Selleks et muuta raudtee reisijate jaoks atraktiivsemaks transpordiviisiks ja soodustada ühelt transpordiliigilt teisele üleminekut, on vaja parandada teenuste kvaliteeti ja tõhusust. Avaliku sektori nappe vahendeid on võimalik majanduslikult paremini ja jätkusuutlikumalt ära kasutada.

Ehkki nõukogu seisukohas ei minda paljude küsimuste puhul nii kaugele, kui komisjon oleks soovinud, on direktiiviga 2012/34/EÜ võrreldes tehtud siiski oluline samm edasi mitmel põhjusel.

Komisjoni ettepanekuga nähti ette taristuettevõtjate ja muude vertikaalselt integreeritud ettevõtjate rangemad lahususnõuded. Nõukogu seisukohas on ette nähtud paindlikumad struktuurid ja eelkõige võimalus säilitada vertikaalselt integreeritud mudel (või selle juurde tagasi pöörduda). Ehkki komisjon on endiselt seisukohal, et vertikaalne lahusus on parim viis tagada uute turuletulijate mittediskrimineeriv kohtlemine, hindab komisjon seda, et nõukogu seisukoht sisaldab mitmesuguseid uusi kaitsemeetmeid. Nende meetmete eesmärk on tagada taristuettevõtjate erapooletus, mis hõlmab eelkõige topeltmandaatide piiramist ning huvide konflikti vältimist.

Komisjon tegi ettepaneku võtta vastu eeskirjad, mille eesmärk on kaitsta kõiki taristuhaldusfunktsioone lubamatu mõjutamise eest. Nõukogu seisukohas on ette nähtud, et kõige rangemaid eeskirju kohaldatakse vaid põhifunktsioonide suhtes. Nende hulka kuuluvad näiteks läbilaskevõime jaotamine ning raudtee juurdepääsutasude kindlaksmääramine ja kogumine, mis on uutele turuletulijatele mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks ülimalt olulised. Komisjon väljendab kahetsust, et nõukogu jättis kasutamata võimaluse kehtestada ulatuslikumad ja rangemad kaitsemeetmed, mida kohaldataks kõikide taristuhaldusfunktsioonide ja eelkõige vertikaalselt integreeritud ettevõtjate suhtes. Lisaks märgib komisjon, et ka raudteeliikluse korraldamise ja hooldustööde kavandamise valdkonnas on läbipaistvuse ja erapooletuse tagamiseks kehtestatud uued üldeeskirjad. Nõukogu ei ole arvesse võtnud algset kontseptsiooni täieõiguslikust taristuettevõtjast, kes haldab kõiki raudteevõrgustiku olulisemaid funktsioone. Selle asemel on nõukogu valinud paindlikuma lähenemisviisi, mille kohaselt liikmesriikidele antakse vabad käed, et selgitada välja, missugused on alltöövõtu ning avaliku ja erasektori partnerluse kasutamise võimalikud eelised taristu haldamisel. Võttes arvesse praegust piiratud eelarvet, pidasid kõik liikmesriigid sõltumata oma struktuurimudelist oluliseks seda, et nad suudaksid ära kasutada erakapitali ning luua õigusraamistik, mis võimaldab kasutusele võtta uuenduslikke taristuhaldusvorme. Komisjon võib kõnealuse paindlikuma lähenemisviisiga nõustuda, võttes arvesse sätteid, mis on kehtestatud selleks, et vältida huvide konflikte, ja seda, et taristuettevõtjad vastutavad täielikult kõikide allhanke korras täidetavate funktsioonide eest ning rakendavad asjakohaseid järelevalvevolitusi. Nõukogu tehtud muudatused on mõjutanud komisjoni esitatud raamistiku teatavaid olulisi elemente. Komisjon leiab siiski, et nõukogu seisukohale tuginedes on võimalik tagada taristu erapooletu ja tõhus haldamine, eelkõige tänu mitmele uuele sättele, mis kujutavad endast praeguse olukorraga võrreldes olulist edasiminekut.

Nõukogu seisukohas nõustutakse rangete finantsläbipaistvuse eeskirjadega. Raamatupidamisarvestuse lahusust käsitlevad sätted ning uued eeskirjad, milles käsitletakse kontsernisiseseid laene ja teenuseid, taristuettevõtjate dividendikasutust ning täieliku regulatiivse järelevalve tagamist vertikaalselt integreeritud ettevõtjate sisemiste rahavoogude üle, välistavad võimaluse, et taristu kasutustasusid ja avaliku sektori vahendeid kasutatakse tegevuse ristsubsideerimiseks konkurentsiolukorras. See aitab luua võrdsed tingimused.

On ülimalt oluline, et ka nõukogu seisukoht sisaldaks nõuet, et taristuettevõtjad on kohustatud tegema koostööd nii Euroopa tasandil kui ka taristu kasutajatega. See koostöö peaks eeldatavasti suurendama taristuettevõtjate tulemuslikkust ja kliendisõbralikkust.

Paketi teine ülimalt oluline element hõlmab reguleerivate asutuste volituste jätkuvat tugevdamist. Uued eeskirjad võimaldavad liikmesriikide reguleerivatel asutustel ja komisjonil tagada nõuete tõhus täitmine.

4.Järeldus

Ehkki nõukogu seisukoht ei vasta täielikult komisjoni 2013. aasta ettepanekule, mis hõlmas õigusraamistiku ulatuslikku ümberkorraldamist, on muudetud ettepanek ülimalt oluline edasiminek, mis tänu riigisisest reisijateveoteenust osutavate riiklike monopolide laialisaatmisele võimaldab ühtset Euroopa raudteepiirkonda viivituseta edasi arendada. Kavandatavate eeskirjadega täpsustatakse ja täiustatakse õigusraamistikku. Kõnealuste eeskirjade abil luuakse tingimused, mis aitavad edendada konkurentsi ja ära hoida või lahendada diskrimineerimisjuhtumeid.

Kompromissina on komisjon nõukogu vastuvõetud seisukohaga nõus ja võimaldab seega Euroopa Parlamendil võtta teisel lugemisel vastu lõplik tekst. Komisjoni arvates aitab nii turu- kui ka tehnikameetmete vastuvõtmine maksimaalselt parandada raudteeveosektori teenuste kvaliteeti ja tõhusust ning konkurentsivõimet.