ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.3.2011 
SEK(2011) 328 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumentidele  
 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
SOTSIAAL- JA MAJANDUSKOMI TEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Rahvusvaheliste paaride varaliste õi gustega seotud ebakindluse kaotamine 
  
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta 
abielurežiime käsitlevates asjades 
 
ja 
 
 
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
kohtualluvuse, kohaldatava õiguse ning otsuste tunnustamise ja täitmise kohta 
registreeritud kooselust tulenevaid vara lisi tagajärgi käsitlevates asjades 
 
 
(KOM(2011) 125  lõplik) 
(KOM(2011) 126  lõplik) 
(KOM(2011) 127  lõplik) 
{SEK(2011) 327  lõplik}  
ET 2   ET 1. MENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTE ERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Paaride varalisi suhteid käsitlevaid uusi ELi algatusi valmistatakse ette tsiviil- ja 
kaubandusasjades tehtud otsust e vastastikuse tunnustamise programmi raames, mis võeti 
vastu 2000. aastal. 
2003. aastal tellis komisjon uuringu abieluvarareži imide ja mitteabieluliste paaride varaliste 
suhete kohta rahvusvahelises eraõiguses ja sise riiklikus õiguses, mis tõi nähtavale teatavad 
probleemid. 2006. aastal võttis ko misjon vastu rohelise raamatu kollisiooninormide kohta 
abieluvara käsitlevates asjades,1 sealhulgas kohtualluvuse ja  vastastikuse tunnustamise 
küsimustes.  
Komisjon moodustas liikmesriikidest sõltumatu eksperdirühma, et see abistaks teda edaspidi 
õigusakti ettepanekute koostamise l. 28. septembril 2009 toimus ava lik arutelu. Sellel osalesid 
liikmesriikide esindajad ja eksperdirühma liikme d, kuid samuti teadlased, juristid, notarid ja 
kodanikuühiskonna esindajad (kokku 99 inimest), et arutada, kas oleks vaja rahvusvaheliste 
paaride varalisi suhteid kä sitlevat ELi õigusakti.  
Hiljuti märgiti Stockholmi programmis, et vastastikust tunnustamist tuleks „ laiendada 
valdkondadele, mida see veel ei hõlma, kuid mis on igapäevaelus äärmi selt olulised, nagu 
näiteks abielusuhtest tulenevad varalised õi gused ning lahkumineku varalised tagajärjed ”. 
Käesolev aruanne põhineb komisjoni mõj uhinnangu aruande koostamiseks tellitud 
välisuuringu tulemustel. 
2. PROBLEEMI OLEMUS  
Üha rohkem ELi kodanikke lii gub ühest riigist teise, mille tulemusena suureneb 
rahvusvaheliste või rahvusvaheli se elemendiga paaride ar v: nt suhte pooltel on eri 
kodakondsus või nad elavad riigis, mille koda kondsust neil ei ole, neil on vara mitmes 
liikmesriigis ning mõnel juhul nad lahutavad või surevad väljaspool oma päritoluriiki. Probleemid tulenevad sellest, et sellises olukorras on väga raske mõista, millised kohtud on pädevad ja millist õigust kohaldat akse nii isikute endi kui ka nende vara suhtes. See toob 
kõnealuste paaride jaoks kaasa ootamatuid ja ebasoodsaid tagajärgi mitte ainult oma vara 
igapäevasel valitsemisel, vaid ka la hkumineku või ühe suhte poole surma puhul. 
Kuigi ELi eeskirjad kohtualluvuse ja kohaldatav ate õiguse kohta on juba olemas tsiviil- ja 
kaubandusõiguses ning mõnedes perekon naõiguse valdkondades, puuduvad need 
abieluvararežiimi ja mitteabieluliste paaride va raliste õiguste küsimuste s. Seega reguleeritakse 
nimetatud valdkondi praegu siseriikliku õiguse ja liikmesriikide vahe liste rahvusvaheliste 
lepingutega.  
Registreeritud kooselu puhul on olemasolevate probleemide põhjused üldjoontes samad kui 
abielu puhul. Oluliseks lisatakistuseks on siis ki asjaolu, et registreeritud kooselu mõiste 
eksisteerib vaid 14 liikmesriigis. Mitte kõik liikmesriigid ei käsitle seda küsimust oma 
materiaalõiguses ja veel väiksem arv on va stu võtnud asjaomased kohtualluvust käsitlevad 
sätted ja kollisiooninormid.  
                                                
 
1 KOM(2006) 400 lõplik.  
ET 3   ET Esitatud ettepanekud hõlmavad vastavalt abie lu ja registreerit ud kooselu, kuid mitte 
vabaabielu. 
Probleemi ulatus 
2007. aastal sõlmiti ELis 2 400 000 abielu, millest umbes 300 000 (13 %) olid 
rahvusvahelised, ning toimus 1 047 427 lahutust,  millest samuti 13 %-l oli rahvusvaheline 
element. Lisaks lõppes samal aastal surma tõttu 2,4 miljonit abielu, millest hinnanguliselt 390 000 olid rahvusvahelised. Kokku lõppes 2007. aas tal kas lahutuse või surma tõttu üle 
430 000 rahvusvahelise abielu, mis tõi kõikidel juhtudel ühtlasi kaasa vajaduse jagada 
abieluvara.  
2007. aastal oli ELis umbes 211 000 re gistreeritud kooselu, millest üle 41 000 olid varalistes 
küsimustes rahvusvahelise elemendiga (rahvus vahelised registreer itud kooselud ning 
registreeritud kooselud, mille pooled elasid väli sriigis või kellel ol i välisriigis vara). 
3. E
ESMÄRGID  
Ettepanekute üldeesmärk on aidata kaasa tõel ise Euroopa tsiviilõigusala loomisele abikaasade 
ja registreeritud kooselu poolte varaliste suhete valdkonnas ning  näha ette ühised sätted 
rahvusvahelise elemendiga paaride varaliste õigu ste suhtes pädevate ko htute ja kohaldatava 
õiguse kindlaksmääramiseks. 
ET 4   ET Üld- ja erieesmärkide kokkuvõte on esitatud järgmises tabelis: 
Üldine eesmärk  Erieesmärgid  
1. Vältida paralleelseid menetlusi ja eri materiaalõiguste kohaldamist 
abikaasade või mitteabieluliste paaride vara suhtes 
2. Niivõrd kui see on kohane, tagada abik aasadele ja regist reeritud kooselu 
pooltele võimalus valida, milliseid eeskirju ja sätteid nende suhtes 
kohaldatakse 
3. Hõlbustada rahvusvaheliste abielu- ja mitteabieluliste paaride varalisi 
suhteid käsitlevate otsuste tunnustamist ja  täitmist 
4. Võimaldada paaridel lahendad a kõik nende suhtest tulenevad 
õigusküsimused (varalis te suhete lõppemine lahuselust või surmast 
tingituna) samas kohtus 
5. Tagada abikaasade ja registreerit ud kooselu poolte teavitamine sellest, 
millist õigust nende varaliste suhete  lõppemise korral kohaldatakse, kui 
nad ei ole kohaldatavat õigust ise valinud 
6. Tagada kooskõla muude kavandatavate ELi eeskirjadega (pärimise ja 
testamentide, abikaasade, lahutusme netluse suhtes kohaldatava õiguse 
jms kohta) Laiendada vastasti kust tunnustamist 
abielusuhtest tulenevatele varalistele 
õigustele ning lahkumineku 
varalistele tagajärgedele, et 
kõrvaldada olemasolevad piirangud, 
mis takistavad kodanikel oma õiguste 
kasutamist ELi õigusalal.  
7. Muuta abieluvararežiimi ja muid paaride varalisi suhteid käsitlev teave 
kättesaadavamaks 
4. POLIITIKAVALIKUD  
4.1. Poliitikavalikute kirjeldus 
Kaalutud on järgmisi  poliitikavalikuid: 
Poliitikavalik nr 1. Säilitada praegune olukord – jätta ELi tasandil uued meetmed võtmata  
Poliitikavalik nr 2. Pakkuda kodanikele sihipärast teavet, et su urendada nende teadlikkust liikmesriigiti paaride varalistes 
suhetes esineda võivatest erinevustest – jagada teavet abielluda või kooselu regi streerida kavatsevatele paaridele (nt 
üldsisuline teabeleht)  
Poliitikavalik nr 3. Ühtlustada kohtualluvust käsitlevaid sättei d ning kehtestada kohtuotsuste automaatset tunnustamist ja 
täitmist käsitlevad sätted – ELi seadusandlik meede määrus(t)e  kujul, millega ühtlustatakse kohtualluvust käsitlevad sätted 
(kohtualluvus määratakse kindlaks ühendavat e tegurite alusel), ning kohtu- ja muude  otsuste automaatset tunnustamist ja 
täitmist käsitlevate sätete kujul  
Poliitikavalik nr 4. Ühtlustada kollisiooninorme – ELi seadusandliku meetmega võetakse  vastu sätted kohaldatava õiguse 
kindlaksmääramiseks, seejuur es jäetakse võimalus kohaldatav õigus ise va lida; kui kohaldatavat õigust ei ole valitud, 
määratakse see kindlaks ühendavate tegurite alusel  
Poliitikavalik nr 5. Töötada välja ühtne Euroopa abielu lepingu mudel, mille kasutamine oleks vabatahtlik – ELi liikmesriikide 
ühine standardabieluleping ELi kodanike jaoks. Mõningaid lepingu osasid tu leks kohandada asjaomase liikmesriigi 
eripäraga  
Poliitikavalik nr 6. Ühtlustada kollisiooninorme ja kohtuall uvust käsitlevaid eeskirju ning kehtestada kohtuotsuste 
automaatset tunnustamist ja täitmist käsitlevad sätted – see poliitikavalik ühendab endas poliitikavalikud nr  3 ja 4  
Poliitikavalik nr 7. Kolmandate isikute teavitamine abikaasade  või registreeritud kooselu poolte varaliste suhete olemasolust 
– välisriigis elavate abikaasade või registreeritud kooselu poolte  varaliste suhete kindlaksteg emisega seotud probleemidele 
pakutakse mitut lahendust  
ET 5   ET 4.2. Poliitikavalikute võrdlus 
Poliitikavalik nr 1. Säilitada praegune olukord. See poliitikavalik ei täidaks seatud 
eesmärke, sest ei ole tõenäoline, et liikmesriigid oma siseriiklikud sätted ühtlustavad. Isegi kui nad muudavad oma õigussüsteemi omal algatu sel, jäävad süsteemidevahelised erinevused 
ilmselt püsima. Küll võib aga juhtuda, et kodanike liikuvuse suurenemine süvendab 
olemasolevaid probleeme. Põhiõigused:  kuigi õigusraamistiku keer ulisus ei kujuta endast 
veel omandiõiguse rikkumist, võib see siis ki mõjutada omandi tegelikku kasutamist. 
Ühiskondlik mõju:  tõenäoliselt säilivad ka  paari nõrgema poole raskused lahuselu menetluse 
puhul. Finantskulud:  puuduvad. Majanduslik mõju:  keerukate rahvusvah eliste juhtumite 
sagenemise korral muutuvad aja- ja rahaline kulu, sealhulgas vara väärtuse vähenemine, 
veelgi suuremaks probleemiks. 
Poliitikavalik nr 2. Pakkuda kodanikele sihipärast teavet, et suurendada nende 
teadlikkust liikmesriigiti paaride varalistes suhetes esineda võivatest erinevustest ja 
võimalusest registreerida oma varalised suhted. See poliitikavalik aitaks kaasa 
samaaegsete menetluste ja eri materiaalõiguste kohaldamise ärahoidmisele, kuid väga piiratud 
hulgal juhtudel. Põhiõigused:  mõju omandi tegelikule ka sutamisele oleks positiivne. 
Ühiskondlik mõju:  praegune olukord paraneks vähesel määral. Finantskulud:  
teabelehtedele kuluks aastas hinnanguliselt 2 miljonit eurot. Majanduslik mõju:  kokkuhoid 
oleks väike. 
Poliitikavalik nr 3. Ühtlustada kohtualluvust käsitlevaid sätteid ning võtta vastu kohtu- 
ja muude otsuste ning ametlike dokument ide automaatset tunnustamist ja täitmist 
käsitlevad sätted. Sellel poliitikavõimalusel oleks piir atud positiivne mõju, sest see hoiaks 
ära samaaegsed kohtumenetlused ja hõlbustakse otsuste tunnustamist. Kohaldatava õiguse kindlaksmääramise küsimuses puuduks aga endiselt õiguskindlus. Põhiõigused:  mõju omandi 
tegelikule kasutamisele  oleks positiivne.  Ühiskondlik mõju: samaaegsete menetluste 
ärahoidmine ning otsuste tunnustamise ja täitmise hõlbustamine hoiaks kokku kulusid.  
Finantskulud: väikesed (uute kohtualluvussätete vastuvõtmiseks).  Majanduslik mõju: 
liikmesriikide jaoks oleks kulusääst väike. 
Poliitikavalik nr 4. Ühtlus tada kollisiooninorme. Sellel poliitikavali kul oleksid mõned 
eelised võrreldes praeguse olukorraga; nt is egi kui mitme riigi kohtud oleksid pädevad 
juhtumit menetlema, peaksid nad kohaldama vara liste suhete suhtes sama materiaalõigust 
(sest nad kohaldaksid samu kollisiooninorme).  Ühtsete sätete vastuvõtmine, mis piiraksid 
paaride võimalusi kohaldatava õi guse valimisel, suurendaks lisaks õiguskindlust kohaldatava 
õiguse kindlaksmääramisel.  Põhiõigused: mõju omandi tegelikule kasutamisele oleks 
positiivne.  Ühiskondlik mõju:  väheneksid õiguskulud. Ol ukord paraneks võrreldes 
praegusega, sest enam ei olek s põhjust „võidujooksuks kohtusse” ja juristid ei peaks uurima 
teiste riikide kollisiooninorme, et määrata kindlaks kohaldatav õigus. Finantskulud:  
riigiasutuste jaoks väga väikesed. Majanduslik mõju:  kokkuhoid oleks väike.  
Poliitikavalik nr 5. Töötada välja ühtne Eur oopa abielulepingu mudel, mille kasutamine 
oleks vabatahtlik. See (üksnes abikaasasid hõlmav) poliitikavalik tagaks, et kui paar on 
sõlminud abielulepingu, tunnustatakse seda (ja sellest tulenevalt ka abikaasade val itud sätteid) 
kogu ELis. Lisaks võiksid abikaasa d määrata kindlaks ka õiguse , mida kohaldatakse lahutuse 
või pärimisega seotud menetlustes, et hõlbustada nende teostamist. Ühiskondlik mõju:  
suureneks õiguskindlus. Finantskulud: asjaomaste sätete väljatöötamine ELi tasandil nõuaks 
halduskulusid. Samuti oleks vaja koolitada liikmesriikide juriste. Majanduslik mõju:  
piiratud määral oleks võimalik kulusid kokku hoida.  Valdav osa asjatundjai d leiab siiski, et 
ET 6   ET sellise ettepaneku jaoks ei olda veel valmis s uurte erinevuste tõttu, mis valitsevad jätkuvalt 
liikmesriikide õigussüsteemides.  
Poliitikavalik nr 6.  Ühtlustada kollisiooninorme ja koht ualluvust käsitlevaid sätteid ning 
võtta vastu kohtuotsuste au tomaatset tunnustami st ja täitmist käsitlevad sätted . 
Kollisiooninormide ühtlustamine tagaks, et kogu ELis kohaldataks asjaomase juhtumi suhtes sama õigust (see hoiaks ära meelepärase kohtua lluvuse valimise ja tagaks kohaldatava õiguse 
küsimustes õiguskindluse). Lisaks vähendaks kollisiooninormide ühtlustamine oluliselt 
samaaegsete menetluste ohtu ning otsuste ja  ametlike dokumentide vaba liikumine muutuks 
lihtsamaks, kui nende tunnustamise ja  täitmise kohta võetaks vastu sätted.  Ühiskondlik 
mõju:  kodanike jaoks väheneksid kulud (s.t õiguskulud oleksid vä iksemad, eriti kui 
kohaldatav õigus on valitud). Finantskulud:  asjaomaste sätete väljatöötamine ELi tasandil 
nõuaks halduskulusid. Samuti oleks vaja  koolitada liikmesriikide juriste. Majanduslik mõju:  
võrreldes muude poliitikavalikutega oleks kokkuhoid kõige suurem. 
Poliitikavalik nr  7. Teavitamine abikaasade või registr eeritud kooselu poolte varaliste 
suhete olemasolust. Selle poliitikavaliku all on kavandatud mitu lahendust: : 
– olemasolevaid varaliste suhete registreid ja riiklikke sätteid käsitleva veebilehe loomine; 
– olemasolevaid varaliste suhete registreid ja riiklikke sätteid käsitleva 
andmekogu/teadmushaldussüsteemi loomine; 
– komisjoni soovitus luua omavahel ühendatud riiklikud varaliste suhete registrid ning 
korraldada teavituskampaaniaid; 
– omavahel ühendatud riiklike varaliste suhete  registrite loomine kohustuslikus korras.  
Kõik loetletud lahendused parandaksid varalisi suhteid käsitleva teabe kättesaadavust. Olles 
hinnanud lahendusi seatud eesmärkide saavutam ise ja eeldatavate kulude seisukohast, 
eelistatakse varalistest suhetest teavitamiseks l uua varaliste suhete registreid ja riiklikke 
sätteid käsitlev veebileht. Kuigi mõned ül ejäänud lahendustest võimaldaksid eesmärke veidi 
paremini saavutada, ei kaalu nendest saadav piiratud lisakasu üles ne nde arvatavaid kulusid. 
4.3. Eelistatud poliitikavalik 
See poliitikavalik hõlmab ELi tasandil järgmisi meetmeid: 
– kahest määrusest  koosneva pakme vastuvõtmine kollisiooninormide ja kohtualluvust 
käsitlevate sätete ühtlustamise ning kohtuot suste ja ametlike dokumentide automaatset 
tunnustamist ja täitmist käsitlevate sätete va stuvõtmise kohta, esiteks abielu ja teiseks 
registreeritud kooselu puhul; ning  
– olemasolevaid varaliste suhete regist reid ja riiklikke sätteid käsitleva veebilehe loomine ; 
4.4. Eelistatud poliitikavaliku võimaliku mõju ulatus ja iseloom 
Eelistatud poliitikavalik  võimaldab saavutada eespool esitatud erieesmärgid paremini kui 
muud poliitikavalikud. 
Kohtualluvust käsitlevate sätete ühtlustamine (mis hõlmaks menetluse peatamise sätet koos 
kohtuotsuste ja ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist käsitlevate sätetega) muudaks 
ET 7   ET samaaegsete menetluste ohu väga väikeseks. Kollisiooninormide ühtlustamine aitaks lisaks 
ära hoida meelepärase kohtualluvuse valimist ja  tagaks, et ELi liik mesriigid kohaldavad 
asjaomase juhtumi suhtes sama õigust. Sellist e sätete vastuvõtmine, mis võimaldaksid suhte 
pooltel piiratud määral ise valida kohaldava õi guse, suurendaks õiguski ndlust ja lubaks neil 
mõnevõrra valida, millist õigust nende vara  suhtes kohaldatakse, tagades samal ajal 
kolmandate isikute huvide kaitse. 
Kohtu- ja muude otsuste ja ametlike dokumen tide tunnustamisega seotud probleemid kaoksid 
tõenäoliselt täielikult. See kujutab endast s uurt edusammu, sest vähe nevad kulud ning kaovad 
otsuste tunnustamisega seotud viivitused ja  vajadus käia kohut eri liikmesriikides. 
Varaliste suhete lõppemise korral kohtualluvust re guleerivate sätetega la iendataks lahutus- ja 
pärimisasju menetleva kohtu pädevu st ka varaliste suhete lõppemi st käsitlevatele juhtumitele. 
See tagaks kodanike jaoks suurema õiguskindlu se, sest lahutus- või pärimisasja menetlev 
kohus oleks samuti pädev menetlema varaliste suhete lõppemist.  
Probleemid, mis tekivad nende paaride puhul, ke s ei ole kohaldatavat  õigust ise valinud, 
lahendataks ühendavate tegurite tähtsusjärjekorra alusel, mida  saaks kohaldada ka varaliste 
suhete suhtes ja mis oleks kõikide liikmesriikide jaoks ühine. Tühistamatuse põhimõte ja ühtne süsteem tagaksid ka selle,  et varaliste suhete suhtes kohaldatav õigus ei muutu paari 
kolimise korral teise liikmesriiki ja et seda õigus t kohaldatakse kogu vara suhtes. 
Veebilehe loomine teeks lisaks kättesaadavamaks teistes liikmesriikides kehtivaid varalisi 
suhteid käsitleva teabe. Veebileht sisaldaks olemasolevate registrite kontaktandmeid ja 
hõlbustaks ühtlasi tutvumist varalisi suhteid kä sitlevate riiklike sä tetega. Kokkuvõttes oleks 
eelistatud poliitikavaliku puhul tõenäolisem, et mõlema suhte poole, era- ja av alik-õiguslike 
võlausaldajate ning teiste isikute õigustest pe etakse tõhusalt kinni. Samuti oleks sel juhul 
tõenäolisem, et suhte poolte otsus kolida välisr iiki või omandada seal vara ei mõjutaks nende 
algseid valikuid. 
4.5. Eelistatud poliitikavalikuga seotud kulud 
ELi tasandil  nõuaks eelistatud poliitikavalik ha lduskulusid asjaomaste sätete 
väljatöötamiseks. Liikmesriikide tasandil  seonduksid kulud täiendava te riiklike sätete (nt 
kollisiooninormide) vastuvõtmise, juristid e (advokaatide, kohtunike, notarite ja 
õigusnõustajate) koolitamise ja õigusalase koostööga. Nii EL kui  ka liikmesriigid kannaksid 
lisakulusid seoses uute sätete tutvustamise ks korraldatavate teavituskampaaniatega.  
Tervikuna võiks eelistatud poliitikavalik vähe ndada olemasolevatest probleemidest tingitud 
kulusid hinnanguliselt kuni kolmandiku võrra  ehk umbes 0,4 miljardit eurot (praegu 
hinnatakse kulusid 1,1 miljardile eurole aastas). Eriti olulisel määral vähe neksid kulud, mis on 
vajalikud rahvusvahelise abielu või regi streeritud kooseluga seotud probleemide 
lahendamiseks, eelkõige lahkumineku või surma korral. 
Õiguskorra lihtsustamine ja õiguskulude vähe ndamine tooks kaasa ju ristide tasu languse. 
Seda tasakaalustaksid aga suuremad võimaluse d leida tööd abielu- ja registreeritud kooselu 
lepingute koostavate paaride abistamisel ni ng töö kvaliteedi parane mine tänu õiguskindluse 
suurenemisele. 
Eelistatud poliitikavalik u ei mõjutaks maksustamist, kuna kavandatav kahest määrusest 
koosnev pake ei põhjustaks muutusi liikmesriikide maksuseadustes. 
ET 8   ET 4.6. ELi meetme lisandväärtus 
Põhiraskused on tingitud vastuoludest eri liikme sriikide kollisiooninormides ja kohtualluvust 
käsitlevates sätetes või seonduvad otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamise ja täitmisega 
liikmesriikides. Kuna tegu on piiriülese probleemig a, saab seda lahendada ainult ELi tasandil. 
Isegi kui mõni liikmesriik peaks oma õigussüsteem i omal algatusel muutma, ei ole tõenäoline, 
et ta ühtlustab selle teiste liikmesriikide süsteemidega. Võttes arvesse probleemi olemust ja 
ulatust, on vaja ELi meedet, millel on selged  eelised võrreldes liikmesriikide tasandil 
võetavate meetmetega. Muudes valdkondades vastu võetud ELi sätted kohtualluvuse ja 
kohtuotsuste tunnustamise kohta on osutunud tõ husaks ja toonud kodanikele kasu. 
Eelistatud poliitikavalik näeb ette selged sätted, mida koha ldatakse rahvusvahelises abielus 
või registreeritud kooselus olev ate ELi kodanike vara suhtes lahkumineku või surma korral 
ning toob neile seega olulist kasu. Eesmärgid, mida eelistatud poliitik avalikuga soovitakse 
täita, tulenevad osaliselt siseturust ja isikute vabast liikumisest. Kui olemasolevaid probleeme 
ei lahendata, vähendab see usaldu st ELi siseturu ning vabadus el, turvalisusel ja õigusel 
rajaneva sisepiirideta ala vast u. Rahvusvahelise elemendiga vara liste suhete lõpetamine on 
kodanike jaoks nii kulukam kui ka aeganõudvam kui üksnes ühe riigiga seotud varaliste 
suhete lõpetamine. Kuna eelistatud poliitikavalik  tagab rahvusvahelise elemendiga varaliste 
suhete lõpetamise tõhusama menetlemise, sisendab ta usku siseturu toimimisse ja lihtsustab 
kodanike jaoks asjaajamist. Esitatud ettepanek ud aitavad kaasa ELi eesmärgi saavutamisele, 
milleks on lihtsustada oma kodanike elu ning kohelda paare võrdselt, olgu nad seotud üksnes ühe riigiga või rahvusvahelise elemendiga. 
Kokkuvõttes on eelistatud poliitikavaliku majandus lik kasu märkimisväärne ja see peaks 
aitama oluliselt kaasa asjaomaste paarid e olukorra parandamisele. Kirjeldatud ELi 
seadusandlikud algatused on ainus viis, kuidas lahendada rahvusvahelise elemendiga paaride 
probleemid ja parandada nende ELi perekondade olukorda, kes soovivad ka sutada ära tõelist 
sisepiirideta Euroopa ala. 
Algatustes peetakse siiski kinni subsidi aarsuse põhimõttest. Kuna materiaalõiguse 
ühtlustamine ei kuulud ELi pädevusse, ei mõjuta kavandatavad õigusaktid liikmesriikide asjaomaseid sätteid ega too kaasa abikaasade ega registreeritud kooselu poolte varaliste suhete 
suhtes kohaldatava materiaa lõiguse ühtlustamist.  
5. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Selleks et jälgida, kas määruseid rakendatakse tõhusalt ja kas veebileht täidab oma eesmärki, 
korraldab komisjon korrapäraselt hindamisi ja annab nendest aru. Komisjon koostab ka 
määruse kohaldamise kohta hindamisaruandeid. Komi sjon jälgib veebilehe kasutamist, et teha 
kindlaks, mil määral kodanikud ja kolmandad isi kud seda teabe saamiseks tarvitavad ja kuidas 
seda saaks täiustada. Tsiv iil- ja kaubandusasjades teht ava Euroopa õigusalase koostöö 
võrgustik võiks samuti olulis elt tugevdada liikmesriikide koostööd kõnealuste määruste 
kohaldamisel.