SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu 3

3. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor) 4

4. Märkused EAGFi 2011. aasta eelarve esialgse täitmise kohta 4

5. EAGFi sihtotstarbeliste tulude haldamine 7

6. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor) 8

7. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine 8

8. Järeldused 8

1. LISA: EAGFI ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE KUNI 28.2.2011

SISSEJUHATUS

1. lisas on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2010 kuni 28. veebruarini 2011 võrreldes kulude profiiliga, millele osutatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitajaga.

EAGFI SIHTOTSTARBELINE TULU

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest tulenevat ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nende eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada liikmesriikide kantud EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2].

EAGFi 2011. aasta eelarve hõlmab mõlemat: komisjoni viimane prognoos turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike assigneeringute kohta ning prognoosid asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2011. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning nõudis 2011. aastal assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse sihtotstarbelise tulu hinnanguline summa prognoositavate kulude summast. Eelarvepädevad institutsioonid kiitsid heaks EAGFi uue eelarve, mille assigneeringud hõlmavad eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

2011. aasta eelarve koostamise ajal oli saadaoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma komisjoni hinnangul 1 247,0 miljonit eurot. Täpsemalt:

- 2011. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 707,0 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seotud laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 600,0 miljonit eurot ja 88,0 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 19,0 miljonit eurot.

- 2010. eelarveaastast 2011. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 540,0 miljonit eurot.

2011. aasta eelarves eraldas komisjon kõnealuse 1 247,0 miljoni euro suuruse tulu kahele kavale. Täpsemalt:

- 500,0 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

- 747,0 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 292,0 miljoni euro ja 30 389,0 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 792 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 136,0 miljonit eurot.

Lisas, mis kajastab 2011. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 28. veebruar 2011, on eespool nimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 491,1 miljonit eurot ja 36 324,0 miljonit eurot, ära toodud puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori eelarveassigneeringute real. Pärast kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2011. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 991,1 miljoni euroni ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 37 071,0 miljoni euroni.

AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR)

Suhkrusektori ajutisi ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, millest rahastatakse suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muud abi. Igas liikmesriigis ettevõtjatele kuuluvate suhkru, inuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega seonduvad kõnealused summad maksti fondi seoses 2006/07., 2007/08. ja 2008/09. turustusaastaga. 2011. aasta eelarve koostamise ajal eeldati, et 2010. eelarveaastast kantakse 2011. eelarveaastasse üle 1 015,0 miljonit eurot. 2011. aastaks suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi üle kantud sihtotstarbeline tulu on 1 044,8 miljonit eurot.

MÄRKUSED EAGFI 2011. AASTA EELARVE ESIALGSE TÄITMISE KOHTA

Eelarve esialgse täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2010 kuni 28. veebruarini 2011 on esitatud 1. lisas. Kõnealust taset võrreldakse kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2011. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige olulisemalt.

Turumeetmed

Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 151,9 miljonit eurot kõrgem, nagu osutas näitaja tase 28. veebruaril 2011. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud veinisektori ning toiduabiprogrammidega. Samal ajal võis muudes sektorites kokku täheldada assigneeringute alakasutamist.

Teravili (–62,1 miljonit eurot )

Kõnealuse eelarverea assigneeringute alatäitmine 2011. aastal on tingitud sekkumisvarudest teravilja märkimisväärsest müügist, mis algas 2010. aasta detsembris. Kuni 28. veebruarini 2011 müüs komisjon avatud pakkumismenetluse raames 2 404 000 tonni otra ja 88 000 tonni nisu märgatavalt kõrgemate hindadega, kui seda võis eeldada 2011. aasta eelarve koostamise ajal. Praeguses etapis on komisjon seisukohal, et kõnealusel eelarvereal esitatud negatiivsete kulude tõttu tekib 2011. aasta lõpus üldine alatäitmine.

Toiduabiprogrammid (+23,1 miljonit eurot)

Assigneeringute kiirem kasutuselevõtt, võrreldes näitaja praeguse tasemega, kajastab kõnealuse eelarverea assigneeringute alatäitmist 2010. aastal. See kajastab asjaolu, et liikmesriikide 2010. aasta programmijuhtimisega seotud halduskulud deklareeriti alles 2011. eelarveaastal. Praegusel ajahetkel leiab komisjon, et assigneeringud on piisavad eeldatavate kulude katmiseks.

Puu- ja köögivili (+98,6 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Eelarve täitmise tase on peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2011. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt punkt 2 eespool). Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 28. veebruar 2011 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

Kõnealuse sektori olemasolevate assigneeringute kogusumma on praegu komisjoni arvamuse kohaselt piisav liikmesriikide poolt 2011. aastal eeldatavasti tehtavate kulude katmiseks.

Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 28. veebruar 2011 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 491,1 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 500,0 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 991,1 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine –52,5 miljonit eurot.

Kõnealune alatäitmine on seotud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidega, millesse maksete laekumise kiirus on eelmiste aastatega võrreldes veidi vähenenud, ning koolide puuviljaprogrammiga, mille puhul meetme suhtelise uudsuse tõttu ei järgita veel eelarve määratletud täitmisviisi. Mõlemaid põhjusi peetakse ajutiseks. Teisalt on tootjarühmade eeltunnustuse toetusega seotud maksete laekumine 2011. aastal olnud kiirem kui eelmisel kolmel aastal.

Viinamarjakasvatussaadused (+117,3 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringute ja eelarve teoreetilise täitmise profiiliga seisuga 28. veebruar 2011, on praegune ületäitmine tingitud liikmesriikide tehtud maksete kiiremast tempost eelkõige veinisektori riiklike toetusprogrammide jaoks. Kiirem tempo ei tähenda aga, et eelarveassigneeringud ületatakse, kuna assigneeringud põhinevad kõnealuseid meetmeid käsitlevate õigusaktidega kehtestatud rahalistel ülemmääradel.

Piim ja piimatooted (–14,1 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringute ja eelarve teoreetilise täitmise profiiliga seisuga 28. veebruar 2011 võib täheldada alatäitmist. See on peamiselt seotud koolipiima programmiga, mille assigneeringud eelarves suurenesid esialgsete eelarvevajadustega võrreldes 10 miljonit eurot. Eelarve suurendamine ei kajastu liikmesriikide praeguse etapi eelarvetäitmises. 2010. aasta detsembris alanud sekkumisvarudest lõssipulbri müük tekitas negatiivse kulu sellel eelarvereal, kuna hinnatase oli kõrgem, kui seda võis algselt eeldada 2011. aasta eelarve koostamise ajal.

Veise- ja vasikaliha (+7,2 miljonit eurot)

Selle eelarverea assigneeringute näitaja tasemega võrreldes kiirem kasutuselevõtt tuleneb ajavahemikul 16. oktoobrist kuni 28. veebruarini 2011 eksporditud toetusega kogustest, mis olid oodatust suuremad. ELi lihatoodetele Türgi turu avamise tõttu suurenes kõnealusel turul eksporditegevus oluliselt 2010/2011. WTO aasta esimesel poolel. Praegu näeb komisjon ette käesoleva aasta ekspordisertifikaatide väljaandmise sellise koguse jaoks, mis on suurem kui hinnanguline kogus 2011. aasta eelarve koostamise ajal. Seega leiab komisjon praeguses etapis, et kõnealusel eelarvereal on 2011. aastal ületäitmine, mis kaetakse muudelt alatäitmisega eelarveridadelt kasutada olevate assigneeringute ümberpaigutamise kaudu.

Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli seisuga 31. jaanuar 2011 võrreldes näitaja tasemega 9,7 miljonit eurot madalam.

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (–77,4 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Kõnealuse sektori vajaduste jaoks kasutada olev assigneeringute kogusumma on 37 071 miljonit eurot, mis hõlmab ka ühtsele otsemaksete kavale eraldatud eeldatavat tulu 747 miljonit eurot. (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

Ühtse otsemaksete kava puhul ilmneb alatäitmine võrreldes näitaja tasemega. Pärast assigneeringute väga kiiret kasutuselevõttu 2011. eelarveaasta kahel esimesel kuul aeglustus kõnealuse kava rakendamine mõnevõrra jaanuaris ja veebruaris. Liikmesriigid on seni maksnud ligikaudu 94 % hinnangulistest eelarvevajadustest võrreldes 89 %ga samal ajal 2010. aastal.

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarve täitmise tase on tingitud ka liikmesriikide ühtse pindalatoetuse kavaga ettenähtud maksetest, mille puhul võib näitaja tasemega võrreldes täheldada alatäitmist. Kui enamiku liikmesriikide puhul vastab maksete tegemise kiirus väljakujunenud tavale, siis Bulgaaria ja Malta ei olnud veebruari lõpuks teinud ühtegi makset ning märkimisväärselt oli vähenenud maksete tegemise kiirus Poolas. Komisjoni praeguse arvamuse kohaselt on selline olukord ajutine.

Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 28. veebruar 2011 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 36 324,0 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 747,0 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 37 071,0 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine –770,8 miljonit eurot.

Muud otsetoetused (67,4 miljonit eurot)

Vastupidiselt jaanuari lõpu olukorrale ilmneb muude otsetoetuste puhul ületäitmine seisuga 28. veebruar 2011. Kõnealune muudatus on tingitud puuvillatoetuse ning puu- ja köögivilja üleminekutoetuse maksete laekumise suuremast kiirusest. Samal ajal võib teatavate muude kavade puhul (ammlehma- ja veisetapatoetus) täheldada, et liikmesriigid on võrreldes näitaja osutatud tasemega teinud makseid aeglasemas tempos. Praegu peetakse sellist olukorda ajutiseks kõigi eespool nimetatud meetmete puhul.

Põllumajanduskulude audit

Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+85,4 miljonit eurot)

Eelarve praegune ületäitmine võrreldes 28. veebruari 2011 vastava näitajaga on tingitud raamatupidamisarvestuse juba teostatud korrigeerimistest. Tuleks siiski märkida, et kooskõlas seadusandliku ajalise raamistikuga ei ole seni veel vastu võetud kõiki käesolevaks eelarveaastaks kavandatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuseid.

Tuleks märkida, et komisjon tegi oma 2011. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus –72,0 miljonit eurot. 2011. eelarvesse lisatud lõplik summa oli –272,2 miljonit eurot.

Praegu on komisjon arvamusel, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad eeldatavad korrektsioonid ei ole piisavad, et katta erakorraline summa -200,0 miljonit eurot. Komisjonil oleks vaja positiivsete eelarveassigneeringutega katta negatiivsetest eelarveassigneeringutest tingitud oluline puudujääk selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2011. aastal.

EAGFI SIHTOTSTARBELISTE TULUDE HALDAMINE

Lisas esitatud tabelist nähtub, et 28. veebruari 2011. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu laekunud 1 227,5 miljonit eurot. Täpsemalt:

- vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 236,1 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa;

- eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 65,7 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning

- praegu on laekunud enamus piimamaksust, mille ligikaudne suurus 20,6 miljonit eurot ületab veidi esialgselt prognoositud summat 19,0 miljoni eurot;

- esialgselt prognoositud 540,0 miljoni euro asemel kanti 2010. aastast 2011. aastasse tegelikult üle 905,1 miljonit eurot sihtotstarbelisi tulusid.

Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasolevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 28. veebruari 2011. aasta seisuga 1 227,5 miljonit eurot. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt on laekumata sihtotstarbeline tulu 384,6 miljonit eurot (2011. aasta eelarve hinnanguliselt laekuv sihtotstarbeline tulu on 707,0 miljonit eurot, millest 322,4 miljonit eurot on laekunud).

AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUVA TULU HALDAMINE (SUHKRUSEKTOR)

Alates 2009. aasta novembrist ei ole liikmesriikidelt õigusaktide kohaselt uusi ajutisi ümberkorraldusmakseid kogutud. Seega on suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saadaolev sihtotstarbeline tulu võrdne 2010. eelarveaastast ülekantud 1 044,8 miljonit euro suuruse summaga (mis on rohkem kui 2011. eelarves sisalduv 1 015,0 miljonit eurot, oodatust väiksemate maksete tõttu 2010. aasta lõpus).

SUHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI HALDAMINE

2011. aasta veebruari lõpu seisuga olid liikmesriigid maksnud 10,6 miljonit eurot ümberkorraldusmeetmete, mitmekesistamise ja suhkru rafineerimisega seotud toetusi.

JÄRELDUSED

EAGFi 2011. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 28. veebruarini 2011 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise profiili ligikaudu 219,6 miljoni euro võrra. Sihtotstarbelisest tulust on laekunud 1 227,5 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2011. aastal laekuma veel 384,6 miljonit eurot.

Praegu eeldab komisjon, et laekunud ja aasta jooksul laekuvat sihtotstarbelist tulu kasutatakse tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamiseks, nagu eeldati eelarve koostamise ajal.

Tulenevalt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud korrigeerimiste suurendamisest -200,0 miljoni euro võrra kokku –272,0 miljoni euroni (vt punkt 4.3.1), jälgib komisjon tähelepanelikult eelarve täitmise arengut, et näha, kas eelarve alatäitmine eelarve teistes osades võimaldab rahastada osa kõnealustest negatiivsetest kuludest, mida ei kaeta komisjoni otsustega raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta või muude korrigeerimistega seoses toetuste maksetähtaegade mittejärgimisega asjaomaste liikmesriikide poolt.

[pic]

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Ülekantud sihtotstarbeline tulu tuleb ära kasutada esmajärjekorras, st enne eelarvepädevate institutsioonide poolt heakskiidetud assigneeringuid või eelarveaasta jooksul saadud sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikkel 10).