SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Tehnoloogia areng puudutab kõiki ühiskonna osi ja majandust ning muudab ELi kodanike elu. Transport ei ole selle arengu vallas erand. Uued tehnoloogiad muudavad täielikult liikuvuskeskkonda. Seda arvesse võttes peavad EL ja selle tööstusharud saavutama juhtiva positsiooni innovatsioonis, digiteerimises ja dekarboniseerimises. Seepärast on komisjon võtnud vastu tervikliku lähenemisviisi tagamaks, et ELi liikuvuse poliitikas on need poliitilised prioriteedid kolme „Liikuvus Euroopas“ paketi näol kajastatud.

Järgides Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegiat, võttis komisjon 2017. aasta mais ja novembris vastu kaks liikuvuse paketti. Nendes pakettides esitatakse positiivne tegevuskava Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia ellu viimiseks ning selleks, et tagada sujuv üleminek puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid tagama nende ettepanekute kiire vastuvõtmise.

Käesolev algatus on kolmanda „Liikuvus Euroopas“ paketi osa, millega viiakse ellu 2017. aasta septembris vastu võetud uus tööstuspoliitika strateegia ning mille eesmärk on viia lõpule protsess, mis võimaldab Euroopal saada täiel määral kasu liikuvuse moderniseerimisest. On väga oluline, et tuleviku liikuvussüsteem oleks kõigi ELi kodanike jaoks tõhus, puhas ja turvaline. Eesmärk on muuta Euroopa liikuvus turvalisemaks ja ligipääsetavamaks, Euroopa tööstusharud konkurentsivõimelisemaks ja Euroopa töökohad turvalisemaks ning olla puhtam ja kliimamuutuse probleemi käsitlemiseks paremini kohandunud. See nõuab ELi, liikmesriikide ja sidusrühmade täielikku pühendumist, eelkõige transporditaristu vallas investeeringute suurendamisele.

Komisjoni prioriteetide keskmes on majanduskasvu stimuleerimine ja reaalmajandusse investeerimise edendamine. Investeerimiskava Euroopa jaoks, mis kujutab endast selle üldise eesmärgi praktilist rakendamist, hõlmab kolme eesmärki: reaalmajanduse hüvanguks rahaliste vahendite kasutusele võtmine, investeerimisprojektide märgatavuse ja tehnilise abi tagamine ning investeerimise regulatiivse raamistiku parandamine.

Investeerimine transporditaristusse aitab nende eesmärkide saavutamisele oluliselt kaasa. Täpsemalt öeldes annaks üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgu ja selle koridoride väljaarendamine aastaks 2030 täiendavad 4 500 miljardit eurot ehk 1,8 % ELi SKPst ning arvestuslikult 13 miljonit tööaastat. Hinnangu kohaselt vajatakse perioodil 2021–2030 TEN-T põhivõrgu väljaarendamiseks investeeringuid ligikaudu 500 miljardi euro ulatuses ning koos TEN-T üldvõrgu ja muude transpordiinvesteeringutega ulatuks see summa ligikaudu 1 500 miljardi euroni.

Kogemused näitavad, et TEN-T põhivõrgu projektide elluviimist mõjutavad keerukad haldusmenetlused ja regulatiivne ebakindlus, mis võib põhjustada suuremaid kulusid ja viivitusi.

Hiljuti ajakohastatud Christophersen-Bodewig-Secchi tegevuskavas „Euroopa transporditaristu projektide uute rahastamiskavade parimal viisil kasutamine“ (2015) nähti ette halduslubade, lubade väljastamise eeskirjade ja muude regulatiivsete toimingute lihtsustamine kui üks soovitustest, mille eesmärk on edendada TEN-T väljaarendamist. Seda tegevuskava tutvustasid TEN-T Euroopa koordinaatorid Bodewig ja Secchi ning endine asepresident H. Christophersen.

TEN-T tulemuslik väljaarendamine on ühtse turu toimimise, transpordi digiteerimise ja vähese CO2-heitega transpordile ülemineku jaoks väga oluline. Oma hiljutises teatises rõhutas komisjon vajadust kaasata erainvesteeringuid Euroopa tuleviku seisukohalt väga tähtsatesse sektoritesse ja sinna, kus on veel turutõrkeid. Ta kordas ka seda, et piiriülene ja säästev transport ning TEN-T taristu on ELi vähese heitega liikuvusele ja ressursitõhusale majandusele üleminekul väga tähtsad.

Toetava regulatiivse keskkonna loomine ja tulemuslike menetluste kehtestamine on proovikiviks mitte ainult Euroopa tasandil. Ka G7 on tunnistanud (eeskätt 2017. aasta juunis Cagliaris G7 transpordiministrite kohtumisel vastu võetud ministrite deklaratsioonis) loamenetluste tulemuslikkust mõjutava reguleerimise keerukust. Deklaratsioonis rõhutatakse taristuprojekte pooldava üldsuse arvamuse tugevdamise, tõhusate haldustoimingute ja regulatiivse keskkonna parandamise tähtsust. ELi liikmesriigid on samuti riigi tasandil menetluste tõhustamiseks jõupingutusi teinud.

Käesoleva algatuse eesmärk on vähendada TEN-T taristuprojektide rakendamisel tekkivaid viivitusi. Algatusega nähakse ette, et kogu loamenetluse kestus on maksimaalselt kolm aastat. Samuti soovitakse täpsemalt selgitada neid menetlusi, mida projektiarendajad peavad järgima, konkreetselt seoses loamenetluste, riigihangete ja muude menetlustega.

Käesolev algatus kaitseb juurdepääsu õigusemõistmisele seoses TEN-T taristuprojektide rakendamisega. See ei mõjuta halduskaebuse menetlusi ega õiguskaitsevahendeid kohtus. Kohtumenetluse tõhususe tagamiseks võivad liikmesriigid siiski ette näha konkreetseid menetlusnorme, näiteks kuritarvitavate või pahausksete väidete vastuvõetamatuse kohta. Sidusrühmad on toonud esile, et piiriülesed projektid seisavad riigihangete elluviimisel silmitsi konkreetsete raskustega, mis tulenevad eelkõige vajadusest kohaldada erinevaid õigusakte. See teeb projektid keerukamaks ja tekitab kulusid. Käesoleva algatuse eesmärk on võimaldada ühise raamistiku süsteemset rakendamist olukorras, kus piiriüleseid projekte rakendab ühine üksus, kui osalevad liikmesriigid pole otsustanud teisiti. See on kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud hiljutises teatises majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamise kohta ELi piirialadel.

Peale ELi suure lisandväärtusega taristusse investeeringute suurendamise ja erakapitali kaasamise usutakse, et käesolev algatus toob kodanikele ja kodanikuühiskonnale rohkem selgust, tugevdades selleks läbipaistvusraamistikku nende kaasamiseks TEN-T projektide planeerimisse.

Konkreetne eeldatav kasu on hinnanguliselt järgmine: