SELETUSKIRI

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Kirjas, mille komisjon registreeris 26. septembril 2016, taotles Luksemburg luba jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat, ning suurendada seda 25 000 eurolt 30 000 eurole. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 4. oktoobri 2016. aasta kirjaga Luksemburgi taotlusest teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 5. oktoobri 2016. aasta kirjaga Luksemburgile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidel lubatud kohaldada väikeettevõtjatele erikorda, sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Kõnealune maksuvabastus tähendab seda, et maksukohustuslane ei pea oma tarnete eest käibemaksu võtma ning järelikult ei saa ta käibemaksu tootmissisenditelt maha arvata.

Kõnealune meede võeti esmalt kasutusele kooskõlas nõukogu direktiivi 67/228/EMÜ artikli 14 sätetega. Need liikmesriigid, kes kõnealuse sättega ettenähtud võimalust siiski ei kasutanud, võisid hiljem vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 24 lõike 2 punktile b, mis on nüüdseks uuesti sõnastatud käibemaksudirektiivi artikli 285 esimene lõige, kohaldada käibemaksuvabastust üksnes selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 5 000 eurot või sellele vastavat summat omavääringus. Käibemaksudirektiivi artikli 285 teise lõigu kohaselt võivad kõnealused liikmesriigid anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive ületab liikmesriikide poolt maksuvabastuse kohaldamiseks kehtestatud ülemmäära.

Kuni 2012. aasta lõpuni kohaldas Luksemburg käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületanud 10 000 eurot. Peale selle teavitas Luksemburg komisjoni, et ta kasutas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 285 teise lõigu kohast võimalust anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive on vahemikus 10 000–25 000 eurot.

Suurendatud maksuvabastuskünnise kehtestamisega lihtsustus väikeettevõtjate käibemaksusüsteem, kuna kava tingimustele vastavate ettevõtjate maksukoormus väheneb oluliselt, kui nad vabastatakse paljudest tavapärase käibemaksusüsteemi kohastest kohustustest. Nii taotles Luksemburg erandit (ja sai selle) kohaldada 25 000 euro suurust käibekünnist seoses väikeettevõtjate maksuvabastuskorraga ning samas kaotada astmelised maksusoodustused.

Kõnealust erandit lubati nõukogu otsusega 2013/677/EL kohaldada kuni 31. detsembrini 2016.

Selleks et säilitada erandi reaalväärtus ning seega täielikult ja õigeaegselt kasutada selle lihtsustavat mõju, taotleb Luksemburg luba ka praegust piirmäära suurendada kooskõlas indekseerimissüsteemiga.

Seega on Luksemburg nüüd taotlenud meetme pikendamist alates 1. jaanuarist 2017 ning lisaks maksimaalselt lubatava maksuvabastuse piirmäära suurendamist aastakäibeni kuni 30 000 eurot.

Kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 1 teise lõiguga on taotletava erimeetme mõju Luksemburgi ametiasutuste väitel käibemaksutulude kogusummale lõpptarbimise etapis tähtsusetu (kuni 0,12 %). Luksemburgi eesmärk on lihtsustada ettevõtjate äritoiminguid ning edendada väikeettevõtjate arengut. Samas soovib Luksemburg kontrollivajadust vähendades piirata maksuhaldurite halduskoormust, kuna väikeste maksukohustuslaste kontrollimine on kontrollitavate käibemaksusummadega võrreldes suhteliselt kulukas, ning tugevdada kontrolli suuremate maksukohustuslaste üle. See on kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 1 esimese lõiguga, milles on sätestatud, et liikmesriikidel võib lubada kohaldada erimeetmeid, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi sätetest selleks, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust.

Sellega seoses tuleb märkida, et meetme kohaldamine on praegu ja ka tulevikus kõikide maksukohustuslaste jaoks rangelt vabatahtlik.

Luksemburg ei nimetanud kõnealuse erandi tähtaega. Käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus peaks aga alati olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende mõju. Lisaks vaadatakse praegu läbi käibemaksudirektiivi artiklite 281–294 sätteid, milles käsitletakse väikeettevõtjate erikorda. Vastavalt käibemaksu tegevuskavale on 2017. aasta lõpuks kavas esitada komisjoni ettepanek põhjaliku lihtsustamispaketi kohta, sealhulgas direktiiv, millega muudetakse käibemaksudirektiivi sätteid, milles käsitletakse väikeettevõtjate erikorda.

Seepärast tehakse ettepanek pikendada erandi kestust järgmise perioodi võrra, s.o vähemalt kuni 31. detsembrini 2019 või kuni kuupäevani, mil jõustub direktiiv, millega muudetakse käibemaksudirektiivi sätteid, milles käsitletakse väikeettevõtjate erikorda. Selle otsustamine, millises ulatuses ja kas kasutada indekseerimissüsteemi, kuulub Luksemburgi ametiasutuste pädevusse, pidades kinni 30 000 euroni ulatuvast erandist.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Sarnaseid erandeid on eelnevalt tehtud ka teistele liikmesriikidele. Belgial lubati kohaldada maksuvabastust 25 000 euro ulatuses, Poolal 30 000 euro ulatuses, Leedul45 000 euro ulatuses, Lätilja Sloveenial50 000 euro ulatuses, Itaalial ja Rumeenial65 000 euro ulatuses.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega