KOMISJONI TEATIS

Hinnang ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise meetmetele,



mida ÜHENDKUNINGRIIK on võtnud vastuseks

nõukogu 19. juuni 2015. aasta soovitusele

1.Sissejuhatus

19. juunil 2015 esitas nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Ühendkuningriigile soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk eelarveaastaks 2016/2017. Ühendkuningriigil soovitati eelarveaastal 2015/2016 jõuda valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägini 4,1 % SKPst ja eelarveaastal 2016/2017 puudujäägini 2,7 % SKPst. Nõukogu soovituse aluseks olnud makromajandusliku prognoosi põhjal oli see kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 0,5 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 1,1 % eelarveaastal 2016/2017. Nõukogu ei nõudnud täiendavate meetmete võtmist lisaks nendele, mis olid juba esitatud Ühendkuningriigi valitsuse eelarvetes ja sügisaruannetes kuni 2015. aasta eelarveni (viimane kaasa arvatud).

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4a määras nõukogu Ühendkuningriigile konsolideerimisstrateegia kohta üksikasjaliku aruande esitamise tähtpäevaks 15. oktoobri 2015. Määratud tähtpäevaks esitasid Ühendkuningriigi ametiasutused komisjonile aruande, milles tutvustatakse meetmeid, mille eesmärk on saavutada nõukogu seatud eesmärgid.

Selleks et hinnata, kas Ühendkuningriik on järginud nõukogu 19. juuni 2015. aasta soovitust, kontrollis komisjon Ühendkuningriigi eelarvestrateegiat teabe põhjal, mis esitati võetud meetmeid käsitlevas aruandes, ja eelarvealase vastutusega tegeleva ameti (ingl k Office for Budget Responsibility – OBR) majandusprognoosi põhjal.

2.Võetud meetmeid käsitlevas aruandes esitatud meetmed ja ajakohastatud eelarveprognoosid

Võetud meetmete aruanne kinnitab Ühendkuningriigi suve-eelarves esitatud eelarvestrateegiat, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk eelarveaastaks 2016/2017, mis on nõukogu kehtestatud tähtpäev. Aruanne ei hõlma uusi meetmeid, mis on võetud pärast uue valitsuse eelarve avaldamist 8. juulil. Selles on aga esitatud ülevaade meetmetest, mis on kooskõlas nõukogu 19. juuni 2015. aasta soovitusega. Kuigi soovitusega ei olnud ette nähtud täiendavate meetmete võtmist ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKPst, teatati eelarves lisameetmetest, mille eesmärk on otsustavalt vähendada eelarvepuudujääki eelarveaastal 2016/2017 – nendeks on sotsiaaltoetuste kärpimine 5 miljardi naelsterlingi ulatuses (0,25 % SKPst) ja maksutulude netokasv 1 miljardi naelsterlingi ulatuses (0,05 % SKPst).

Eelarveaastal 2016/2017 sotsiaaltoetuste kärpimisest suurema osa moodustavad tulu piirmäärade alandamine maksukrediidi puhul ja lubatava palga määrade alandamine sotsiaalhüvitise „Universal Credit” puhul (2,9 miljardit naelsterlingit) ning maksukrediidi vähendusmäära kasv 48 %ni (1,5 miljardit naelsterlingit). Eelarves esitatud uutest maksumeetmetest peamine on kindlustusmaksete pealt makstava maksu tõus 6 %lt 9,5 %le. See jõustub 1. novembril 2015, mistõttu osa sellest saadavast tulust on kavandatud eelarveaastasse 2015/2017 (0,5 miljardit naelsterlingit) ja ülejäänu eelarveaastasse 2016/2017 (1 miljard naelsterlingit).

Võetud meetmeid käsitlevas aruandes esitatud teavet arvesse võttes nähakse komisjoni 2015. aasta sügisprognoosis ette, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb eelarveaastal 2015/2016 3,9 %ni SKPst ja eelarveaastal 2016/2017 2,4 %ni SKPst, mis on vähem kui nõukogu soovituses esitatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid, mis on vastavalt 4,1 % ja 2,7 % SKPst.

Komisjoni 2015. aasta sügisprognoosis esitatud eelarveväljavaatega seonduvad riskid tunduvad eelarveaastatel 2015/2016 ja 2016/2017 olevat tasakaalustatud, kui mõned rakendamisega seotud riskid välja arvata. Kuigi kulude ülemäärast suurenemist üldiselt ei oodata, võivad majandusarengut mõjutada nii positiivsed kui ka negatiivsed riskid. Ühest küljest võivad oodatust suuremad investeeringud tuua kaasa kiirema majanduskasvu, kuid teisest küljest võib tugev vääring ekspordimahtu oodatust rohkem vähendada.

3.Võetud meetmete hindamine

Võetud meetmete aruandes esitatud teabe põhjal on komisjoni sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk eelarveaastal 2015/2016 3,9 % SKPst ja eelarveaastal 2016/2017 2,4 % SKPst, st alla nõukogu määratud eesmärkide. Ka struktuurse eelarvepositsiooni kohandamine ületab prognooside kohaselt nõukogu soovitatu mõlemal aastal.

Komisjoni 2015. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatub struktuurse eelarvepositsiooni paranemine eelarveaastal 2015/2016 0,7 %-ni SKPst ja eelarveaastal 2016/2017 1,3 %-ni, mis on rohkem kui nõukogu soovitatud 0,5 % ja 1,1 % SKPst.

Kuna eeldatakse, et nõukogu soovitatud eemärgid valitsemissektori eelarvepuudujäägi osas ja struktuurse eelarvepositsiooni kohandamisel eelarveaastatel 2015/2016 ja 2016/2017 täidetakse, ei ole eelarve kohandamist vaja põhjalikult analüüsida. Kokkulepitud metoodika kohaselt piisab valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmisest ja struktuurse eelarvepositsiooni paranemisest leidmaks, et vastuseks nõukogu soovitusele on võetud tõhusaid meetmeid.

1. tabel. Eelarveprognooside võrdlus

% SKPst Valitsemissektori

eelarvepositsioon Struktuurse eelarvepositsiooni kohandamine 2015-16 2016-17 2015-16 2016-17 Komisjoni 2015. aasta sügisprognoos -3.9% -2.4% 0.7% 1.3% Võetud meetmete aruanne -4.0% -2.3% 0,7 % 1,5 % Lähtestsenaarium (2015. aasta ajakohastatud kevadprognoos)* -4.1% -2.7% 0.5% 1.1% Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärk -4.1% -2.7% 0.5% 1.1% Märkused: *Stsenaarium, millele tugines nõukogu 19. juuni 2015. aasta soovitus

4.Järeldused

Ühendkuningriigi poolt võetud meetmete kohta 19. oktoobril 2015 esitatud aruanne kinnitab Ühendkuningriigi valitsuse kava korrigeerida ülemäärane puudujääk eelarveaastaks 2016/2017, mis on ka nõukogu määratud tähtpäev, ja selles selgitatakse lähemalt eelarvestrateegiat toetavaid meetmeid. Nõukogu soovituse täitmiseks ei olnud vaja täiendavaid meetmeid, kuid juulikuu eelarves teatati lisameetmetest, mida on võetud meetmete aruandes ka käsitletud.