[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 31.7.2009

KOM(2009) 413 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ühenduse seisukohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist statistikaalast koostööd käsitleva lepingu alusel loodud ühiskomitee otsuse suhtes, millega muudetakse lepingu B lisa

SELETUSKIRI

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping statistikaalase koostöö kohta[1] (edaspidi „leping”) jõustus 1. jaanuaril 2007. Ühendust esindab komisjon.

Kõnealuse lepingu artikliga 3 luuakse statistikakomitee (edaspidi „ühiskomitee”), kes vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

Otsuse 2006/233/EÜ artiklis 2 sätestatakse, et ühendust esindab ühiskomitees komisjon ning et ühenduse seisukoha ühiskomitee otsuse suhtes küsimustes, mis on seotud Šveitsi osamaksuga, peab vastu võtma nõukogu.

Lepingu artiklis 4 on sätestatud, et ühiskomitee võib teha otsuse vaadata läbi lepingu B lisa, mis käsitleb finantseeskirju Šveitsi osamakse kohta.

Kogemused, mis on saadud alates 2007. aastast pärast lepingu rakendamise alustamist, on näidanud, et B lisa tuleks kohandada eesmärgiga lihtsustada selle kohaldamist ja vähendada sellega seonduvat halduskoormust.

Ettepanekul on finantsmõju ühenduse eelarvele, sest sellega nähakse ette Šveitsi osamakse arvutusmeetodi lihtsustamine. Muudatus ei too kohe kaasa muutumist tuludes, mis eeldatavalt jäävad samaks.

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ühenduse seisukohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist statistikaalast koostööd käsitleva lepingu alusel loodud ühiskomitee otsuse suhtes, millega muudetakse lepingu B lisa

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2006. aasta otsust 2006/233/EÜ,[2] mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu statistikaalase koostöö kohta, jõustumist, (edaspidi „leping”) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Lepingu artikliga 3 on loodud ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni esindajatest koosnev komitee, mida tuntakse kui ühenduse – Šveitsi statistikakomiteed (edaspidi „ühiskomitee”).

(2) Otsuse 2006/233/EÜ artiklis 2 sätestatakse, et küsimustes, mis on seotud Šveitsi osamaksuga, võtab ühenduse seisukoha ühiskomitee otsuste suhtes vastu nõukogu, kes võtab aluseks komisjoni ettepaneku ja kasutab seisukoha vastuvõtmisel kvalifitseeritud häälteenamust.

(3) Oma osaluskulude täielikuks katmiseks osaleb Šveits ühenduse statistikaprogrammi rahastamises igal aastal.

(4) Lepingu artiklis 4 on sätestatud, et ühiskomitee võib teha otsuse vaadata läbi lepingu B lisa, milles käsitletakse finantseeskirju Šveitsi osamakse kohta.

(5) Kogemused, mis on saadud pärast lepingu rakendamise alustamist, on näidanud, et lepingu finantseeskirjade kohaldamist on vaja lihtsustada ja nendega seonduvat halduskoormust on vaja vähendada, hoides samal ajal Šveitsi osamaksed samal tasemel. Sellest tulenevalt tuleks lepingu B lisa läbi vaadata,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse seisukoht ühiskomitee otsuse suhtes, millega muudetakse lepingu B lisa, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

- E E L N Õ U -

Ühenduse – Šveitsi statistikakomitee otsus

nr 1/2009, [kuupäev] 2009

millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalast koostööd käsitleva lepingu B lisa

ÜHENDUSE-ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut statistikaalase koostöö kohta,[4] eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping jõustus 1. jaanuaril 2007 ning see sisaldab B lisa, milles käsitletakse finantseeskirju Šveitsi osamakse kohta.

(2) Kogemused, mis on saadud pärast lepingu rakendamise alustamist, on näidanud, et lepingu finantseeskirjade kohaldamist on vaja lihtsustada ja nendega seonduvat halduskoormust on vaja vähendada. Seega tuleks B lisa läbi vaadata,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu B lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, […]

ühiskomitee nimel

Euroopa Ühenduse delegatsiooni juht

Šveitsi delegatsiooni juht

B LISA

FINANTSEESKIRJAD ARTIKLIS 8 NIMETATUD ŠVEITSI OSAMAKSE KOHTA

1. Finantsosaluse määramine

1.1. Šveits osaleb ühenduse statistikaprogrammi rahastamises igal aastal.

1.2. Kõnealune osamakse põhineb kahel teguril:

— Eurostati üldkulud [Cost]

— Euroopa Liidu liikmesriikide arv [# Members].

1.3. Osamakse arvutatakse järgmiselt: [Cost] /[# Members].

1.4. Kõnealused tegurid määratletakse järgmiselt:

1.4.1. Eurostati üldkulud moodustavad 85 % Euroopa Liidu eelarve statistika poliitikavaldkonna (29. jaotis) tegevuspõhise eelarvestamise nomenklatuuri kohaselt esitatud kulukohustuste assigneeringutest. Üldkulud hõlmavad statistika poliitikavaldkonna haldus- ja tugikulusid (alalise personaliga seotud kulud, mittekoosseisulise personaliga seotud kulud ja muud halduskulud, hooned ja nendega seotud kulud ning meetmete tugikulud) ja statistilise teabe koostamisega seotud finantssekkumist. [Cost].

1.4.2. Liikmesriikide arv on Euroopa Liidu liikmesriikide arv asjaomase aasta 1. jaanuari seisuga. [# Members].

1.5. Osamakse esialgne kalkulatsioon tehakse kohe pärast Euroopa Liidu esialgse eelarveprojekti vastuvõtmist asjaomaseks aastaks. Lõplik kalkulatsioon tehakse kohe pärast asjaomase aasta eelarve vastuvõtmist.

2. Maksekord

2.1. Hiljemalt iga eelarveaasta 15. juunil esitab komisjon Šveitsile sissenõude, mis vastab käesolevast kokkuleppest tulenevale Šveitsi osamaksule. Kõnealuses rahastamisnõudes nähakse vastavalt ette summade tasumine hiljemalt 15. juuliks. Rahastamisnõudes esitatud summade tasumise hilinemise korral on võimalik kokkulepitud maksepäev edasi lükata ja pikendada makseperioodi vähemalt kolmekümne päeva võrra.

2.2. Šveitsi osamakse väljendatakse ja makstakse eurodes.

2.3. Šveits tasub oma käesolevast lepingust tuleneva osamakse punktis 2.1 esitatud ajakava kohaselt. Igasuguse maksete tasumisega viivitamise korral nõutakse intresse vastavalt määradele, mis Euroopa Keskpank on kehtestanud oma peamistele refinantseerimisoperatsioonidele vastavalt Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatule ning mis kehtivad selle kuu esimesel kalendripäeval, kui maksetähtaeg saabub; nimetatud määradele lisandub 1,5 protsendipunkti. Kõrgendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes. Intressi tuleb siiski maksta üksnes siis, kui osamakse makstakse rohkem kui 30 päeva pärast punktis 2.1 osutatud ajakava kohaseid maksekuupäevi.

2.4. Komisjon ei hüvita käesoleva lepingu kohaselt komisjoni poolt kokkukutsutud koosolekutel osalevate Šveitsi esindajate ja ekspertide kantud kulusid. Vastavalt artikli 6 lõikele 2 kannab Šveitsi riigi ekspertide Eurostati saatmisega seotud kulud täielikult Šveits.

Vastavalt Eurostati ja Šveitsi riikliku statistikaameti vahelisele kokkuleppele võib Šveits riigi ekspertide saatmisega seotud kulud maha arvata oma osamaksust. Iga ametniku puhul mahaarvatav maksimumsumma ei või ületada EMP lepingu kohaselt Eurostati saadetud EMP-EFTA riikide ametnike puhul mahaarvatavat maksimumsummat. Kõnealuse summa lepib ühiskomitee kokku igal aastal.

2.5. Šveitsi tehtud makseid loetakse eelarvetuluks, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni vastavale eelarvereale. Assigneeringute haldamisel kohaldatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kehtivat finantsmäärust[5].

3. Rakendamistingimused

3.1. Artiklile 8 vastavat Šveitsi osamakset asjaomase eelarveaasta jooksul tavaliselt ei muudeta.

3.2. Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste, üleviimiste või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel. See toimub järgmise aasta (n+2) eelarve koostamise raames ja seda tuleb rahastamisnõuete puhul arvesse võtta.

4. Teavitamine

4.1. Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 31. mail koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks Eurostati tegevuse ja haldamisega seotud rahalistele kulutustele vastavate assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta (n) kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis.

4.2. Komisjon edastab Šveitsile kõik muud EMP-EFTA riikidele kättesaadavad Eurostatiga seotud üldised finantsandmed.

FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Otsus, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise statistikaalast koostööd käsitleva lepingu B lisa

2. EELARVEREAD:

Peatükk ja artikkel: 29.0203 Ühenduse statistikaprogramm ajavahemikuks 2008–2012

Kõnealuseks aastaks eelarves ettenähtud summa: 3,8 miljonit eurot

3. FINANTSMÕJU

( Ettepanekul puudub finantsmõju

X Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Eelarverida | Tulud[6] | 12kuuline periood alates 01.01.2009 |

Artikkel 29.0203 | Mõju omavahenditele | 3,8 |

Artikkel … | Mõju omavahenditele |

Olukord pärast meetme rakendamist |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Artikkel 29.0203 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |

4. MUUD MÄRKUSED

Käesoleva ettepaneku eesmärk on lihtsustada ühenduse statistikaprogrammi rahastamise Šveitsi poolse osamakse arvutusmeetodit.

Kõnealune osamakse ei sõltu ühenduse ja Šveitsi vahelisest konkreetsest aastasest töökavast, vaid on väljendatud kindla protsendimäärana.

Ettepanekul on finantsmõju ühenduse eelarvele, sest sellega nähakse ette Šveitsi osamakse arvutusmeetodi lihtsustamine. Muudatus ei too kaasa vahetuid muutusi tulude poolel, mis eeldatavalt jääb samaks. Kindel protsendimäär (85 %) vastab tasandile, millega Šveits tavaliselt osaleb ühenduse statistikaprogrammi rahastamisel, ning hinnanguliselt on selle programmi tarvis makstavad summad aastani 2013 enam-vähem ühesugused.

Šveitsi osamakse on alates Eurostati ja Šveitsi riikliku statistikaameti vahelise kokkuleppe rakendamisest olnud vahemikus 3,6 miljonit kuni 3,8 miljonit eurot aastas, mis vastab umbes 85 % statistikaprogrammi kuludest.

Tuleb märkida, et Šveitsis asuvad üksused võivad Eurostati juhitavates ühenduse programmides osaleda ja neil on samasugused lepingulised õigused ja kohustused kui ühenduses asuvatel üksustel. Siiski ei ole Šveitsis asuvatel üksustel õigus saada Eurostatilt rahalist toetust .

Šveitsi riigi ekspertide Eurostati saatmisega seotud kulud, sealhulgas palgad, sotsiaalkindlustuskulud, pensionieraldised, päeva- ja sõidurahad, kannab täielikult Šveits .

[1] ELT L 90, 28.3.2006, lk 2.

[2] ELT L 90, 28.3.2006, lk 1.

[3] ELT C , , lk .

[4] ELT L 90, 28.3.2006, lk 2.

[5] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[6] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.