[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.3.2007

KOM(2007) 152 lõplik

2004/0154 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigule milles käsitletakse

nõukogu ühist seisukohta, et võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas

2004/0154 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigule milles käsitletakse

nõukogu ühist seisukohta, et võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku saatmise kuupäev (KOM(2004) 475 – 2004/0154(COD)): | 14.7.2004 |

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus: | 10.3.2005 |

Euroopa Parlamendi arvamus esimesel lugemisel: | 26.10.2005 |

Euroopa Parlamendile ja nõukogule muudetud ettepaneku saatmise kuupäev (KOM(2006) 245 – 2004/0154(COD)): | 24.5.2006 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 22.3.2007 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjon võttis 14. juulil 2004 vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning millega asendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/95.

Kõnealuse määruse eesmärk on määratleda asutamislepingu artikli 155 lõike 1 alusel tingimused, vahendid ja menetlused ühenduse rahalise abi andmiseks ühist huvi pakkuvatele projektidele üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas.

Komisjoni esialgset ettepanekut muudeti 24. mail 2006 peamiselt selleks, et võtta arvesse 2006. aasta aprilli institutsioonidevahelist kokkulepet ühenduse finantsraamistiku kohta ajavahemikul 2007–2013.

Komisjoni esialgses ettepanekus välja toodud eelarvevahendid ületavad märkimisväärselt 2007.–2013. aasta finantsraamistikus transpordi- ja energeetikavaldkonna TEN-i jaoks ette nähtud summad. Esialgse TEN määruse ettepaneku muutmine tuleneb seega vajadusest kohandada määrust vastavalt 2006. aasta aprillis kinnitatud eelarvevahenditele.

Finantsraamistikku sisse viidud vahendid kujutavad vaid 40% transpordi- ja 45% energeetikasektori jaoks esialgselt välja pakutud summast. Seetõttu on vaja kohandada ka abi andmise eeskirju (eelkõige projektide valimise eeskirju ja abi määrasid).

Lisaks võeti läbivaadatud ettepanekus arvesse osa Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekutest. Ühtlasi tehti ettepanekusse mitmeid sõnastusega seonduvaid parandusi.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

Nõukogu võttis ühise seisukoha kvalifitseeritud häälteenamusega vastu 22.3.2007. Kõnesolev tekst ei esita ainult nõukogu seisukohta, vaid peegeldab 2006. aasta septembrist novembrini toimunud läbirääkimiste käigus kolme institutsiooni vahel saavutatud kokkulepet. Euroopa Parlamendi eelarvekomitee esimees ja kõnealuse ettepaneku ettekandja on andnud nõukogu eesistujariigile kirja teel teada, et kui nõukogu võtab kompromissteksti vastu käesoleval kujul, soovitaksid nad eelarvekomiteel ja täiskogul ühise seisukoha ilma muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita.

Ühise seisukohaga tehti komisjoni ettepanekusse mitmeid muudatusi, millest peamised on järgmised:

- Artiklitega 2 ja 6 ning lisaga nähakse ette kaks uut ühenduse abi andmise vormi avaliku ja erasektori koostööprojektidele transpordivaldkonnas. Kõnealused abi andmise vormid on välja töötatud tihedas koostöös komisjoni ja Euroopa Investeerimispangaga, kes neid ühtlasi toetavad.

- Artiklit 5, milles käsitletakse projektide valimist, muudeti selleks, et ühtlustada kõnealuseid eeskirju olemasolevate transpordi- ja energeetikaeeskirjadega ning võtta arvesse nõukogu ja Euroopa Parlamendi väljendatud seisukohti. Kõnesolevad muudatused on komisjonile vastuvõetavad.

- Artikkel 6 jäeti põhiliselt muutmata, vastu võtmata jäid üksnes ettepandud abimäärad siseveevaldkonna ja energeetikavaldkonna prioriteetsete projektide jaoks. Komisjon avaldab kahetsust, et tema ettepandud abimäärasid ei toetatud kogu ulatuses, kuid ta nõustub kompromissiga.

- Artikli 7 lõige 1 ühenduse rahalise abi kumuleerimise vältimise kohta jäeti välja. Kuigi komisjon oleks eelistanud kõnealuse lõike alles jätta, leiab ta, et see ei mõjutanud kumuleerimise vältimise põhimõtet.

Komisjon on koostanud kõnealusel teemal avalduse, mis on lisatud TTE nõukogu detsembrikuu istungi protokollile (vt lisatud avaldus).

- Artiklit 8 muudeti veidi, selgitamaks, et tööprogrammides ainult kohaldatakse eeskirju käsitlevates otsustes ja TEN-määruses sätestatud kriteeriume ning nendega ei lisata, muudeta ega vähendata põhiõigusakti teisejärgulise tähtsusega osi. Komisjon toetab kõnealuseid muudatusi.

- Artiklit 9 muudeti, et tagada konsulteerimine regulatiivkomiteega komisjoni otsuse tegemisel valitud projektidele või projektiosadele antava rahalise abi suuruse kohta. Komisjon võib kõnealuse konsulteerimise heaks kiita.

- Artiklit 15, milles käsitletakse komiteed, kellega peab teatavate komisjoni otsuste – näiteks tööprogrammidega seotud otsuste – tegemisel konsulteerima, muudeti, et asendada konsultatsioonikomitee regulatiivkomiteega. Komisjon võib regulatiivkomitee heaks kiita, nagu tehti ka määruse (EÜ) nr 2236/95 puhul.

4. KOKKUVÕTE

Komisjon on seisukohal, et nõukogu ühine seisukoht ei muuda tema ettepaneku peaeesmärki ega olemust ning ta võib seda toetada. Komisjon on rahul, et ühine seisukoht kajastab institutsioonidevaheliste läbirääkimiste olukorda, mis võimaldab ettepaneku juba teisel lugemisel vastu võtta.

Lisa: avaldus kumuleerimise vältimise kohta

Komisjoni avaldus kumuleerimise vältimise kohta:

„Komisjon on olnud pidevalt mures sama projekti eri rahastamisallikatest pärineva ühenduse rahastamise kumuleerumise pärast. Kontrollikoda on rõhutanud kõnealust probleemi oma aruannetes üleeuroopaliste võrkude komisjonipoolse rakendamise kohta.

Rakenduskavade puhul, mis saavad rahalist abi struktuurifondidest ja/või Ühtekuuluvusfondist, saavad nõutavat riikliku kaasrahastamist asendada üksnes kõnesolevad ühenduse rahastamisvahendid.

Sellise projekti kulusid, mis on osa struktuurifondidest ja/või Ühtekuuluvusfondist rahalist abi saavast rakenduskavast, ei saa katta ühenduse muudest rahastamisallikatest. Seega kui kulusid, mis on vajalikud näiteks ERTMS-süsteemi või raudteeliini elektriga varustamise jaoks, ei kaeta struktuurifondidest ja/või Ühtekuuluvusfondist pärineva rahalise abiga, võib neid katta TEN-programmi rahastamisvahenditest. Raudteeliini ehitamist võib rahastada Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERDF) või Ühtekuuluvusfondist.

Projekte võib jagada ka geograafilisteks osadeks, mida võib kaasrahastada kas ERDF/Ühtekuuluvusfondi või TEN-programmi rahastamisvahenditest.

TEN-programmi abi andes kontrollib komisjon, kas projektid ei ole abi saanud struktuurifondidest või Ühtekuuluvusfondist.

Olles konsulteerinud kontrollikojaga, avaldab komisjon juhised liikmesriikidele eri rahastamisvahendite kombineerimisvõimaluste kohta.“