SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks komisjoni poolt liidu nimel võetav seisukoht riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) raames seoses kavandatava otsusega muuta kokkuleppe sätteid intressimäärade kohta. Otsusega kehtestataks minimaalsed turuintressi viitemäärad, mida kohaldatakse ekspordikrediidi riikliku finantseerimistoetuse suhtes. Sellega ühtlustataks kokkuleppe osaliste lähenemisviisi ja lähendataks nende jaoks kehtivaid tingimusi erasektori finantsturgudel kehtivatele tingimustele.

2.Ettepaneku taust

2.1.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkulepe

Tegemist on Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Korea, Norra, Šveitsi, Austraalia, Uus-Meremaa ja Türgi vahelise suulise kokkuleppega, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi ladusaks kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et võrdsustatakse tingimusi (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade ja teenuste hinnal ja kvaliteedil, mitte sellel, millised on finantseerimistingimused) ning püütakse kõrvaldada riiklikult toetatava ekspordikrediidiga seotud subsideerimine ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe, mis jõustus 1978. aasta aprillis, on sõlmitud määramata ajaks, ja see ei ole OECD õigusakt, kuigi OECD sekretariaat aitab seda hallata.

Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse finantsturu ja poliitika arengusuundi, mis mõjutavad riiklikult toetatava ekspordikrediidi andmist. Kokkulepe on üle võetud ja muudetud ELis õiguslikult siduvaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1233/2011 . Kokkuleppe tingimuste läbivaatamine on inkorporeeritud ELi õigusesse delegeeritud õigusaktidega kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt.

2.2.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osalised

Euroopa Komisjon esindab liitu kokkuleppeosaliste (edaspidi „osalised“) kohtumistel ja nende kirjalikus otsustusmenetluses. Otsused kokkuleppe muutmise kohta tehakse konsensuslikult. Liidu seisukoha võtab vastu nõukogu ja liikmesriigid arutavad seda nõukogu ekspordikrediidi töörühmas.

Kokkuleppe punkti 63 punktis a on sätestatud: „Osalised vaatavad korrapäraselt läbi turuintressi viitemäärade kindlaksmääramise süsteemi eesmärgiga tagada, et teatatud määrad kajastavad valitsevaid turutingimusi ja vastavad nende määrade kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele. Sellised läbivaatused hõlmavad ka nende määrade kohaldamisel neile lisatavaid marginaale.“

2.3.Riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppe osaliste kavandatav õigusakt

Turuintressi viitemäärade süsteemi läbivaatamine algas 2014. aasta alguses. Turuintressi viitemäärad on fikseeritud miinimumintressimäärad, mida võib pakkuda valitsuse toetatavas ekspordi rahastamise lepingus. Turuintressi viitemäärad määratakse kindlaks iga kokkuleppeosalise vääringu jaoks. 2014. aasta juunis toimunud osaliste 127. kohtumisel tegid osalised tehniliste ekspertide rühmale ülesandeks vaadata läbi kokkuleppes sätestatud turuintressi viitemäärade kehtestamise põhimõtted.

Turuintressi viitemäärade reform oleks põhjalik reform, mis hõlmaks nii turuintressi viitemäärade toimimise (nt intressimäärade säilitamine ja kindlaksmääramine) kui ka struktuuri (nt baasmäärad, marginaalid ja lisatasud) reformimist. Turuintressi viitemäärade reformi eesmärk on ühtlustada osaliste laenuandmise korda ja lähendada turuintressi viitemäärasid turumääradele. Kavandatavad turuintressi viitemäärade sätted kehtiksid kõigi tehingute suhtes, välja arvatud laevade ekspordikrediitide sektorileppe ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide sektorileppega hõlmatud tehingud.

2019. aasta juunis toimunud osaliste 141. kohtumisel esitas tehniliste ekspertide rühma juht turuintressi viitemäärade reformi ettepaneku, milles oli arvesse võetud tehnilise töö käigus ilmnenud eri huvisid ja seisukohti. Rühma juhi esitatud ettepaneku eelnõu pälvis osaliste üldise toetuse, kuigi mitmed väiksemad küsimused jäid veel lahendamata. Osalised jõudsid ühisele seisukohale möödunud aasta novembris toimunud kohtumisel. Kompromissettepaneku eelnõu on kokkuleppeosalistel kavas vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Vastavalt WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule võib kokkuleppest teha erandeid ekspordisubsiidiumide näidisloeteluga, tingimusel et kokkuleppe sätetega kooskõlas olev ekspordikrediit ei kujuta endast ekspordisubsiidiumi, mille andmine on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga keelatud. Seega kui kokkuleppe osaline on WTO liige ja tema antavad ekspordikrediidid on kokkuleppega kooskõlas või kui WTO liige tegelikult rakendab intressimäärasid kokkuleppe kohaselt, siis sellist ekspordikrediiti ei peeta ekspordisubsiidiumiks. Selles seisnebki kokkuleppe intressimäärasid käsitlevate sätete tähtsus.

Turuintressi viitemäärasid käsitlevaid sätteid ei ole kaua muudetud ja neid tuleb põhjalikult reformida. Üleilmses kaubanduses võetakse tarneotsuste tegemisel üha rohkem arvesse rahastamise tahku. Seetõttu on erasektori finantsturgudel hakatud pakkuma palju erinevaid finantstooteid ja lepingustruktuure. Nõuetekohasuse tagamiseks tuleb kokkuleppe sätteid intressimäärade kohta viia korrapäraselt vastavusse muutuva turutavaga. Kokkuleppes on üksnes kirjeldatud valitsuse tagatise ja fikseeritud intressimääraga laenude andmise üldisi põhimõtteid ning keskendutud struktuursetele tahkudele. Kuna liikmesriigid esitavad turuintressi viitemäärasid laialdasemalt kui enamik teisi osalisi ja selleks, et ühtlustada nende kasutamist ELis, on liikmesriigid leppinud mitteametlikult kokku reeglites, mis puudutavad turuintressi viitemäärade süsteemi rakendamist ja mis lisanduvad kokkuleppe sätetele. Kokkuleppele ja mitteametlikele ELi suunistele lisaks on oma turuintressi viitemäärade reeglid kehtestanud ka enamik liikmesriike.

Turuintressi viitemäärade reformi käsitleva otsusega kavatsetakse kokkuleppe XVI lisa üksikasjalikult ja põhjalikult ajakohastada. Nii näiteks vaadatakse läbi reeglid intressimäära pakkumise ja kindlaksmääramise eest võetavate miinimumtasude kohta (pidades silmas kulusid, mis tekivad laenuandjal enne, kui ostja ekspordilepingu sõlmib) ning reeglid, mille kohaselt arvutatakse intressimäär, mis vastab riigivõlakirja tootlusele, millele lisatakse marginaal muude rahastamiskulude katteks. Võttes arvesse rahastamiskulusid mõjutavaid tegureid, on turuintressi viitemäärade reformi eesmärk muuta ekspordikrediidiasutuste pakutavad tingimused sidusamaks ja tagada seega kõigile kokkuleppeosalistele võrdsed tingimused. Ühtlasi väheneksid reformi tulemusel ELi liikmesriikide võimalused kohandada turuintressi viitemäärasid käsitlevaid sätteid vastavalt oma riigisisese sektori erivajadustele. Selleks et otselaene pakkuvatel ekspordikrediidiasutustel oleks aega uute suunistega kohaneda, nähakse ette kaheaastane üleminekuperiood.

Kokkuvõttes võib öelda, et kavandatav otsus turuintressi viitemäärade reformi kohta hõlmab reegleid nii turuintressi viitemäärade toimimise kui ka struktuuri kohta ning sellega suurendatakse poliitika sidusust ja ühtlustatakse tingimusi osaliste jaoks. Seepärast soovitatakse liidul võtta seisukoht kiita heaks kokkuleppeosaliste kavandatav, kirjaliku menetluse teel tehtav otsus turuintressi viitemäärasid käsitlevate uute suuniste vastuvõtmise kohta.