[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 31.5.2010

KOM(2010)283 lõplik

2010/0150 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele)

SELETUSKIRI

13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 663/2009[1] loodi Euroopa majanduse elavdamiseks abikava (EEPR), mille raames eraldatakse 3,98 miljardit eurot 2010. aasta lõpuni. EEPR on rahastamisvahend, mille üldeesmärk on toetada ELi jahtuva majanduse elavdamist, aidates ühtlasi saavutada ELi energiapoliitika selliseid prioriteete nagu energiavarustuse kindluse suurendamine ja tarneallikate mitmekesistamine ning energia siseturu toimimise parandamine ja kasvuhoonegaaside heite vähendamine. Ühenduse rahalised vahendid eraldati kolme allprogrammi jaoks ning need hõlmavad gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuuri projekte, avamere tuuleenergia projekte ning ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekte.

Komisjon kinnitas toetussummad avamere tuuleenergia projektidele ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele 9. detsembri 2009. aasta otsusega ning gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuuri projektidele 4. märtsi 2010. aasta otsusega. Komisjoni 27. aprilli 2010. aasta aruandes,[2] milles käsitletakse EEPRi rakendamist, eeldati, et peaaegu kogu EEPRi rahastamispakett (3,98 miljardit eurot) seotakse kohustustega 2010. aasta kevadel. Ligikaudu 114 miljoni euro suurust summat siiski ei seota kohustustega 13. juuli 2009. aasta EEPRi määruse raames. Aruandes on märgitud, et see summa ei peaks muutuma, kuid üks või mitu projekti elluviijat võivad õiguslikel, rahalistel või tehnilistel põhjustel abi väljamaksmisega seotud konkreetseid tingimusi mitte täita ning seetõttu võivad 13. juuli 2009. aasta EEPRi määruse raames kohustustega mitteseotud rahalised vahendid olla suuremad. Kohustustega sidumata summa suurus selgub 2010. aasta lõpuks.

Energia säästmine on kõige kiirem ja kulutõhusam viis, kuidas EL saab saavutada strateegilisi eesmärke kliimamuutuste vastase võitluse, energiavarustuse kindluse tagamise ning majanduse ja ühiskonna jätkusuutliku arengu valdkonnas. Kooskõlas Euroopa tööhõive ja majanduskasvu 2020. aasta strateegiaga aitab täiendavate taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine kaasa keskkonnasäästlikumale majanduskasvule, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku majanduse arendamisele ning kliimamuutuste vastasele võitlusele. Kõnealuste poliitikavaldkondade toetamisega luuakse Euroopas uusi töökohti ja keskkonnasäästikke võimalusi, millega soodustatakse konkurentsivõimelise, kindla ja jätkusuutliku majanduse arendamist.

Kuigi 2010. aasta esimese poole SKP kasvuprognoosid on veidi paranenud, jääb 2010. aasta prognoositav kasv ELis samaks, st 0,7 %. Lisaks on muu hulgas tööstustoodangu ja jaemüügi näitajad vähem lootustandvad ning investeerimine on jätkuvalt väheaktiivne. Samuti on finantsturud ebastabiilsed ja ebakindlad[3]. Arvestades ka tööturu halba olukorda, ei ole kahtlust, et Euroopas valitseb endiselt kriis, millest väljumiseks peab EL võtma kiiresti ja tõhusalt meetmeid kooskõlas poliitiliste eesmärkidega.

Suuremate finantsstiimulite pakkumine ja tehnilise abi andmine on peamised vahendid suurte stardikuludega ja teabe puudumisega seotud takistuste vähendamiseks ning energia säästmise soodustamiseks. Arvestades, et turul valitseb majanduskriis ja kommertspangad on ettevaatlikud, mistõttu investeerimine on väheaktiivne, on selle poliitikavaldkonna projektide rahastamine veelgi keerulisem. Kogu Euroopas saadud kogemused näitavad, et sihipärane ja hästi kavandatud finantsabipoliitika võib anda märkimisväärset kasu ja aidata säästva energia arengupotentsiaali ära kasutada.

Säästva energia investeerimisabi võib olla kõige tõhusam ja kasulikum, kui see keskendub omavalitsuse ja kohalikule tasandile. Hoonete energiasäästlikuks renoveerimiseks, taastuvenergial töötavate detsentraliseeritud energiaseadmete paigaldamiseks ja linnalise liikuvuse kavade koostamiseks on vaja kvalifitseeritud töötajaid, kelle töökohti ei saa mujale üle viia. Seetõttu aitavad sellised algatused luua palju uusi töökohti. Lisaks soodustab säästva energia arendamine kohalikul tasandil teiste selliste poliitikavaldkondade arendamist nagu sotsiaalne integratsioon ja elukvaliteedi parandamine ning muudab kohalikud kogukonnad ettevõtjate ja külastajate jaoks ligitõmbavamaks.

Seoses sellega võib tehnilisest abist ja finantsstiimulitest olla kasu olemasolevate struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite optimaalseks ettevalmistamiseks ja mobiliseerimiseks.

Teises strateegilises energiaülevaates[4] andis Euroopa Komisjon teada oma kavatsusest käivitada säästva energia rahastamise algatus koos Euroopa Investeerimispangaga ning teiste rahvusvaheliste finantsasutustega, et luua sobivad rahastamisvahendid energiatõhususe ja taastuvenergia laiaulatuslikuks arendamiseks.

Finantsabi andmine finantsvahendajate, näiteks rahvusvaheliste finantsasutuste kaudu võimaldab ELi rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt kasutada ja maksimeerida nende mõju lühiajaliselt nii, et see soodustab majandustegevust ja töökohtade loomist võimalikult palju. Ühendades projektide arendamiseks antava tehnilise abi rahastamise innovatiivsete finantsstiimulitega (nt tagatised, soodsate intressidega sooduslaenud, kombineeritud vahendid ja projektirahastamine), on võimalik tagada ELi rahastamisvahendite ja koguinvesteeringute mõjus võimendustegur.

Kõnealuseid aspekte võeti käesoleva ettepaneku koostamisel arvesse.

Tehakse ettepanek kasutada EEPRi määruse II peatüki kohaseid kohustustega sidumata vahendeid sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomiseks, et toetada energiatõhususe ja taastuvenergia algatusi säästva energia rahastamise algatuse raames. Kõnealuse rahastamisvahendiga toetatakse pankadele sobivaid energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustatakse energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimist, eriti linnakeskkonnas. Selleks et investeerimine oleks suures ulatuses detsentraliseeritud, on abisaajateks omavalitsusasutused ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused. Kasutatav lähenemisviis põhineb edukal linnapeade paktil, mille on allkirjastanud üle 1 600 piirkonna ja linna kogu Euroopas.

Rahastatavad säästva energia projektid hõlmavad avalikke hooneid ja erahooneid, kõrge energiatõhususe näitajaga elektri ja soojuse koostootmisjaamu, kaugkütte- ja kaugjahutusvõrke (eelkõige taastuvenergial töötavaid), detsentraliseeritud kohalikke taastuvenergiaallikaid, keskkonnasäästlikku linnatransporti ja kohalikku infrastruktuuri, nt arukad võrgud, säästlik tänavavalgustus ja arukad arvestid.

Kõnealust vahendit hakkab rakendama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused. Valiku tegemise alus on finantsvahendaja tõendatud suutlikkus kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt. Finantsvahendajad loovad rahastamiskavad, millega tagatakse ELi rahastamise ja koguinvesteeringute suur võimendus, et kaasata olulised investeeringud ELis. Sellise võimenduse saavutamine on rahalise abi andmise oluline eeltingimus. Finantsvahendajad järgivad läbipaistvat juhtimise ja aruandluse menetlust, et komisjonil oleks võimalik teostada vahendite kasutamise üle ranget järelevalvet. Finantsvahendajatele ei tehta kättesaadavaks muid vahendeid kui juhtimistasud või rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud vahendid. Peale selle on rahvusvaheliste finantsasutustega võimalik läbirääkimisi pidada õigusloomega seotud menetlusega samal ajal, mis hõlbustab vahendite varajast sidumist kohustustega.

Kooskõlas EEPRi määrusega rahastatakse rahastamisvahendi kaudu üksnes meetmeid, mille mõju ELi majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet.

13. juulil 2009. aastal vastu võetud EEPRi määruses sätestatud kriteeriumidest tuleks täiel määral kinni pidada, kui valitakse meetmeid, mida rahastamisvahendi kaudu rahastada. Need kriteeriumid hõlmavad lähenemisviisi usaldusväärsust ja tehnilist õigsust, rahastamispaketi usaldusväärsust, projekti valmidusastet, seda, mil määral rahastamise kättesaamatus viivitab meetmete rakendamist ning mil määral aitab EEPRi abi stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringute tegemist, ning sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnaalast mõju. Projektide geograafiline tasakaalustatus on ka oluline element, mida tuleb arvesse võtta.

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas komisjoni avaldusega,[5] millele on osutatud EEPRi määruse põhjenduses 7,[6] milles osutatakse komisjoni kavatsusele teha 2010. aastal kõnealuse määruse rakendamist käsitleva aruande esitamisel vajaduse korral ettepanek meetmete kohta, millega võimaldatakse kohustustega sidumata rahalisi vahendeid ümber paigutada energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat käsitlevate projektide rahastamiseks.

2010/0150 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõike 1 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[8],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[9],

olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 663/2009[10] loodi Euroopa majanduse elavdamiseks abikava (EEPR), mille raames eraldati 3,98 miljardit eurot 2010. aasta lõpuni.

2. Osa rahast ei seota määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki kohaste allprogrammide raames kohustustega.

3. Kooskõlas Euroopa tööhõive ja majanduskasvu 2020. aasta strateegiaga aitab täiendavate taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine kaasa keskkonnasäästlikumale majanduskasvule, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku majanduse arendamisele ning kliimamuutuste vastasele võitlusele. Kõnealuste poliitikavaldkondade toetamisega luuakse Euroopas uusi töökohti ja keskkonnasäästikke võimalusi, millega soodustatakse konkurentsivõimelise, kindla ja jätkusuutliku majanduse arendamist.

4. Suuremate finantsstiimulite pakkumine on peamine vahend suurtest stardikuludest tulenevate takistuste vähendamiseks ning energia säästva kasutamise soodustamiseks. Säästva energia investeerimisabi võib olla kõige tõhusam ja kasulikum, kui see suunatakse kohalikule tasandile.

5. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki kohaseid kohustustega sidumata vahendeid kasutada sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomiseks, et toetada energiatõhususe ja taastuvenergia algatusi säästva energia rahastamise algatuse[11] raames. Kõnealuse rahastamisvahendiga tuleks toetada pankadele sobivaid energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel energiatõhusust ja taastuvenergiat hõlmavate investeerimiskavade (eriti nende, milles keskendutakse linnakeskkonnale) rahastamist.

6. Selleks et maksimeerida ELi rahaliste vahendite mõju lühikeses perspektiivis, peaks rahastamisvahendit haldama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused. Valiku tegemise alus on finantsvahendaja tõendatud suutlikkus kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt ning selliselt, et ELi rahastamise ja koguinvesteeringute võimendus oleks võimalikult suur, et kaasata olulised investeeringud ELis.

7. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 663/2009 rahastatakse rahastamisvahendi kaudu üksnes meetmeid, mille mõju ELi majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet. Määruses (EÜ) nr 663/2009 sätestatud kriteeriumidest tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastatavate meetmete valimisel ja abikõlblikkuse kindlakstegemisel täiel määral kinni pidada. Projektide geograafiline tasakaalustatus on ka oluline element, mida tuleb arvesse võtta.

8. Kuna kohustustega sidumata summa suurus selgub 2010. aasta lõpuks, tuleks eelarveliste kulukohustuste rakendamiseks võtta eraldi juriidilised kohustused 31. märtsiks 2011.

9. Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi ja leida lahendus ELi olulistele energiavajadustele, peaksid kulutused olema abikõlblikud alates 13. juulist 2009, sest paljud taotlejad soovisid, et kulutused muutuksid abikõlblikuks alates toetusetaotluse esitamisest kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikliga 112.

10. Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi ja leida lahendus ELi olulistele energiavajadustele, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 663/2009 muudatused

Määrust (EÜ) nr 663/2009 muudetakse järgmiselt.

11. Artiklile 1 lisatakse neljas lõik:

„Käesoleva määrusega võimaldatakse luua rahastamisvahendid energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste rahastamiseks”.

12. Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste täitmisega seotud II peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. detsembriks 2010. Artikli 22 kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. märtsiks 2011”.

13. Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22 Rahalised vahendid, mida ei saa kohustustega siduda II peatüki raames või mis tehakse kättesaadavaks 31. detsembriks 2010

1. Säästva energia rahastamise algatuse[12] alla kuuluva rahastamisvahendi jaoks eraldatakse kooskõlas artikli 3 lõikega 2 vahendid, mida ei saa kohustustega siduda II peatüki raames ja mis moodustavad 114 miljonit eurot, ning muud vahendid, mis vabastatakse II peatüki kohaselt projektide täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu.

2. Lõikes 1 osutatud rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas II lisaga. Artikli 23 lõiget 1 ei kohaldata.”

14. Artikli 23 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:

„Kulud on abikõlblikud alates 13. juulist 2009.”

15. Lisa nimetatakse ümber I lisaks ja lisatakse II lisa:

„II lisa Säästva energia rahastamise algatuse alla kuuluv rahastamisvahend

I. Säästva energia projektide rahastamisvahendi rakendamine

Kõnealuse rahastamisvahendiga toetatakse pankadele sobivaid energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustatakse omavalitsusasutustel ning kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimist. Seda vahendit rakendatakse kooskõlas eelarve täitmise delegeerimist käsitlevate finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade sätetega.

Vahendit kasutatakse eelkõige linnakeskkonda hõlmavate säästva energia projektide rahastamiseks. Selle alla kuuluvad:

a) avalikke hooneid ja erahooneid hõlmavad projektid, mille puhul kasutatakse taastuvenergiat ja/või energiatõhusaid lahendusi, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT);

b) suure energiatõhususega elektri ja soojuse koostootmisjaamadesse ning eelkõige taastuvenergial töötavatesse kaugkütte- ja kaugjahutusvõrkudesse tehtavad investeeringud;

c) detsentraliseeritud kohalikud taastuvenergiaallikad;

d) keskkonnasäästlik linnatransport, et suurendada energiatõhusust ja toetada taastuvate energiaallikate integreerimist transpordisüsteemi;

e) kohalik infrastruktuur, sh säästlik tänavavalgustus, arukad arvestid ja arukad võrgud, mis kasutavad IKTd täiel määral ära.

Vahendit võib kasutada selleks, et pakkuda stiimuleid ja osutada tehnilist abi ning tõsta riiklike ja kohalike ametiasutuste teadlikkust, et tagada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide optimaalne kasutamine, eriti eluasemete ja muude hoonete energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamise soodustamiseks.

Abisaajad on soovitavalt piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused või nende nimel tegutsevad erasektori üksused. Eelkõige pööratakse tähelepanu ettepanekutele, mis hõlmavad selliste üksuste koostööd elamuühistute ja arendajatega.

II. Koostöö finantsvahendajatega

Rahastamisvahendit hakkab rakendama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused. Valiku tegemise alus on finantsvahendaja tõendatud suutlikkus kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt kooskõlas käesolevas lisas esitatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

Finantsvahendajad täidavad eelarve täitmise delegeerimist käsitlevaid asjakohaseid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade nõudeid, eriti seoses hanke-eeskirjade, sisekontrolli, raamatupidamise ja välisauditiga. Finantsvahendajatele ei tehta kättesaadavaks muid rahalisi vahendeid kui juhtimistasud või rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega seotud vahendid.

Vahendi üksikasjalikud tingimused, sh seire ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja finantsvahendajate vahelistes lepingutes.

III. Rahastamistingimused ning valiku- ja abikõlblikkuskriteeriumid

Rahastamisvahendi kaudu rahastatakse üksnes meetmeid, mille mõju ELi majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet.

Pööratakse tähelepanu sellele, et ELi rahastamise ja koguinvesteeringute võimendus oleks suur, et kaasata olulised investeeringud ELis. Rahastamisest kasu saavad ametiasutused peaksid täitma järgmised tingimused:

a) nad on võtnud poliitilise kohustuse leevendada kliimamuutuste mõju, sh on kehtestanud konkreetsed eesmärgid;

b) nad on eesmärkide saavutamiseks loonud andmekogu ja mitmeaastased strateegiad;

c) nad võtavad avalikult vastutuse oma üldstrateegia edu eest.

Vahendi raames rahastatavad meetmed peavad vastama järgmistele valiku- ja abikõlblikkuskriteeriumidele:

i) lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus;

ii) meetme täieliku investeerimisetapi finantspaketi usaldusväärsus;

iii) projektide geograafiline tasakaalustatus;

iv) projekti valmidusaste, mida määratletakse investeerimisetappi jõudmisena ja suurte kapitalikulutuste kandmisena võimalikult kiiresti;

v) millisel määral on juurdepääsu puudumine rahastamisele viivitanud meetme teostamist;

vi) millisel määral aitab EEPRi abi stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringute tegemist;

vii) kvantitatiivne sotsiaal-majanduslik mõju;

viii) kvantitatiivne keskkonnamõju.”

Artikkel 2Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 663/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele.

[2] Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava rakendamise kohta, KOM(2010) 191 (lõplik).

[3] Komisjoni 25. veebruari 2010. aasta majanduse vaheprognoos, ECFINi 25. veebruari 2010. aasta pressiteade.

[4] Teine strateegiline energiaülevaade, 13. november 2008, ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas, KOM(2008) 781.

[5] Komisjoni avalduses on sätestatud: „Kui komisjon 2010. aastal artiklis 28 ettenähtud määruse rakendamist käsitleva aruande koostamisel leiab, et määruse lisas loetletud projektidele ettenähtud rahalistest vahenditest ei ole 2010. aasta lõpuks osa vahendeid võimalik eraldada, teeb komisjon vajadusel ja geograafiliselt tasakaalustatud viisil ettepaneku määruse muutmiseks, et võimaldada lisaks eelnimetatud algatustele energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonna projektide rahastamist, kasutades abikõlblikkuskriteeriume, mis on sarnased nendega, mida kohaldatakse käesoleva määruse lisas loetletud projektide suhtes”.

[6] EEPRi määruse põhjenduses 7 on sätestatud: „Juhul kui kõiki rahalisi vahendeid ei ole võimalik kasutada 2010. aasta lõpuks, on komisjon teatanud oma kavatsusest teha 2010. aastal käesoleva määruse rakendamist käsitleva aruande esitamisel vajadusel ettepanek meetmete kohta, millega võimaldatakse rahastada majanduse elavdamise kavaga kooskõlas olevaid projekte, näiteks projekte energiatõhususe ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia valdkondades”.

[7] ELT C , , lk .

[8] ELT C , , lk .

[9] ELT C , , lk .

[10] ELT L 200, 31.7.2009, lk 31.

[11] Teine strateegiline energiaülevaade, 13. november 2008, KOM(2008) 781.

[12] Teine strateegiline energiaülevaade, 13. november 2008, KOM(2008) 781.