ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

rõhutab, et vastavalt 2020. aasta septembris Euroopa Regioonide Komitee tellimusel läbi viidud avaliku arvamuse küsitlusele, mille raames uuriti ELi kodanike seisukohti koroonaviiruse kriisi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli osas, on viimati nimetatud tasand 52 % vastanute arvates endiselt kõige usaldusväärsem valitsemistasand ELis ja 48 % vastanute jaoks kõige usaldusväärsem tasand võtmaks praegu ja tulevikus õigeid meetmeid koroonaviiruse kriisi majandusliku ja sotsiaalse mõju ületamiseks. Selge enamus eurooplasi (58 %) arvab samuti, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suurema mõjuvõimu andmine suurendaks ELi suutlikkust probleeme lahendada, ning see on levinuim seisukoht kõigis liikmesriikides;
33.

suurendada ELi toetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende ühenduste vajadustele partnerriikides, eelkõige Vahemere lõunapiirkonna partnerriikides ja idapartnerluse riikides, et anda detsentraliseerimisreformidele uut hoogu ja parandada tulemusi valitsemissektoris ning suurendada ELi poliitikast saadava kasu nähtavust partnerriikide territooriumidel ja valitsemistasanditel. See peaks hõlmama idapartnerluse avaliku halduse kooli loomist, nagu on kavandatud ühisteatises idapartnerluse poliitika kohta pärast 2020. aastat;
55.

juhib tähelepanu sellele, et alates energeetikast kuni transpordi- ja eluasemevaldkonnani on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oluline roll jätkusuutlikkusele üleminekuks vajalike investeeringute tegemisel ; on seepärast seisukohal, et kava eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõhusa kaasamiseta, ning peab kahetsusväärseks, et komisjon ei näi seda asjaolu tunnistavat;
72.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni võetud kohustust viia poliitikameetmeid ellu läbipaistvalt ja tõhusalt ning tagada, et need tooksid käegakatsutavat kasu, vältides samas liigset halduskoormust. Komitee kordab oma üldist toetust parema õigusloome tegevuskavale ja eeldab, et põhimõtte „üks sisse, üks välja“ rakendamisele ei läheneta mehaaniliselt. Komitee ootab huviga koostöö alustamist Euroopa Komisjoniga komitee piirkondlike keskuste võrgustiku kaudu, et vaadata läbi ELi poliitika elluviimine kohapeal;
7.

märgib, et kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärk on suunata järgmisel kümnendil kestlikesse investeeringutesse üks triljon eurot. Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et kava on suures osas olemasolevate või eelnevalt kavandatud meetmete, algatuste ja rahastamisvahendite kogum, mis on nüüd koondatud ühise pealkirja alla. Seepärast on komitee mures, et kava ei pruugi aidata koondada rahalisi vahendeid ja koordineerimist, mis on vajalikud, et tagada kestliku arengu eesmärkide tulemuslik rakendamine Euroopas 2030. aastaks; seoses sellega kutsub komitee täiendavalt hindama kestlikule arengule üleminekuga seonduvaid kulusid ja koostama täpsema kava nende rahastamiseks. Eritähelepanu tuleks pöörata linnade ja piirkondade juhitud koostööpõhiste avaliku ja erasektori innovatsioonialgatuste edendamisele;
5.

nõuab, et võrgustiku Europe Direct keskused kaasataks Euroopa tulevikku käsitlevasse konverentsi ja neid peetaks piirkondlikeks osalemiskeskusteks, arvestades nende ulatust ja ka seda, et nende peamine ülesanne on tuua Euroopa küsimused üldiselt kodanikele lähemale. Võrgustiku Europe Direct keskustel on arutelude edendamisel olulised kogemused, seega on neil keskne roll selles, et Euroopa tulevikku käsitlev konverents oleks mahukas ja laiaulatuslik ning rikastatud erinevate arvamustega;
40.

soovitab pöörata tähelepanu transpordisektori jätkusuutlikule ümberkujundamisele, mis peab olema õiglane ja aus, tagades, et ühtki piirkonda ei jäeta kõrvale ning et säästev ja alternatiivkütusel põhinev liikuvus on taskukohane ja kättesaadav kõigile kodanikele kõigis piirkondades; teeb ettepaneku luua autotööstusest sõltuvate piirkondade jaoks õiglase ülemineku mehhanism, et juhtida muutusi kõnealuses sektoris, võttes arvesse, et autotööstus (mis pakub otseseid ja kaudseid töökohti 13,8 miljonile eurooplasele, moodustades 6,1 % kogu ELi tööhõivest) liigub põhjalikus ümberkujundamisprotsessis heitevabade sõidukite suunas, avaldades tohutut mõju piirkondlikule majanduskasvule ja töökohtade loomisele;
45.

kiidab heaks selle, et komisjon on taasalgatanud majanduse juhtimise paketi hindamise, ning on seisukohal, et on saabunud aeg vaadata ümber ELi eelarveraamistik, et vältida taas avaliku sektori investeeringute ja avalike teenuste muutmist kohandatavaks muutujaks;
11.

rõhutab, kui oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning muud sidusrühmad, sealhulgas erasektor ja kolmanda sektori asutused, meetmetesse, millega tagatakse noorte integreerimine tööturule; on veendunud, et haridus- ja koolitussüsteemid peaksid paremini sobitama noorte oskusi ja teadmisi tööturu vajadustega, võimaldades noortel hõlpsamalt omandada nende võimestamiseks vajalikke oskusi ja vahendeid ning neid sellesse protsessi kaasata. Komitee rõhutab, et see tuleb tagada iseäranis piiriülestel aladel;
39.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks elanikkonnakaitse valdkonnas liidu õnnetustele vastupidavusega seotud eesmärkide püstitamist ja arendamist mittesiduvate eesmärkidena ennetus- ja valmisolekumeetmete toetamiseks, rõhutades samas, et seda tuleb teha koostöös mitte üksnes riikide valitsuste, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; ootab ka liidu elanikkonnakaitse teadmusvõrgustiku täielikku rakendamist ja nõuab tungivalt, et komisjon kaasaks ka sellised õnnetuste ohjamise alased erialateadmised, mis on kättesaadavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil; loodab lisaks selget kava, et võtta pikaajalisi kohustusi seoses ELi elanikkonnakaitse mehhanismi ja selle vahenditega, näiteks rescEU ja Euroopa meditsiinikorpus, ning et neid rahaliselt tugevdada;
30.

rõhutab, et piiriülene koostöö ei tähenda mitte ainult majanduskoostööd, vaid ka elamist piirialadel ja ühise identiteedi arendamist. Tuleks välja töötada kultuuripõhine lähenemisviis, mis tõstaks esile piirialade ühise nii materiaalse kui ka vaimse pärandi rikkust ning millega pakutaks kodanikele võimalust oma naabritega regulaarselt koos tegutseda ja suhelda, luues vastastikust usaldust, mille puudumine on jätkuvalt piiriülese koostöö peamine takistus. Sellega seoses on väga olulised inimestevahelised projektid, eelkõige kultuuridevahelise suhtluse tugevdamiseks, sest need süvendavad heanaaberlikku koostööd, mis on inimeste jaoks igapäevaelu osana kõige tähtsam. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka elanikkonna mitmekesisusele ning otsida sobivaid vahendeid kaasava lähenemisviisi rakendamiseks;
rõhutab, et kodanike panustega seotud järelmeetmed ja eelkõige konverentsist tulenevad lõplikud soovitused on sama olulised kui sisendmeetod; rõhutab, et järelmeetmeid tuleb rakendada kooskõlastatult ja kaasavalt ning need peavad täiel määral hõlmama ka komiteed; on samuti seisukohal, et konverentsile tuleks anda piisavalt aega konkreetsete ettepanekute esitamiseks ELi institutsioonilise raamistiku täiustamiseks ja selle muutmiseks tulevikukindlaks; tunnistab, et samal määral kui konverents suudab saavutada üldsuse usalduse, võib see ka selle kaotada, kui väljendatud seisukohtade esitamise ja kaasamise lubadust ei täideta; rõhutab, et konverentsi saab lõppkokkuvõttes siis edukaks pidada, kui kodanikud märkavad, et nende häält on kuulda võetud ja nad on aidanud kujundada ELi tulevikku;
1.

märgib, et COVID-19 pandeemia on avaldanud märkimisväärset mõju kodanike vabale liikumisele Euroopa Liidus ja väljaspool seda ning see on mõjutanud eelkõige piiriülest reisimist ja pendelrännet;
8.

on veendunud, et oluline on kinnitada üldsusele, et kasutatav tehnoloogia on ohutu ja et kiire tootmine tuleneb vaktsiinide väljatöötamiseks kasutatud rahaliste ja inimressursside keskmisest kõrgemast tasemest, ning on seisukohal, et riigi tasandist madalama tasandi juhid saavad kõige paremini sisendada seda kindlustunnet;
33.

toetab Euroopa Parlamendi üleskutset, mida kinnitas ka Euroopa Komisjoni president oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, kutsuda kokku konvent aluslepingute läbivaatamiseks. Euroopa Regioonide Komitee peaks olema konventi täielikult kaasatud, et esindada Euroopas kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajaid. Komitee on täielikult pühendunud aktiivse subsidiaarsuse kontseptsiooni edendamisele ning piirkondlike parlamentide ja kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude ulatuslikumale kaasamisele. Mitmetasandiline valitsemine on vajalik kaasava ja tõhusa ELi otsustusprotsessi jaoks, pöörates erilist tähelepanu seadusandlike volitustega piirkondadele ja nende õiguspärasele pädevusele. Sellega seoses peab komitee tervitatavaks Euroopa Komisjoni teadaannet kodanike kogude ja muude osalusdemokraatia tavade süvalaiendamise kohta ELi poliitika kujundamisse, rõhutades siiski demokraatlikult valitud ja oma valijate ees vastutate esindajate rolli, ning kohustub nendes protsessides aktiivselt osalema;
63.

toetab täielikult Euroopa tuleviku konverentsi soovitust suurendada tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet ja tuletab meelde, et nende haldamine on detsentraliseeritud kahes kolmandikus liikmesriikides. Seepärast on piirkonnad olulised partnerid mis tahes uue poliitika arutamisel ja rakendamisel, mille eesmärk on vähendada ELi sõltuvust välismaistest ravimite tarnijatest, koordineerida teadusuuringuid ja rahastamist, kiirendada strateegiliste varude loomist, laiendada tootmist ja vaadata läbi tervishoiusüsteemide nõrkused. Seoses sellega kutsub komitee komisjoni üles kaaluma uusi õigusakte, sarnaselt Euroopa kiibimäärusega, et suurendada ELi sõltumatust toimeainete, valmisravimite ja iga liiki meditsiiniliste vastumeetmete valdkonnas;
11.

(40, 40.2, 40.4) kiidab heaks tõdemuse, et aktiivne subsidiaarsus ja mitmetasandiline valitsemine on ELi toimimise ja demokraatliku vastutuse peamised põhimõtted ja põhijooned. Samuti toetab komitee üleskutset kasutada süsteemselt kõigi ELi institutsioonide vahel ühiselt kokku lepitud subsidiaarsuse määratlust, et selgitada, millisel tasandil – Euroopa, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul – tuleb otsuseid teha. Lisaks pooldab komitee subsidiaarsuse hoiatusmehhanismi kavandatavat laiendamist kõigile ELi piirkondlikele parlamentidele, kellel on seadusandlik võim. Komitee nõustub üleskutsega, et nii liikmesriikide parlamentidel kui ka seadusandlike volitustega piirkondlikel parlamentidel oleks edaspidi võimalik esitada seadusandlikke algatusi Euroopa tasandil. Need ettepanekud peaksid aitama selgitada, et subsidiaarsus ei seisne Euroopa tasandi meetmete võtmise takistamises, vaid selles, et määratakse kindlaks, millisel valitsustasandil peaks olema juhtiv roll kas ametliku ainupädevuse või ametliku jagatud pädevuse kaudu, kusjuures teised tasandid toetavad poliitilisi eesmärke;
1.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni algatusi tegelemaks praeguste kõrgete energiahindadega, mis on kasvanud 2021. aasta suvest saadik ja mida süvendab Venemaa Föderatsiooni ebaseaduslik, provotseerimata ja õigustamatu sõda Ukrainas; rõhutab, et Venemaa Föderatsioonist pärit fossiilkütuste tarnest sõltumise järkjärgulisest kaotamisest ei piisa, kuid leiab, et kava „REPowerEU“ on üks viis energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamiseks, et piirata ELi sõltuvust energia- ja tooraineimpordist üldiselt ja seega vähendada poliitilisi, majanduslikke ja turvariske, mida see import põhjustab; peab siiski äärmiselt kahetsusväärseks, et puudub selge viide linnade ja piirkondade rollile nii energiakriisiga silmitsi seismisel kui ka sellele pikaajaliste lahenduste pakkumisel;
11.

rõhutab, et Ukraina detsentraliseerimise ja regionaalarengu reformid on märkimisväärselt aidanud tugevdada kohalikku demokraatiat, need on tugevdanud omavalitsust ja parandanud riigi kohalike kogukondade üldist vastupanuvõimet, millel on oluline osa Ukraina vastupanus Vene sissetungijatele. Need reformid teostati Euroopa Liidu piirkondade ja linnade märkimisväärse toetusega, sealhulgas programmi „U-LEAD with Europe“ kaudu, ning komitee sihtotstarbelise toetusega Ukraina rakkerühma ja vastastikuse koostöö tegevuste raames. Nende detsentraliseerimisreformide edu on lähendanud Ukrainat Euroopa Liidule ja selle väärtustele, milleks on vabadus, demokraatia ja õigusriigi põhimõte;
5.

Ettepanek on määruse (EÜ) nr 1073/1999, nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 täienduseks ja tugevduseks ning sisaldab mitmes aspektis paralleelseid sätteid varasemate õigusaktide sätetega. Sellega seoses on asjakohased järgmised märkused: a) Nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 (isikuandmete kaitse järelevalve kohta) artikli 37 lõiget 4 tuleks muuta eelnõu täiendava sättega, et võtta arvesse asjaolu, et Euroopa andmekaitseinspektor on nüüd ametisse määratud. Seda silmas pidades tuleks ka artikkel 37 tervikuna läbi vaadata, et ette näha sobivam ning tõhusam järelevalve- ja koostöösüsteem järelevalveasutuste vahel. Samalaadne süsteem tuleks ette näha või rajada ettepandud määruses. b) Määruse (EÜ) nr 515/97 artikli 43 alusel asutatud komitee, mille ülesandeid suurendatakse sisaldamaks ettepaneku reguleerimisala, tekitab probleeme, mida tuleks käsitleda vähemalt kõnealuse ettepaneku eesmärgil, kui mitte kasutada võimalust ja muuta määrust (EÜ) nr 515/97. Nimetatud määruse ingliskeelne versioon tundub osutavat, et ad hoc koosseis koosneb artikli 43 lõikes 1 osutatud esindajatest ja lisaks ka andmekaitseesindajatest. Peaks olema selge, nagu prantsuskeelses versioonis, et ad hoc koosseis “koosneb iga liikmesriigi poolt selle siseriiklikust järelevalveasutusest või siseriiklikest järelevalveasutustest määratud esindajatest”. Igal juhul tuleks selgesõnaliselt nimetada ära ka Euroopa andmekaitseinspektor.
—

Arvestades vastuväidete kohta kirjalikus vastuses ja asja suulisel arutamisel esitatud selgitusi, ei ole komisjon jätkanud menetlust vastuväidetes viidatud Pergan GmbH rikkumiste suhtes, sest need on aegunud, ning FMC Foret SA rikkumiste suhtes, sest ei ole leitud tõendeid, et viimane vastutab äriühingu Perorsa (kellega FMC Foret SA-l on sidemed) käitumise eest.
ET Euroopa Liidu Teataja C 62/7

Malta valitsuse 21. jaanuari 2005. aasta teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(2005/C 62/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artiklile 10 teatab Malta Vabariik Euroopa Komisjonile, et ainus pädev asutus on Malta Vabariigi loodusvarade ja infrastruktuuri minister, Block B, Floriana CMR 02, Malta.

Vastavalt direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõikele 1 teatab Malta Vabariigi loodusvarade ja infrastruktuuri minister, et lubade andmise tingimused on järgmised:

(a) taotleja rahalised vahendid;

(b) taotleja tehniline pädevus ja kogemused;

(c) taotleja esitatud tööprogramm;

(d) vajaduse korral taotleja eelnev tegevus eelmiste tegevuslubade alusel; ning

(e) hind, mida üksus on valmis loa saamiseks maksma, kui luba pannakse müüki.

Vastavalt direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõikele 2 on teave toimingu läbiviimise ja lõpetamise tingimuste ja nõuete kohta, mida kohaldatakse kõikide loaliikide suhtes, kättesaadav dokumentides Model ESA (2001) and Model PSC (2001), mille on avaldanud Loodusvarade ja infrastruktuuri ministeeriumi õliluure talitus, Block B, Floriana CMR 02, Malta. Kõnealuseid andmeid ei ole kohustuslik kohaldada direktiivi 94/22/EÜ artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud juhtude puhul.

(1) EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.
2)

Kõnealune pakkumine on suunatud rühmadele ja alarühmadele, mida käesoleva teatise avaldamise kuupäeval ei hõlma ükski kehtiv naftatootmislitsents kaubandus- ja tööstusministeeriumi kaartidel näidatud piirkondades; kaarte saab näha eelneval kokkuleppel (vt kontaktandmeid) kuni 8. juunini 2005, esmaspäevast reedeni kell 9.15 – 16.45. Kõnealused kaardid, käesoleva pakkumisega hõlmatud rühmade ja alarühmade loetelu, ning SEA piirkonnad, mille alla need kuuluvad, on samuti avaldatud kaubandus- ja tööstusministeeriumi (DTI) nafta- ja gaasivaldkonna (Oil Gas) veebilehel www.og.dti.gov.uk. See on Ühendkuningriigi mandrilava (the United Kingdom Continental Shelf – UKCS) kahekümne kolmas litsentsimisvoor.
2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et on olemas asjakohane tooteturg järgmiste toodete jaoks: a) salvestatud muusika, mida võib jagada eraldi turgudeks erinevate žanrite ja kogumike järgi, b) on-line-muusika, mis jaguneb on-line-muusika litsentside hulgituruks ja on-line-muusika levitamise jaemüügituruks, c) muusika avaldamine, mida võib jagada eraldi turgudeks mehaanilise taasesituse õiguste, esitusõiguste, sünkroniseerimisõiguste, trükkimisõiguste ja muude õiguste järgi.
5.

Ettepanek on laiaulatuslik. See ei piirdu konkreetsete õigusrikkumiste osas tehtud süüdimõistvate kohtuotsustega. Lisa B sisaldab raskete õigusrikkumiste nimekirja, kuid see nimekiri pole ammendav ja mõningad õigusrikkumiste kategooriad on selles nimekirjas piisavalt kindlaks määramata (näiteks: liikluseeskirjad). Lisaks sellele märgib artikli 1 punkt b, et ettepaneku reguleerimisalasse kuuluvad lisaks kohtuotsustele ka haldusasutuste otsused. See tähendab, et ettepanek ulatub oluliselt kaugemale kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise reguleerimisalast, nagu seda üldiselt mõeldakse. Sellist laia reguleerimisala hinnates tuleb arvestada karistusregistreid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide olulisi erinevusi. Need erinevused eksisteerivad nii karistusregistritesse lisamisele kuuluvate süüdimõistvate kohtuotsuste, süüdimõistvate kohtuotsuste karistusregistrites hoidmise tähtaegade kui kolmandatele isikutele karistusregistritest edastamisele kuuluva teabe ja selle edastamise aluseks olevate eesmärkide osas. Lühidalt öeldes sätestab ettepanek teabevahetuse ja teabe kooskõlastamise heterogeenses õiguslikus keskkonnas.
5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et Transavia tšarterlendudega seotud ebakorrektne/eksitav informatsiooni on edastatud vähemalt hoolimatult ja et KLM-i käitumise tõttu on põhjendatud rahatrahvi kehtestamine.
3.

Nõuandekomitee liikmed on nõus komisjoni arvamusega, et eetikanormatiivi nr 2 eesmärk on piirata konkurentsi ühisturul asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 määratletud tähenduses, mistõttu ei ole vaja määratleda turgu ega tõendada, et otsus on konkurentsi tõhusalt piiranud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 176/23

Taani valitsuse teatis, mis käsitleb kutset litsentsitaotluste esitamiseks süsivesinike uurimiseks või tootmiseks Põhjamere teataval alal

Taani kuues litsentsimisvoor

(2005/C 176/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

Viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punktile a teatab Taani valitsus, et vastavalt 11. juuni 2002. aasta konsolideeritud seaduse nr 526 (Taani aluspinnase kasutamise kohta (Om anvendelse af Danmarks undergrund), muudetud 27. detsembri 2003. aasta seadusega nr 1230 ja 9. juuni 2004. aasta seadusega nr 442) paragrahvi 12 lõike l punktile a võib esitada taotlusi Taani mandrilava Põhjameres asuva ala kohta, mis jääb pikkuskraadist 6o 15′ E lääne poole (Centralgraven'i alang ja selle ümbrus), kuni kella 12.00-ni 1. novembril 2005. Kui käesoleva teatise Euroopa Liidu Teatajas avaldamise ja 2005. aasta 1. novembri vahele jääb vähem kui 90 päeva, võib taotlusi esitada kuni kella 12.00-ni üheksakümnendal päeval pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Alad

Litsentsitaotlusi võib esitada süsivesinike uurimiseks või tootmiseks Põhjameres asuval Centralgraven'i alangul ja selle ümbruses, nagu see on kantud kaardile, mida on võimalik taotleda Taani energiaametilt (Energistyrelsen) või ameti veebilehelt www.ens.dk. Põhja, lääne ja lõuna suunas on ala piiratud mandrilava piiridega Norra, Suurbritannia ja Saksamaaga ning ida suunas pikkuskraadiga 6o 15′ E.

Samuti võib esitada litsentsitaotlusi süsivesinike uurimiseks või tootmiseks sügavamates kihtides allpool nimetatud maardlate all, mis on sügavuse poolest piiritletud järgmiselt:

a) Lulita maardla, hõlmatud litsentsiga 7/86, sügavuspiir 3 750 meetrit;

b) Lulita maardla, hõlmatud litsentsiga 1/90, sügavuspiir 3 750 meetrit;

c) Amalie maardla, hõlmatud litsentsiga 7/86, sügavuspiir 5 500 meetrit;

d) Syd Arne maardla, hõlmatud litsentsiga 7/89, sügavuspiir 5 100 meetrit maardla lääneosas ja 3 200 meetrit maardla idaosas.

Üldjuhul hõlmab litsents ala, mis vastab 1—2 ploki suurusele, kuid võib erandjuhtudel hõlmata ka suuremat ühtset maa-ala, nt kui andmete katvus on napp. Kui taotlus esitatakse suurema maa-ala kohta kui 1—2 plokki, tuleks taotluses esitada ka põhjendus.

Direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud kriteeriumid ja tingimused sisalduvad 11. juuni 2002. aasta konsolideeritud seaduses nr 526 Taani aluspinnase kasutamise kohta ning avaldati 20. mail 2005 Taani ametlikus väljaandes nr 93 teadaannete rubriigis pakkumiskutsete all.

Taotlused tuleks saata järgmisel aadressil, kust saab ka lisateavet direktiivi 94/22/EÜ põhjal:

Transport- og Energiministeriet Energistyrelsen Amaliegade 44 DK-1256 København K Telefon: (45) 33 92 67 00 Faks: (45) 33 11 47 43 E-post: ens@ens.dk Veebileht: www.ens.dk

Litsentsidest teavitatakse eeldatavalt 3—5 kuu jooksul pärast taotlemistähtaja lõppu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 175/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõplik aruanne juhtumi COMP/37.750 — Brasseries Kronenbourg, Brasseries Heineken kohta

(vastavalt komisjoni 2001. aasta 23. mai otsuse (2001/462/EÜ, ESTÜ) (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklile 15 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2005/C 175/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse eelnõu ei anna käesoleval juhul põhjust menetlust käsitlevateks erimärkusteks.

2004. aasta 5. veebruaril saatis komisjon ettevõtetele Groupe Danone, Brasseries Kronenbourg S.A, Heineken N.V ja Heineken France S.A. vastuväite. Groupe Danone ja Brasseries Kronenbourg S.A. said toimikuga tutvuda 2004. aasta 10. ja 11. veebruaril ning ettevõtted Heineken N.V ja Heineken S.A. 2004. aasta 12. veebruaril.

Huvitatud pooled vastasid kirjalikult 2004. aasta 2. ja 6. aprilli vahel. Kõik pooled loobusid õigusest anda selgitusi.

Vastuväidetele saadetud vastuseid arvesse võttes piiras komisjon vastuväidete ulatust huvitatud poolte vastu.

Teen järelduse, et õigust anda selgitusi on käesoleva juhtumi puhul austatud. Otsuse eelnõu hõlmab ainult vastuväiteid, mille kohta huvitatud pooltele on antud võimalus esitada oma seisukoht.
Vastuväited saadeti seitsmele ettevõtjale 30. detsembril 2002 või 9. jaanuaril 2003 — Cheminova A/S (Cheminova), Chisso Corporation (Chisso), Daicel Chemical Industries, Ltd (Daicel), Hoechst AG, (Hoechst), Nutrinova Nutrition Specialities & Food Ingredients GmbH (Nutrinova), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co, Ltd (Nippon), Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (Ueno). Toimikud edastati kahel CD-ROMil, mis lisati vastuväidetele või saadeti hiljem. Üks huvitatud isikutest taotles vastuväitele vastamise esialgse tähtaja pikendamist. Vastusena pikendasin tähtaega kõikidele osapooltele kaheksa nädalani alates täieliku juurdepääsu saamisest toimikule. Kõik huvitatud isikud vastasid õigeaegselt.