TAUST

Kreeka majandusarengut ja -poliitikat jälgitakse majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames ja tõhustatud järelevalve raamistiku alusel vastavalt määruse (EL) nr 472/2013 artiklitele 2 ja 3 ( ). Kreeka üle tõhustatud järelevalve tegemisel ( ) tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab jätkama meetmete rakendamist majandus- ja finantsraskuste põhjuste või võimalike põhjustega tegelemiseks ning ühtlasi viima ellu struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks.

Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majandusarengu jälgimiseks ja majanduse kestlikuks taastumiseks vajaliku poliitika rakendamiseks. See võimaldab hinnata regulaarselt Kreeka majanduse ja rahanduse hiljutist arengut, jälgida riigi rahastamistingimusi ning ajakohastada võla kestlikkuse analüüsi. Tõhustatud järelevalve loob ka raamistiku selleks, et hinnata Kreeka 22. juunil 2018. aastal eurorühma ees võetud üldist kohustust jätkata Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi raames vastuvõetud reforme ja viia need lõpule ning tagada finantsabiprogrammide raames vastuvõetud oluliste reformide eesmärkide saavutamine. Sellest tulenevalt jälgitakse tõhustatud järelevalve raames selliste erikohustuste täitmist, mille eesmärk on lõpetada 2022. aasta keskpaigani ulatuvateks kokkulepitud tähtaegadeks programmi raames alustatud peamised struktuurireformid kuues põhivaldkonnas: i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) töö- ja tooteturud, v) Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ja erastamine ning vi) avaliku halduse ajakohastamine ( ).

See on Kreeka kümnes tõhustatud järelevalve aruanne. See esitatakse koos Euroopa poolaasta raames tehtava makromajandusliku tasakaalustamatuse põhjaliku analüüsi ja esitatavate riigipõhiste soovitustega, milles hinnatakse Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi. Aruanne põhineb 20.–21. aprillil 2021. aastal toimunud kaugkontrolli tulemustel ja korrapärasel dialoogil ametiasutustega. Kontrolli korraldas Euroopa Komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga ( ); Rahvusvaheline Valuutafond osales programmijärgse järelevalve raames ning Euroopa stabiilsusmehhanism oma varajase hoiatamise süsteemi raames ja kooskõlas 27. aprilli 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Komisjoni ja Euroopa stabiilsusmehhanismi töösuhete kohta. Käesolevas aruandes hinnatakse Kreeka poolt eurorühma ees võetud ja reformide lõpuleviimist käsitlevate 2020. aasta lõpuni ulatuvate tähtaegadega kohustuste täitmist ning antakse teavet kohustuste kohta, mille tähtaeg on 2021. aasta keskel. Aruande koostamisel võeti arvesse teavet, mis oli kättesaadav 27. mai 2021. aasta seisuga.

Käesoleva aruande alusel võib eurorühm otsustada aktiveerida poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete järgmise paketi, mille maht on 748 miljonit eurot. Need meetmed lepiti eurorühmaga kokku 22. juunil 2018 ning hõlmavad väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkuleppe alusel keskpankadele kuuluvatest Kreeka riigivõlakirjadest tuleneva tuluga samaväärsete summade ülekandmist ning intressimäära kasvu marginaalist loobumist teatavate Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist antud laenude puhul. Poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete neljas osamakse tehti pärast eurorühma kohtumist 30. novembril 2020, tuginedes muu hulgas Kreeka 2020. aasta keskpaiga tähtajaga kohustuste täitmise hinnangule, mis sisaldus 18. novembril 2020 komisjoni vastuvõetud tõhustatud järelevalve aruandes, ( ) ning võttes arvesse koroonaviiruse puhangust tingitud erakorralisi asjaolusid.

ÜLDHINNANG

Aruanne on koostatud kestva pandeemia ja tõkestamismeetmete tingimustes, kuid võttes arvesse ootust, et majanduse saab tänu vaktsineerimiskampaaniale järk-järgult taasavada. Kreeka majandus kahanes 2020. aastal 8,2 % ehk oodatust mõnevõrra vähem, kuid tulenevalt turismisektori osatähtsusest majanduses siiski tunduvalt rohkem kui ELi majandus tervikuna. Uute koroonaviirusejuhtumite arvu suurenemise tõttu on ametiasutused säilitanud 2020. aasta lõpus ja käesoleva aasta alguses kehtestatud inimeste liikumispiirangud ja tõkestamismeetmed, kuid hakanud viimasel ajal turismisektorit välisturistidele ettevaatlikult uuesti avama. Valitsus esitas 2021. ja 2022. aasta täiendavad eelarvepoliitikameetmed, et toetada majanduse taastumist ja erainvesteeringuid. Seega jääb eelarvepoliitika eeldatavalt toetavaks ja leevendab jätkuvalt kriisi mõju tööturule ja sotsiaalsele olukorrale. EL toetab tööhõivekaitsemeetmeid eelkõige uue eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse rahastu (TERA) ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu. 2021. aastaks prognoositakse väikest tööhõive kasvu, mis tuleneb sellest, et paralleelselt majanduse taasavanemisega hakatakse töötajaid järk-järgult uuesti värbama. Taaste- ja vastupidavuskavas tutvustatud reformide ja investeeringute elluviimise eeldatav algus peaks andma täiendava kasvuimpulsi ja hoo majanduse moderniseerimise püüdlustele ning vähendama töötust, vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ( ).

Reformi rakendamine kulges ametiasutustel hästi paljudes poliitikavaldkondades, sealhulgas nendes, mis aitavad hallata pandeemia sotsiaal-majanduslikku mõju ning edendavad uute erainvesteeringute tegemist. Täpsemalt:

·ettevõtete rehabiliteerimise ja pankroti raamistik jõustus 1. märtsil ning maksejõuetusreform jõustub eeldatavasti vastavalt kokkuleppele ehk 1. juunil. Kõnealune seadustik kujutab endast maksejõuetuse raamistiku olulist reformi ja selle rakendamiseks tuli teha väga suuri jõupingutusi, mis on seotud selle üksikasjaliku kirjelduse ja pankade platvormidega ühendatud IT-platvormi loomisega. Müügi- ja tagasirendiüksuse loomise protsess võtab eeldatavasti alguses arvatust tunduvalt rohkem aega, kuid asjaomaseid õigussätteid ei ole vaja muuta ja see ei mõjuta raamistiku muude aspektide rakendamist ega täitemeetmete peatamise lõpetamist, mis hiljuti vastu võeti. Kui skeem liigitatakse valitsemissektori alla, võib sellega kaasneda märkimisväärne eelarvekulu, mistõttu kutsutakse ametiasutusi üles rakendama seda riski vältival viisil;

·ametiasutused pikendasid Heraklese programmi, et edendada viivislaenude täiendavat vähendamist. See programm oli peamine tegur, mis aitas märkimisväärselt alandada viivislaenude suhtarvu: 2019. aasta lõpu üle 40 % tasemelt 30,2 %-le 2020. aasta lõpus ( ). Programmi pikendamine peaks võimaldama Kreeka pankadel veelgi oma viivislaene vähendada ja toetama nende püüdlust saavutada 2022. aastal ühekohaline viivislaenude suhtarv, mis oleks kooskõlas nende hiljuti muudetud viivislaenude vähendamise strateegiatega, mis edastati järelevalveasutusele. Nende ambitsioonikate kavade edu sõltub mitmest tegurist, nagu uute viivislaenude sissevoolu ulatus ning majandus- ja turutingimused.

·avaliku sektori tulude sõltumatu asutuse põhjalik personalireform peaks jõustuma 1. juunil. Reform peaks aitama sõltumatul asutusel täita erikohustust, milleks on tulevikus sobiva personali tagamine;

·ametiasutused viisid lõpule kohaliku ühistranspordi toetuste süsteemi reformi, mis on erikohustus, ning garanteeritud miinimumsissetuleku kolmanda ja viimase samba üleriigilise kasutuselevõtu, mis on samuti erikohustus ja võimaldab pakkuda garanteeritud miinimumsissetuleku saajatele alates 1. juunist sotsiaaltoetust ja kohandatud tööhõiveteenuseid. Garanteeritud miinimumsissetuleku reformil on olnud nähtav mõju vaesuse vähendamisele, kuigi vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osatähtsus on endiselt üks ELi suurimaid (2019. aastal 30 %). Ametiasutused võtavad septembris vastu õigusakti, milles käsitletakse funktsionaalsusel põhineva puuete hindamise süsteemi kasutamist, et hinnata hüvitise saamise õigust uues puuetega inimeste isikliku abi katseprogrammis. See tähendab, et uut hindamissüsteemi hakatakse otseselt kasutama mitterahaliste hüvitiste kohta otsuste tegemiseks järgmise aasta esimeses kvartalis ning funktsionaalsuse hindamise süsteemi ei ole vaja enam katsetada;

·ametiasutused võtsid vastu riigihankeraamistiku ulatusliku muudatuse, uue kontseptuaalse raamistiku avaliku halduse sisekontrolli kohta ja õigusakti projektide strateegilise registri loomise kohta. Õigusakt projektide ettevalmistamise rahastu loomise kohta suurte investeerimisprojektide jaoks võetakse eeldatavasti vastu juuni alguses. Nende meetmete täieliku rakendamisega tuleb tulevikus edasi tegeleda, kuid kõnealused sammud on äärmiselt olulised taaste- ja vastupidavusrahastu edukaks kasutuselevõtuks. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad reformid ja investeeringud täiendavad tõhustatud järelevalve raames jälgitavaid reforme, kuid nendel on pikemad tähtajad ja nendega arendatakse tõhustatud järelevalve kontekstis algatatud reforme asjakohasel juhul edasi;

·ametiasutused saavutasid tervishoiukulutustega seotud tsentraliseeritud hangete puhul 30 % eesmärgi (erikohustus), astudes samme tagasinõuete sissenõudmise kiirendamiseks ja alustades taas tööd esmatasandi tervishoiu reformiga;

·riigiteenistujate valiku ülemnõukogu suutlikkust on suurendatud ning avaliku halduse integreeritud personalijuhtimissüsteemi väljatöötamine on edenenud hästi. Ajutiste töötajate töölevõtmise piirang, mille kallal jätkuvalt töötatakse, hakkab kehtima alles 2022. aastal, kuid ametiasutused on võtnud kohustuse rakendada ajutiste ametikohtade kokkulepitud vähendamine 2021. aasta oktoobris.

Reformidega jätkati ka teistes olulistes valdkondades. Ametiasutuste töö avaliku sektori kontode funktsionaalse liigituse esimese tasandi väljatöötamisel (tähtaeg 2021. aasta oktoober) edeneb hästi ning nad on koostanud tegevuskava teise tasandi rakendamiseks 2022. aasta aprilliks. Funktsionaalne liigitamine on väga oluline element eelarve ja poliitika kujundamises. Astuti olulisi samme (sh uued esmased ja teisesed õigusaktid) investeerimislubasid käsitlevate nõuete lihtsustamiseks ja kontrolliraamistiku reformimiseks. Kuigi reformid hõlmavad paljusid valdkondi, jäeti kõnealusest paketist välja teemad, mis on seotud haridustegevusega tegelevatele ettevõtetele lubade andmisega, kuid ametiasutused kavatsevad neid käsitleda enne 2021. aasta septembrit. Lubade andmise ja kontrolli IT-süsteemi kasutuselevõttu puudutava hankemenetlusega, millega on olnud raskusi, sai lõpuks jätkata ja hiljuti avaldati lõplik otsus lepingu sõlmimise kohta. Katastrireform kulgeb läbivaadatud tegevuskava kohaselt vastavalt plaanitule ning edusamme on tehtud katastrimõõdistuste lõpuleviimisel, katastribüroode loomisel ja metsakaartide koostamisel. 95 % kõigist kaartidest saab kinnitatud hiljemalt 2022. aasta esimeses kvartalis, arvestades, et vastuväidete esitamise perioodi pikendati pandeemia tõttu ning haldus- ja seadusandlike probleemide lahendamiseks. Avaldatud on ametiasutuste ajakohastatud ministeeriumide tasandi juhend ja nüüd valmistab Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ette ajakohastatud strateegilist kava, milles keskendutakse rohkem turupõhisele varahaldusele. Astutakse oodatud samme HCAP kui aktiivse aktsionäri rolli tugevdamiseks. Hästi on edenenud mitmed käimasolevad erastamistehingud, sealhulgas tehingud, mis on seotud Hellinikoni, mitme piirkondliku sadama, kinnisvara ja maa-aluse maagaasihoidlaga Lõuna-Kaválas. Egnatia kontsessiooniga seotud järelejäänud pooleliolevate meetmete puhul on edusammud olnud piiratud ja töö on graafikust maas. Ametiasutused võtsid vastu asjakohased meetmed, et täita riikide korruptsioonivastase ühenduse järelejäänud soovitused, ning kehtestasid ajakava kõnealuse erikohustuse täitmiseks, viies samal ajal lõpule kaua oodatud täiustused vara deklareerimise menetluse rakendamises.

Ametiasutused astuvad samme pandeemia põhjustatud viivituste kõrvaldamiseks. Esiteks suurenesid võlgnevused peamiselt teatavate üksuste likviidsuspuudujäägi tõttu 2020. detsembrist 2021. aasta veebruarini 96 miljonit eurot, mis ei ole kooskõlas algse kavaga. Ametiasutused võtsid meetmeid olukorra parandamiseks ja esitasid ajakohastatud võlgnevuste likvideerimise kava, milles kinnitati varem kokkulepitud eesmärgid, võttes samal ajal arvesse selliste tegurite uut põhjalikku analüüsi, mis ei ole valitsuse otsese kontrolli all. Analüüs, milles lepiti kokku ELi institutsioonidega, peaks toetama eesmärkide usutavust ja saavutatavust. Samal ajal liiguvad ametiasutused edasi selliste struktuurimeetmete rakendamisega, mis on seotud Kreeka kontrollikoja soovitustega, milles keskendutakse peamiselt IT-parandustele, tõhusate sisekontrollisüsteemide loomisele, personalile ja maksemenetluste parandamisele ning millest suuremat osa tuleb käsitleda enne 2021. aasta keskpaika. Teiseks viisid ametiasutused edukalt lõpule kinnisvaramaksu (ENFIA) ümberhindamise ja leppisid kokku, et 2022. aasta augusti maksudeklaratsioonid tuuakse 2022. aasta esimesse kvartalisse, sest reformi jätkamine 2021. aastal ei ole enam võimalik. Kolmandaks jätkus seadusjärgse miinimumpalga ajakohastamise menetlus, mis viiakse eeldatavasti lõpule juuli lõpuks, ning kaua oodatud tööseadustiku reformi kohta toimub parajasti avalik konsultatsioon. See esitatakse parlamendile eeldatavasti juuni esimesel nädalal ja sellega ajakohastatakse märkimisväärselt tööalaseid õigusnorme ja avatakse tee nende kodifitseerimiseks, mis on erikohustus. Lõpetuseks tehti mõningaid oodatud edusamme kohtusüsteemi reformidega ning võeti vastu kohtutöötajate koodeks ja teisesed õigusaktid üksuse JustStat jaoks. Töö muude oluliste seadustega ja erikodade loomine aga jätkub. Kohtusüsteemi digiteerimine on saanud sisse hea hoo, kuid palju viibinud kohustusliku elektroonilise asjaajamise kasutuselevõtt edeneb ainult halduskohtutes, sest selle rakendamine tsiviil- ja kriminaalkohtutes on seotud kohtuasjade haldamise süsteemi teise etapi arendamisega, mille hange korraldatakse uuesti 2021. aasta juulis ja laiema ulatusega. ELi institutsioonid julgustasid ametiasutusi toetama elektroonilise asjaajamise vabatahtlikku kasutamist tsiviil- ja kriminaalkohtutes.

Kuigi maksejõuetust käsitlevate õigusaktide valdkonnas on tehtud olulisi edusamme, pärssisid 2021. aasta esimeses kvartalis finantssektoris teiste reformide elluviimist jätkuvalt pandeemiaga seotud kohtumenetluste häired, ent protsessid on järk-järgult uuesti algamas. Nii on see eelkõige varasemate kodumajapidamiste maksejõuetuse juhtumite menetlemise puhul. Kuigi menetlemise kiirendamiseks rakendatakse spetsiifilist tegevuskava, on tõenäoline, et nende täielik lõpetamine toimub pärast eesmärgiks seatud 2021. aasta lõppu. Täitemenetluste, sealhulgas oksjonite horisontaalne peatamine, mis jõustus 2020. aasta novembris ja avaldas hinnangute kohaselt potentsiaalselt kahjulikku mõju viivislaenude vähendamisele, kaotati 2021. aasta aprilli alguses, mis võimaldas täitemenetluse kõigi etappide järkjärgulist taaskäivitamist. Enamiku oksjonite uued toimumisajad jäävad suvejärgsesse perioodi, mis tähendab, et 2021. aastal saab kokku korraldada vähem oksjoneid kui enne pandeemiat. Ametiasutused valmistavad ette ka järgmisi samme, et edendada kooskõla 2020. aasta detsembris oksjonite korraldamise parandamiseks vastuvõetud meetmetega, ning kinnitasid, et läbivaadatud tsiviilkohtumenetluse seadustik, mis muu hulgas viib lõpule oksjonite reformi, võetakse vastu 2021. aasta juulis ja see jõustub pärast suve, enne kohtu järgmise töö aasta algust. Pandeemia on jätkuvalt takistanud sissenõutud riigigarantiide heakskiitmist, kuid juba kehtestatud meetmed peaksid võimaldama aasta teises kvartalis protsessi kiirendada.

Käesolevas aruandes järeldatakse üldiselt, et koroonaviiruse puhangust tingitud keerulistest oludest hoolimata on Kreeka võtnud vajalikke meetmeid erikohustuste täitmiseks. Ametiasutused viisid ellu mitu peamist reformi, muu hulgas valdkondades, mis on keskse tähtsusega praeguse majanduskriisi pikaajaliste tagajärgede haldamisel ja selleks, et suurenda avaliku halduse suutlikkust rakendada edukalt taaste- ja vastupidavuskava. ELi institutsioonidel on hea meel kõigis valdkondades toimuva tiheda ja konstruktiivse koostöö üle ning nad kutsuvad ametiasutusi üles hoogu säilitama ja vajaduse korral tugevdama jõupingutusi osaliselt pandeemia põhjustatud viivituste kõrvaldamiseks, eelkõige finantssektori reformide puhul.