei muuda õigusakti reguleerimisala, kuid viivad omavahel veelgi suuremasse vastavusse ühtse Euroopa taeva ja EASA raamistikud. 3.7. Muu Tehtud on mitmeid väikesi trükivigade parandusi (nt artiklis 7) ja eeskirjades on tehtud mõned väikesed keelelised muudatused sellistel juhtudel (artiklites 9, 19 ja 33), kus tekst ei kajastanud pärast määruse varasemat muutmist tegelikku olukorda. Lisaks on mõned väikesed muudatused tehtud läbivalt (nt artiklites 52 ja 59 ning Vb lisas), et vältida 2004. aastast kehtivate ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtete soovimatut muutmist. Samuti on määrus viidud vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 ning määrusega (EÜ) nr 182/2011 kehtestatud korraga, mis reguleerib rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide kasutamist. Lisaks on määrusele lisatud ametite alusaktide kokkulepitud standardsätete elemendid kooskõlas komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse rakendamiseks. Kõnealuse kokkuleppega on muu hulgas ette nähtud kõikide ELi ametite nimede standardimine, millest tulenevalt saab EASA uueks nimeks „Euroopa Liidu Lennuamet” (EAA). 4. TÄIENDAV TEAVE Kuna ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja määruse (määrused nr 549–552/2004) uuestisõnastamise ettepaneku kohta on koostatud eraldi seletuskiri, sisaldab käesolev dokument peamiselt muudatusi, mis on tuleb teha määruses (EÜ) nr 216/2008, et tagada kehtiva ühtse Euroopa taeva lähenemisviisi järjepidevus pärast ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja määruse kohandamist kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 65a. 2013/0187 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[7], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1108/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ)[8] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1070/2009 (millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust)[9] tehtud muudatusi, on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet) sisu vastavusse viia Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)),[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)),[11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus))[12] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus))[13]. (2) Lennuliikluse korraldamise üldkava arendamiseks ja rakendamiseks tuleb võtta reguleerivaid meetmeid mitmesugustes lennundusvaldkondades. Amet peaks komisjoni tehniliste normide koostamisel toetades rakendama tasakaalustatud lähenemisviisi ning reguleerima eri tegevusalasid lähtuvalt nende eripärast, vastuvõetavast ohutustasemest ja kasutajate puhul kindlaksmääratud riskide hierarhiast, et tagada lennunduse igakülgne ja koordineeritud areng. (3) Et lennukõlblikkust, keskkonnakaitset, piloote, lennutegevust, lennuvälju, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid, lennujuhte, kolmandate riikide ettevõtjaid, järelevalvet ja jõustamist, paindlikkust, trahve ja karistusmakseid ning lõive ja tasusid käsitlevate sätete muutmisel või täiendamisel oleks võimalik arvesse võtta tehnilisi, teaduslikke, käitamisalaseid või ohutusega seotud vajadusi, tuleks delegeerida komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (4) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. (5) Komisjon peaks nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui see osutub vajalikuks lennuväljadele tehtavate erandite ja paindlikkussätete mittelubamise otsustega seotud tungiva kiireloomulisuse tõttu. (6) Teatavad ameti juhtimist käsitlevad põhimõtted tuleks viia kooskõlla liidu detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitasid 2012. aasta juulis. (7) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 216/2008 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 216/2008 muudetakse järgmiselt. (1) Artiklit 1 muudetakse järgmiselt: (a) lõiget 2 muudetakse järgmiselt: i) punkt b asendatakse järgmisega: „b) lõike 1 punktides c ja d osutatud lennuväljade ja nende osade ning seadmete, personali ja organisatsioonide suhtes, mida kontrollib ja kasutab sõjavägi, kui nende teenindatavad lennud on eelkõige muu kui üldine lennuliiklus; ii) punkti c esimene lause asendatakse järgmisega: „lõike 1 punktides e ja f osutatud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas süsteemide ja koostisosade, personali ja organisatsioonide suhtes, mida pakub või teeb kättesaadavaks sõjavägi eelkõige lendude jaoks, mis ei ole üldine lennuliiklus. (b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et lõike 1 kohaldamisalasse mittekuuluvate üldisele lennuliiklusele avatud sõjaväerajatiste või sõjaväelaste poolt üldise lennuliikluse jaoks osutatavate teenuste ohutuse tase on vähemalt samaväärne tasemega, mis on ette nähtud Va ja Vb lisas määratletud oluliste nõuetega.” (2) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt: (a) Lõikele 2 lisatakse punktid g ja h: „g) lennuliikluse korraldamise üldkava arendamise ja rakendamise toetamine; h) tsiviillennunduse reguleerimine viisil, mis kõige paremini toetab selle arendamist, tulemuslikkust, koostalitlusvõimet ja ohutust viisil, mis on vastavuses iga konkreetse tegevuse iseloomuga.” (b) lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega: „c) sõltumatu Euroopa Liidu Lennuameti (edaspidi „amet”) loomine;” (3) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: (a) punkt a asendatakse järgmisega: „pidev järelevalve” – toimingud, millega kontrollitakse sertifikaadi väljaandmise aluseks olnud või deklaratsiooniga hõlmatud tingimuste täitmist kõnealuse sertifikaadi või deklaratsiooni kogu kehtivusaja jooksul, ning võimalikud kaitsemeetmed; ” (b) Punkt da asendatakse järgmisega: „da) „lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste koostisosad” – ühtse Euroopa taeva rakendamist käsitleva määruse [Pb please insert No of the recast SES Regulation] artikli 2 punktis 18 määratletud koostisosad;” (c) lisatakse punkt ea: „ea) „deklaratsioon” — lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas mis tahes kirjalik kinnitus: – mille on süsteemide ja koostisosade vastavuse või sobivuse kohta esitanud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide tootmise ja hooldusega tegelev organisatsioon; – mille on esitanud teenuseosutaja kasutusele võetava teenuse või süsteemi vastavuse kohta kehtivatele nõuetele; – mis käsitleb teatavate lennuinfoteenustega seotud kohustuste täitmiseks vajalikke võimeid ja vahendeid.” (d) punkt f asendatakse järgmisega: „f) „kvalifitseeritud üksus” – organ, kellele amet või riiklik lennuasutus võib oma kontrolli all ja vastutusel anda konkreetse sertifitseerimise või järelevalvega seotud ülesandeid;” (e) punktid q ja r asendatakse järgmisega: „q) lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused" – määruse (EÜ) nr [Pb please insert No of the recast SES Regulation] artikli 2 punktis 10 määratletud lennuliikluse korraldamise teenused ja kõnealuse määruse artikli 2 punktis 4 määratletud aeronavigatsiooniteenistused, sealhulgas kõnealuse määruse artiklis 17 osutatud võrguhaldusteenused ning teenused, mida osutatakse ohutuse seisukohast olulise aeronavigatsioonialase teabe koostamise, töötlemise, vormindamise ja edastamisega üldise lennuliikluse jaoks; „r) „lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteem” – määruse (EÜ) nr [Pb please insert No of the recast SES Regulation] artikli 2 punktis 33 määratletud seadmete ja süsteemide mis tahes kombinatsioon;” (f) lisatakse punktid t ja u: „t) „üldine lennuliiklus” – kogu tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas kaitseväe-, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub kooskõlas ICAO protseduuridega; u) „lennuliikluse korraldamise üldkava” – nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007[14] artikli 1 lõike 2 kohaselt nõukogu otsusega 2009/320/EÜ[15] kinnitatud kava.” (4) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: (a) lõige 3b asendatakse järgmisega: „Erandina lõikest 3a võivad liikmesriigid otsustada teha erandi käesoleva määruse sätetest lennuvälja puhul, mis: – teenindab aastas kuni 10 000 reisijat; ja – teenindab kuni 850 lastimistoimingut aastas, tingimusel, et kõnealune erand on kooskõlas käesoleva määruse üldiste ohutuseesmärkide ja muude liidu õiguse sätetega. Komisjon hindab, kas esimeses lõigus nimetatud tingimus on täidetud, ning kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. Asjaomane liikmesriik tühistab erandi pärast teises lõigus osutatud otsusest teatamist.” (b) lõike 3c esimene lause asendatakse järgmisega: „3c. Asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva territooriumi õhuruumis ning õhuruumis, mille suhtes liikmesriigid kohaldavad määrust (EÜ) nr [Pb please insert No of the recast SES Regulation], vastavalt kõnealuse määruse artikli 1 lõikele 4 toimuv lennuliikluse korraldamine ning osutatavad aeronavigatsiooniteenused peavad vastama käesoleva määruse nõuetele.” (5) Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 2 punktis d asendatakse esimene lause järgmisega: „Toodete, osade ja seadmete hooldamise ning jätkuva lennukõlblikkuse tagamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks.” (b) lõige 5 asendatakse järgmisega: „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud õhusõidukite lennukõlblikkusega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks: a) tootele kohaldatava tüübisertifitseerimise aluse kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused; b) osadele ja seadmetele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused; c) piiratud lennukõlblikkussertifikaadi kõlblikele õhusõidukitele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused; d) toodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused ning kõnealuse kohustusliku teabe nõude täitmise alternatiivsete meetodite heakskiitmise tingimused; e) tüübisertifikaatide, piiratud tüübisertifikaatide, tüübisertifikaatide muudatuste, täiendavate tüübisertifikaatide, remondiprojektide kinnituste, üksikute lennukõlblikkussertifikaatide, piiratud lennukõlblikkussertifikaatide, lennulubade ning toodetele, osadele ja seadmetele antavate sertifikaatide väljaandmise, jätkamise, parandamise, peatamise või tühistamise tingimused, sealhulgas: i) nimetatud sertifikaatide kehtivusaja ning, piiratud kehtivusaja korral, sertifikaatide uuendamisega seotud tingimused; ii) lennulubade väljaandmise piirangud. Need piirangud seonduvad eelkõige järgmisega: – lennu eesmärk; – lennuks kasutatav õhuruum; – lennumeeskonna kvalifikatsioon; – meeskonda mittekuuluvate isikute vedu; iii) lennukid, millele võib välja anda piiratud lennukõlblikkussertifikaate, ja seonduvate piirangud; iv) kasutamissobivust käsitlevad andmed, sealhulgas: – hooldustööde lennundustehniliste töötajate tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus lõike 2 punkti f nõuetele; – pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava ja seonduvate lennutreeningseadmete võrdlusandmed, millega tagatakse vastavus artiklile 7; – minimaalvarustuse üldloetelu; – salongipersonali seisukohalt olulised õhusõiduki tüüpi käsitlevad andmed; – ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse nõuded, millega toetatakse õhusõiduki lennukõlblikkuse ja ohutuse jätkuvat täiustamist; f) organisatsioonidele lõike 2 punktidega d, e ja g ette nähtud tunnustuse andmise, selle jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda; g) lõike 2 punkti f järgselt vajalike personalisertifikaatide väljaandmise, jätkamise, muutmise, peatamise või tühistamise tingimused; h) sertifikaadiomanike kohustused; i) lõikega 2 või 4 hõlmamata, lõikes 1 osutatud õhusõidukite ning artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukite vastavus olulistele nõuetele; j) toodete, osade ja seadmete hooldamise ning jätkuva lennukõlblikkuse tagamise tingimused; Seoses artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud õhusõidukite lennukõlblikkusega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada I lisa juhul, kui see on vajalik lennukõlblikkusega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” (6) Artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2. Komisjonile antakse õigus muuta artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega lõikes 1 osutatud nõudeid, et viia need vastavusse Chicago konventsiooni ja selle lisade muudatustega, mis jõustuvad pärast käesoleva määruse jõustumist ja muutuvad kohaldatavaks kõikides liikmesriikides. 3. Komisjonil on õigus kehtestada artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega lõikes 1 osutatud nõudeid täiendavaid üksikasjalikke eeskirju, kui see on vajalik keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme tagamiseks, tuginedes vajaduse korral lõikes 1 osutatud 16. lisa liidetes sätestatule.” (7) Artiklit 7 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega: „Olenemata kolmandast lõigust, võib üldarst, kes on piisavalt tuttav lennuloa taotleja terviseseisundi üksikasjadega, harrastuspiloodi lennundusloa puhul tegutseda lennundusarstina, kui see on lubatud siseriiklike õigusnormidega. Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad üldarsti tegevust lennundusarsti asendajana ning tagavad eelkõige ohutustaseme säilitamise. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 3 viidatud menetlusega.” (b) lõike 2 kuues lõik asendatakse järgmisega: „Artikli 4 lõike 1 punktides b või c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootide puhul võib teises ja kolmandas lõigus kehtestatud nõuete täitmiseks aktsepteerida kolmanda riigi poolt või nimel väljastatud lennunduslube ja tervisetõendeid.” (c) lõike 6 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootidega, samuti kõnealuste pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:” (d) lõike 6 punkt d asendatakse järgmisega: „d) pilootide kehtivate riiklike lennunduslubade ning pardamehaanikute riiklike lubade pilootide lennulubadeks konverteerimise tingimused, samuti riiklike tervisetõendite konverteerimise tingimused;” (e) lõike 6 punkt f asendatakse järgmisega: „f) II lisa punkti a alapunktis ii ning II lisa punktides d ja h osutatud õhusõidukite pilootide (kui kõnealuseid õhusõidukeid kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastavus III lisas sätestatud asjakohastele olulistele sätetele.” (f) lõike 6 lõppu lisatakse järgmine uus lõik: „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootidega, samuti kõnealuste pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada III lisa juhul, kui see on vajalik lennunduslubadega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” (8) Artiklit 8 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c osutatud õhusõidukite käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:” (b) lõike 5 punkt g asendatakse järgmisega: „g) II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides d ja h osutatud õhusõidukite käitamise (kui kõnealuseid õhusõidukeid kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastavus IV lisas ja vajaduse korral Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele.”; (c) lõikele 5 lisatakse punktid h ja i: „h) tingimused ja menetlused, mille korral erilendude jaoks on vaja luba; i) tingimused, mille korral vastavalt artikli 22 lõikele 1 tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused.” (d) lõike 5 lõppu lisatakse järgmine uus lõik: „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada IV lisa ja vajaduse korral Vb lisa juhul, kui see on vajalik lennutegevusega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” (9) Artiklit 8a muudetakse järgmiselt: (a) lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Seoses lennuväljade ja lennuväljaseadmetega ning lennuväljade käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:” (b) lõikesse 5 lisatakse punkt j järele järgmised punktid: „k) perrooniteenuse osutajate sertifikaatide väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused; l) lennuvälja käitamise ja lennuväljaseadmete ohutuse tagamiseks vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused; m) lõike 2 punktis e osutatud teenuseosutajate kohustused; n) organisatsiooni sertifikaadi väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning ohutuse seisukohast oluliste lennuväljaseadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide järelevalve tingimused; o) ohutuse seisukohast oluliste lennuväljaseadmete konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide kohustused.” (c) lõike 5 lõppu lisatakse järgmine uus lõik: „Seoses lennuväljade ja lennuväljaseadmetega ning lennuväljade käitamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Va lisa ja vajaduse korral Vb lisa juhul, kui see on vajalik lennuväljadega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” (10) Artiklit 8b muudetakse järgmiselt: (a) lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega: „4. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada ohutuse või koostalitluse jaoks vajalike lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise või deklaratsiooni esitamise nõude. Kõnealustele organisatsioonidele antakse sertifikaat välja juhul, kui nad on tõendanud, et on suutelised täitma oma õigustega seotud kohustusi ning et neil on selleks vahendid. Sertifikaadis täpsustatakse antavad õigused. 5. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada sertifitseerimise või teise võimalusena valideerimise või deklaratsiooni esitamise nõude lennuliikluse korraldajate ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate või lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide puhul seoses lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentidega, millest sõltub ohutus või koostalitlus. Kõnealuste süsteemide ja komponentide kohta antakse sertifikaat või need valideeritakse või nende kohta esitatakse deklaratsioon juhul, kui taotleja on tõendanud, et kõnealused süsteemid ja komponendid vastavad üksikasjalikele spetsifikaatidele, mis on kehtestatud lõikes 1 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. (b) lõiget 6 muudetakse järgmiselt: i) sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Seoses lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:” ii) punkt e asendatakse järgmisega: „lõigetes 3 kuni 5 osutatud teenuseosutajate ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide järelevalve kohta deklaratsiooni esitamise tingimused ja menetlused” iii) lisatakse punktid g, h ja i: „g) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamise ohutuse tagamiseks kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused; h) lõigus 5 osutatud valideerimise ja deklaratsiooni esitamise tingimused ning kõnealuste tingimuste täitmise järelevalve; i) õhuruumi kasutamiseks nõutavad käitamiseeskirjad ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste koostisosad” iv) lõike lõppu lisatakse järgmine uus lõik: „Seoses lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Va lisa juhul, kui see on vajalik lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” (c) lõike 7 punkt a asendatakse järgmisega: „a) kajastavad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud tehnika taset ning häid tavasid, eelkõige kooskõlas lennuliikluse korraldamise üldkavaga, tehes tihedat koostööd Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga”. (11) Artiklit 8c muudetakse järgmiselt: (a) lõike 10 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Seoses lennujuhtide, samuti lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikute ja organisatsioonidega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:” (b) lõikesse 10 lisatakse punktid e, f ja g: „e) kolmandate riikide poolt väljastatud lennunduslubade heakskiitmise tingimused, ilma et see piiraks vastavalt artiklile 12 sõlmitud kahepoolsete lepingute sätteid; f) tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides töökohakoolitus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused. g) töökohakoolituse ohutuse tagamiseks kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused;” (c) lõike 10 lõppu lisatakse järgmine uus lõik: „Seoses lennujuhtide, samuti lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikute ja organisatsioonidega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Vb lisa juhul, kui see on vajalik koolitusorganisatsioonide ja lennujuhtidega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.” (12) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Seoses artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud õhusõidukite ning nende meeskondade ja käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:” (b) lõike 4 punkt a) asendatakse järgmisega: „a) artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud õhusõidukile, või meeskonnale, millel ei ole standardset ICAO lennukõlblikkussertifikaati või luba, loa andmine lendudeks ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole;” (c) lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega: „e) lõikes 3 nimetatud ettevõtjate poolse deklareerimise ning nende järelevalve tingimused;” (d) lõikesse 4 lisatakse punkt g: „g) alternatiivsed tingimused, mida rakendatakse juhtudel, kui vastavus lõikes 1 osutatud standarditele ja nõuetele ei ole võimalik või nõuab ebaproportsionaalseid jõupingutusi, ning mis tagavad asjakohaste standardite ja nõuete eesmärgi saavutamise.” (e) lõike 5 punktis e jäetakse sõna „ohutus” välja. (13) Artiklit 10 muudetakse järgmiselt: (a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Lõike 1 rakendamiseks viivad liikmesriigid lisaks nende poolt välja antud sertifikaatide või neile esitatud deklaratsioonide järelevalvele läbi uurimisi, sealhulgas teostavad õhusõidukite tehnilisi kontrolle, ning võtavad kõik meetmed, sealhulgas õhusõiduki lendude keelamise, et tõkestada rikkumise jätkumist.” (b) lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte lõikes 1 osutatud koostöö tingimusi ja eelkõige järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks: " (c) lõikele 5 lisatakse punktid d ja e: „d) seisuplatsil õhusõidukite kontrolli teostavate inspektorite kvalifikatsiooni ja kõnealuste inspektorite koolitamisega seotud organisatsioonide tingimused; e) järelevalve ja jõustamise, sh ohutusjuhtimissüsteemide haldamise ja rakendamise tingimused.” (14) Artiklit 11 muudetakse järgmiselt: (a) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega: „1. Käesoleva määruse või selle põhjal vastuvõetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt välja antud sertifikaate tunnustavad liikmesriigid täiendavate tehniliste tingimuste või hindamiseta. Kui esialgsel tunnustamisel on konkreetne eesmärk või eesmärgid, kehtivad hilisemad tunnustamised üksnes sama eesmärgi või samade eesmärkide osas. 2. Komisjon otsustab oma initsiatiivil või liikmesriigi või ameti taotlusel, kas lõikes 1 osutatud sertifikaat vastab käesolevale määrusele ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.” (15) Artikli 12 lõike 2 punkti b viimane lõik asendatakse järgmisega: „võib ta nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lepingu muutmist, selle kohaldamise peatamist või sellest loobumist kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 351. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 sätestatud menetlusega.” (16) Artikkel 13 asendatakse järgmisega: „Artikkel 13 Kvalifitseeritud üksused Kvalifitseeritud üksusele konkreetse sertifitseerimisega või järelevalvega seotud ülesande andmisel tagab amet või asjaomane riiklik lennuamet, et niisugune üksus vastab V lisas sätestatud tingimustele. Kvalifitseeritud üksused ei anna välja sertifikaate või lube ega võta vastu deklaratsioone.” (17) Artiklit 14 muudetakse järgmiselt: (a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Käesoleva määruse ning selle alusel vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktide sätted ei takista liikmesriike viivitamata reageerimast toote, süsteemi, isiku või organisatsiooniga seotud ohutusküsimusele, tingimusel et ohutuse tagamiseks on vaja koheseid meetmeid ning et probleemi ei ole võimalik nõuetekohaselt lahendada kooskõlas käesoleva määrusega ning selle alusel vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktidega.” (b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „Komisjon hindab, kas lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud, ning kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. Asjaomane liikmesriik tühistab lõike 1 kohaselt võetud meetme pärast käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsusest teatamist. Kui see on lõikes 1 osutatud otsese ohutusküsimuse kindlakstegemise tõttu vajalik, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 65c vastu käesolevat määrust muutvaid või täiendavaid delegeeritud õigusakte.” (c) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Liikmesriik võib teha erandeid käesoleva määruse ja selle alusel vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktidega ettenähtud olulistest nõuetest ettenägematutes kiireloomulistes olukordades või seoses ajaliselt piiratud tegutsemisvajadustega, kui sellega ei kahjustata ohutustaset. Kõikidest sellistest eranditest teavitatakse ametit, komisjoni ja teisi liikmesriike niipea, kui need korduvad või hõlmavad enam kui kahekuulist ajavahemikku.”; (d) lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega: „Komisjon hindab, kas erand on kooskõlas lõikes 4 sätestatud tingimustega, ja kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. Asjaomane liikmesriik tühistab erandi pärast teises lõigus osutatud otsusest teatamist.”; (e) lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega: „6. Kui käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktide kohaldamisega saavutatava kaitsetasemega võrreldava kaitsetasemeni on võimalik jõuda muude vahenditega, võib liikmesriik, hoidudes diskrimineerimisest riikkondsuse alusel, anda loa nendest delegeeritud aktidest ja rakendusaktidest kõrvale kalduda teise lõiguga ja lõikega 7 ettenähtud korras.” (f) lõike 7 lõppu lisatakse järgmine lõik: „Kui komisjon leiab esimeses lõigus nimetatud soovitust arvesse võttes, et lõikes 6 kehtestatud tingimused on täidetud, annab ta viivitamata loa kohaldada erandit, muutes vastavalt käesoleva määruse alusel vastuvõetud delegeeritud akte või rakendusakte.” (18) Artikli 15 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „2. Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud üldsuse õigust komisjoni dokumentidele juurde pääseda, võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe omal algatusel levitamiseks huvitatud isikutele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 65 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt. Kõnealuste meetmete puhul võetakse arvesse vajadust:” (19) III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: „EUROOPA LIIDU LENNUAMET”. (20) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt: (a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „Käesoleva määruse rakendamiseks asutatakse Euroopa Liidu Lennuamet.”; (b) lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega: „Tsiviillennunduse nõuetekohase toimimise ja arengu tagamiseks täidab amet järgmisi ülesandeid:” (c) lõikesse 2 lisatakse punkt f: „f) toetada liikmesriikide pädevaid asutusi nende ülesannete täitmisel, olles teabe ja ekspertide vahetamise kohaks.” (21) Artikli 19 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega: „Nimetatud dokumendid peavad kajastama asjaomaste valdkondade tehnika taset ja häid tavasid ning neid tuleb ajakohastada ülemaailmseid lennunduskogemusi ning teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes.” (22) Artikli 21 lõike 2 punkti b alapunkt i asendatakse järgmisega: „i) lennutreeningseadmetele, mida kasutavad ameti poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid;” (23) Artiklit 22 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 2 punktis c asendatakse sõnad „ühe kuu” sõnadega „kolme kuu”; (b) lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega: „e) kui liikmesriik ei nõustu ameti poolt individuaalse skeemi osas tehtud järeldustega, edastab ta küsimuse komisjonile. Komisjon otsustab, kas nimetatud skeem vastab käesoleva määruse ohutusnõuetele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega;” (24) Artiklisse 22a lisatakse punkt ca: „ca) annab välja ja uuendab sertifikaate või kiidab heaks üleeuroopalisi teenuseid osutavate organisatsioonide või süsteemide, ja kui asjaomane liikmesriik seda nõuab, ka teiste teenusepakkujate ja ka lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide konstrueerimise, valmistamise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide vastavusdeklaratsioone või kasutussobivuse deklaratsioone ja nõuetele vastavuse deklaratsioone vastavalt artikli 8b lõigetele 4 ja 5;” (25) Artikli 24 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Pidades silmas artiklitega 52 ja 53 ettenähtud põhimõtteid, võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad ameti töömeetodite kohta lõigetes 1, 3 ja 4 osutatud ülesannete täitmisel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega.” (26) Artiklit 25 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Lõigete 1 ja 2 alusel sätestab komisjon artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktide abil:” (b) lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega: „b) üksikasjalikud eeskirjad uurimise, sellega seotud meetmete ja teavitamise, aga ka otsuste tegemise kohta, sh kaitseõiguse sätted, juurdepääs andmetele, seadusjärgne esindamine, konfidentsiaalsuse ja ajalised sätted ning trahvide ja karistusmaksete määramine ja kogumine.” (27) Artikli 29 lõige 2 jäetakse välja. (28) Artikkel 30 asendatakse järgmisega: „Ameti ja selle personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.” (29) Artiklit 33 muudetakse järgmiselt: (a) lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega: „a) nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitjad vastavalt artiklitele 39 ja 39b;” (b) lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega: „c) võtab enne iga aasta 30. novembrit ja pärast komisjonilt arvamuse saamist vastu ameti iga-aastase ja mitmeaastase töökava järgneva(te)ks aasta(te)ks; need töökavad võetakse vastu olenemata ühenduse iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse töökavadele;” (c) lõike 2 punkt h asendatakse järgmisega: „h) teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle ja kokkuleppel tegevdirektoriga tegevdirektori asetäitjate üle;” (d) lõikesse 2 lisatakse punktid n, o, p ja q: „n) kasutab kooskõlas lõikega 6 ameti personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega[16] (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused”); o) tagab sisemistest ja välistest auditeerimisaruannetest ja hinnangutest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohased järelmeetmed; p) võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks; q) võtab vastu eeskirjad enda liikmetega ja apellatsiooninõukogu liikmetega seotud huvikonfliktide ärahoidmise ja ohjamise kohta.” (e) lisatakse lõige 6: „6. Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike personalieeskirjade artikliga 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida. Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava asutuse volituste delegeerimine tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimine ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mõnele töötajale, v.a tegevdirektor.” (30) Artiklit 34 muudetakse järgmiselt: (a) lõikes 1 asendatakse sõnad „üks komisjoni esindaja” sõnadega „kaks komisjoni esindajat, kellel kõigil on hääleõigus.” (b) lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „oma esindaja ja tema asendaja” sõnadega „oma esindajad ja nende asendajad”; (c) lõike 1 teises lõigus asendatakse sõna „viis” sõnaga „neli”; (d) lõike 1 lõppu lisatakse järgmine uus lõik: „Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad nimetatakse ametisse vastavalt nende teadmistele lennunduse valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et tagada nõukogu töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.” (31) Artikli 37 lõikesse 1 tehakse järgmised muudatused: – sõnad „kahekolmandikulise häälteenamusega” asendatakse sõnadega „lihthäälteenamusega”; – lisatakse järgmine lause: „Haldusnõukogu liikmete kahekolmandikuline häälteenamus on siiski vajalik seoses otsustega, mis käsitlevad töökavade vastuvõtmist, aastaeelarvet, tegevdirektori ametissenimetamist, tema ametiaja pikendamist või ametist tagasikutsumist.” (32) Lisatakse artikkel 37a: „Artikkel 37a Juhatus 1. Haldusnõukogu abistab juhatus. 2. Juhatus: a) valmistab ette haldusnõukogus vastuvõetavad otsused; b) tagab koos haldusnõukoguga asjakohaste järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest; c) abistab ja nõustab tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori kohustuste täitmist, mis on sätestatud artiklis 38. 3. Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus teha haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes, sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise ja eelarveküsimuste kohta. 4. Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja kolm muud liiget, kelle määrab haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees on ka juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei ole hääleõigust. 5. Juhatuse liikmete ametiaja kestus on võrdne haldusnõukogu liikmete ametiaja kestusega. Juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb siis, kui lõpeb nende liikmesus haldusnõukogus. 6. Juhatuse korraline koosolek toimub vähemalt kord kolme kuu jooksul. Lisaks tuleb juhatus kokku juhatuse esimehe algatusel või liikmete taotlusel. 7. Haldusnõukogu kehtestab juhatuse kodukorra.” (33) Artiklit 38 muudetakse järgmiselt: (a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsusasutuselt ega muult organilt, välja arvatud juhul, kui need tulenevad komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse pädevusest.” (b) lõike 3 punkt g jäetakse välja; (c) lõike 3 punkt i asendatakse järgmisega: „i) oma volituste delegeerimine teistele ameti töötajatele. Komisjon määrab kindlaks sellise delegeerimise korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega;” (d) lõike 3 punkt k asendatakse järgmisega: „k) iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade koostamine ja nende esitamine haldusnõukogule, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga;” (e) lõikesse 3 lisatakse punktid m, n, o ja p: „m) iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade rakendamine ning haldusnõukogule nende rakendamisest aruandmine; n) tegevuskava koostamine järelmeetmete võtmiseks vastavalt järeldustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest, ning tehtud edusammude kohta aruande esitamine kaks korda aastas komisjonile ning korrapäraselt juhatusele ja haldusnõukogule; o) liidu finantshuvide kaitsmine, kohaldades selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, teostades tulemuslikku kontrolli, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi; p) ameti pettustevastase strateegia koostamine ja selle esitamine haldusnõukogule heakskiitmiseks.” (34) Artikkel 39 jäetakse välja. (35) Lisatakse artiklid 39a ja 39b: „Artikkel 39a Tegevdirektori ametissenimetamine 1. Tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. 2. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust, lähtuvalt teenetest ning dokumenteeritud pädevusest ja kogemustest tsiviillennunduse alal. Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit haldusnõukogu esimees. Enne ametisse määramist võib juhatuse valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele. 3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tegevust, võttes arvesse ameti edasisi ülesandeid ja probleeme. 4. Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat. 5. Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb tegevdirektori ametiaega pikendada. Ühe kuu jooksul enne sellist pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele. 6. Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises. 7. Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel. 8. Otsuseid, mis käsitlevad tegevdirektori ja/või tegevdirektori asetäitjate ametissenimetamist, ametiaja pikendamist või ametist tagasikutsumist, teeb haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Artikkel 39b Tegevdirektori asetäitjate ametissenimetamine 1. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu tegevdirektori asetäitjat. 2. Tegevdirektori asetäitja või asetäitjad nimetatakse ametisse, nende ametiaega pikendatakse või nad kutsutakse ametist tagasi artikli 39a kohaselt pärast konsulteerimist ametisoleva tegevdirektoriga ja vajaduse korral valitud tegevdirektoriga, kelle ametiaeg ei ole veel alanud.” (36) Artikli 40 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Apellatsiooninõukogu(d) kutsutakse kokku vastavalt vajadusele. Komisjon määrab kindlaks apellatsiooninõukogude arvu ja tööjaotuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega.” (37) Artikli 41 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Komisjon määrab kindlaks iga apellatsiooninõukogu liikmete nõutava kvalifikatsiooni, üksikute liikmete volitused otsuse ettevalmistamise etapil ja hääletamistingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 3 viidatud menetlusega.” (38) Artikli 52 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: „b) kaasavad vajaduse korral asjaomaste huvitatud isikute eksperte või kasutavad asjaomaste Euroopa standardiasutuste, EUROCONTROLi või muude spetsialiseeritud asutustega eriteadmisi;” (39) Artikkel 56 asendatakse järgmisega: „Iga-aastane ja mitmeaastane töökava 1. Iga aasta 30. novembriks võtab haldusnõukogu vastavalt artikli 33 lõike 2 punktile c vastu mitmeaastast ja iga-aastast töökava sisaldava programmdokumendi, mis põhineb tegevdirektori poolt esitatud eelnõul ja milles võetakse arvesse komisjoni arvamust. Haldusnõukogu edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Programmdokument muutub lõplikuks pärast üldeelarve lõplikku vastuvõtmist ning vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt. Iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade eesmärk on kaasa aidata Euroopa lennuohutuse järjepidevale parandamisele ning see peab olema kooskõlas käesolevas määruses esitatud ameti eesmärkide, volituste ja ülesannetega. 2. Iga-aastases töökavas esitatakse üksikasjalikud eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemuslikkuse näitajaid. See sisaldab ka rahastatavate meetmete kirjeldust ning selles näidatakse ära igale meetmele eraldatud rahalised vahendid ja inimressursid vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõttele. Iga-aastane töökava on kooskõlas lõikes 4 osutatud mitmeaastase töökavaga. Selles näidatakse selgelt ära võrreldes eelmise finantsaastaga lisatud, muudetud või tühistatud ülesanded. See hõlmab artikli 27 lõikes 2 nimetatud strateegiat suhete arendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning kõnealuse strateegiaga seotud meetmeid. 3. Kui ametile antakse mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast töökava. Mis tahes oluline muudatus iga-aastases töökavas võetakse vastu, kasutades sama menetlust, mida kasutati esialgse iga-aastase töökava vastuvõtmisel. Haldusnõukogu võib iga-aastasesse tööprogrammi mitteoluliste muudatuste tegemise õiguse delegeerida tegevdirektorile. 4. Mitmeaastases tööprogrammis sätestatakse üldine strateegiline kava, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles sätestatakse ka ressursside kavandamine, sealhulgas mitmeaastane eelarve ja personal. Ressursside kavandamist ajakohastatakse igal aastal. Strateegilist kavandamist ajakohastatakse vajaduse korral ja eriti selleks, et tegeleda artiklis 62 osutatud hindamise tulemustega.” (40) Artikli 57 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Iga-aastane üldaruanne näitab, kuidas amet oma aasta töökava täitis. Selles näidatakse selgelt, millised ameti volitused ja ülesanded on lisatud või tühistatud ning milliseid on muudetud võrreldes eelmise aastaga.” (41) Artikli 59 lõikele 1 lisatakse punkt f: „f) tasud, mis on makstud vastavalt määruse (EL) nr [ühtse Euroopa taeva määrus] artiklile 13 ameti asjakohaste lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud ülesannete eest.” (42) Artiklit 62 muudetakse järgmiselt: (a) lõikes 1 asendatakse sõna „haldusnõukogu” sõnaga „komisjon”; (b) lisatakse lõige 4: „4. Iga teise hindamise käigus hinnatakse ka ameti saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või selle kehtetuks tunnistada.” (43) Artiklit 64 muudetakse järgmiselt: (a) pealkiri „Lõivude ja tasude määrus” asendatakse pealkirjaga „Lõivud ja tasud”; (b) lõige 1 asendatakse järgmisega: „Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 65b vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada lõigetel 3, 4 ja 5 põhinevaid üksikasjalikke lõivude ja tasudega seotud eeskirju.”; (c) lõige 3 asendatakse järgmisega: „Lõikes 1 osutatud eeskirjadega määratakse kindlaks eelkõige artikli 59 lõike 1 punktide c ja d kohaste lõivude ja tasude maksmise juhud, summad ja nende tasumise viisid.”; (d) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Lõivu- ja tasusummad määratakse kindlaks sellisel tasemel, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav osutatavate teenuste kogumaksumuse katmiseks. Kõik ameti kulud, mis on seotud lõikes 3 osutatud tegevusega hõlmatud personaliga, sh tööandja proportsionaalsed maksed pensioniskeemi, peavad eelkõige kajastuma selles kulusummas. Lõivud ja tasud, sealhulgas need, mis on kogutud 2007. aastal, kantakse ameti tuludesse.” (44) Artikkel 65 asendatakse järgmisega: „Komitee 1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. 3. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.” (45) Artikkel 65a jäetakse välja. (46) Lisatakse artiklid 65b ja 65c: „Artikkel 65b Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 2, artikli 6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 6, artikli 8 lõikes 5, artikli 8a lõikes 5, artikli 8b lõikes 6, artikli 8c lõikes 10, artikli 9 lõikes 4, artikli 10 lõikes 5, artikli 14 lõikes 3, artikli 14 lõikes 7, artikli 25 lõikes 3 ja artikli 64 lõikes 1 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks. 3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 2, artikli 6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 6, artikli 8 lõikes 5, artikli 8a lõikes 5, artikli 8b lõikes 6, artikli 8c lõikes 10, artikli 9 lõikes 4, artikli 10 lõikes 5, artikli 14 lõikes 3, artikli 14 lõikes 7, artikli 25 lõikes 3 ja artikli 64 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 5 lõike 5, artikli 6 lõike 2, artikli 6 lõike 3, artikli 7 lõike 6, artikli 8 lõike 5, artikli 8a lõike 5, artikli 8b lõike 6, artikli 8c lõike 10, artikli 9 lõike 4, artikli 10 lõike 5, artikli 14 lõike 3, artikli 14 lõike 7, artikli 25 lõike 3 ja artikli 64 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra. Artikkel 65c Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 65b lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks viivitamata pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.” (47) Lisatakse artikkel 66a: „Artikkel 66a Peakorterit käsitlev kokkulepe ja tegutsemistingimused 1. Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning ameti asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse ameti ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterit käsitlevas lepingus, mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist ja hiljemalt kaks aastat pärast määruse (EÜ) nr [ ] jõustumist. 2. Ameti asukohaliikmesriik tagab võimalikult head tingimused ameti toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse. (48) Lisatakse artikkel 66b: „Artikkel 66b Turvaeeskirjad salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas. Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid.” (49) V lisa punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2. Üksus ning sertifitseerimise ja järelevalvega seotud ülesannete eest vastutavad töötajad peavad olema oma ülesannete täitmisel võimalikult kõrgel erialase usaldusväärsuse ning tehnilise pädevuse tasemel ning neil ei tohi olla mingisugust, eelkõige rahalist survet ega stiimulit, eriti sertifitseerimise ja järelevalvega seotud ülesannete tulemustega seotud isikute või isikute grupi poolt, mis võiks mõjutada nende otsuseid või uurimiste tulemusi. 3. Üksusel peavad olema nõutavad töötajad ja vahendid sertifitseerimis- ja järelevalvemenetlusega seotud tehniliste ja haldusalaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; samuti peab neil olema juurdepääs varustusele, mis on vajalik erandliku iseloomuga kontrollide teostamiseks.” (50) Vb lisa muudetakse järgmiselt: (a) punkti 2 alapunkti c alapunkt iv asendatakse järgmisega: „Lennujuhtimisteenuste ja seotud protsessidega tagatakse õhusõidukite nõuetekohane eraldatus teistest õhusõidukitest ja hoitakse ära lennuvälja manööverdamisalal olevate takistuste ja õhusõidukite vahelised kokkupõrked ning, kui see on asjakohane ja teostatav, aidatakse kaitsta õhusõidukeid muude õhus esinevate riskide eest ning tagatakse kiire ja õigeaegne kooskõlastamine kõikide asjakohaste kasutajate ning piirnevate õhuruumiosade vahel.” (b) punkti 2 alapunkti g lõppu lisatakse järgmine tekst: „Lennuliiklusvooge juhitakse eesmärgiga optimeerida õhuruumi olemasoleva läbilaskevõime kasutamist ja parandada lennuliiklusvoogude juhtimise protsesse. Selle aluseks on läbipaistvus ja tõhusus, et kooskõlas ICAO Euroopa piirkonda käsitleva piirkondliku aeronavigatsioonialase kava soovitustega oleks tagatud paindlik ja õigeaegne läbilaskevõime. Artikli 8b lõikes 6 osutatud meetmed, mis käsitlevad lennuliiklusvoogude juhtimist, toetavad operatiivseid otsuseid, mida teevad aeronavigatsiooniteenuse osutajad, lennujaamade käitajad ja õhuruumi kasutajad, ning hõlmavad järgmisi valdkondi: a) lennu kavandamine; b) olemasoleva õhuruumi läbilaskevõime kasutamine lennu kõikides etappides, sealhulgas teenindusaegade eraldamine; ning c) lennuteede kasutamine üldises lennuliikluses, sealhulgas – lennuteede ja liikluse suuniste ühtse avaldamise korraldamine; – võimalused üldise lennuliikluse ülekoormatud piirkondadest kõrvalejuhtimiseks ja – eesõiguseeskirjad õhuruumile juurdepääsu kohta üldise lennuliikluse puhul, eelkõige ülekoormatud ja kriisiperioodidel; d) lennuplaanide ja lennujaamade teenindusaegade vahelise kooskõla arvessevõtmine ning vajalik koordineerimine naaberpiirkondadega.”; (c) punkti 2 alapunkti h lõppu lisatakse järgmine tekst: „Võttes arvesse liikmesriikide vastutusel olevat sõjalise külje korraldust, toetatakse õhuruumi korraldamisega ka ICAO poolt kirjeldatud ja määruse (EÜ) nr 551/2004 kohaselt rakendatud õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni ühtset kohaldamist, et lihtsustada õhuruumi korraldamist ja lennuliikluse juhtimist ühise transpordipoliitika raames. Liikmesriigid esitavad ametile ühise transpordipoliitika raames igal aastal aruande oma vastutusalasse kuuluva õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamise kohta.” (d) punkti 3 alapunkti a lõppu lisatakse järgmine tekst: „Süsteemid hõlmavad eelkõige järgmist: 1. Süsteemid ja menetlused õhuruumi korraldamiseks. 2. Süsteemid ja menetlused lennuliikluse voogude korraldamiseks. 3. Süsteemid ja menetlused lennuliiklusteenistuste jaoks, eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid, seireandmete töötlemise süsteemid, kasutajaliidese süsteemid. 4. Sidesüsteemid- ja menetlused maa-maa, õhk-maa ja õhk-õhk suunal sidepidamiseks. 5. Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused. 6. Seiresüsteemid ja -menetlused. 7. Süsteemid ja menetlused aeronavigatsioonialase teabe teenistuste jaoks. 8. Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks.”; (e) punkti 3 alapunkti b lõppu lisatakse järgmine tekst: „Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade kavandamisel, ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi sellisel viisil, et Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu tõrgeteta toimimine oleks tagatud igal ajal ja lennu kõikides etappides. Tõrgeteta toimimine tähendab eelkõige teabe jagamist (sealhulgas asjakohane tegevusolukorda käsitlev teave, teabest ühtemoodi arusaamine, võrreldavad töötlemismenetlused ning seotud menetlused, mis võimaldavad ühiselt toimida), nagu on kokku lepitud kogu Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) või selle osade jaoks. EATMN, selle süsteemid ja koostisosad toetavad kooskõlastatult uusi kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioone, mis parandavad aeronavigatsiooniteenuste kvaliteeti, jätkusuutlikkust ja tõhusust, eelkõige ohutust ja läbilaskevõimet. EATMN, selle süsteemid ja nende koostisosad toetavad tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö järkjärgulist rakendamist õhuruumi paindliku kasutamise mõiste kohaldamise abil ulatuses, mis on vajalik õhuruumi ja lennuliiklusvoogude tõhusaks korraldamiseks ja õhuruumi ohutuks ja tõhusaks kasutamiseks kõikide kasutajate poolt. Nende eesmärkide saavutamiseks toetavad EATMN, selle süsteemid ja nende koostisosad õige ja pideva teabe jagamist tsiviil- ja sõjandusvaldkonna vahel kõikides lennu etappides.” Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Strasbourgis, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] Kuigi komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse rakendamiseks on ette nähtud kõikide ELi ametite nimede vastavusse viimine ühtse vormistandardiga, kasutatakse käesolevas seletuskirjas selguse huvides läbivalt praegu kehtivat nimekuju Euroopa Lennundusohutusamet (EASA). Seadusandliku ettepaneku teksti on kohandatud kooskõlas uue ühisavalduse ja tegevuskavaga. [2] Raammäärus ((EÜ) nr 549/2004), millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks; teenuse osutamise määrus ((EÜ) nr 550/2004), aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas; õhuruumi määrus ((EÜ) nr 551/2004) õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas; koostalitlusvõime määrus ((EÜ) nr 552/2004) Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta. [3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007; Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehniline sammas ja kõiki lennundusvaldkondi hõlmav lennuliikluse korraldamise täiustamise programm. [4] Praegu koostavad tehnilisi norme lisaks EASAle ka EUROCONTROL ja mitmesugused standardiorganisatsioonid, nagu näiteks EUROCAE. [5] Vaata ühtse Euroopa taeva algatuse uuesti sõnastatud ettepaneku artiklit 19. [6] Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem. Vt http://ec.europa.eu/transport/modes/air/sesar/ [7] ELT C […], lk […]. [8] ELT L 309, 24.11.2009, lk 51. [9] ELT L 300, 14.11.2009, lk 34. [10] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1. [11] ELT L 96, 31.3.2004, lk 10. [12] ELT L 96, 31.3.2004, lk 20. [13] ELT L 96, 31.3.2004, lk 26. [14] ELT L 64, 2.3.2007, lk 1. [15] ELT L 95, 9.4.2009, lk 41. [16] Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1).