ET Euroopa Liidu Teataja C 94/23

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 94/13

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PIMIENTO DE GERNIKA” VÕI „GERNIKAKO PIPERRA”

EÜ nr: ES-PGI-0005-0673-31.08.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Pimiento de Gernika” või „Gernikako Pippera”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote tüüp:

Klass 1.6. – Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul: paprika

3.2. Toote kirjeldus, mida nimetus tähistab:

Kaitstud geograafilise tähisega „Gernikako Piperra” või „Pimiento de Gernika” hõlmatud, hariliku paprika (Capsicum annuum L) perekonda kuuluv paprika on „Gernika” sorditüüpi kuuluva sordi esindaja, mille pooltoorelt praetud vili on ette nähtud värskeks inimtoiduks. Nimetatud sordi hulgast on välja valitud mitu variatsiooni, millest kaks on kantud kaubanduslike sortide registrisse nimetuste „Derio” ja „Iker” all. Kaitstud geograafiline tähis võib samuti hõlmata mis tahes muud selle sordi variatsiooni, millel on „Pimiento de Gernika” sordi tunnusjooned.

„Pimiento de Gernika” on magus paprika, mille kapsaitsiini sisaldus on väike või puudub üldse ning Baskimaa keskkonnatingimustes kasvades pole see tavaliselt vürtsikas. Taime viljaliha on õhuke (2–3 mm paksune) ja pikkupidi lõigatuna on sel keskmise või kitsa kolmnurga kuju, mis vastab Pochardi klassifikatsiooni (1966) tüüpidele C3 ja C1.

Eespool kirjeldatud paprikat kasutatakse peamiselt poolvalminuna praadimiseks, mis on tänapäeval kujunenud eelistatud kasutusviisiks. Viljad koristatakse siis, kui need on veel üleni ühtlaselt rohelised, ning enne lõpliku suuruse saavutamist, kui viljade pikkus vart arvestamata on 6–9 cm, laius 2–3 cm ja kaal 10–12 grammi. Vilja värvus jääb keskmise rohelise ja tumerohelise vahele. Vili on kitsa ja pikliku kujuga, selle pikilõige on kolmnurgakujuline ja ristlõige elliptiline või kolmnurgakujuline ning kahe või kolme selgelt väljajoonistumata tahuga. Vilja tipp on terav, vars on pikk ja peenike. Varre liitumiskoht viljaga on tavaliselt lame või kumer. Vilja kest on õhuke, see pole nahkjas ega pärgamentjas. Viljad on siledad ja värske väljanägemisega. Nende sees on täielikult väljakujunemata pärlmutterjat tooni seemned.

„Gernika” sorditüüpi tuntakse ka nimetuste „pimiento choricero” ja „pimiento de Bizkaia” all.

Enamik kõnealuse paprika saagist kasutatakse värskelt toiduks enne, kui paprika on saavutanud oma lõpliku suuruse.

3.3. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Paprikaid tuleb toota ja pakendada geograafilises piirkonnas.

Paprikad tuleb istutada avamaale või katmikalale. Tootmisel järgitakse paprika täiuslikuks arenguks ja viljakandmiseks kõige sobivamaid kasvatamismeetodeid. Kasutada ei tohi tooteid või kasvatamissüsteeme, mis võiksid kahjustada toodangu kvaliteeti.

Avamaale istutatakse paprikaid ajavahemikus aprillist maini, kasvuhoones istutamise korral nihkub istutamise aeg veebruarisse, märtsi või aprilli. Viljad koristatakse seega esimesel juhul alates juunist ning teisel juhul alates aprilli keskpaigast. Istutamistihedus on 3–4 taime ruutmeetri kohta.

Kahjuritõrjet tuleb kasutada minimaalselt ja ainult siis, kui see on vajalik, ning võimaluse korral tuleb kasutada bioloogilisi kahjuritõrjevahendeid või -tehnikat.

Üldjoontes tuleb järgida Baskimaa autonoomses piirkonnas hetkel kehtiva paprika integreeritud tootmise tehnilise standardi nõudeid.

Saaki koristatakse põhiliselt aprillist novembrini. Saak koristatakse käsitsi ja järk-järgult nii paljude vaheetappidega kui vajalik. Saak koristatakse vilja optimaalse arengustaadiumi ajal. Saagikoristus viiakse läbi hoolikalt, et vilja mitte kahjustada ja et kindlustada selle füüsikalised omadused.

3.4. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Paprikad töödeldakse ja pakendatakse tootmispiirkonnas. Traditsiooniliselt töödeldakse ja pakendatakse saaki samas tootmisettevõttes.

Kuna saak koristatakse selle optimaalse valmimisstaadiumi ajal, töödeldakse ja pakendatakse see samal päeval.

Saagi samas tootmispiirkonnas töötlemise ja pakendamise nõude eesmärk on kaitsta geograafilise tähise mainet, garanteerides lisaks toote autentsusele ka selle kvaliteedi ja omaduste säilimine.

Tegu on värske, lühikese säilivusajaga tootega, mida ei ole soovitatav külmlaos ladustada, transportida ja säilitada pikema aja jooksul kui vajalik, kuna sellega kaasneb negatiivne mõju toote kvaliteedile.

Paprika eriomaduste tõttu (värskel kujul turustatav, õhuke kest ja viljaliha, pooltoores toode) on see väga vastuvõtlik temperatuuri ja niiskuse järskudele muutustele ning rikneb kiiresti. Seetõttu võib mis tahes töötlemine või transportimine peale rangelt vajaliku põhjustada toote kvaliteedi langust.

3.5. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kaitstud geograafilist tähist „Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” kasutavad märgised peavad lisaks õigusaktides üldsõnaliselt sätestatud andmetele kandma kohustuslikus korras märget „Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” ja selle logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond hõlmab Gipuzkoa ja Bizkaia provintse ja järgmisi Alava piirkondi: Alavesa piirkond Cantabrias, kuhu kuuluvad Alaya, Okondo, Llodio, Amurrio ja Artziniega haldusüksused, Estribaciones del Corbea piirkond, Urkabustaiz’, Zuya, Zigotia, Legutiano ja Aramaio haldusüksused.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Kõnealuse paprika kasvatamiseks sobiv geograafiline piirkond on Baskimaal asuv Atlandi ookeani rannikuala, kus valitseb mesotermiline kliima, mida iseloomustavad mõõdukad temperatuurid ja rohked sademed. Ühtegi sademetevaba kuud ei esine ja kõige rohkem sajab sügisel ja talvel. Piirkonda mõjutab Atlandi ookean, mille lääne-idasuunaliste hoovuste tõttu on sealne kliima palju soojem (aasta keskmine temperatuur 13 °C ja temperatuuri kõikumine 11 °C) ja niiskem, kui ainult laiuskraadi arvestades olema peaks.

Optimaalne suhteline õhuniiskus jääb vahemikku 60–75 %. Väiksem õhuniiskus, mida saadavad kõrgem temperatuur ja suurem päikesevalguse hulk, võivad soodustada viljade kaubanduslikku kvaliteeti vähendavate füsioloogiliste probleemide teket. Nende näiteks on viljade ümber kõva kesta tekkimine, mis vähendab selle väärtust praadimiseks ettenähtud paprikana.

Kui nimetatud keskkonnatingimustele lisandub vähene vee hulk pinnases ja suur koguaurumine, võib ilmneda veel kaks füsioloogilist kõrvalekallet, mis vähendavad viljade kvaliteeti: viljatipumädanik ja/või suurenenud kapsaitsiinisisaldusest tulenev liigne vürtsikus.

Baskimaa kliima vastab ideaalselt kõnealuse paprika kasvatamiseks sobivatele agroklimaatilistele tingimustele. Baskimaal asuval Atlandi ookeani rannikualal on tagatud paprika kasvatamiseks vajalik mõõdukas ja mitte liiga kõrge temperatuur ja külmakahjustuste puudumine. Samuti tagavad Baskimaa põhjaosa mullastikutingimused, mida iseloomustab lubjakivipinnas ja külluslik orgaanilise materjali esinemine, Gernika paprikale õiged kasvutingimused.

Selle määratletud geograafilise piirkonna agroklimaatilised tingimused annavad Gernika paprikale erilise kvaliteedi, mille järgi on see tuntuks saanud, ja välistavad või vähendavad samas puuduseid nagu vürtsikus, kõva kest või viljatipumädanik.

5.2. Toote eripära:

„Pimiento de Gernika” ehk „Gernikako piperra” on kohalik sort, mis on täielikult kohastunud Baskimaal asuva Atlandi ookeani rannikuala agroklimaatiliste tingimustega.

Tootmispiirkonna agroklimaatilised tingimused annavad viljale mõned erilised omadused, nagu näiteks vürtsikuse puudumine ja õhuke viljaliha, mis on sellele ka tuntust toonud.

Seda liiki paprika on temperatuuri osas nõudlik. Kui temperatuur langeb alla 15 °C, siis taime areng aeglustub, ning alla 10 °C juures peatub täielikult. 35 °C ületavad temperatuurid võivad põhjustada õite ja värskelt moodustunud väikeste viljade mahalangemist. Taimekasv ja viljakandmine on optimaalsed temperatuuride 25/18 °C päeval/öösel juures. 1 °C juures ilmnevad külmakahjustused. Taime kasvuks vajalik maapinna temperatuur on umbes 12 °C ning selleks, et see korralikult kasvaks, peab päevane õhutemperatuur küündima kuni 20 °C vaid väikeste erinevustega päevase ja öise temperatuuri vahel.

Lisaks kuulub kõnealuse paprika eriomaduste hulka vilja suurus, kuna saagi varajane koristamine tagab õhukese viljaliha, pärgamentja kesta puudumise, iseloomuliku maitse ja meeldiva maitseelamuse.

See paprika on tuntud oma erilise maitse ja kõrge kvaliteedi poolest. Praetud paprikat süüakse tavaliselt suupistena, garneeringuna või eelroana ning selle puhul on tegu baski köögi ühe tüüpilisema toiduga.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Seos määratletud geograafilise piirkonna ja „Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” vahel põhineb selle mainel ja ammustest aegadest kasutusel olnud viljelusviisidel. Selle tagavad muuhulgas toote suur populaarsus Baskimaa tarbijate seas ja turuväärtus.

Baskimaa ühe vanimatest teadaolevatest kultivaridest „Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” seemned ja kasvatamise saladused anti sajandite vältel edasi isalt pojale ning see on saanud osaks Biszkaia ajaloost.

Baskimaa ja ka ülejäänud riigi tuntud toidukriitikud (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere ja Ignacio Domenech) on nimetatud toodet oma artiklites kiitnud või seda mõnes oma retseptis kasutanud. Isegi ülemaailmselt tuntud baski kokad, nagu näiteks Arguiñano ja Subijana, kasutavad seda paprikat oma retseptides.

Aastal 1998 loodi aga ühendus „Cofradía del Gernikako Piperra”, mille eesmärk on tutvustada „Pimiento de Gernikat” ehk „Gernikako Piperrat”. Ühendus organiseerib erinevaid Gernika paprikat tutvustavaid üritusi, mille seas on eriti populaarne silma toote degusteerimine Gernika traditsioonilisel turul. Paprika ongi oma nime saanud Gernika haldusüksuse järgi, kuna traditsiooniliselt kasvatati kõnealust paprikat põhiliselt selles piirkonnas ning seal toimub ka igal esmaspäeval kuulus puu- ja köögiviljaturg, kus müüdavaks põhitooteks ongi Gernika paprika.

„Gernika viimane esmaspäev” on Baskimaa tähtsaim põllumajanduslaat, millest võtab osa üle 100 000 inimese ning mida tähistatakse oktoobri viimasel esmaspäeval. Seda laata mainitakse juba 1366. aastast pärinevas Gernika linna asutamisürikus.

Toote head mainet tõendab ka turu-uuringute ettevõtte IKERFEL uurimus tunnustatud kvaliteediga toodete kohta, mis viidi läbi kvantitatiivset metodoloogiat kasutades ning mis tugines ajavahemikus 16.–30. juuli 2009 läbi viidud 900 intervjuul Baskimaa autonoomses piirkonnas majapidamississeoste teinud inimestega. Selle uurimuse järgi tunneb „Pimiento de Gernikat” ehk „Gernikako Piperrat” (spontaanselt + etteantud variandi põhjal) 83 % Baskimaa autonoomse piirkonna elanikest.

Nagu juba eelpool mainitud, on lisaks mainele ja viljelusviisile ülioluline ka määratletud geograafilise piirkonna kliima, mis tagab kõnealuse toote kvaliteedi ja selle omapära.

Geograafilise piirkonna kliima pakub seega seda liiki paprika kasvatamiseks vajalikke temperatuuri- ja niiskustingimusi, mis tagavad taime õige kasvu ja paljunemise.

Kui seda paprikat kasvatatakse Lõuna-Hispaanias, kus valitseb kuumem kliima, ja kõrge temperatuuri ja madala niiskustasemega perioodidel, siis langeb viljade kaubanduslik kvaliteet, kuna esineb sagedamini eelpool kirjeldatud füsioloogilisi probleeme: kõva kest, viljatipumädanik ja/või vürtsikad viljad.

Tegu on sordiga, mida kasvatatakse mullasel pinnasel (nii avamaal kui ka kasvuhoones) ning see on täielikult kohandunud katmikalal kasvamisega – tehnika, mida põllumehed kasutavad alates 1970. aastatest. Kasvuhoones kasvatatakse paprikat külmades, kütteta – välja arvatud esimeses kasvufaasis kasutatav toetussoojendus – ja valgustuseta tunnelites. Selle eesmärgiks on pikendada kasvutsüklit, et kindlustada seeläbi suurem või varajasem saak ning saada hooaja alguses paremat turuhinda, võrreldes avamaal kasvatatud, hiljem valmiva saagiga.

Sort on piirkonna põllumeeste vaatluste ja oskuste otsene tulemus. Sellel on tugev side keskkonnaga ning see on eriti hästi kohastunud piirkonnas esinevate kliimatingimustega. Pika aja vältel on õnnestunud säilitada paprikasorti „Pimiento de Gernika”, selle viljelusviisi ja erilist kasutusviisi. Gernika paprika erilisus tuleneb sordi täielikust kohastumisest tootmispiirkonnaga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Hankedokumendid on avaldatud 17. mail 2007. aastal Baskimaa ametlikus teatajas nr 94 http://www.euskadi.net/cgi-bin_k54/bopv_20?c&f=20070517&a=200702815

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.