[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 18.11.2008

KOM(2008) 759 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes,

(komisjoni esitatud)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes,

- mis on pärit Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt, pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 5 kohast menetlust;

- mis on pärit Taist, pärast sama määruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist;

- mis on pärit Ukrainast, pärast sama määruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist;

- ja millega lõpetatakse Bosniast ja Hertsegoviinast ja Türgist pärit sama toote importi käsitlevad menetlused.

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 ((kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”)) kohaldamist teatavate Valgevenest, Bosniast ja Hertsegoviinast, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt, Taist, Türgist ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes. |

120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 23. septembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1697/2002, millega kehtestatakse teatavate Taist, Türgist ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel on algmääruse sätete kohaselt olnud võimalus uurimise käigus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, ent see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loendit. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte a) Algmääruse artikli 5 kohane dumpinguvastane uurimine, mis käsitleb teatavate Hiina Rahvavabariigist, Vene Föderatsioonist, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Valgevenest pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude importi 2007. aastal esitas Defence Committee of the Welded Steel Tube Industry of the European Union kooskõlas algmääruse artikliga 5 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust. Olles teinud kindlaks, et dumpinguvastase uurimise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon 26. septembril 2007 menetluse[1]. Uurimise käigus tuvastati vaatlusaluse toote dumping, mis põhjustas vaadeldavatest riikidest – välja arvatud Bosniast ja Hertsegoviinast – pärit impordi tõttu kahju ühenduse tootmisharule. Samuti näitas uurimine, et ühenduse huvide vaatenurgast puudusid mõjuvad põhjused, mille tõttu lõplikud dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestamata jätta. Seepärast tehakse ettepanek kehtestada teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ning lõpetada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit sama toote importi käsitlev menetlus. b) Türgist, Taist ja Ukrainast pärit teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamised ning Türgist pärit importi käsitlev vahepealne läbivaatamine Taotluse esitas Defence Committee of the Welded Steel Tube Industry of the European Union tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust. Olles teinud kindlaks, et läbivaatamiste algatamiseks on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon need 26.septembril 2007[2]. Uurimine kinnitas dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust ning siinkohal tehakse ettepanek säilitada dumpinguvastased meetmed teatavate Taist ja Ukrainast, välja arvatud Türgist, pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes. Türgit käsitleva läbivaatamisega seoses esitas Defence Committee of the Welded Steel Tube Industry of the European Union andmed selle kohta, et vaatlusaluse toote impordi puhul Türgist ei ole meetme tase enam piisav dumpingu kahjustava mõju vastu võitlemiseks, kuna ilmnes, et see on märkimisväärselt suurenenud. Vahepealse läbivaatamise käigus järeldati, et varasema määrusega sätestatud tollimaksud tuleks Türgi suhtes tühistada. c) Teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine, mis piirdus Ukraina äriühingu Interpipe Groupi dumpinguga. Taotluse esitas seesama Ukraina äriühing Interpipe Group, kes väitis, et tema enda kuludel/siseturuhindadel põhineva normaalväärtuse ja ELiga võrreldava kolmanda riigi turule suunatud ekspordihindade võrdlemisel selguks, et dumping on langenud märgatavalt allapoole kehtivate meetmete taset. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel enam dumpingu korvamiseks vajalik. Olles teinud kindlaks, et läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon selle 24. jaanuaril 2008[3]. Uurimise käigus järeldati, et varasemas määruses sätestatud tollimaksu määrasid tuleks kohandada. Liikmesriikidega konsulteeriti dumpinguvastase komitee 2008. aasta … istungil. X liikmesriiki oli kavandatud meetmete poolt, X oli vastu, X jäi erapooletuks ning X ei avaldanud arvamust. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtab vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt XX. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid riiklikul tasandil. |

332 | Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ning kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ning proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusaktid: määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: algmääruses ei ole ette nähtud muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes,

- mis on pärit Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt, pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 5 kohast menetlust;

- mis on pärit Taist, pärast sama määruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist;

- mis on pärit Ukrainast, pärast sama määruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist;

- ja millega lõpetatakse Bosniast ja Hertsegoviinast ning Türgist pärit sama toote importi käsitlevad menetlused.

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[4] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1697/2002 kehtestati teatavate muu hulgas Taist, Türgist, Ukrainast, Poolast ja Tšehhi Vabariigist pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „kehtivad meetmed”)[5].

2. Käesolev uurimine

2.1. Kaebus

(2) 20. augustil 2007 esitas Defence Committee of the Welded Steel Tube Industry of the European Union (the Defence Committee) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % ühenduse teatavate rauast ja legeerimata terasest keevistorude kogutoodangust.

(3) Kaebus sisaldas piisavaid tõendeid Valgevenest, Bosniast ja Hertsegoviinast, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit vaatlusaluse toote dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, et põhjendada menetluse algatamist pärast nõuandekomiteega konsulteerimist.

2.2. Läbivaatamistaotlused

(4) 25. juunil 2007 esitas Defence Committee of the Welded Steel Tube Industry of the European Union, kaebuse esitaja, algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohaselt taotluse läbivaatamisteks tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % ühenduse teatavate rauast ja legeerimata terasest keevistorude kogutoodangust.

(5) Taotlus sisaldas piisavaid tõendeid Taist, Türgist ja Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks ning dumpingut ja kahju hõlmava vahepealse läbivaatamise algatamiseks seoses Türgist pärit impordiga. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon läbivaatamised algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohaselt.

(6) Türgi osas sisaldas taotlus piisavaid tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote import on püsinud märkimisväärselt kõrgel tasemel nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt. Lisaks väideti taotluses, et sellest riigist imporditud vaatlusaluse toote kogustel ja hindadel oli lisaks muudele tagajärgedele negatiivne mõju ühenduse tootmisharu turuosale ja hinnatasemele ning selle tagajärjeks on olnud ühenduse tootmisharu üldise tulemuslikkuse ja finantsolukorra oluline halvenemine.

(7) 15. oktoobril 2007 esitas Ukraina eksportija Interpipe Group algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt osalise vahepealse läbivaatamise taotluse. Taotlus piirdus dumpingu uurimisega.

2.3. Algatamine

(8) 26. septembril 2007 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „esimene teade”)[6] dumpinguvastase menetluse algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 5 teatavate Valgevenest, Bosniast ja Hertsegoviinast, Hiina Rahvavabariigist ning Venemaalt pärit rauast ja legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (edaspidi „dumpinguvastane uurimine”).

(9) Samal päeval teatas komisjon algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „teine teade”)[7] aegumise läbivaatamise algatamisest Taist, Türgist ja Ukrainast pärit impordi suhtes (edaspidi „aegumise läbivaatamine”) ning vahepealse läbivaatamise algatamisest Türgist pärit teatavate rauast ja legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (edaspidi „Türgi vahepealne läbivaatamine”).

(10) 24. jaanuaril 2008 avaldas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas [8] algatamisteate (edaspidi „kolmas teade”) vahepealse läbivaatamise kohta, mis piirdus ühe eksportija, Interpipe Groupi, Ukrainast pärit teatavate rauast ja legeerimata terasest keevistorude dumpinguga (edaspidi „Ukraina vahepealne läbivaatamine”).

(11) Eelnimetatud uurimisi käsitleti ühiselt, kuna need on ilmselgelt üksteisega seotud, eriti kahju ja kahju kordumise tõenäosuse tuvastamise osas. Tõhusa haldamise huvides on need ühendatud ühte määrusesse.

3. Menetlusega seotud isikud

(12) Komisjoni talitused teatasid ametlikult kaebuse esitajale, kaebuses ja taotluses nimetatud ühenduse tootjatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, importijatele, kaubandusettevõtjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele Valgevenes, Bosnias ja Hertsegoviinas, Hiina Rahvavabariigis, Venemaal, Tais, Türgis ja Ukrainas ning asjaomaste riikide ametiasutustele.

(13) Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul. Mitu eksportivat tootjat ja ühenduse tootjat, keda esindas kaebuse esitaja, kasutasid seda võimalust ning esitasid väiteid uurimise käigus kaalumiseks.

3.1. Väljavõtteline uuring

(14) Pidades silmas uurimistega seotud eksportivate tootjate suurt arvu teatavate eksportivate riikide puhul ning ühenduse tootjate ja importijate suurt arvu, nähti vastavalt algmääruse artikli 17 kohaselt ette väljavõttelise uuringu korraldamine (kui see oli asjakohane) dumpinguvastases menetluses, aegumise läbivaatamises ja Türgi vahepealses läbivaatamises, nagu on märgitud eespool põhjendustes 8 ja 9.

(15) Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis moodustada valimi, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, ühenduse tootjatel ja importijatel endast teatada ning esitada algatamisteates nõutud teave.

3.1.1. Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

(16) 15 isikut, 13 kaebuse esitajat ja 2 toetavat tootjat vastasid valimi moodustamiseks esitatud küsimustele ning lisaks tegi 2 äriühingut koostööd, täites ära lühiküsimustiku. Koostöötase ulatus ligikaudu 95 %-ni ühenduse toodangust.

(17) Algmääruse artikli 17 kohaselt koostati valim pärast kaebuse esitajaga konsulteerimist suurima tüüpilise müügimahu põhjal. Selle tulemusena koostati 9 äriühingust koosnev valim. Valimisse kaasatud äriühingute toodang moodustas uurimisperioodi jooksul 67 % ühenduse kogutoodangust.

3.1.2. Importijate väljavõtteline uuring

(18) Komisjonile kättesaadava teabe põhjal võeti ühendust ligikaudu 140 importijaga. Nende 140 hulgast teatas 16, et nad ei importinud asjaomastest riikidest keevistorusid ning 3 äriühingut vastasid, et nad ei olnud vaatlusaluse toote turul enam aktiivsed. 13 sõltumatut importijat vastasid küsimustikule, kuid vaid 2 andsid täieliku vastuse. Koostööd teinud sõltumatud importijad esindasid vähem kui 5 % kogu vaatlusalusest impordist, mis tähendab väga madalat koostöötaset.

3.1.3. Eksportijate väljavõtteline uuring

(19) Nagu algatamisteadetes märgitud, nähti väljavõttelise uuringu korraldamine ette Hiina Rahvavabariigi, Venemaa, Türgi, Ukraina ja Tai eksportijate/tootjate suhtes. Üksikasjalik teave väljavõttelise uuringu kohta asjaomaste riikide kaupa on esitatud allpool iga riigi kohta käivas analüüsis.

4. Saadud teabe kontrollimine

(20) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise, kahju tekitamise ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas.. Järgmiste äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal:

a) Ühenduse tootmisharu tootjad

- Jäkl Karvina, Tšehhi Vabariik (ArcelorMittal Groupi liige)

- ArcelorMittal Poland S.A., Poola (ArcelorMittal Groupi liige)

- Corus Tubes UK, Ühendkuningriik

- Corus Tubes B.V., Madalmaad

- Laminaciones Arregui S.L., Hispaania

- Ruukki Sverige AB, Rootsi

Ülejäänud kolme valimisse kaasatud äriühingu puhul:

- Mittal steel Iasi, Rumeenia

- Arvedi Tubi Acciaio spa, Itaalia

- Zelezarny Veseli a.s., Tšehhi Vabariik (käesoleval juhul seisnes kontrollimise meetod vastuse üksikasjalikus analüüsis ja ristkontrollimises saadud tõendavate dokumentide põhjal).

b) Sõltumatud importijad

- Comercial de Tubos, Hispaania

- Anastel Ltd, Ühendkuningriik

c) Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad ning tootjad

- Jinghua Steel Pipe Group:

- Hengshui Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Tangshan Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Laiwu Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Jilin Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Guangzhou Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Chengdu Pengzhou Jinghua Steel Pipe Co Ltd.

- Zhejian Kingland Group:

- Zhejian Kingland Pipeline and Technologies Co. Ltd.

- Kingland Group Co. Ltd.

- Fubo Group:

- Shandong Fubo Group Co. Ltd.

- Zibo Fubo Steel Pipes Factory Co. Ltd.

- Weifang East Steel Pipe Co. Ltd,

- Huludao Group:

- Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd.

- Huludao Seven-Star Steel Pipe Group Co. Ltd.

- Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd.

d) Venemaa eksportivad tootjad

- TMK Group (Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (edaspidi „Tagmet”), Taganrog)

- OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works (edaspidi „VMZ”), Vyksa)

Mõlemas kontsernis kontrolliti vaid ühenduse suurima ekspordimahuga tootjat.

Venemaa seotud kaubandusettevõtjad

- CJSC Trade House TMK, Moskva, TMK Group

- Closed Joint Stock Company United Metallurgical Company (edaspidi „UMC”), Moskva, OMK Group

- OMK Steel, LLC, Moskva, OMK Group

Sidusimportija

- TMK Sinara Handel GmbH, Köln, Saksamaa, TMK Group

Igasuguse kõrvalehoidmise vältimiseks tulevikus on dumpingumarginaalid arvutatud kontserni tasandil.

e) Tai eksportiv tootja

- Samchai Steel Industries Public Company Ltd., Samutsakorn, Tai

f) Ukraina eksportivad tootjad

- OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant

- OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant.

Ukrainas asuvad seotud kaubandusettevõtjad / sidusimportijad:

- Interpipe Ukraine LLC

Ukrainast väljaspool asuvad seotud kaubandusettevõtjad / sidusimportijad:

- Interpipe -M LLC

- Interpipe Europe, S.A

Igasuguse kõrvalehoidmise vältimiseks tulevikus on dumpingumarginaalid arvutatud kontserni tasandil.

g) Bosnia ja Hertsegoviina eksportiv tootja

- Unis Fabrika cijevi a.d., Derventa

h) Valgevene ettevõtja

- Mogilev Metallurgical Works Joint Stock Company

Sõltumatu importija ja ekspordiomanik:

- FB Stahlhandel GmbH

i) Türgi eksportivad tootjad

- Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AŞ[9]

- Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AŞ

- Noksel Çelik Boru Sanayi AŞ, Ankara

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AŞ, Kayseri

- Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AŞ, Istanbul

- Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS, Iskenderun.

Igasuguse kõrvalehoidmise vältimiseks tulevikus on dumpingumarginaalid arvutatud kontserni tasandil.

5. Uurimisperiood

(21) Dumpingu ja kahju uurimine dumpinguvastaseks uurimiseks hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Suundumuste uurimine kahjuanalüüsi taustal hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Sama uurimisperioodi kasutati ka Türgi vahepealseks läbivaatamiseks ning aegumise läbivaatamiseks, mis hõlmasid samuti sama vaatlusalust perioodi.

(22) Ukraina vahepealse läbivaatamise uurimisperiood hõlmas kogu kalendriaastat 2007 (edaspidi „Interpipe’i uurimisperiood”).

6. Asjaomaste isikute teavitamine

(23) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada:

- lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist teatavatest riikidest pärit impordi suhtes

- Bosniast ja Hertsegoviinast ning Türgist pärit impordi vastase menetluse lõpetamist

(24) Asjaomastele isikutele anti algmääruse sätete kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused.

(25) Asjaomaste isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti lõplikes järeldustes vastavad muudatused.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(26) Vaatlusalune toode on Valgevenest, Bosniast ja Hertsegoviinast, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt, Taist, Türgist ning Ukrainast pärit, rauast ja legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega ja kuni 168,3 mm välisdiameetriga keevistorud, välja arvatud nafta ja gaasi torujuhtmetes kasutatavad magistraaltorud ning nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad surve- ja puurtorud ning tsiviillennunduses kasutatavad täppistorud ja külge ühendatud liitmikega torud, mis sobivad gaasi ning vedeliku juhtimiseks. Üldjuhul kuuluvad need CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla.

(27) Keevistorusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel, sealhulgas vee, auru, maagaasi, õhu ja teiste vedelike ning gaaside edastamiseks torustikes, kütte- ja ventilatsioonisüsteemides, õhukonditsioneerides, automaatsetes sprinklersüsteemides ning muul sarnasel otstarbel. Üsna tihti kasutatakse neid ka ehitusel, kandmisotstarbel, kandetorustikes, kaitsevahendites ja tellingutel.

(28) Vaatlusaluse toote põhitooraineks on kuumvaltsitud poolid, mis on vormitud torudeks. Keevistorud võivad lisaks olla ka pinnatud või galvaanitud. Nende lisatöötlemisviiside eesmärgiks on tõsta toote kvaliteeti. Neid tarnitakse tavaliselt keermeteta, kuid võivad olla ka kaldlihvitud või keermestatud otstega, toruliidetega või ilma. Vaatlusalust toodet toodetakse paljudes suurustes ning erinevate standardite ja liigituste järgi. Nad on oma lõppkasutuse eesmärgil olulisel määral omavahel vahetatavad ning seetõttu esineb vaatlusaluse toote erinevate tüüpide vahel märkimisväärselt kattumist ja konkurentsi. Seetõttu järeldatakse, nagu seda on tehtud varasemates sama toodet käsitlevates uurimistes, et kõiki vaatlusaluse toote tüüpe tuleks uurimise käigus käsitleda ühe ja sama tootena.

(29) Aegumise läbivaatamisel, Türgi vahepealsel läbivaatamisel ja Ukraina vahepealsel läbivaatamisel on vaatlusalune toode sama nagu esialgses ja eelmises uurimises, mida on nimetatud põhjenduses 1.

2. Samasugune toode

(30) Valgevenes, Bosnias ja Hertsegoviinas, Hiina Rahvavabariigis, Venemaal, Tais, Türgis ja Ukrainas toodetav ning ühendusse eksporditav toode on igas mõttes sarnane nende riikide siseturgudel müüdava tootega ning samuti ühenduse tootjate toodetava ning ühenduse turul müüdava tootega. Sama kehtib ühendusse eksportimiseks toodetava ja müüdava toote puhul võrreldes USAs toodetava ja müüdava tootega; USA valiti kolmandaks turumajandusriigiks Hiina Rahvavabariigi ja Valgevene puhul. Kõiki neid tooteid käsitleti seepärast algmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt samasuguste toodetena.

C. DUMPING

1. ÜLDINE METOODIKA

(31) Allpool esitatud üldist metoodikat on vajaduse korral kohaldatud kõikide eksportivate ettevõtjate suhtes. Järgnevas uurimistulemuste tutvustuses asjaomaste riikide dumpingu kohta kirjeldatakse seepärast vaid konkreetsele eksportivale riigile eriomaseid küsimusi.

2. NORMAALVÄÄRTUS

(32) Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt uuriti esiteks iga koostööd teinud eksportiva tootja kohta, kas nende keevistorude omamaine müük oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

(33) Seejärel tegi komisjon kindlaks need omal maal müüdavad keevistorude tüübid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tüüpidega identsed või otseselt võrreldavad. Tootetüübi põhjal toimunud uurimise alusel tunnistas komisjon riigisiseselt müüdavad ja eksporditavad tootetüübid, millel oli sarnane päritolu, suurus (välisdiameeter), seina paksus, välisviimistlus ning otste viimistlus, otseselt võrreldavateks.

(34) Eksportivate tootjate omamaisel turul müüdava iga tüübi puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldav ekspordiks ühendusse müüdava keevistoru tüübiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Konkreetse keevistorutüübi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tüübi omamaise müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul 5 % või rohkem ühendusse eksporditud võrreldava keevistorutüübi müügi kogumahust.

(35) Samuti uuriti, kas iga keevistoru tüübi omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Selleks määrati iga asjaomase riigi eksportiva tootja puhul kindlaks, kui suure osa moodustas kasumlik omamaine müük sõltumatutele tarbijatele ning kui suure osa iga eksporditud vaatlusaluse toote tüübi müügist moodustas uurimisperioodil omamaine müük.

a) Kui tootetüübi omamaisest müügimahust ei olnud rohkem kui 80 % alla ühiku hinna, s.t kui vaatlusaluse toote tüübi keskmine müügihind võrdus vaatlusaluse toote tüübi keskmiste tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus selle toote tüübi kõigi omamaiste müügihindade keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

b) Kui tootetüübi omamaisest müügimahust ei olnud vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80%, alla ühiku hinna, arvutati normaalväärtus nende tehingute müügihindade kaalutud keskmisena, mis tehti selle tüübi ühiku hinnaga või sellest kõrgemaga.

c) Kui tootetüübi omamaisest müügimahust vähemat kui 10 % ei müüdud alla ühiku hinna, leiti, et vaatlusalust tootetüüpi ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus, ning seepärast tuli normaalväärtus arvutada algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.

(36) Kui toote tüübipuhul ei olnud toimunud omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus, uuriti, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste tootjate kodumaiste hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Kui teiste tootjate usaldusväärsed kodumaised hinnad ei olnud kättesaadavad, kasutati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt arvestuslikku normaalväärtust.

(37) Kui normaalväärtus arvutati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt asjaomaste eksportivate tootjate tegelikel andmetel samasuguse toote tootmise ja müügi kohta tavapärase kaubandustegevuse käigus.

3. EKSPORDIHIND

(38) Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, tehti ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

(39) Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu ning seda ei peetud usaldusväärseks, arvestati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida kohandati, et võtta arvesse kõik importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulud, sealhulgas mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude marginaal ja kasum. Selleks kasutati sidusimportija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Kasumimarginaal määrati kindlaks koostööd teinud sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal.

(40) Juhtudel, kui ekspordihind ja seega imporditud toodete edasimüük puudusid, arvutati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt mis tahes põhjendatud alusele tuginedes.

4. VÕRDLUS

(41) Võrreldavate tootetüüpide normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt. Asjakohased kohandused tehti kõigil juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks.

5. UURITUD ÄRIÜHINGUTE DUMPINGUMARGINAALID

(42) Nagu üldjuhul tavaks ja algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määrati iga eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tootetüüpide kaalutud keskmiste ekspordihindade omavahelise võrdluse alusel.

(43) Omavahel seotud äriühingute rühma korral määrati komisjoni üldise tava kohaselt kindlaks kontserni kõikide äriühingute suhtes kohaldatav üldine dumpingumarginaal, et vältida võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist.

6. DUMPINGU JÄÄKMARGINAAL

(44) Koostööst loobunud äriühingute puhul määrati dumpingu jääkmarginaal algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal.

(45) Dumpingu jääkmarginaali määramiseks oli esmalt vaja kindlaks teha koostöövalmidus. Koostöö taset peeti kõrgeks, kui koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordimaht oli lähedane Eurostati esitatud asjaomase riigi ekspordimahule ning kui ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidub koostööst kõrvale. Sellisel juhul peeti asjakohaseks kehtestada dumpingu jääkmarginaal koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, et tagada mis tahes meetmete tõhusus.

(46) Kui koostöötase oli madal, määrati dumpingu jääkmarginaal üldjuhul mõne teise koostööd tegeva tootja kõrgeima dumpingumarginaali tüüpilise mudeli alusel. Sellist lähenemisviisi peeti vajalikuks vältimaks koostööst hoidumise korral soodustuste tegemist.

7. BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

7.1. Üldmärkused

(47) Bosniast ja Hertsegoviinast pärit import küündis uurimisperioodil 33 kilotonnini ning ulatus 2,5 %-ni turuosast. Suurim eksportiv tootja esindas rohkemat kui 90 % Bosnia ja Hertsegoviina kogutoodangust (ette nähtud siseturu jaoks ja ekspordiks). Ta tegi uurimises koostööd ja vastas küsimustikule.

7.2. Normaalväärtus

(48) Samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 32. Eespool kirjeldatud üldmetoodika kohaselt põhines normaalväärtus tavapärase kaubandustegevuse käigus Bosnia ja Hertsegoviina sõltumatute klientide makstud ja makstavatel hindadel või oli vajaduse korral arvestuslik.

7.3. Ekspordihind

(49) Kõigil juhtudel müüdi vaatlusaluseid tooteid ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Seepärast tehti ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kindlaks sõltumatute ühenduses asuvate klientide makstud või makstavate hindade põhjal.

(50) Eksportija vaidlustas kaebuse esitaja väidetud veokulude määra. Ta suutis kohapeal toimunud uurimise käigus tõepoolest näidata, et need kulud olid väiksemad.

7.4. Võrdlus

(51) Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt. Pärast asjaomaste isikute teavitamist seadis üks isik küsimärgi alla väidetavalt komisjoni tehtud korrigeerimised füüsikaliste omaduste erinevuste suhtes. Kuid füüsikaliste omaduste erinevuste korrigeerimised ei olnud õigustatud ning tegelikkuses ei kohaldatud neid Bosnias ja Hertsegoviinas asuva ainsa eksportiva tootja dumpingumarginaali arvutamisel.

7.5. Dumpingumarginaal

(52) Võrreldi normaalväärtuse ja ekspordihinna kaalutud keskmisi ning see meetod näitas 0,7 %-list dumpingumarginaali.

(53) Kuna dumpingumarginaal on väga väike, st vähem kui 2 %, tuleks algmääruse artikli 9 lõike 3 kohaselt Bosnia ja Hertsegoviina vastane menetlus lõpetada meetmeid kehtestamata. Sellest riigist pärit impordi olemust ja mõju analüüsitakse kahju käsitlevas osas „muude tegurite” all.

8. HIINA RAHVAVABARIIK

8.1. Üldmärkused

(54) Eurostati andmetel (kõik CN-koodid) on Hiinast pärit import viimastel aastatel järsult kasvanud 22 kilotonnilt 2004. aastal 111 kilotonnini 2006. aastal (uurimisperioodil 180 kilotonni). Hiina Rahvavabariik on seega vaieldamatult ühenduse turul kõige suurem importija, kellel on turuosa, mis kasvas 1,8 %-lt 2004. aastal rohkem kui 13,8 %-ni uurimisperioodil. Koostööd teinud eksportijad on teatanud ka suurematest, 233-kilotonnistest ekspordimahtudest. Kuus valimisse kaasatud äriühingut teatasid 219 kilotonnist. See lahknevus viitab esmalt sellele, et Hiinast pärit ekspordi turuosa hõlvamine on veelgi märkimisväärsem, kui esialgu arvatud.

(55) See lahknevus Eurostati ja koostööd teinud tootjate teatatud koguste vahel võib vastata ka vaatlusaluse toote valesti deklareerimisele. See langeb kokku ka ühenduse tootmisharu väidetega, mille kohaselt deklareeritakse vaatlusalust toodet valesti. Uurimine tervikuna on näidanud, et ettevõtjad võivad müüa erinevaid torutüüpe (millest mõned kuuluvad vaatlusaluse toote hulka ja mõned mitte) sama arve all. Seetõttu ei välistata, et olenevalt sellest, kui selgelt need erinevused on arvel täpsustatud, võib vaatlusaluse toote deklareerija seda kasutada vääraks deklaratsiooniks vaatlusaluse tootega mitteseotud koodide all.

8.2. Turumajanduslik kohtlemine

(56) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse Hiina Rahvavabariigist pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

(57) Need turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

1) hindade ja kuludega seotud majandusotsused tehakse turutingimustest lähtudes ja riigi sekkumiseta;

2) raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

3) puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

4) pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

5) vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

(58) Pärast käesoleva uurimise algatamist valiti kuuest Hiina tootjast/tootjate rühmast (edaspidi „üksused”) koosnev valim, kes kõik olid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt taotlenud turumajanduslikku kohtlemist ning vastanud turumajandusliku kohtlemise taotlemise vormile antud tähtaegade jooksul. Vastavalt nende taotlustele kontrolliti neid kohapeal. Komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud äriühingute rühm vastab tervikuna turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Seepärast paluti filiaalil või mõnel muul taotlejaga seotud äriühingul, kes oli vaatlusaluse toote tootja ja/või eksportija ja/või hulgimüüja, täita eraldi turumajandusliku kohtlemise taotlusvorm.

(59) Vastavalt kohapeal toimunud kontrollkäikudele valimisse kaasatud kuue üksuse valdustesse otsustati, et kõik nende turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleb tagasi lükata. See tulenes asjaolust, et ükski üksustest ei vastanud kriteeriumidele 1, 2 ja 3 (vt alljärgnev analüüs). Uurimine näitas, et kõik üksused vastavad kriteeriumidele 4 ja 5. See tähendab, et pankroti- ja asjaõigusega on tagatud stabiilsus ning õiguskindlus ja et vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

Kriteerium 1 – majandusotsused tehakse turusignaalidest lähtudes riigi märkimisväärse sekkumiseta ning hinnad peegeldavad turuväärtust

(60) Paljudel juhtudel ei olnud äriühingute dokumentatsioon usaldusväärne. Mõned äriühingud esitasid samade dokumentide erinevaid versioone (näiteks parandatud ettevõtluslitsentsid, kaks erinevat põhikirja komplekti erinevate aktsionäridega, põhikiri, millele ei ole kunagi alla kirjutatud). Kohalikud ametiasutused mitte ainult ei leppinud sellise olukorraga, vaid isegi väljastasid vastavaid tunnistusi ja dokumente igasuguse tõenduseta. Sellised ebausaldusväärsed dokumendid muutsid äriühingute õigusliku seisundi ebamääraseks ning viitasid sellele, et riiklik mõju ei ole kõrvaldatud.

(61) Mõnel muul juhul esines mitmetähenduslikkust ettevõtluslitsentsi osas. Ühel juhul esitati ettevõtluslitsents, mis ei täpsustanud ei tegevuse algust ega lõppu. Hiljem esitati versioon, mis sisaldas ainult lõpukuupäeva. See tekitab üldist kahtlust esitatud dokumentide usaldusväärsuse suhtes.

(62) Pärast komisjoni uurimistulemuste avalikustamist märkisid äriühingud üldjuhul, et nad on erakätes. Kuid vastupidiselt nende väidetele tuvastati riigi sekkumist ka seal, kus riiklik omandus puudus või oli vaid osaline. Nagu eespool näidatud, viisid muud seigad järeldusele, et kõike arvestades oli tegemist riigi märkimisväärse sekkumisega.

(63) Saadud kommentaarid ei olnud sellised, mis oleks muutnud komisjoni uurimistulemusi. Järeldati, et äriühingute puhul oli tegemist riigi märkimisväärse sekkumisega.

Kriteerium 2 – äriühingutel on üks selge sõltumatult auditeeritud raamatupidamisdokumentide kogum

(64) Uuritud äriühingute raamatupidamistavade osas leiti palju ebakorrapärasusi. Kõigi üksuste puhul leiti, et arveraamatuid ei peetud järjekindlalt.

(65) Näiteks tuvastati mõned ebakorrapärasused seoses viisiga, kuidas äriühingud suurendasid oma põhikirjajärgset kapitali (kapitali kasv ei peegeldanud ühtegi tegelikku investeeringut). Mõnel juhul ei olnud äriühingu kapitali kunagi deponeeritud sularahas ega mitterahalisena. Mõnel muul juhul ei olnud halbu võlgu kirjendatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Mõne äriühingu raamatupidamisaruanded ei peegeldanud põhikirjajärgset kapitali äriühingu dokumentides, nagu näiteks põhikirjas ja ettevõtluslitsentsis esitatud kujul. Ebakorrapärasusi tuvastati seoses kulumiga (mõned äriühingud lakkasid mõne vara kulumit maha arvestamast) või maakasutusõigusega, mida ei kirjendatud õigesti.

(66) Mõned üksused väitsid, et neil ebakorrapärasustel raamatupidamissüsteemis ei oleks pidanud olema nii suurel määral mõju otsusele turumajandusliku kohtlemise kohta. Nende väidete kohaselt ei ole need ebakorrapärasused raamatupidamissüsteemis, isegi kui need on arvukad, iseenesest piisavad viimaks järelduseni, et kriteerium nr 2 ei ole täidetud. Kuid isegi kui oletada, et kriteeriumi 2 võib pidada täidetuks, kui raamatupidamise ebakorrapärasusi võib pidada ebaolulisteks, ei olnud kõnealusel juhul, nagu on selgitatud eelnevates lõikudes, ebakorrapärasused tähtsusetud.

(67) Mõnel juhul väideti ka, et raamatupidamisdokumente olid auditeerinud väljaspool asuvad ja seega sõltumatud audiitorid. Kuid need audiitorid ei juhtinud tähelepanu ühelegi uurimise käigus leitud probleemile ning ei olnud seega vastavuses rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seetõttu ei suutnud vaatlusalused üksused tõestada, et neil oleks olnud üks selge sõltumatult auditeeritud põhiliste raamatupidamisdokumentide kogum vastavalt rahvusvahelistele standarditele.

Kriteerium 3 – mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust

(68) Ebakorrapärasusi oli ka seoses maakasutuslepingutega. Paljudel juhtudel ei olnud võimalik esitada mitte mingisugust tõendit maakasutusõiguse eest tasumise kohta, mis – arvestades fakti, et maa kuulub riigi omandisse, – jätab need üksused riigi märkimisväärse mõju alla. Mõni üksus ei suutnud esitada usaldusväärset tõendit aktsiate omandamise ja ülemineku kohta. Mõnel juhul oli varade ümberhindamine olnud selgelt suvaline. Erastamisprotsessi ebakorrapärasused heitsid kahtlusevarju kõigile hilisematele aktsiate üleminekutele ning paistavad olevat kohalike ametiasutuste jaoks võimu allikaks sekkumaks mõne äriühingu tegevusse.

(69) Järelikult avaldavad erastamisprotsessiga seotud ebakorrapärasused ikka veel mõju praegusele olukorrale ning äriühingute tegevusele, kuna tootmiskulud ning varade väärtus on avatud varasemalt mitteturumajanduslikult süsteemilt üle kantud märkimisväärsetele moonutustele.

(70) Konsulteeriti nõuandekomiteega ning sellest teavitati vahetult asjassepuutuvaid isikuid. Ühenduse tootmisharule anti võimalus esitada märkusi, kuid märkusi turumajandusliku kohtlemise otsuste kohta ei laekunud.

(71) Komisjon sai märkusi turumajandusliku kohtlemise taotlejatelt. Neid märkusi on vastavalt käsitletud kas eespoolses analüüsis või individuaalses vastuses asjaomasele eksportijale. Kuid ükski märkus ei olnud selline, mis oleks muutnud uurimistulemusi turumajandusliku kohtlemise kohta.

8.3. Individuaalne kohtlemine

(72) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

(73) Kõigi äriühingute puhul määratletud riigi sekkumise olemus mõjutab nende tegevust tervikuna. Seepärast ei saa välistada, et selline mõju mõjutab ekspordihindade ja -koguste kindlaksmääramist ning ka müügitingimuste ning muude müügiga seotud asjaolude kindlaksmääramist eksporditegevusega seoses.

(74) Samamoodi tuletatakse meelde, et need kuus uuritud üksust hõlmasid peaaegu kogu ekspordi ühendusse. Arvestades seda koondumist, suhteliselt väikest turuosaliste arvu ja kõikide uuritud üksuste puhul tuvastatud riigi sekkumise märkimisväärset taset, ei saa välistada, et riigi sekkumist kasutatakse meetmetest kõrvale hoidmiseks, kui individuaalsetele eksportijatele antakse erinevad tollimaksumäärad.

(75) Järelikult ei suutnud äriühingud näidata, et nad täitsid algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumeid b ja e.

8.4. Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

8.4.1. Võrdlusriik

(76) Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse alusel.

(77) Esimeses teates osutas komisjon oma kavatsusele võtta Hiina Rahvavabariigi ja Valgevene puhul normaalväärtuse kindlakstegemisel asjakohaseks võrdlusriigiks USA, ning huvitatud isikutel paluti seda kommenteerida. Üks huvitatud isik vaidlustas selle ettepaneku, osutades sellele, et Türgi oleks sobivam valik, ning märkides, et algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt tuleks seal kus kohane kasutada kolmandat turumajandusriiki, mis on sama uurimise alune. Samuti märgiti, et Türgit kasutati esialgses uurimises Ukraina võrdlusriigina.

(78) Institutsioonid jäid aga kindlaks oma arvamusele, et USA on sobivam võrdlusriigi valik käesoleva uue uurimise eesmärkideks, pidades silmas allpool esitatud argumente.

(79) Esiteks nõustusid ühenduse institutsioonid põhimõtteliselt, et läbivaatamisel oleks loogiline võtta lähtekohaks kasutada sama võrdlusriiki nagu esialgses uurimises (kuigi läbivaatamisel võib muutmiseks olla mõjuvaid põhjuseid). Hiina Rahvavabariigi ja Valgevene puhul ei põhine käesolev määrus aga mitte läbivaatamisel, vaid uuel uurimisel. Sel puhul selliseid kaalutlusi ei kohaldata. Pealegi, nagu on selgitatud mujal käesolevas määruses, ei peetud vastavalt WTO veiseliha ja riisi (Mehhiko) apellatsioonikogu aruandele[10] neid Türgi äriühinguid, kellel esialgses uurimises leiti olevat tollimaksu nullmäär, käesoleva menetluse objektiks. Institutsioonidel ei ole seega täielikku pilti normaalväärtusest Türgi turul. Lisaks paistavad Türgi turul olevat teatavad moonutused. Täpsemalt väljendudes oli impordi turuosa Türgis väga väike – 3,3% –, samal ajal kui USAs hõlmas import 39% turust. Selline väike impordi turuosa võib osutada mõnele rahvusvahelise konkurentsi takistusele Türgi turul, vaatamata asjaolule, et Türgis on ligikaudu 15 teadaolevat tootjat.

(80) Teisest küljest on USA on suur turg keevistorude jaoks üleüldiselt ja ka vaatlusaluse toote jaoks ning on ühendusega samas suurusjärgus. Konkurentsimäär paistab olevat märkimisväärne. Üksteisega paistab konkureerivat üle 15 omamaise tootja, kelle arvele langeb märkimisväärne osa omamaisest müügist, kui võrrelda Hiinast pärit ekspordiga ühendusse.

(81) Lisaks on kolmandate riikide import USAs märkimisväärne, vaatamata dumpinguvastaste meetmete kehtimisele uurimisperioodi jooksul mitmetest riikidest pärit impordi suhtes (Taiwan, Mehhiko, Türgi, Tai, Brasiilia, India ja Korea). Uurimisperioodi jooksul kattis import hinnanguliselt üle kolmandiku Ameerika Ühendriikide tarbimisest ja pärines ligikaudu kolmveerandi impordimahu ulatuses riikidest, mille suhtes kehtisid 0 %-lised tollimaksud ja ei kehtinud dumpinguvastaseid tollimakse. Õigupoolest vastab uurimisperiood perioodile, kus USA ametiasutused uurisid Hiinast pärit eksporti väidetavate kahjulike dumpingutavade suhtes, mis viis meetmete kehtestamiseni 2008. aasta jaanuaris (mida muudeti hiljem 2008. aasta aprillis ja mis ulatuvad 69,2 %-st kuni 85,55 %-ni).[11] Nendel meetmetel ei ole seetõttu olnud märkimisväärset mõju eespool nimetatud analüüsile, vaid pigem viitavad need uurimisperioodi aegsetele USA hinnatasemetele, mis võisid olla kunstlikult alla surutud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju tõttu.

(82) Lisaks on tootmisprotsess ja ligipääs toorainele USAs ja Hiina Rahvavabariigis võrreldavad ning viimati nimetatud riigil ei paista olevat mitte mingisugust märgatavat oma olemusest tulenevat eelisseisundit vaatlusaluse toote tootmises ja müümises.

(83) Türgit ja USAd sellel alusel võrreldes on tehtud järeldus, et USA on Hiina Rahvavabariigi ja Valgevene jaoks sobivam võrdlusriik.

(84) Küsimustikud saadeti kõikidele teadaolevatele USAs asuvatele tootjatele. Komisjon sai vastuse ühelt oluliselt tootjalt. Nii koostööd teinud tootja toodang kui omamaine müük olid tüüpilised määramaks kindlaks normaalväärtust.

8.4.2. Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

(85) Pärast USA valimist võrdlusriigiks määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kindlaks normaalväärtus võrdlusriigis asuvalt koostööd teinud tootjalt saadud teabe põhjal, s.t makstud või makstavate hindade põhjal kooskõlas eespool põhjendustes 32 kuni 37 esitatud metoodikaga.

(86) Samasuguse toote tootja omamaine müük leiti olevat tüüpiline võrreldes Hiina Rahvavabariigis asuvate eksportivate tootjate ühendusse eksporditava vaatlusaluse tootega. Lisaks käsitleti tema omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina.

8.5. Ekspordihind

(87) Kui eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt.

(88) Kui eksportmüük ühendusse toimus sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu, määrati algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt ekspordihinnad kindlaks kaubandusettevõtetele – st sõltumatule ostjale – ekspordiks müüdud toote hindade põhjal, mida kasutasid vaatlusalused tootjad.

8.6. Võrdlus

(89) Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt. Põhjendatud juhtudel võimaldati asjakohaseid kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-, krediidi-, vahendamis- ja pangakuludega. Asjakohased kohandused tehti vajaduse korral ka seoses füüsikaliste omaduste erinevustega.

8.7. Dumpingu kindlakstegemine

(90) Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mis on kohaldatav kõikidele Hiina Rahvavabariigis asuvate eksportijate suhtes, määras komisjon esiteks kindlaks koostöötaseme. Võrreldi Eurostati põhjal arvutatud Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote koguimporti ning Hiina Rahvavabariigis asuvatelt eksportijatelt saadud küsimustiku vastustes esitatud ekspordimahtu. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 54, esines lahknevus Eurostati teatatud ekspordikoguse ja eksportivate tootjate küsimustiku vastustes märgitud koguse vahel (180 kilotonni 216 kilotonniga võrreldes). Selle alusel määrati kindlaks, et koostöötase oli väga kõrge.

(91) Dumpingumarginaal arvutati seepärast välja järgmiselt. Ekspordihind arvutati välja koostööd teinud eksportijate küsimustiku vastustes esitatud üksikasjaliku teabe põhjal ühe erandiga, mille vastus ei olnud lõpetatud ning ei võimaldanud võrrelda toodete füüsikalisi omadusi. Ekspordihinda võrreldi võrdlusriigis kindlaks tehtud normaalväärtusega.

(92) Üleriigiline dumpingutase tuvastati olevat 130,8 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

9. VALGEVENE

9.1. Üldmärkused

(93) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti kohaselt a ei peeta Valgevenet turumajandusriigiks. Seepärast tehti Valgevenest pärit, ühendusse suunatud ekspordi puhul normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis asuva tootja käest saadud teabe põhjal.

(94) Uurimisperioodi jooksul ulatus Valgevenest pärit import ligikaudu 29 kilotonnini ning hõlmas seega 2,3 % turuosast. Ainus teadaolev Valgevenes asuv tootja tegi uurimises koostööd ja saatis küsimustiku vastuse. Ta töötab töötlemislepingu alusel kahe Saksamaal ja Šveitsis asuva importijaga. Vaid ELis asuv importija tegi uurimises koostööd.

(95) Töötlemislepingu kohaselt varustab Saksa importija, kes on Valgevene tootjast sõltumatu üksus, viimast toorainega ning katab kõik selle Valgevenesse impordiga seotud kulud (transpordi-, käitlemis- ja kindlustuskulud). Seejärel maksab ta töötlemistasu ning katab transpordi-, käitlemis- ja kindlustuskulud Valgevenest ELi. Tootmisprotsessi jooksul jääb Saksa importija vaatlusaluse Valgevenest eksporditud toote omanikuks. Kuna töötlemislepingu kohaselt ei ole mitte mingisugust tegelikku ekspordihinda, tuli see arvestada.

(96) Võrreldi Eurostati põhjal (kasutades CN-koode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77) välja arvutatud Valgevenest pärit vaatlusaluse toote koguimporti ja koostööd teinud tootja ning eespool nimetatud Saksa ettevõtja esitatud küsimustiku vastustes esitatud ekspordimahtu. Selle alusel määrati kindlaks, et koostöötase oli madal, s.t 30 % kogu Valgevenest pärit impordist ühendusse.

(97) Ei esitatud ühtegi taotlust individuaalseks kohtlemiseks algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

9.2. Normaalväärtus

(98) Normaalväärtus määrati kindlaks hindade või arvestusliku väärtuse põhjal võrdlusriigis algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt.

9.2.1. Võrdlusriik

(99) Nagu on märgitud eespool Hiina Rahvavabariiki käsitlevas osas, viidati esimeses teates USAle kui sobivale võrdlusriigile normaalväärtuse kindlaks määramiseks nii Valgevene kui ka Hiina Rahvavabariigi jaoks. Eespool Hiina Rahvavabariigi analüüsi juures nimetatud peamised põhjused, mis õigustavad USA valimist, kehtivad ka Valgevene puhul. Kaks isikut vaidlustasid USA valiku võrdlusriigiks ning soovitas selle asemel Türgit. Peamised põhjused, miks komisjon valis Türgi asemel USA, on esitatud eespool põhjendustes 76 kuni 84.

(100) Seetõttu on normaalväärtuse kindlaks tegemiseks rakendatud põhjendustes 32 kuni 37 kirjeldatud metoodikat.

9.3. Ekspordihind

(101) Saksa importija esitatud andmed olid seotud vaid osaga Valgevenest pärit ja ühendusse eksporditavatest toodetest. Ülejäänud väga märkimisväärse osa kohta impordist ei esitatud mitte mingisuguseid andmeid. Seepärast tuli kasutada selle ülejäänud osa kohta kättesaadavaid fakte algmääruse artikli 18 kohaselt.

(102) Analüüsiti kaht peamist teabeallikat. Eurostati andmeid ei peetud adekvaatseks. Esiteks sisaldas see töötlemistehinguid Saksa ettevõtjaga, kelle suhtes ei kehtinud ekspordihind. Teiseks sisaldas see töötlemistehinguid ka koostööd mitte teinud Šveitsi äriühinguga. Tuleks ka rõhutada, et teatavate isikute väitel ja Ukraina vahepealse läbivaatamise aluseks oleva Ukraina äriühingu Interpipe Groupi kodulehekülje kohaselt on see kontsern seotud nii Šveitsi kui ka Valgevene äriühinguga. Igasuguse koostöö puudumise tõttu Šveitsi äriühingu poolt ei olnud võimalik kindlaks teha ühtegi ekspordihinda tema tehtud tehingute puhul.

(103) Teisest küljest olid kättesaadavad üksikasjalikud andmed eespool nimetatud Saksa ettevõtjaga seotud tehingute kohta üksikute tüüpide lõikes, kaasa arvatud kättesaadavuse korral ka ettevõtja omahinna ja kulude kohta. See võimaldas uurimise teostajal teha kindlaks ekspordihind üksikute tüüpide lõikes eespool selgitatud viisil. Seda peeti seetõttu parimaks komisjonile kättesaadavaks teabeks.

(104) Ekspordihind arvestati koostööd teinud Saksa importija esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote hinna põhjal. Sel konkreetsel juhul tuli töötlemislepingu tõttu teha teatavad kohandused, et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiri tasemel. Kohandused tehti seega kõikides kuludes, mis jäid ühenduse piiri ja Saksa importija esimese sõltumatu kliendi vahele. Nende hulka kuulusid nii Saksa importija müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kui ka transpordi-, kindlustus- ja tollimaksud ühenduses.

9.4. Võrdlus

(105) Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks kohandati nõuetekohaselt hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt. Asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, transpordi- ja kindlustuskulude ning tollimaksudega tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.

9.5. Dumpingu kindlakstegemine

(106) Selle alusel tuvastati üleriigiline dumpingutase olevat 92,4 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

10. VENEMAA

10.1. Üldmärkused

(107) Venemaalt pärit impordimaht küündis 36 kilotonnini, mis vastas uurimisperioodil 3,3 %-le turuosast.

(108) Eksportivate tootjate ilmse suure arvu tõttu koostati esialgu valim. Neljal kontsernil paluti vastata komisjoni küsimustikule, kuid vastused saadi vaid kahelt; seega ei olnud väljavõtteline uuring enam vajalik.

10.2. Normaalväärtus

(109) Mõlema eksportiva tootja jaoks oli vaatlusaluse toote omamaine müük tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 32. Kooskõlas põhjenduses 33 ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud metoodikaga põhines normaalväärtus tavapärase kaubandustegevuse käigus Vene Föderatsioonis asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavatel hindadel.

(110) Tootmiskulude ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas eksportivate tootjate makstud gaasihinnad peegeldasid gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.

(111) Tehti kindlaks, et eksportivate tootjate siseturul tasutud gaasihind oli ligikaudu üks neljandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaised gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis on tunduvalt madalamad maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Seetõttu, kuna gaasihinnad ei peegeldunud eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt kohandada. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus), mis oli kohandatud kohalike jaotuskulude jaoks. Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hinnad kajastavad kulusid mõistlikult – võib käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

(112) Nende tootetüüpide puhul, mille normaalväärtus arvestati eespool kirjeldatud viisil, tehti arvestused eksporditud tüüpide tootmiskulude alusel pärast gaasihinna korrigeerimist.

10.3. Ekspordihind

(113) Nendel juhtudel, kui eksportmüük ühendusse toimus ühenduses asuva sidusimportija kaudu, määrati algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks arvestuslik ekspordihind. Nendel juhtudel, kui eksportmüük toimus ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele Vene Föderatsioonis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, põhinesid ekspordihinnad ühenduses asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavatel hindadel.

10.4. Võrdlus

(114) Asjakohased kohandused seoses krediidi- ja transpordikuludega ning lisamaksudega tehti juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja tõendatuks.

10.5. Dumpingumarginaal

(115) Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas dumpingu esinemist. Pärast asjaomaste isikute teavitamist esitasid mõlemad Vene eksportivad tootjad oma märkused. Esimesel juhul viisid põhjendatud märkused, mis käsitlesid eelkõige arvestuslike normaalväärtuste korrigeerimisi, dumpingumarginaali väheoluliste muudatusteni, mis ei mõjuta dumpinguvastast tollimaksu, kuna muudetud dumpingumarginaal ületab endiselt kahjumarginaali. Teisel juhul osutas huvitatud isik kirjaveale, mille tagajärjel oli müügi-, üld- ja halduskulusid arvestatud kahekordselt; see viga on parandatud. Sellel alusel on dumpingumarginaalid (eksportiva tootja kontserni kohta), väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril tollimaksu tasumata, järgmised:

- TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) – 22,7 %

- OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) – 10,1 %

10.6. Järeldused dumpingu kohta Venemaaga seoses

(116) Kuna koostöötase oli kõrge (Eurostati andmetel rohkem kui 90 % Vene Föderatsioonist pärineva vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse), määrati kõikide muude Vene Föderatsioonis asuvate eksportijate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal samale tasemele nagu on kindlaks määratud koostööd teinud eksportiva tootja TMK Groupi puhul, nimelt 22,7 %-le.

D. DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS ALGMÄÄRUSE ARTIKLI 11 LÕIKE 2 KOHASELT; DUMPINGU SUHTES KOHALDATAVA MEETME TASEME PIISAVUS ALGMÄÄRUSE ARTIKLI 11 LÕIKE 3 KOHASELT.

1. ÜLDKÜSIMUSED

(117) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas Tai, Türgi ja Ukraina suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

(118) Lisaks uuriti algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt Türgi ja ühe Ukraina äriühingu kohta, kas esialgsest dumpinguga seotud uurimisest alates esines muutunud asjaolusid, mida võib pidada püsivaks.

2. TAI

2.1. Sissejuhatavad märkused

(119) Erinevalt esialgsest uurimisest ei esinenud Eurostati andmetel uurimisperioodil vaatlusaluse toote eksporti Taist. Ainus koostööd teinud tootja ei teatanud eksportmüügist ühendusse ning peale tema ei teinud koostööd ükski eksportiv ettevõtja. Tai ekspordistatistika viitas küll sellele, et uurimisperioodil oli registreeritud mõningat eksporti Taist, mida võib osaliselt seostada ka vaatlusaluse tootega, kuid see oli igatahes oma mahult tühine ning ei oleks seetõttu olnud tüüpiline.

(120) Koostöötase käesolevas läbivaatamises oli väga madal ning vaid üks Tai tootja andis endast menetluse käigus teada. Kuid kaebuse kohaselt, mida kinnitasid ka avalikult kättesaadavad andmed, oli Tais aga uurimisperioodil lisaks vähemalt 12 vaatlusaluse toote tootjat. Ükski nendest ei teinud uurimises koostööd ning seetõttu vastab koostöötase vähem kui 10 %-le Tai vaatlusaluse toote hinnangulisest kogutoodangust.

2.2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodi jooksul

(121) Ainus koostööd teinud Tai tootja ei eksportinud uurimisperioodi jooksul ühendusse. Võttes arvesse, et ei Taist pärit vaatlusalust toodet ei eksporditud ühendusse, ei saa dumping jätkuda. Sellest järeldub, et kõnealusel juhul peab analüüs põhinema dumpingu kordumise tõenäosusel, kui meetmed peaks lõpetatama.

2.3. Impordi areng, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse

2.3.1. Sissejuhatavad märkused

(122) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 120, on uurimine näidanud, et Tais oli uurimisperioodi jooksul vähemalt 13 vaatlusaluse toote tootjat ning vaid üks tegi uurimises koostööd.

(123) Uuriti, mil määral saab kõnealuselt koostööd teinud Tai tootjalt saadud andmeid kasutada üleüldise olukorra analüüsimiseks seoses Taist pärineva ekspordi tõenäolise arenguga ning täpsemalt, mil määral need sobivad lähtepunktiks omamaiste ja ekspordihindade, kulude, tootmisvõimsuste ja tootmisvõimsuse rakendamise näitamisel.

(124) Selles suhtes märgati mitut puudujääki seoses koostööd teinud äriühingu antud andmetega. Esiteks ei olnud äriühing võimeline kooskõlastama omamaiseid ja ekspordihindu tegelike tehingute ning oma auditeeritud raamatupidamisdokumentidega uurimisperioodi kohta. Lisaks ei suutnud äriühing esitada tootmiskulude jaotust toodete kontrollnumbrite lõikes, nagu oli määratletud huvitatud isikutele saadetud küsimustikes. Tootja oli võimeline esitama tootmiskulu vaid keskmise tootmiskuluna mustade ja galvaanitud toodete jaotuses kõikide toodetavate toodete kontrollnumbrite kohta. Tõendid toodete kontrollnumbrite kulustruktuuri kohta erinevatelt uurimisega seotud teistes riikides, kaasa arvatud ühenduses, asuvatelt tootjatelt näitasid, et tootmiskulus toote kontrollnumbri kohta esineb tõepoolest suur varieerumine. See kehtib ka kõnealuse Tai äriühingu toodetavate ja müüdavate konkreetsete toote tüüpide kohta. Sellistel asjaoludel ei saa kulude jaotust, mis ei võimalda võrdlust toodete kontrollnumbrite lõikes, pidada piisavaks, et teha kindlaks omamaise normaalväärtus.

(125) Isegi juhul, kui selliseid andmeid oleks olnud võimalik saada, peab meeles pidama, et koostööd teinud tootja vastas vähemale kui 10 %-le vaatlusaluse toote kogutoodangust Tais, mis tähendab, et igal juhul tuleks andmeid täiendada muu statistilise materjaliga, et hinnata tüüpilisust üleriigilise hindamise tarbeks.

(126) Äriühingule anti mõistliku aja jooksul teada komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja põhjustest, miks seda peeti vajalikuks, võttes arvesse uurimise ajalisi piiranguid. Saadi märkusi, mida analüüsiti põhjalikult ning millele vastati üksikasjalikult. Ühtki äriühingu antud selgitust ei peetud küllaldaseks võimaldamaks komisjonil vältida parimate kättesaadavate faktide kohaldamist eespool esile tõstetud piirkondades.

(127) Seepärast põhineb teave omamaiste ja teiste riikide suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta Tai eksportijate puhul parimatel kättesaadavatel faktidel, kaasa arvatud kaebusel ja avalikult kättesaadaval teabel.

(128) Vastupidi, äriühingu antud teavet varude, tootmistaseme ja tootmisvõimsuse kohta saadi kontrollida. Seda teavet koos kaebusest saadud andmetega saadi seega kasutada, et teha kindlaks kõikide Tais asuvate eksportivate tootjate tootmismaht ja tootmisvõimsus.

(129) Eespool esitatut silmas pidades võeti arvesse järgmisi kaalutlusi, et hinnata meetmete kehtetuks tunnistamise tõenäolist mõju.

2.3.2. Toodang, kasutamata tootmisvõimsused ja tõenäosus, et need kasutamata tootmisvõimsused suunatakse ühendusse

(130) Kaebus näitab, et Tais on rohkem kui 370-kilotonnine vaba tootmisvõimsus, mis moodustab ligikaudu 30 % kogu tootmisvõimsusest. See vaba tootmisvõimsus, mille võiks suunata ühenduse turule, vastab rohkem kui 25 %-le ühenduse kogutarbimisest (nagu on määratletud põhjenduses 231).

(131) Vaba tootmisvõimsuse tase oli veelgi markantsem koostööd teinud tootja puhul, kes esindas vähem kui 10 % Tai kogutoodangust uurimisperioodi jooksul. Selle tootja puhul leiti uurimisperioodil üle 50 % vaba tootmisvõimsust.

(132) Üheskoos viitavad need tegurid märkimisväärsele vaba tootmisvõimsuse olemasolule Tais. Tõendite puudumisel, mis näitaksid, et selle tootmisvõimsuse võivad enda alla haarata suurenenud omamaine müük, müük muudesse kolmandatesse riikidesse või muude toodete toodang peale vaatlusaluse toote, järeldatakse, et kui meetmed aeguksid, suunatakse need vabad tootmisvõimsused kõige tõenäolisemalt ühendusse suuresti tänu ühenduse atraktiivsusele ekspordituruna.

(133) Arvestades, et ühenduse turg on üks suuremaid maailmas, teeb ainuüksi tema suurus ta atraktiivseks iga Tais asuva vaatlusalust toodet eksportiva tootja jaoks. Ühenduse turu võimalikku tähtsust suurendab veelgi asjaolu, et USAs, mis on teine suur turg, kehtivad Taist pärit impordi vastu meetmed.

(134) Arvestades seda koos suhteliselt atraktiivse hinnatasemega ühenduses, kus on olemas hästi arendatud jaotuskanalid, arvatakse, et meetmete puudumisel oleks olemas selge majanduslik ajend ekspordi nihkumiseks eemale suurtest kolmandatest turgudest, nagu USA, ühenduse suunas.

(135) Kokkuvõttes arvatakse praeguses olukorras, et igasugune suurenemine praeguses tootmisvõimsuse rakendamises suunatakse tõenäoliselt eksporti ja eriti ühenduse turule.

2.3.3. Tõenäolised hinnatasemed

(136) Mitmed tegurid viitavad tõenäosusele, et Tai ekspordihinnad ühendusse oleksid dumpinguhinnad.

(137) Esiteks paistab eksport suurtele kolmandate riikide turgudele olevat tehtud dumpinguhinnaga. Seda kinnitab USA dumpinguvastaste meetmete olemasolu 15 % ulatuses Taist pärineva keevistorude ekspordi suhtes. See viitab üldisemale käitumismallile, mis põhineb suurtele kolmandatele turgudele dumpinguhinnaga müümisel. Fakt, et Taist pärit eksport ühendusse lõppes pärast meetmete kehtestamist, paistab toetavat mõtet, et Tais asuvad eksportivad tootjad ei oleks võimelised või ei soostuks müüma dumpinguvabal hinnatasemetel.

(138) Lisaks pakuksid vaatlusaluse toote puhul, mis on üldiselt üsna homogeenne, tulevased Tai müüjad tõenäoliselt tooteid muu ühenduse impordi ülekaalus olevate hindadega. Nagu on järeldatud eespoolsetes jagudes, on muude eksportivate riikide impordihinnad üldiselt madalad. Arvestades, et Tai tootvate eksportijate võimalikud ekspordihinnad peegeldavad tõenäoliselt neid madalaid hindu, ning arvestades, et vaatlusaluse toote kulustruktuur, mis põhineb tugevalt teraspoolide ja tsingi hindadel, mis on üle maailma märkimisväärselt tõusnud, oleksid ekspordihinnad tõenäoliselt dumpinguhinnad.

2.4. Järeldus

(139) Märkimisväärne kogus Taist pärit eksporti müüakse seega ühendusse tõenäoliselt dumpinguhindadega, kui meetmetel lastakse aeguda.

3. TÜRGI i): ÜLDINE DUMPING JA ARTIKLI 11 LÕIKEGA 2 SEOTU

3.1. Üldküsimused

(140) Kaebuse esitaja väitis, et Türgist pärit dumpinguhinnaga import viiks tõenäoliselt väga tõsise kahjuni ühenduse tööstusharu jaoks, kui meetmetel lastakse aeguda. Vahepealse läbivaatamise kontekstis (vt allpool) nõudis kaebuse esitaja, et meetmeid tuleks karmistada dumpingu ja kahju väidetavalt tõusnud tasemete tõttu.

(141) Statistilised andmed näitasid, et Türgist pärit import ulatus 110 kilotonnini, mis esindab peaaegu 9 % ühenduse tarbimisest (nagu on määratud põhjenduses 231). Esines lahknevus Eurostati ja äriühingute (138 kilotonni) teatatud koguste vahel. Viidatakse põhjenduses 55 tehtud märkustele.

(142) Dumpingu arvutamiseks kasutatud üldist metoodikat (esitatud eespool põhjendustes 31 kuni 46) on kohaldatud kõikide Türgis asuvate eksportivate tootjate suhtes. See erineb esialgses uurimises kohaldatud metoodikast, mida kasutati erandlikult mõne eksportija puhul valuuta märkimisväärse kõikumise tõttu esialgse uurimisperioodi jooksul. Kõnealuse kõikumise tõttu peeti esialgses uurimises asjakohasemaks võrrelda kuu kaalutud keskmist normaalväärtust ja kuu kaalutud keskmist ekspordihinda. Kõnealused erandlikud tingimused puudusid aga käesolevas uurimises ning kohaldati hoopis eespool lõigetes 31 kuni 46 kirjeldatud standardmeetodeid. Seega määrati käesolevas uurimises Türgis asuvate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal.

(143) Äriühinguid Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul, Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AS, Istanbul, ja Noksel Çelik Boru Sanayi AŞ, Ankara, kellest igaühe individuaalne dumpingumarginaal esialgses uurimises oli null, uuriti esialgu läbivaatamises ning need võeti osaks valimist. Ent kuigi algmääruse artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et esialgses uurimises nullis või vähetähtsa dumpingumarginaaliga äriühinguid võib kaasata läbivaatamisse, ei kohusta see ühenduse institutsioone selliseid äriühinguid kaasama. Lisaks on pärast algmääruse vastuvõtmist WTO vaidluste lahendamise organ juhtumi Mexico-Beef and Rice puhul tõlgendanud asjakohast dumpinguvastase lepingu sätet nii, et see keelustab selliste äriühingute läbivaatamise. Seepärast järeldasid ühenduse institutsioonid, et on asjakohane mitte kasutada kõnealuse kolme äriühingu läbivaatamise ajal kogutud andmeid. Seega jäeti need äriühingud valimist välja. Lisaks eeldatakse käesolevas määruses, et ükski nendest kolmest äriühingust ei tegele praegu dumpinguga.

3.2. (Eksportijate) väljavõtteline uuring ja koostöö

(144) Väljavõttelise uuringu vormid saadeti 15 võimalikule Türgis asuvale tootjale/eksportijale ning 8 neist vastas. Valimi jaoks valiti välja kolm äriühingut/kontserni, kelle arvele langeb 41 % Türgi koguimpordist ühendusse.

3.3. Normaalväärtus

(145) Nagu eespool märgitud, normaalväärtus kas arvestati või määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus Türgis asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade põhjal. Mõned eksportivate tootjate nõutud kohandused on kas tagasi lükatud või parandatud.

3.3.1. Krediidikulud

(146) Pärast komisjoni uurimistulemuste teatavakstegemist väitsid mõned eksportijad, et krediidikulud määrataks kindlaks tootjate ja nende klientide vahel kokkulepitud tegelike maksetingimuste põhjal. Kõnealuste väidetega nõustuti.

3.3.2. Tollimaksu tagastamine

(147) Teatavad äriühingud taotlesid tollimaksu tagastamiste arvessevõtmist põhjendusega, et impordimakse nõuti samasuguse toote jaoks kasutatava tooraine pealt, kui see oli ette nähtud Türgis tarbimiseks, kuid need maksti tagasi, kui toode müüdi ekspordiks ühendusse.

(148) Ühel juhul leiti taotletud summa olevat kõrgem kui siseturul müüdavasse samasugusesse tootesse füüsiliselt inkorporeeritud ainete eest nõutud tollimaks. Tehti kindlaks, et tollimaksukoormus oli väiksem, kuna see äriühing/kontsern ei kasutanud enda omamaises toodangus mitte ainult tollimaksuga imporditud poole, vaid ka 0 %-lise tollimaksumääraga poole, samuti kohapealt ostetud poole. Seetõttu korrigeeriti seda summat vastavalt.

(149) Üks teine äriühing, kelle puhul kõnealusest arvessevõtmisest esialgu keelduti, taotles selle võimaldamist, kuna tema riigisiseselt müüdud tooted siiski kandsid tollimaksukoormust. Kõnealune taotlus kiideti osaliselt heaks.

(150) Sellega seoses väitis ühenduse tootmisharu, et see oleks tasakaalustatav subsiidium. Kuid tuleb märkida, et käesolev menetlus on dumpinguvastane uurimine. Seepärast ei ole seda väidet analüüsitud.

3.3.3. Müügi-, üld- ja halduskulud

(151) Üks Türgi eksportijatest väitis endal olevat selle müügi puhul, mille normaalväärtus tuli välja arvutada, negatiivsed müügi-, üld- ja halduskulud. See tulenes asjaolust, et nende välisvaluutavahetuse kasumid olid märkimisväärsed ja suuremad kui müügi-, üld- ja halduskulude kogumaht. Kõnesoleval juhul ignoreeriti neid finantskasumeid. Võeti arvesse vaid äriühingute laenudega seotud kulusid. Müügi-, üld- ja halduskulusid korrigeeriti seega vastavalt.

3.4. Ekspordihind

(152) Kõigil juhtudel toimus vaatlusaluse toote müük ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Seega põhines algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kõikide eksportijate puhul ekspordihind ühenduses asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavatel hindadel.

3.5. Võrdlus

(153) Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohased korrigeerimised seoses mahahindluste, hinnaalanduste, transpordi-, käitlemis-, laadimis-, panga-, kindlustus- ja krediidikuludega tehti, kui neid peeti asjakohaseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks.

3.6. Dumping uurimisperioodi jooksul

(154) Türgis asuvate eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal .

(155) Kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlus kaalutud keskmise normaalväärtusega näitas järgmisi dumpingumarginaale:

Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AŞ, Kayseri (edaspidi „Erbosan”) 0,5 %,

- Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AŞ, Istanbul (edaspidi „Borusan”) -1,4 %,

- Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS, Iskenderun (edaspidi „Toscelik”) 0,9 %.

(156) Kaks äriühingut andsid teada oma kavatsusest teha koostööd, kuid neid ei kaasatud valimisse. Pidades silmas, et kõigi valimis olevate äriühingute jaoks kindlaksmääratud dumpingumarginaalid olid minimaalsed ning et koostöö tase uurimises oli väga kõrge, peeti üleriigilist dumpingumarginaali samuti minimaalseks.

(157) Seetõttu järeldatakse, et Türgi puhul ei olnud dumping ei jätkunud. Edasine analüüs algmääruse artikli 11 lõike 3 raames keskendub seepärast üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.

3.7. Tõenäosuse analüüs

3.7.1. Üldmärkused

(158) ELi turg on kahtlemata Türgi tootjate jaoks väga atraktiivne turg. See tuleneb mitmest tegurist, millest esimene on suurus. Suurus ei ole seotud mitte ainult suure tarbimisega, vaid ka asjaoluga, et enamik Türgist pärit ekspordist teistele kolmandate riikide turgudele on killustunud – s.t väikeseid koguseid veetakse mitmesse erinevasse sihtpunkti. Selles suhtes on ühendus üheainsa sihtpunktina ja suure vastuvõtuvõimega atraktiivsem.

(159) Geograafiline lähedus on teine tähtis tegur, kuna nende toodete transpordikulud ei ole tähtsusetud.

(160) Ühendus on Türgi eksportijate jaoks ka traditsiooniline turg, kellel on seal hästi toimivad turustuskanalid ning suur hulk kliente.

3.7.2. Ekspordi osa ELi ning hinnakujundustavad

(161) Vaatamata jõusolevatele meetmetele jätkus Türgist pärit import kogu uurimisperioodi vältel. Siiski ei leitud dumpingut ühegi valimisse kaasatud äriühingu puhul. Tuleks ära märkida, et valimisse kaasatud ja mittekaasatud äriühingud, kes tegid praegustes läbivaatamistes koostööd, ning äriühingud, kelle dumpingumarginaal leiti esialgses uurimises olevat nullilähedane või minimaalne, katavad ligikaudu 90% Türgi koguekspordist ühendusse. Kõnealuse Türgi ekspordi turg paistab olevat stabiilne ning miski ei viita sellele, et äriühingud muudaksid oma hinnakujundusstrateegiaid. Lisaks on valimisse kaasatud kolm äriühingut ning äriühingud, kelle dumpingumarginaal leiti esialgses uurimises olevat nullilähedane või minimaalne, vaieldamatult suurimad turuosalised ning hinnaliidrid. Seetõttu on tõenäoline, et mis tahes muu äriühing järgiks pigem nende hinnakujundustavasid. Seepärast on dumpingu kordumine Türgi puhul ebatõenäoline. Siiski uuriti terviklikkuse huvides ka alljärgnevaid tegureid.

3.7.3. Kasutamata tootmisvõimsus Türgis

(162) Uurimises tehti kindlaks, et koostööd teinud tootjatel, sealhulgas valimisse kaasatud ja mittekaasatud äriühingutel, oli uurimisperioodil ligikaudu 143 000-tonnine vaba kogutootmisvõimsus. See kogus vastaks ligikaudu 10 %-le ühenduse keevistorude kogutarbimisest (nagu on määratletud põhjenduses 231).

3.7.4. Kolmandate riikide turgude võimalik vastuvõtuvõime

(163) Vaatlusaluse toote suurimal turul (USAs) kehtivad Türgist pärit ekspordi suhtes dumpinguvastased meetmed, mis ulatuvad 14,7 %-ni. See viitab asjaolule, et muude tingimuste samaks jäädes ei võtaks USA tõenäoliselt vastu märkimisväärseid lisaekspordikoguseid Türgist. Kuid asjaolu, et eksport kolmandatesse riikidesse on killustunud vedudega mitmetesse erinevatesse sihtkohtadesse, paistab näitavat, et Türgi eksportijad on uurivad aktiivselt uusi turge ning seetõttu on tõenäoline, et kolmandate riikide turud võivad vastu võtta osa kõnealustest tootmisvõimsustest. Kui lisaks võtta arvesse ühendusse ja kolmandatesse riikidesse suunatud Türgist pärit ekspordi tegelikku suhet (70/30), võib põhjendatult eeldada samasugust suhet, kui praegu kasutamata tootmisvõimsused müüakse. Koos sellega lisanduks uurimisperioodi tarbimisnumbrite põhjal ühendusse suunatud impordile 100 000 tonni, mis vastaks 7 %-lisele lisaturuosale. Tuleb aga märkida, et tegemist on maksimaalse teoreetilise müügitõusuga oletuse põhjal, et kasutamata tootmisvõimsust kasutatakse 100%-liselt, mis on sellises majandusharus haruldane.

3.7.5. Hinnategurid

(164) Hinnaerinevused Türgist ühendusse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi vahel ei ole olnud märkimisväärsed ning sõltuvad asjaomasest äriühingust. Pärast edasist analüüsi asjaomaste isikute teavitamise järel määrati kindlaks, et Türgi ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid veidi kõrgemad kui ekspordihinnad ühendusse. Pidades silmas, et Türgi puhul ei tuvastatud dumpingut seoses tema ekspordiga ühendusse, võib oletada, et kolmandatesse riikidesse ei eksporditud üldiselt dumpinguhindadega. Ei ole ka muid näitajaid, et Türgi eksportijad muudaksid oma hinnakujundamisstrateegiat. Ei turutingimustes ega eksportijate olukorras üldiselt ei osutanud miski sellele, et nad muudavad tõenäoliselt oma käitumist turul.

(165) Eespool esitatu taustal järeldatakse, et Türgist pärit impordi puhul dumping tõenäoliselt ei kordu.

4. TÜRGI ii): ARTIKLI 11 LÕIKEGA 3 SEOTU

(166) Kaebuse esitaja väitis, et kehtivad meetmed ei takistanud dumpinguhinnaga impordi jätkumist ning et meetmete tase ei olnud Türgist pärineva vaatlusaluse toote impordiga tuleva kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks enam piisav.

4.1. Muutunud asjaolude püsiv iseloom

(167) Nagu eespool järeldatud, ei jätkunud Türgist pärit import enam dumpinguhindadega. Tõepoolest on kõik käesolvas uurimises tuvastatud dumpingutasemed allpool miinimumkünnist. Eelkõige kehtib see kolme äriühingu puhul, kes esialgselt leiti tegelevat dumpinguga.

(168) Nagu märgitud, jääb ühenduse turg kõige tõenäolisemalt Türgi eksportijate jaoks atraktiivseks turuks hindade ja ka heade ning pikaajaliste kaubandussuhete osas. Samal ajal müüvad Türgi tootjad märkimisväärseid mahtusid siseturul. Need kogused müüakse konkurentsivõimeliste ja suhteliselt madalate hindadega võrreldes teiste oluliste turgudega, sealhulgas ELi ja USAga. Tõepoolest olid omamaised hinnad ja seega ka normaalväärtused sellistel tasemetel, et dumping seoses ekspordiga ühendusse on täielikult kadunud.

(169) Uurimine ei ole tuvastanud ühtegi teist asjaolu, mis viitaks, et hind ja dumping tõenäoliselt muutuvad, kui meetmetel lastakse aeguda. Äriühingute puhul, kelle suhtes on alates esialgsest uurimisest rakendatud tollimaksu nullmäärasid, kehtivad jätkuvalt Mexico Beef and Rice aruandel (nagu on selgitatud eespool põhjenduses 143) põhinevad kaalutlused. Seoses teiste äriühingutega näitas käesolev uurimine tõepoolest, et asjaolud on muutunud, kuna leiti, et nad ei tegele enam dumpinguga. Lisaks ei ole ühtegi mõjuvat põhjust, mis näitaks, et sellised muutunud asjaolud ei ole püsiva iseloomuga. Pealegi eksportisid kõik uuritud äriühingud kolmandatesse riikidesse 2006. aastal ja uurimisperioodil kõrgemate hindadega kui ekspordihinnad ühendusse. Samadel perioodidel eksporditi ühendusse hindadega, mis ületasid omamaise müügi hindasid. See näitab selgelt, et muutunud asjaolud (eksport ei ole enam dumpinguhinnaga) on püsiva iseloomuga.

4.2. Järeldus

(170) Seega võib järeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis tõenäoliselt ei ekspordita ühendusse dumpinguhindadega. Lisaks võib esialgse uurimisega võrreldes muutunud tingimusi seoses dumpingu puudumisega põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.

(171) Eespool esitatut silmas pidades tuleks lõpetada Türgist pärit importi käsitlev menetlus.

5. UKRAINA i): ARTIKLI 11 LÕIKEGA 3 SEOTU

5.1. Üldmärkused

(172) Interpipe Group väitis, et tema enda kuludel/riigisisestel hindadel põhineva normaalväärtuse võrdlemine ekspordihindadega ELiga võrreldavale kolmanda riigi turule viiks dumpingu taseme praegu kehtivatest meetmetest oluliselt madalamale. Seetõttu ei ole dumpingu korvamiseks väidetavalt enam vajalik jätkata meetmete rakendamist praegusel tasemel.

(173) Uurimise käigus teavitati äriühingut komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18. See tulenes asjaolust, et äriühing ei andnud tootetüübi (toote kontrollnumbri) vormis nõutavaid andmeid tootmiskulu kohta. Äriühing esitas andmeid tootmiskulu kohta vaid kõikide konkreetses töökojas toodetud tootetüüpide keskmisena.

(174) Faktide uurimine näitas, et komisjon ei saa aktsepteerida esitatud andmeid tootmiskulu kohta, kuna need ei võimaldaks nõuetele vastavat võrdlust siseturu müügihindadega tootetüüpide lõikes.

(175) Äriühingut teavitati põhjustest, miks see oli vajalik, mõistliku aja jooksul, nagu on nõutud algmääruse artikli 18 lõikes 4. Saadi märkusi, mida analüüsiti ja millele vastati üksikasjalikult. Ühtki äriühingu antud selgitustest ei peetud piisavaks võimaldamaks komisjonil vältida kättesaadavate faktide rakendamist allpool esitatud valdkonnas.

(176) Pärast asjaomaste isikute teavitamist väitis kaebuse esitaja, et menetlus tuleks lõpetada, kuna ainsa Ukraina tootja koostöö oli nii puudulik, et komisjonil tuli tootmiskulude korrigeerimiseks kasutada algmääruse artiklit 18. Tuleb aga märkida, et artiklit 18 kohaldati võimaldamaks komisjonil täiendada ainsa koostööd teinud Ukraina tootja esitatud teavet, kasutades parimat kättesaadavat teavet. Seepärast lükati väide tagasi.

5.2. Normaalväärtus

(177) Komisjon uuris, kas omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks uuriti, milline on koostööd tegevate eksportivate tootjate toodetud ja siseturul müüdud toote tootmiskulu.

(178) OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP), kes toodab vaatlusalust toodet, ei suutnud esitada tootmiskulu jaotust toodete kontrollnumbrite lõikes. See eksportiv tootja esitas vaid mõlemas oma kahes töökojas toodetud kõikide toodete kontrollnumbrite keskmise tootmiskulu. Tõendid toodete kontrollnumbrite kulustruktuuri kohta uurimisega seotud teistes riikides, kaasa arvatud ühenduses, asuvatelt eri tootjatelt näitasid, et tootmiskulus toote kontrollnumbri kohta esineb suur varieerumine.

(179) OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk (NTRP) tube rolling plant, mis on seotud NMPPga, esitas tootmiskulu jaotuse toote kontrollnumbri kohta.

(180) Nagu on selgitatud põhjenduses 173, kohaldas komisjon NMPP suhtes algmääruse artiklit 18, et saada tootmiskulu toodete kontrollnumbrite lõikes. Kaaluti ka võimalust kasutada esialgsest uurimisest saadud andmeid, kuid kuna Ukrainale on pärast seda antud turumajanduslik staatus, ei peetud selliseid andmeid parimaks kättesaadavaks teabeks. Lisaks arvas komisjon, et ühenduse tootmisharu edastatud teabe kvaliteet on selline, mis võimaldab teha järeldusi tootmiskulu kohta toodete kontrollnumbrite lõikes. Seepärast peeti koostööd teinud ühenduse tootmisharu esitatud teavet kõige usaldusväärsemaks ning parimaks kättesaadavaks teabeks, millest tuletada tootmiskulu toodete kontrollnumbrite lõikes. Selles suhtes näitasid uurimistulemused, et oli võimalik välja arvutada erinevused odavaima ühenduse tootmisharu toote kontrollnumbri ning teiste toodete kontrollnumbrite vahel. Seda erinevust kohaldati seejärel NMPP teatatud keskmise tootmiskulu suhtes. Kui esines kokkulangevus ühenduse tootmisharu toodetud toote kontrollnumbri ning NTRP toodetud sama toote kontrollnumbri vahel, kasutati NTRP kulu.

(181) Sama isik pidas küsitavaks asjaolu, et komisjon kasutas uurimisperioodi andmeid arvestamaks normaalväärtust ja ekspordihinda Interpipe’i uurimisperioodil. Mõne sellega seotud väitega oldi nõus. Komisjon uuris CIF-ekspordihinna kaalutud keskmist ühendusse mõlema menetluse kattuva kuue kuu jooksul. Lisaks, võimaldamaks samal ajavahemikul õiglast võrdlust ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga liigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinna vahel, korrigeeriti koostööd teinud tootjate tootmiskulu. Korrigeerimine tehti peegeldamaks tootmiskulu sama kuue kuu kohta mis võeti arvesse arvutamaks CIF-ekspordihindu ühendusse. Ainus koostööd teinud Ukraina eksportija väitis, et komisjon peaks kasutama seotud äriühingu, OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk (NTRP) tube rolling plant, ühiku tootmiskulu, kui toote kontrollnumbrid on peaaegu identsed nende toodete kontrollnumbritega, mille tootja on OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP). Nagu on selgitatud põhjenduses 175, on komisjonil aga tõendeid suurtest variatsioonidest tootmiskulus toote kontrollnumbri lõikes. Kõnealune väide lükati seega tagasi.

5.3. Ekspordihind

(182) Mis puutub ühendusse suunatud eksporti, eksportis kontsern uurimisperioodi jooksul ühendusse ebaolulise mahu vaatlusalust toodet. Iseenesest ei saanud neid tehinguid pidada tüüpiliseks, et määrata kindlaks, kas oli toimunud mõnda püsiva iseloomuga käitumismuutust.

(183) Interpipe Group tegi ettepaneku kasutada eksporti kolmandatesse riikidesse, et määrata kindlaks hindade tase, millega toimuks eksport ühendusse. Eelkõige väitis eksportija, et selles suhtes tuleks kasutada eksporti Venemaale. Äriühing esitas tõendeid oma ekspordi kohta kolmandate riikide ja Venemaa turule.

(184) Esiteks määrati kindlaks, kas Interpipe Groupi vaatlusaluse toote pakutud ekspordimahud kolmandatesse riikidesse olid üldmüüki silmas pidades piisavalt olulised. Selles suhtes järeldati, et müük Venemaale esindas rohkem kui poolt kontserni koguekspordist ja oli põhimõtteliselt sobiv järelduste tegemiseks, kui Venemaa turg on piisavalt sarnane ühenduse omaga.

(185) Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal uuriti, kas Venemaal olid ühendusega sarnased turutingimused ja -struktuur, et hinnata, kas eksport Venemaale on usaldusväärseks aluseks tõenäolistele ekspordihindadele ühendusse, et määrata kindlaks uus meetmete tase.

(186) Ühest küljest paistab Venemaa turg vaatlusaluse toote jaoks olevat sarnaselt ühenduse omaga märkimisväärne ning mõlemas piirkonnas müüdavad tootetüübid on üldiselt sarnased.

(187) Teisest küljest tuvastati nende kahe turu vahel silmapaistvaid erinevusi. Esiteks esinevad Venemaal märkimisväärsed imporditollimaksud erinevalt selliste maksude puudumisest ühenduses[12]. Seda kajastab impordi osatähtsus, mis on tunduvalt väiksem kui ühenduses. Lisaks paistab tootmissektor Venemaal olevat palju kontsentreeritum, kus väikse arvu suurte tootjate arvele langeb suurem osa tegevusest – samas kui ühenduses on tegevus jagunenud suurema arvu tootjate lõikes. Samuti paistavad jaotuskanalid hõlmavat vähem hulgimüüjaid kui ühenduses. Lisaks viitab fakt, et ühenduses esineb märkimisväärselt palju Venemaa päritoluga dumpingut, erinevustele hinna kujunemises ja moonutustele Venemaa siseturul, milleta sellist tegevust ei toimuks.

(188) Lisaks näitab dumpingu esinemine, et riigisisesed hinnatasemed Venemaal on kõrgemad kui hinnad, millega eksportijad tõenäoliselt ühendusse ekspordiksid. See tuleneb asjaolust, et valdavad hinnad importijate jaoks, kes on jätkuvalt ühenduses olulisel kohal, on tõenäoliselt Venemaa ekspordihindadega samal tasemel, ning samuti vaatlusaluse toote homogeensest olemusest, mis viitab sellele, et ühenduses edu saavutada soovivad eksportijad peavad kõige tõenäolisemalt järgima madalaimate pakkumiste tegijatega sama hinnataset.

(189) Eespool kirjeldatu viitab erinevustele, mis mõjutaksid hindade kujundamist ja seega ka tasemeid ning mis seetõttu osutavad sellele, et Venemaa hindu ei saa kasutada meetmete uue taseme kindlaksmääramiseks.

(190) Edasi uuris komisjon, kas sellel otstarbel saaks kasutada muudesse kolmandatesse riikidesse kui Venemaa suunatud ekspordi hindu. Esiteks uuriti, kas suuruselt teist eksporditurgu saaks võtta võrdlusriigiks. Kuid see võimalus jäeti kõrvale, kuna Valgevene ei ole turumajandusriik. Analüüsiti ka müüki teistesse riikidesse, kuid nende ekspordimahud olid liiga väikesed, et neid saaks pidada tüüpilisteks.

(191) Nendel asjaoludel ei saa Ukrainast Venemaale (ja teistesse kolmandatesse riikidesse, kuhu taotleja uurimisperioodi jooksul eksportis) suunatud ekspordi hindade kasutamist pidada tüüpiliseks näiteks ühendusse suunatud ekspordi hinna tõenäolise käitumise kohta ning jäetakse seega kõrvale. Eespool esitatut silmas pidades peeti hoopis vajalikuks kohaldada Interpipe Groupi puhul algmääruse artikli 2 lõiget 9. Selles suhtes kaaluti, kas ühendusse suunatud ekspordi CIF-hindade kaalutud keskmised uurimisperioodi jooksul kõikidest uurimisega seotud riikidest pärit koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt saaks koondada toote kontrollnumbri lõike tasandil ning kasutada võrdlusena, et määrata kindlaks ekspordihind kõnealuse Ukraina eksportiva tootja jaoks.

(192) See meetod leiti sobivat, kuna on mõistlik oletada, et kui Ukrainast pärit eksport siseneks ühenduse turule, ei kalduks see olulisel määral kõrvale tema otseste konkurentide st teiste ühendusse eksportijate hinnastruktuurist.

(193) Nagu on selgitatud põhjenduses 181, kasutas komisjon ekspordihinna kindlakstegemisel vaid uurimisperioodi ja Interpipe’i uurimisperioodi kattuva kuue kuu andmeid.

(194) Nende eksportijate kokkulangevaid toote kontrollnumbri ühiku ekspordihindasid kasutati seega Interpipe Groupi ekspordihinna kindlaksmääramiseks.

(195) Pärast asjaomaste isikute teavitamist väitis ainus Ukraina eksportiv tootja, et ekspordihinna kindlaksmääramisel ei tuleks teha mingisuguseid mahaarvamisi seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskuludest ning kasumist, kuna algmääruse artikli 2 lõige 9 ei ole käesoleval juhul kohaldatav. Väideti, et algmääruse artikli 2 lõige 9 kehtib vaid ühenduses asuvate seotud importijate puhul, kuna selle sõnastus teeb selget vahet importimise ja edasimüügi vahel. Lisaks väideti, et kõnealune seotud äriühing tegutseb ekspordiosakonnana.

(196) Tuleb märkida, et vaatlusaluse toote müügi puhul ühendusse saatis ainus Ukraina eksportiv tootja vaatlusaluse toote otse ühendusse, esitas iga saadetise eest arve oma seotud äriühingule Šveitsis ning sai vastavalt selle makstud summa. Seega täitis eksportiv tootja kõiki eksportija ülesandeid. Seotud äriühing Šveitsis rääkis läbi müügilepingute suhtes ning esitas esimesele sõltumatule ostjale ühenduses arve. Seotud äriühing korraldas ka müüdud toodete kohaletoimetamise.

(197) Seoses Ukraina äriühingu tehtud märkustega asjaomaste isikute teavitamise puhul ollakse arvamusel, et ekspordihindasid võib arvestada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, kui ekspordihind puudub (esimene valikuvõimalus vastavalt artikli 2 lõikele 9). Lisaks võib artikli 2 lõike 9 kohaselt ekspordihindasid arvestada mis tahes põhjendatud alusel. Selline põhjendatud alus hõlmab ka mahaarvamist seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude ning mõistliku kasumi osas. Isegi kui kaalutleti, et sellised elemendid on asjakohasemalt peegeldatavad kui komisjonitasud/juurdehindlused vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, mida nad ei ole, oleks tulemuseks saadud dumpingumarginaal sama. Kuna seotud äriühingu kasumit mõjutas asjaolu, et ta ostis äriühingu sisestel tingimustel, määrati mõistlik kasum seepärast kindlaks uurimises koostööd teinud sõltumatute importijate/hulgimüüjate käest kogutud andmete põhjal.

(198) Pärast asjaomaste isikute teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et algmäärus ning WTO õigus ei võimalda dumpingumarginaalide väljaarvutamist, kui ühendusse ei ole toimunud eksporti. Eelmistes põhjendustes sõnastatud põhjustel korratakse, et algmääruse artikli 2 lõikes 9 märgitakse sõnaselgelt, et kui ekspordihind puudub, võib sellist hinda arvestada mis tahes põhjendatud alusel. Järelikult lükatakse väide tagasi.

5.4. Dumpingumarginaal

(199) Eespool kirjeldatud viisil arvutatud normaalväärtuse ja samuti eespool kirjeldatud viisil arvutatud ekspordihinna võrdlus näitas dumpingu olemasolu. Kõnealuse Ukraina kontserni dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril tollimaksu tasumata on järgmine:

Interpipe Group (OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk tube rolling plant): 10,7 %.

5.5. Järeldused dumpingu kohta Ukrainaga seoses

(200) Kokkuvõttes leiti, et Interpipe Groupi dumping on põhjenduses 199 kirjeldatud tasemel. Mis puutub kõikidesse teistesse Ukrainas asuvatesse eksportivatesse tootjatesse, siis kohaldatav dumpingu jääkmarginaal ei muutu.

6. UKRAINA ii): ARTIKLI 11 LÕIKEGA 2 SEOTU

6.1. Sissejuhatavad märkused

(201) Asjaomase riigi ekspordimahud ELi on järjekindlalt vähenenud 29 kilotonnilt 2002. aastal 17,2 kilotonnini 2005. aastal kuni peaaegu nullini uurimisperioodil.

(202) Vaid kaks samasse kontserni (Interpipe Group) kuuluvat Ukraina tootjat andsid endast teada ning esitasid küsimustiku vastuse: OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant.

(203) Tehti kindlaks, et Ukrainas tegutses lisaks veel vähemalt 7 tootjat. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal langeb Interpipe Groupi arvele ligikaudu 26 % Ukraina toodangust. Nendes tingimustes ollakse seisukohal, et koostöötase oli väga madal.

6.2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodi jooksul

(204) Ainsa koostööd teinud Ukraina kontserni tootja ühendusse suunatud eksport oli uurimisperioodi jooksul ebaoluline. Ukrainast pärit vaatlusaluse toote väga madal eksporditase ühendusse ei olnud tüüpiline ning ei taganud usaldusväärset ja tähendusrikast alust tegemaks kindlaks dumpingu jätkumist. Seetõttu peeti asjakohaseks võtta analüüsi aluseks kõnealusel juhul dumpingu kordumise tõenäosus meetmete lõpetamise korral.

6.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

6.3.1. Sissejuhatavad märkused

(205) Nagu põhjenduses 203 kirjeldatud, on uurimine näidanud, et Ukrainas oli uurimisperioodi jooksul vähemalt 7 vaatlusaluse toote tootjat ning vaid üks kontsern tegi uurimises koostööd.

(206) Uuriti, mil määral saab kõnealuselt koostööd teinud Ukraina kontsernilt saadud andmeid kasutada Ukrainast pärit impordi tõenäolise arenguga seotud üleüldise olukorra analüüsimiseks ning täpsemalt, mil määral need sobivad lähtepunktiks omamaiste ja ekspordihindade, kulude, tootmisvõimsuste ja tootmisvõimsuse rakendamise näitamisel.

(207) Äriühingu esitatud teavet aktsiate, tootmistaseme ja tootmisvõimsuse kohta kasutati koos kaebusest saadud teabega tegemaks kindlaks Ukrainas asuvate tootjate tootmismahtu ja tootmisvõimsust.

(208) Eespool esitatut silmas pidades võeti arvesse järgmisi kaalutlusi, et hinnata meetmete kehtetuks tunnistamise võimalikku mõju.

6.3.2. Toodang, kasutamata tootmisvõimsused ja tõenäosus, et need kasutamata tootmisvõimsused suunatakse ühendusse.

(209) Komisjonile kättesaadava teabe põhjal tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmisvõimsus Ukrainas ületab aastas 400 kilotonni.

(210) Tõendite puudumisel, mis näitaksid, et selle tootmisvõimsuse võivad enda alla võtta suurenenud omamaine müük, müük muudesse kolmandatesse riikidesse või peale vaatlusaluse toote muude toodete tootmine, järeldatakse, et kui meetmed aeguksid, suunatakse märkimisväärsed vabad tootmisvõimsused kõige tõenäolisemalt ühendusse suuresti seetõttu, et ühendus on atraktiivne eksporditurg. Seda kinnitab veelgi Interpipe Groupi märkimisväärne vaba tootmisvõimsus.

(211) Arvestades, et ühenduse turg on üks suuremaid maailmas, teeb ainuüksi tema suurus ta atraktiivseks iga Ukrainas asuva vaatlusalust toodet eksportiva tootja jaoks.

(212) Tuletatakse meelde, et Interpipe Group tarnib Ukrainast poole Valgevenes asuvale tootmisettevõttele Mogilev, mis kujundab alltöövõtjana toote ümber vaatlusaluseks tooteks, mille Interpipe’i Šveitsi filiaal müüb seejärel ühendusse. Protsessi jooksul jääb Interpipe toote omanikuks. Nagu eespool öeldud, on selle ekspordi puhul tehtud kindlaks dumping. Eriti kuna tehakse ettepanek kehtestada Valgevene suhtes meetmed, ei saa välistada, et kontserni teatava ekspordi päritoluallikaks saab Valgevene asemel hoopis Ukraina.

(213) Arvestades seda koos suhteliselt atraktiivse hinnatasemega ühenduses, kus on olemas hästi arendatud turustuskanalid, arvatakse, et meetmete puudumisel oleks olemas selge majanduslik stiimul ekspordi nihkumiseks eemale kolmandatest turgudest, nagu Venemaa või Valgevene, ühenduse suunas.

(214) Kokkuvõttes arvatakse kõnealuses olukorras, et praeguse tootmisvõimsuse rakendamise suurenemine suunatakse tõenäoliselt eksporti ja eelkõige ühenduse turule.

6.3.3. Tõenäolised hinnatasemed

(215) Madala koostöö taseme ja eespool nimetatud teabe kontekstis ollakse seisukohal, et kaebuses esitatud väiteid seoses dumpingu kordumise tõenäosusega tuleks kinnitada. Seda toetavad veelgi lisategurid.

(216) Muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on ühenduses valdavate impordihindadega samal tasemel. See viitab asjaolule, et ekspordihinnad sellistesse kolmandatesse riikidesse on tõenäoliselt samuti dumpinguhinnad, mis osutab üldisemale dumpingul põhinevale käitumismallile.

(217) Lisaks pakuksid vaatlusaluse toote puhul, mis on üldiselt üsna homogeenne, Ukraina võimalikud müüjad tõenäoliselt tooteid muu ühenduse impordi ülekaalus olevate hindadega. Nagu on järeldatud eespoolsetes jagudes, on muude eksportivate riikide impordihinnad üldiselt madalad. Arvestades, et Ukraina eksportivate tootjate võimalikud ekspordihinnad peavad tõenäoliselt hakkama peegeldama neid madalaid hindasid ning arvestades, et vaatlusaluse toote kulustruktuur, mis põhineb tugevalt teraspooli ja tsingi hindadel, mis on üle maailma märkimisväärselt tõusnud, oleksid ekspordihinnad tõenäoliselt 10,7 %-lise dumpingumarginaaliga, nagu on järeldatud põhjenduses 199.

6.4. Järeldus

(218) Märkimisväärne kogus Ukrainast pärit eksporti müüakse seega ühendusse tõenäoliselt dumpinguhindadega, kui meetmetel lastakse aeguda.

E. KAHJU (Dumpinguvastane uurimine, aegumise läbivaatamine, Türgi vahepealne läbivaatamine)

1. Ühenduse tootmisharu ja toodangu määratlus

(219) Ühenduses tootis samasugust toodet 17 uurimises koostööd teinud ja kaebust toetavat äriühingut ning 2 ühenduse tootjat, kes ei teinud uurimises koostööd. Ükski ühenduse tootja ei andnud endast märku ega olnud uurimisele vastu.

(220) Kahe ühenduses asuva tootja poolse koostöö puudumisel määrati ühenduse toodang kindlaks kaebuses esitatud ja uurimise käigus koostööd teinud tootjatelt kogutud teabe põhjal.

(221) 17 koostööd teinud ühenduse tootja arvele langes 95 % vaatlusaluse toote kogutoodangust ühenduses. Otsustati, et nad moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(222) Uurimises valimisse kaasatud ühenduse tootjate arvele langes uurimisperioodi jooksul ligikaudu 67 % ühenduse tootmisharu samasuguse toote toodangust.

2. Ühenduse tarbimine

(223) Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul määrati kindlaks kõikide ühenduses asuvate tootjate müügimahu põhjal ühenduse turul ning impordi põhjal nii asjaomastest kui ka kolmandatest riikidest.

(224) Ühenduse tootjate müügimahud tehti kindlaks, kasutades ühenduse tootmisharu vastustest saadud teavet koos kaebusest saadud teabega kahe koostööst loobunud tootja ühenduse müügi kohta.

(225) Asjaomastest ja kolmandatest riikidest pärit impordi osas uuriti järgmisi teabeallikaid:

- täielikke Eurostati CN-koodide andmeid;

- muud komisjonile kättesaadavat konfidentsiaalset statistilist teavet;

- huvitatud isikutelt saadud teavet impordi kohta.

(226) Lisaks ei tohiks kaebuse põhjal teha CN-koodide andmetes mahaarvamisi, et katta tooteid, mis ei olnud vaatlusalused tooted, kuna nende CN-koodide all ei ole imporditud muude toodete märkimisväärseid koguseid.

(227) Sellel alusel järeldati, et mahu- ja hinnasuundumuste kindlaks määramiseks kogu vaatlusaluse perioodi kohta olid täielikud CN-koodid sobivaim lahendus.

(228) Järgmised märkused on selle taustal kasulikud. Valgevene suhtes ollakse pärast Eurostatilt ja eespool nimetatud Saksa ettevõtjalt pärinevate hinnatasemete analüüsimist seisukohal, et kogu vaatlusalust perioodi hõlmava muu teabe puudumisel hindade kohta on Eurostati statistika kõige täpsem hindade suundumuste allikas.

(229) Uurimine tegi Hiina puhul kindlaks, et koostööd teinud eksportivate tootjate import ELi turule oli suurem, kui näitas impordistatistika, nagu on märgitud allpool tabelis 2. Silmas pidades, et hinnatasemed olid nende kahe andmetekogumi puhul sarnased, ning tagamaks, et need arvud ei oleks tegelikust suuremana näidatud, otsustati kasutada ametlikku statistikat suuresti seepärast, et sellisel lähenemisel ei olnud olulist mõju kahju ja põhjusliku seose analüüsile võrreldes koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt saadud andmete kasutamisega.

(230) Võttes arvesse, et koostööd teinud eksportijate Türgist pärit import oli suurem kui Eurostati andmetes näidatu, kehtib Türgi puhul samasugune arutluskäik. Ka siin ei olnud sellisel lähenemisel olulist mõju kahju ja põhjusliku seose analüüsile võrreldes koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt saadud andmete kasutamisega.

(231) Eespool visandatud viisil kindlakstehtud tarbimine („ühenduse tarbimine”) suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 9 %, s.t 1 234 kilotonnilt 2004. aastal 1 342 kilotonnile uurimisperioodi jooksul. Konkreetsemalt vaadeldes näitab ühenduse tarbimine 12 %-list vähenemist aastal 2005 enne uut kasvu aastal 2006 ja uurimisperioodi jooksul. Langust tarbimises 2005.