2006. aasta detsembris leppis Euroopa Ülemkogu kokku, et „uue laienemiskonsensuse aluseks on laienemisstrateegia, mis põhineb kohustuste täitmise kindlustamisel, tingimuste täitmisel ja teavitustegevusel ning ELi suutlikkusel uusi liikmeid integreerida“.

Artiklis 2 on sätestatud, et „liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“

Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 on sätestatud, et „liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab artiklis 2 osutatud väärtusi ning võtab endale kohustuse neid edendada. Sellest avaldusest teavitatakse Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente. Taotlejariik esitab avalduse nõukogule, kes teeb otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist komisjoniga ning nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt, kes langetab otsuse oma liikmete häälteenamusega. Arvesse võetakse liitu astumise tingimusi, milles Euroopa Ülemkogu on kokku leppinud.“

Gruusia on alates iseseisvumisest selgelt väljendanud oma soovi kuuluda Euroopasse. See Euroopa-eesmärk on sätestatud Gruusia põhiseaduses ning seda toetab Gruusia rahvas (83 % Gruusia elanikest toetab ELiga ühinemist ) kogu poliitilise spektri ulatuses. See on olnud liikumapanevaks jõuks mitme Euroopa väärtustel ja standarditel põhineva olulise reformi läbiviimisel. Gruusia pühendumust liikuda Euroopa suunas rõhutab valitsuse esialgne kavatsus esitada liikmeks astumise avaldus 2024. aastal.

Gruusia osaleb idapartnerluses. Idapartnerlus põhineb kaasamise ja diferentseerimise põhimõttel. Venemaa sõda Ukrainas on näidanud, et mitmepoolne koostöö ja ühtekuuluvus, samuti piirkonna vastupanuvõime tugevdamine on nüüd olulisem kui kunagi varem. Ka edaspidi on oluline keskenduda kahepoolsetele suhetele, et Gruusia saaks viia ellu olulisi reforme, sealhulgas valitsemistava, õigusemõistmise ja õigusriigi valdkonnas.

Gruusia on energiaühenduse asutamislepingu ja ühise lennunduspiirkonna lepingu osaline; see asjaolu aitab kaasa Gruusia õigusaktide ühtlustamisele liidu acquis’ga. Riik on ka ÜRO ja Euroopa Nõukogu täisliige ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) osalev riik.

EL on Gruusia reformipüüdluste toetamisel teinud koostööd finantseerimisasutustega. Alates 2014. aastast on Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Investeerimispank eraldanud vastavalt 2,3 miljardi euro ja 1,6 miljardi euro ulatuses laene. EL teeb tihedat koostööd ka Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, kes on riigi abistamisel alates 2014. aastast olnud olulised partnerid. 2021. aastal eraldati 12,5 miljonit eurot Gruusia kaitsejõudude meditsiini-, pioneeri- ja logistikaüksuste suutlikkuse suurendamiseks.

ELi pühendumine Gruusia toetamisele on olnud pikaajaline ja andnud tulemusi. EL on suurim Gruusiale rahalise abi andja. Aastatel 2014–2021 andis EL 819,2 miljonit eurot toetustena Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist, 166 miljonit eurot laenude ja toetustena makromajandusliku finantsabi programmi raames, et toetada sotsiaal-majanduslikku arengut, ning 159,6 miljonit eurot välispoliitika vahenditest. EL toetab Gruusiat poliitika väljatöötamisel ja ulatuslike reformide elluviimisel, kaasates Euroopa tiimi lähenemisviisi raames liikmesriigid. Peamistest toetusprogrammidest toetatakse põllumajanduse ja maaelu arengut, riigi rahanduse juhtimist ning majanduse ja ettevõtluse arendamist.

Assotsieerimisleping, sealhulgas põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping, allkirjastati 2014. aasta juunis ja see jõustus täielikult 1 juulil 2016. Assotsieerimisleping / põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping on peamine kahepoolne õiguslik vahend, mis on aluseks poliitiliste sidemete tihendamisele, tugevamate majandussuhete loomisele, ühiste väärtuste edendamisele ja tõhustatud koostööle vastastikust huvi pakkuvates valdkondades. Leping sisaldab siduvaid sätteid ja näeb ette tõhustatud koostöö. Lepingu preambulis tunnustas EL Gruusia Euroopa-püüdlusi ja -valikut, sealhulgas kindlat kavatsust rajada tõeline ja jätkusuutlik demokraatia ja turumajandus. Gruusia on assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu alusel viinud ellu mitu keerukat reformi ning edukalt ühtlustanud oma õigusnormid paljudes valdkondades liidu acquis’ga. Üks Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel loodud organitest on ELi ja Gruusia kodanikuühiskonna platvorm. See võimaldab kummagi lepinguosalise kodanikuühiskonna organisatsioonidel jälgida rakendamisprotsessi ja koostada asjaomastele ametiasutustele soovitusi.

Riigi rahanduse juhtimise reformi aluseks on riigi rahanduse juhtimise strateegia aastateks 2019–2022. Praegu töötatakse välja uut riigi rahanduse juhtimise strateegiat. Valitsuse keskpika perioodi eelarveraamistik aastateks 2022–2025 on paigas ning 2022. aasta eelarve ja iga-aastane eelarvemenetlus on üsna hästi välja töötatud. Eelarve läbipaistvus on jätkuvalt hea ning käimas on välisauditite, parlamentaarse järelevalve ja riigihangete reformid.

Gruusias on hästi arenenud, mitmekesine ja dünaamiline kodanikuühiskond, millele on tagatud tegevusvabadus. Riigi õigusraamistik tagab aktiivsele kodanikuühiskonnale soodsad tingimused. Ühinemisvabadus on kaitstud ja mittetulundussektori jaoks on kehtestatud erieeskirjad, sealhulgas diferentseeritud maksustamiskord. Poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel üldsusega konsulteerimise mehhanismid on olemas ja neid kasutatakse. Hiljuti on mõned kodanikuühiskonna organisatsioonid poliitilistest konsultatsioonidest välja jäetud; seda olukorda tuleb parandada.

Kiirmenetlust on õigusaktide vastuvõtmiseks, sealhulgas ELi ees võetud kohustustega seotud valdkondades, kasutatud sageli ja mõnikord ka institutsiooniliselt tundlike küsimuste puhul, mis oleksid eeldanud laiemat konsensust. Õigusraamistik, mis näeb ette kavandatavate õigusaktide mõju põhjaliku hindamise, on olemas, kuid seda rakendatakse vaid osaliselt.

Valimiste raamistik on asjaomaste rahvusvaheliste standarditega üldiselt kooskõlas. 2020. aastal põhiseaduses tehtud muudatuste tulemusena toimusid 2020. aasta parlamendivalimised segasüsteemi alusel, mis hõlmas 120 proportsionaalset ja 30 majoritaarset parlamendikohta, kusjuures valimiskünnis oli 1 %. Vastavalt nendele muudatustele toimuvad 2024. aastaks kavandatud parlamendivalimised täielikult proportsionaalse esindatuse süsteemi järgi. Parlamendis on menetluses täiendavad põhiseaduse muudatused, mis on ette nähtud 19. aprilli kokkuleppega ja millega muu hulgas kehtestatakse alates 2024. aastast parlamendivalimistel kohaldatav valimiskünnis.

Parlament on Gruusia seadusandja, kes võtab vastu õigusakte, sealhulgas põhiseaduse muudatusi. Ta teostab täidesaatva võimu üle demokraatlikku kontrolli ja järelevalvet. Mitte kõik parlamentaarsed menetlused ei toimi nõuetekohaselt kontrolli ja vastutavuse vaimus; eeskätt on selle põhjuseks kahe peamise erakonna vahelised pinged ja poliitilise dialoogi polariseerumine. ELi vahendatud 19. aprilli 2021. aasta kokkulepe andis võimaluse seda polariseerumist vähendada ja jõuda erakondadeülese konsensuseni oluliste reformide osas, eelkõige valimiste ja õigusemõistmise valdkonnas. Gruusia poliitiline eliit ei ole seda võimalust kasutanud. Tuleb teha rohkem jõupingutusi, et vähendada polariseerumist ning tõhustada parlamendi järelevalvet ja kontrolli valitsuse üle, samuti seadusandliku arengu tulemuslikku kontrollimist parlamendi poolt.

Gruusia riigipea on president, kes valitakse viieaastaseks ametiajaks. Ta on ametlikult relvajõudude ülem ja ta täidab enamasti esindusfunktsioone, sealhulgas esindab valitsuse nõusolekul riiki välissuhetes. Täidesaatvat võimu teostab valitsus, mis koosneb peaministrist ja 12 ministrist.

Gruusia põhiseaduse kohaselt on riigi valitsemisvormiks parlamentaarne demokraatia, kus seadusandlikku võimu teostab parlament ja täidesaatvat võimu teostab valitsus. Põhiseadusega on tagatud demokraatliku riigi aluspõhimõtted, sealhulgas õigusriik, vabad valimised ja inimõiguste kaitse. Põhiseaduses on sõnaselgelt sätestatud rahvusvahelise õiguse ülimuslikkus, nimelt et rahvusvaheline leping on siseriikliku õiguse suhtes ülimuslik, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus põhiseaduse või põhiseadusliku lepinguga.

Gruusia on teinud korruptsioonivastase võitluse valdkonnas olulisi õigusreforme, et ühtlustada oma õigusnormid liidu acquis’ga ja rahvusvaheliste normidega. Riik osaleb Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastases ühenduses (GRECO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni korruptsioonivastases võrgustikus. Gruusia on kõigi peamiste rahvusvaheliste korruptsioonivastaste konventsioonide, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni osaline. Korruptsioon on probleem, millele tuleb jätkuvalt tähelepanu pöörata.

Ülemkohus avaldab igal aastal statistilisi andmeid Gruusia üldkohtutes menetletavate kohtuasjade kohta. Kõrge kohtunike nõukogu avaldab mitme aasta tegevusaruandeid. Kohtuasjade haldamise integreeritud süsteem on olemas, kuid sellele tuleb lisada statistikaelement. Mis puudutab tõhusust, siis tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamise aeg pikenes 2020. aastal 433 päevani, võrreldes 2018. aasta 274 päevaga. Algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr kahanes 87 %le (2018. aastal 91 %). Kohtuasjade lahendamiseks kuluv aeg on endiselt suur probleem. Kuhjunud lahendamata kohtuasju on esimeses ja teises kohtuastmes vastavalt 4 322 ja 746.

Mis puudutab prokuratuuri, siis parandada tuleb peaprokuröri ametissenimetamise menetlust, et tagada prokuratuuri/peaprokuröri sõltumatus. Gruusia on assotsieerimiskava kohaselt kohustunud võtma parlamendis kasutusele kvalifitseeritud häälteenamusel põhineva hääletamise, mis on Veneetsia komisjoni peamine soovitus selles küsimuses.

Kõik ülemkohtu kohtunikud on ametisse nimetatud eluaegseks ametiajaks, kuigi EL on korduvalt teinud üleskutseid ametissenimetamise protsessi peatamiseks ja läbivaatamiseks, et viia see kooskõlla Veneetsia komisjoni soovitustega. Gruusia peab viima üldkohtute seaduse kooskõlla Veneetsia komisjoni arvamustes kohaldatavate õigusnormide kohta esitatud soovitustega ning ODIHRi soovitustega menetluste kohta.

Kuigi süsteem kohtuasjade nimeliseks juhuslikuks määramiseks kohtunikele on olemas, tuleb teha rohkem jõupingutusi selleks, et vähendada arvukaid erandeid juhusliku määramise reeglist ja mitte mõjutada ühiskonnas suurt vastukaja leidvate kohtuasjade määramist.

Kohtunike ja prokuröride ametissenimetamine põhineb põhimõtteliselt pädevusel ja objektiivsetel kriteeriumidel ning toimub avalike konkursside kaudu. Kohtute esimehed nimetab ametisse kõrge kohtunike nõukogu. Kooskõlas Veneetsia komisjoni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) soovitustega tuleks esmajärjekorras siiski põhjalikult reformida kõrget kohtunike nõukogu, et suurendada selle läbipaistvust, ametialast ausust ja vastutavust, sealhulgas ametissenimetamise, hindamise, edutamise, üleviimise, distsiplinaarmeetmete ja kaebuste osas. Kõrge kohtunike nõukogu viit liiget, kes ei ole kohtunikud, ei ole ametisse nimetatud, kuigi need ametikohad on kaua olnud täitmata. Muret on väljendatud kõrge kohtunike nõukogu kahe kohtunikust liikme ametissenimetamise protsessi pärast. Kõrge kohtunike nõukogu avaldatud otsused peaksid sisaldama põhjendusi.

Põhiseaduse ja õigusraamistikuga on põhimõtteliselt tagatud kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus, sealhulgas nähtud ette konkreetsed tagatised kohtunikele. Kehtestatud on kohtunike ja prokuröride eetikakoodeksid ning loodud on kaebuste esitamise mehhanism. Loodud on ka kohtunike ja prokuröride varadeklaratsioonide kontrollimise süsteem, kuid selle praktilist rakendamist tuleb parandada.

Gruusia kohtusüsteemi toimimist reguleerivat õigusraamistikku ning kohtusüsteemi suutlikkust ja korraldust on nelja järjestikuse reformilaine käigus parandatud. Kohtusüsteemi reformide ja nende rakendamise edenemine on aga nüüdseks seiskunud ning tekkinud on mõningane tagasiminek. Üldsuse silmis on kohtusüsteemi sõltumatus vähenenud. Gruusias ei ole veel vastu võetud kohtusüsteemi reformimise strateegilist raamistikku 2020. aastale järgnevaks perioodiks.

Viimastel aastatel on riik viinud ellu mitu seadusandlikku ja institutsioonilist reformi, mille eesmärk oli tugevdada õigusriiki, sealhulgas korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Põhiseaduslikud ja õiguslikud vahendid kõigil tasanditel õigusriigi põhimõtte järgimise tagamiseks on üldiselt olemas, kuid nende praktilist rakendamist ja täitmise tagamist on vaja tugevdada. Lisaks ei ole hiljutine areng olnud kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega ja see on nõrgendanud oluliste kohtuasutuste sõltumatust.

Valitsuse üks peamisi prioriteete on tagada kasutajakesksem teenuste osutamine. Gruusia on laiendanud avalike teenuste nn ühe akna süsteemi nii kesk- kui ka kohalikul tasandil ning riik pakub palju avalikke e-teenuseid. Põhiandmete ja -suundade strateegia aastateks 2018–2021 keskendub vajadusele ajakohastada ja laiendada avalikke teenuseid, et kodanikke tõhusamalt teenindada. Avaliku halduse reformi tegevuskavas aastani 2020 leiti mõningad puudused avalike teenuste ülesehituses ja osutamises, mis tuleb kõrvaldada.

Keskvalitsus on ratsionaalselt korraldatud. Käimas on õigusraamistiku parandamine, et tagada aruandekohustuste tõhus ja sidus jaotus järelevalve- ja allasutuste vahel. Juurdepääs avalikule teabele on õigusraamistikuga tagatud, kuid selle tõhusaks rakendamiseks vajalikku haldussuutlikkust tuleb pärast üldise raamistiku läbivaatamist veelgi suurendada.

Institutsioonid ja reguleeriv raamistik keskvalitsuse poliitika väljatöötamiseks ja koordineerimiseks on paigas ja toimivad. Need moodustavad tõenduspõhise poliitikakujundamise regulatiivse ja menetlusliku aluse. Tagada tuleb nimetatud raamistiku järgimine; samuti on poliitika rakendamise üle järelevalve teostamise suutlikkust ja järelevalvet ennast võimalik veelgi tugevdada.

Ombudsmani institutsiooni nimetatakse inimõiguste kaitsja bürooks. Ombudsman on määratud riiklikuks ennetusmehhanismiks ja ta on ülemaailmse riiklike inimõiguste institutsioonide liidu poolt akrediteeritud A-staatusega, s.t ta vastab suures osas inimõiguste edendamise ja kaitsega tegelevate riiklike asutuste staatust käsitlevatele põhimõtetele (Pariisi põhimõtetele). Ombudsmani institutsioon on sõltumatu ja toimib hästi. Üldiselt on vaja veelgi parandada inimõiguste kaitse ja jõustamise eest vastutavate institutsioonide, sealhulgas kohtusüsteemi ja politsei suutlikkust.

Põhiõigusi reguleeriv õiguslik ja institutsiooniline raamistik on enamaltjaolt paigas ning seadused on Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega kooskõlas.

Gruusia on teinud märkimisväärseid jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks oma riikliku strateegia ja vastavate tegevuskavade raames ning tõhustanud koostööd Europoliga ja ELi liikmesriikidega. Vaja on jätkuvaid ja pidevaid jõupingutusi, et veelgi tugevdada õiguskaitseasutuste suutlikkust organiseeritud kuritegevuse tulemuslikuks tõkestamiseks.

Gruusia asub sõlmpunktis, mille kaudu toimub ebaseaduslike kaupade (eelkõige uimastite ja relvade) salakaubavedu ELi. Inimkaubandus on endiselt murettekitav: Gruusia on peamiselt inimkaubanduse ohvrite päritoluriik ning vähemal määral siht- ja transiitriik. 2020. aastal esitati süüdistus 13 juhtumi puhul.

Selliste kriminaalmenetluste arv, mis on organiseeritud kuritegelike rühmituste väidetavate kuritegudega seoses lõpule viidud, on viimastel aastatel aeglaselt kasvanud, kuid see on endiselt suhteliselt väike (2021: 499 kriminaalasja; 2020: 377 kriminaalasja; 2019: 293 kriminaalasja). Inimkaubandusega seoses lõpule viidud uurimisi on väga vähe (2021: 45 kriminaalasja; 2020: 57 kriminaalasja; 2019: 10 kriminaalasja). 2020. aastal tehti organiseeritud kuritegevusega seoses 20 lõplikku süüdimõistvat kohtuotsust.

Gruusia on sõlminud koostöölepingu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL), operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe Europoliga ning vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega (EMCDDA). Gruusia osaleb kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) töös. Riik on Interpoli liige.

Gruusia on ratifitseerinud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ning selle inimkaubandust ja rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist käsitlevad protokollid. Nendes valdkondades on karistusseadustik osaliselt kooskõlas liidu acquis’ga ning rahapesuvastased õigusaktid kajastavad osaliselt rahapesuvastase töökonna soovitusi ja asjakohaseid rahvusvahelisi õigusakte, kuid mõned Euroopa Nõukogu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) soovitused on veel rakendamata. Selleks et vähendada majanduskuritegevusest ja rahapesust tulenevaid märkimisväärseid riske, on äärmiselt oluline kehtestada sellekohane terviklik raamistik ja seda tõhusalt rakendada. Gruusia kriminaalmenetluse seadustiku kohaselt on prokuröridel pärast süüdimõistva otsuse tegemist kuni kümme aastat aega kuritegelikul teel saadud vara jälitamiseks ja kindlakstegemiseks. Kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimist käsitlev seadus on osaliselt viidud vastavusse liidu acquis’ga. 2021. aasta septembris kiideti heaks organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse riiklik strateegia aastateks 2021–2024 ja tegevuskava aastateks 2021–2022.

Mis puudutab saavutusi suurkorruptsiooni juhtumite lahendamisel, siis alates 2020. aastast on tehtud kokku 28 kohtuotsust, millest 21 juhul mõisteti kohtu alla antud isik korruptsioonis süüdi. Nende isikute hulka kuulusid ministri asetäitja, piirkonnaprokurör, kubernerid ja kohalike volikogude liikmed. Tuleb teha rohkem jõupingutusi, et võidelda kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni vastu ning eelkõige vähendada laiaulatuslike erahuvide rolli ja nende mõju nii majandus- kui ka poliitikasfääris.

Puuduvad spetsiaalsed õiguskaitseorganid, prokuratuurid või kohtud, mis tegeleksid suurkorruptsiooni tõkestamisega. Selles valdkonnas läbiviidavate uurimiste tugevdamiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi. Korruptsioonivastase võitluse üksus on osa riigi julgeolekuteenistusest. Senise poliitika elluviimine jätkub, kuid Gruusia korruptsioonivastast poliitikat mõjutab negatiivselt asjaolu, et riiklik korruptsiooni tõkestamise nõukogu ei ole alates 2019. aastast kokku tulnud. 2021. aasta alguses viidi nõukogu sekretariaat justiitsministeeriumist üle valitsuse administratsiooni ja selles on endiselt liiga vähe töötajaid. Uut riiklikku korruptsioonivastase võitluse strateegiat ja tegevuskava aastateks 2021–2022 ei ole veel välja töötatud.

Loodud on ametiisikute vara deklareerimise süsteem ning õigusaktidega reguleeritakse huvide konflikte ja rikkumisest teatajate kaitset. Parandada tuleks vara deklareerimist käsitleva seaduse kohaldamisala ning selle rakendamist ja järelevalvet (kuna pereliikmed ei ole hõlmatud). Samuti tuleb tugevdada rikkumisest teatajate kaitset. Puudub ühtne sõltumatu korruptsioonivastase võitluse amet, mis tegeleks sõltumatult huvide konfliktide käsitlemise, deklareeritud vara kontrollimise, erakondade kulutuste auditeerimise ja rikkumisest teatajate kaitsmisega. Tuleb tugevdada haldussuutlikkust, et saavutada tegelik kontroll erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise üle.

c) Peamised põhiõigustega seotud probleemid

Euroopa Inimõiguste Kohus on teinud Gruusia suhtes 27 kohtuotsust, mille täitmise üle teostatakse tugevdatud järelevalvet. Nende hulka kuuluvad juhtumid, mis on seotud õigusega elule ja kaitsele väärkohtlemise eest, ülemäärase jõu kasutamisega, eelvangistuse kuritarvitamisega, kaitse puudumisega homofoobsete rünnakute eest ja politsei tegevusetusega perevägivalla korral.

Ülemäärase jõu kasutamist ja väärkohtlemist õiguskaitseametnike poolt tuleb endiselt ette, kuid selle probleemiga tegeletakse. Kinnipidamisasutuste (sealhulgas eelvangistuse) füüsilised tingimused on suhteliselt head, kuid taristusse tuleb teha täiendavaid investeeringuid.

Gruusia kodanikele on tagatud sõnavabadus. Meedia on suuresti pluralistlik, kuid meediatöötajate hirmutamine ning nende vastu suunatud füüsilised ja verbaalsed rünnakud, eriti meeleavalduste ja valimisürituste kontekstis, on sagenenud ning uurimised on ebapiisavad. Sagedamini on hakatud algatama ka kohtumenetlusi ja uurimisi opositsioonilise meedia omanike suhtes. Hiljutistel kohtuotsustel on heidutav mõju kriitilisele meediakajastusele. Meediat reguleerivat asutust (Gruusia riiklik kommunikatsioonikomisjon) käsitlev õigusakt tuleb viia paremini kooskõlla Euroopa standarditega.

Gruusia põhiseadusega on tagatud kaitse diskrimineerimise eest ja karistusseadustikus on määratletud raskendavad asjaolud süütegude puhul, mis hõlmavad vaenukuritegusid (ehkki seda mõistet ei kasutata). Üldiselt on riigi õigusraamistik mittediskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas liidu acquis’ga suures osas kooskõlas, kuid selle täitmise tagamine on ebapiisav. Jätkuvalt tehakse jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamiseks, et vähendada püsivat ebavõrdsust, mis ei võimalda naistel oma võrdseid õigusi täiel määral kasutada. 2021. aastal valitud parlamendiliikmetest 19,3 % on naised. Soolise vägivalla ulatus, sealhulgas perevägivald ja naiste tapmine, on endiselt suur probleem. Naised on tööturul jätkuvalt ebavõrdses olukorras; sooline palgalõhe püsib ja naised teenisid 2019. aastal keskmiselt 36,2 % vähem kui mehed. Pärast seda, kui Gruusia ratifitseeris 2017. aasta mais Istanbuli konventsiooni, on tehtud tööd õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks ja sotsiaalkaitseteenuste kvaliteedi tõstmiseks. Vaja on teha rohkem jõupingutusi, sealhulgas üldsuse teadlikkuse suurendamiseks. Rohkem jõupingutusi on vaja teha ka lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste ning queer-inimeste (LGBTIQ-inimeste) õiguste kaitsmiseks Gruusias, pidades eelkõige silmas 2021. aasta juulis toimunud sündmusi.

Vastu on võetud lapse õiguste koodeks, mis kujutab endast laste õiguste kaitse õigusraamistikku. Puudub riiklik strateegia lastevastase vägivalla vastu võitlemiseks. Laste deinstitutsionaliseerimise reform tuleb lõpule viia.

2020. aastal võeti vastu puuetega inimeste õiguste seadus ja ratifitseeriti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll. Puuetega inimesed on endiselt üks kõige tõrjutumaid rühmi.

Vastu on võetud kodanike võrdõiguslikkuse ja lõimimise riiklik strateegia aastateks 2021–2030 ja selle tegevuskava, kuid vähemuste hulka kuuluvate isikute sotsiaalsed, majanduslikud ja kultuurilised õigused ning nende osalemine poliitikas ei ole veel piisavalt tagatud.

Poliitikute, ajakirjanike, kodanikuühiskonna aktivistide ja diplomaatilise kogukonna pealtkuulamine ja ebaseaduslik jälgimine, sealhulgas eraviisilise suhtluse ja kirjavahetuse salvestamine, on seadnud kahtluse alla eraelu puutumatuse austamise kommunikatsioonis. Lubatud uurimised ei vii tavaliselt usutavate järeldusteni. Korduvatele – sealhulgas ombudsmani – üleskutsetele parandada vastutavust ja tõhusat institutsioonilist järelevalvet ei ole veel mingeid meetmeid järgnenud.

2. MAJANDUSLIKUD KRITEERIUMID

See hinnang põhineb Kopenhaageni kriteeriumidel, mis on seotud toimiva turumajanduse olemasoluga ning suutlikkusega tulla toime konkurentsi ja turujõudude survega liidus.

2.1. Toimiv turumajandus

Gruusia sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta on ostujõu pariteedi alusel 33 % ELi keskmisest. Riigi majanduskasv oli COVID-19 pandeemiale eelnenud aastatel ligikaudu 5 %. Kui 2020. aastal vähenes SKP pandeemia tõttu peaaegu 7 %, siis 2021. aastal kasvas see juba enam kui 10 %.

Gruusia on saavutanud häid tulemusi usaldusväärse eelarve- ja rahapoliitika rakendamisel, mida Rahvusvaheline Valuutafond on programmide järjestikuste läbivaatamiste käigus tunnustanud. Riigis kehtivad ranged eelarve-eeskirjad, millega nähakse ette eelarvepuudujäägi (3 % SKPst), valitsemissektori võla (60 % SKPst) ja tulude ülemmäärad. Enne pandeemiat neid eeskirju üldiselt ka järgiti. Eelarvepuudujääk ja valitsemissektori võlg olid väikesed, vastavalt alla 2 % SKPst ja ligikaudu 40 % SKPst. Pandeemia tõttu peatati eelarve-eeskirjade kohaldamine kolmeks aastaks. Valdav osa Gruusia valitsemissektori võlast on välisvõlg, mis seisneb peaaegu eranditult mitmepoolsetelt ja kahepoolsetelt partneritelt soodustingimustel saadud laenudes.

Rahapoliitikat teostatakse läbipaistval viisil inflatsioonieesmärgi järgimise korra kaudu: Gruusia keskpank määrab kindlaks keskpika perioodi inflatsioonieesmärgi (praegu 3 %) ning teeb sellele vastavaid otsuseid intressimäärade ja muude rahapoliitika instrumentide kohta. Tegelik inflatsioon oli viimastel aastatel eesmärgi lähedal, kuid kiirenes alates 2021. aasta keskpaigast järsult väliste šokkide tõttu – nagu ka teistes riikides. Gruusias kehtib ujuvkursi režiim, s.t vahetuskurss kujuneb valuutaturul ja Gruusia keskpank sekkub sellesse vaid aeg-ajalt. Vaatamata lari järkjärgulisele odavnemisele (aastatel 2016–2021 odavnes omavääring euro suhtes 31 % võrra) oli Gruusia jooksevkonto saldo enne 2020. aastat püsivalt tugevalt negatiivne ja vähenes pandeemia ajal veelgi. See on toonud kaasa märkimisväärse välisvõla kuhjumise (nii era- kui ka avalikus sektoris) ja põhjustab mõningaid probleeme seoses haavatavusega välistegurite suhtes. Gruusia välisvaluutareservid on viimastel aastatel järk-järgult suurenenud ja katsid 2021. aastal 4,6 kuu impordi.

Gruusia on viimase kahekümne aasta jooksul viinud ellu ulatuslikke reforme, et parandada majanduse juhtimist ja ettevõtluskeskkonda. Riigiga seotud majandusinstitutsioone võib üldiselt pidada tõhusaks ning Maailmapanga viimase (2021) juhtimisnäitajate hinnangu kohaselt on riik saavutanud häid tulemusi valitsuse tõhususe (75. protsentiil kõigi maailma riikide seas) ja reguleerimise kvaliteedi (83. protsentiil) osas. Märkimisväärseid edusamme on tehtud eelkõige riigi rahanduse juhtimise, riigihangete ning maksu- ja tollihalduse valdkonnas, mida toetavad ELi ja IMFi programmid ning nende raames seatud tingimused.

Gruusia ettevõtluskeskkonda on alates 2000. aastate keskpaigast põhjalikult liberaliseeritud. OECD andmetel on Gruusial õnnestunud luua kõrgetasemeline regulatiivne ja ettevõtluskeskkond, mida on ka rahvusvaheliselt tunnustatud. OECD hiljutise (2020) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) poliitika indeksis on Gruusia tulemused kõigis mõõtmetes paremad kui piirkonna teistel riikidel. Äriühingu registreerimiseks on vajalik vaid üks toiming ja selleks kulub ainult üks päev. Loamenetlusi ja muid turule sisenemise tõkkeid on süstemaatiliselt vähendatud. 2020. aastal vastu võetud uue maksejõuetusseadusega lihtsustati maksejõuetusmenetlusi, muudeti need läbipaistvamaks ning vähendati nende kestust ja kulusid. 2021. aastal vastu võetud ettevõtlusseadusega ajakohastati eeskirju, mis käsitlevad äriühingute õiguslikke vorme ning nende asutamise ja tegutsemise korda. Selleks et tagada vastupidav ettevõtluskeskkond, on vaja teha veel jõupingutusi konkurentsialaste õigusnormide ja nende täitmise tagamise tugevdamiseks, lepingute jõustamise tõhustamiseks ja kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamiseks.

Riigi osa majanduses on väga väike. Gruusias on 236 riigi osalusega ettevõtet, mille arvele langeb alla 5 % ettevõtlussektori kogulisandväärtusest. Kuna paljud riigi osalusega ettevõtted on viimastel aastatel kandnud rahalist kahju, alustati riigi osalusega ettevõtete juhtimise reformimist. Valitsus võttis kooskõlas OECD suunistega 2021. aastal vastu riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimise standardid ja töötab välja kõikehõlmavat riigi osalusega ettevõtete strateegiat. Samuti tehakse koostööd IMFiga, et teha kindlaks ja ennetada riigi osalusega ettevõtetest tulenevaid eelarveriske.

Gruusia finantssektor on üldiselt tugev. Sektoris domineerivad pangad ja see on tugevalt kontsentreerunud; kahele suurimale omamaisele pangale (16 panga seas) kuulub ligikaudu kolm neljandikku sektori koguvaradest. Gruusia pangandussektori riskid on väikesed: viivislaenude osakaal laenude kogumahus on viimase viie aasta jooksul olnud väike (5–8 %) ning kapitali adekvaatsuse määr on olnud kõrge ja kasvav (2021. aasta lõpu seisuga 19,6 %). IMFi hiljutises hinnangus finantssektori stabiilsusele kinnitatakse, et pandeemia ajal kantud kahjumitele vaatamata on pandeemiajärgne Gruusia pangandussüsteem endiselt vastupidav. Erasektorile antud pangalaenude osakaal oli piirkonna suurim, moodustades 80 % SKPst, ning see on viimase kümne aasta jooksul kasvanud enam kui kaks korda. Nende ettevõtete osakaal, kellel puudub juurdepääs krediidile, on Gruusias väiksem kui piirkonna teistes riikides, kuid paljude VKEde jaoks on juurdepääs rahastamisele endiselt takistatud.