ET Euroopa Liidu Teataja C 154/6

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2009/C 154/05

Abi nr: XA 49/09

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Comunidad Valenciana

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Ayuda nacional por superficie a los frutos de cáscara

Õiguslik alus: Real Decreto 1612/2008 de 3 de octubre sobre aplicación de los pagos directos a la agricultura y la ganadería.

Borrador de la Orden de 23 de enero de 2009 de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre cuestiones generales aplicables al régimen de ayudas agroambientales e indemnización compensatoria y régimen aplicable al pago único y otras pagos directos a la agricultura y ganadería en el ámbito de la Comunitat Valenciana y de aprobación de las bases reguladoras de ayudas de pago único y otras ayudas directas.

Borrador Resolución de 26 de enero de 2009 de la Directora de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantia Agraria mediante la que se establece la convocatoria del procedimiento para la concesión de subvenciones a través de la solicitud única vinculadas al regimen de pago único, otras ayudas directas a la agricultura y la ganaderia, ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria para el año 2009.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 2 928 440 EUR abirubriigis SE 83 000

Abi suurim osatähtsus: Valencia piirkondliku valitsuse eraldatavad rahalised vahendid moodustavad 50 % määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 87 lõikes 1 sätestatud suurimast riiklikust toetusest, mille suurim summa on 120,75 EUR hektari kohta aastas.

Rakendamise kuupäev: Alates kuupäevast, mil vabastustaotluse registreerimisnumber avaldatakse komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava või üksikabi kestus: Üks aasta

Abi eesmärk: Täiendada pähklite kasvatamiseks antavat ühenduse pindalatoetust (mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 17 punktiga b)

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Pähklikasvatajad, keda käsitatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetena vastavalt komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 I lisale

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria C/Amadeo de Saboya, no 2 Valência ESPAÑA

Veebisait: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/FRUTOS%20CASCARA.pdf

Abi nr: XA 50/2009

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Põhja-Brabanti provints

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Model voor een gemeentelijke Subsidieverordening duurzaamheidsinvesteringen agrarische bedrijven in landbouwontwikkelingsgebieden

Õiguslik alus: Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2

Gemeentewet, artikelen 108 lid 1, 147 lid 1 en 149

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 4.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 10–20 Põhja-Brabanti haldusüksust avaldavad kandideerimiskutse abikavale, millest igaühega antakse abi 1,6 miljoni euro ulatuses. Hõlmatud on järgmised haldusüksused (esialgne loetelu):

Alphen-Chaam

Baarle-Nassau

Bladel

Boekel

Deurne

Dongen

Eersel

Gemert-Bakel

Haaren

Heeze-Leende

Hilvarenbeek

Landerd

Mill en Sint Hubert

Sint Anthonis

Uden

Asjaomaste haldusüksuste kantavad, abikavaga ettenähtud kogukulud ulatuvad ajavahemikul 2009–2013 (kaasa arvatud) eeldatavalt 24 miljoni euroni.

Abi suurim osatähtsus: Kava alusel antakse investeerimistoetust, mis on seotud järgmisega:

Kavaga nähakse samuti ette võimalik täiendav toetus investeeringutele, mis on seotud järgmisega:

Punktides a ja b osutatud investeeringud hõlmavad üksnes selliseid täiendavaid investeeringuid, mida on vaja, et minna kaugemale (ühenduse) õigusaktidega ettenähtud nõuetest, ning neid võib toetada kuni 60 % ulatuses, kui asjaomaste investeeringute tulemusena ei suurene tootmismaht, sel juhul on toetuse ülempiir 40 %. Kõnealused investeeringud kuuluvad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõike 2 punkti e ja artikli 4 lõike 3 punkti d reguleerimisalasse.

Punktides c ja d osutatud investeeringuid võib subsideerida kuni 40 % ulatuses. Punktiga c hõlmatud investeeringud (esteetiline kvaliteet) kuuluvad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõike 2 punkti b ja artikli 4 lõike 3 punkti c reguleerimisalasse (põllumajandusettevõtte hoonete kvaliteedi parandamine). Punktiga d hõlmatud investeeringud (energia säästmine) kuuluvad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõike 2 punkti b ja artikli 4 lõike 3 punkti a reguleerimisalasse (tootmiskulude vähendamine).

Toetuse kogusumma ei või ületada 400 000 eurot põllumajandusettevõtte kohta kolme järjestikuse eelarveaasta jooksul, mis hõlmavad investeerimisperioodi, millest arvatakse maha MIA/VAMIL kava alusel antud maksepuhkused, mille suhtes kohaldatavaks määraks on kehtestatud 12 % kõnealuse kavaga hõlmatud investeeringutest.

Rakendamise kuupäev: Kava artiklite 6 ja 13 alusel võib taotluse esitamise korral abi anda juhul, kui määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 20 kohaselt on kava näidiskokkuvõttest teatatud ja kui kava on vastu võetud ning vastutav haldusasutus on väljastanud taotluste esitamise kutse.

Abikava või üksikabi kestus: Kaval ei ole konkreetset lõpptähtaega; kui kava on oma artikli 13 kohaselt jõustunud, kohaldatakse seda kuni selle tühistamiseni. Vastutav haldusasutus kehtestab ajavahemiku, mille jooksul võib kava alusel abi taotleda vastavalt kava artiklile 6. Kava kestus sõltub sellest, kas vastutav haldusasutus kehtestab veel ühe või mitu edasist taotlemisperioodi. Samuti tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1857/2006 kehtivusaega, seega ei kesta kava üldjuhul kauem kui 31. detsembrini 2013. Kui jõustub uus erandimäärus, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 1857/2006 või mis on selle õigusjärglane, esitab Põhja-Brabanti provints uue teatise.

Abi eesmärk: Kava eesmärk on julgustada põllumajandusettevõtteid võtma jätkusuutlikkusega seotud meetmeid Põhja-Brabanti provintsi piirkondades, mis provintsinõukogu on määranud põllumajanduse arenduspiirkondadeks.

Kavakohased abikõlblikud meetmed võivad olla materiaalsesse varasse (hooned, masinad ja seadmed) tehtavad investeeringud, mille eesmärk on vähendada saastet või parandada loomade heaolu.

Igal juhul tuleb meetmete abil minna kaugemale nõuetest, mis tulenevad järgmistest õigusaktidest: Wet milieubeheer (keskkonnajuhtimise seadus), sõnnikut, lõhna ja ammoniaaki või loomade heaolu käsitlevad õigusaktid, eelkõige Gezondheids- en welzijnswet voor dieren (loomade tervise ja heaolu seadus) ja selle rakendussätted. Kõnealune nõue vastab määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõike 2 punktis e sätestatud tingimusele, mille kohaselt peab investeeringute eesmärk olema selliste nõuete täitmine, mis ulatuvad kaugemale ühenduse kehtivatest miinimumnõuetest, mis on ette nähtud näiteks saastatuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiviga, mida kohaldatakse suurte loomakasvatusettevõtete suhtes ja mille alusel nõutakse parima võimaliku keskkonnatehnoloogia kasutamist. Ammoniaagi puhul on direktiiv üle võetud Madalmaade õigusaktiga Besluit ammoniakemissie huisvesting veehouderij (lautade ammoniaagiheidet käsitlev dekreet) (Staatsblad, 2005, 675). Sellest seisukohast on olulised ka nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiiv 1999/74/EÜ (millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded), mis võeti üle Madalmaade õigusaktiga Legkippenbesluit 2003 (2003. aasta dekreet munakanade kohta) (Staatsblad, 2004, 40), ja nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiiv 91/630/EMÜ (milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (EÜT L 340, 11.12.1991)), mis võeti üle Madalmaade õigusaktiga Varkensbesluit (dekreet sigade kohta) (Staatsblad, 1994, 577). Lõpetuseks tuleks nimetada nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/629/EMÜ (milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (EÜT L 340, 11.12.1991)), mis võeti üle Madalmaade õigusaktiga Kalverenbesluit (dekreet vasikate kohta) (Staatsblad, 1994, 576).

Lisaks võib abi anda investeeringuteks materiaalsesse põhivarasse, et tõsta põllumajandusettevõtte hoonete esteetilist kvaliteeti või säästa energiat põllumajandusettevõtte haldamisel.

Lisaks meetmega seotud kuludele on abikõlblikud ka konsultatsioonide, uuringutega jms kaasnevad kulud.

Abi saamise tingimustele vastamiseks peab taotleja esitama vastutavale haldusasutusele investeeringukava. Investeeringukavas peavad olema esitatud taotleja kavandatud meetmed, ulatus, mil määral kõnealuste meetmetega kavatsetakse saastet vähendada, nii et selle tase vastaks (ühenduse) õigusaktidega ettenähtud nõuetest rangematele nõuetele, põllumajandusettevõtte hoonete esteetilise väärtuse tõus või energiasääst ja sellega seonduvad kulud. Investeeringukava abil on võimalik määrata kindlaks abikõlblikud kulud. Loomakasvatusettevõtetega seonduvad meetmed tuleks võimalikult suurel määral siduda säästlikku varude hoidmist käsitlevate kriteeriumidega (Maatlat Duurzame Veehouderij), mille on avaldanud Stichting Milieukeur'i (ökomärgistuse fond).

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kava kohaldatakse kõikide põllumajandusettevõtete suhtes, mis asuvad Põhja-Brabanti provintsinõukogu määratud põllumajanduse arenduspiirkondades. Vastutav haldusasutus võib anda eesõiguse intensiivse loomakasvatusega tegelevatele põllumajandusettevõtetele, eelkõige sellistele, mis asuvad ümber ekstensiivistamispiirkonnast põllumajanduse arenduspiirkonda.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Kõik Põhja-Brabanti provintsi haldusüksused, kes avaldavad abikava kohase taotluste esitamise kutse vastavalt näidisele.

Põhjalikuma teabe saamiseks palume võtta ühendust:

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC, ‘s-Hertogenbosch

NEDERLAND

Veebileht:: http://www.brabant.nl/upload/documenten/p/plg/modelverordening%20duurzaamheidsinvesteringen%202008.def.pdf

Muu teave: Käesoleva kokkuvõtliku teabega esitatakse kava näidis, et võimaldada Põhja-Brabanti provintsi haldusüksustel anda põllumajandusettevõtetele abi jätkusuutlikkuse ja loomade heaoluga seotud meetmete rakendamiseks põllumajandusettevõtte tasandil provintsi põllumajanduse arenduspiirkondades. Kõnealuse näidise väljatöötamise abil soovib Põhja-Brabanti provints luua ühtse võrgustiku kõnealuse abi andmiseks ja tagada, et iga üksik haldusüksus ei peaks esitama teatist, kui on kõnealuse näidise kohaselt kava vastu võtnud, et vastata vabastuse saamise tingimustele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1857/2006.

Nagu eespool osutatud, vastab näidiskava määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõigetele 1–3. Samuti vastab see artikli 4 ülejäänud lõigetele.

Lõige 4: on tagatud, et investeeringud võivad olla seotud üksnes kõnealuses lõikes sätestatud tegevuste ja kuludega (vt kava artikli 3 lõige 4).

Lõige 5: abi ei anta raskustes põllumajandusettevõtetele (vt kava artikli 4 lõike 2 punkt d).

Lõige 6: kavaga ei anta abi, mis oleks vastuolus turgude ühist korraldust kehtestavates nõukogu määrustes sätestatud keeldude või piirangutega.

Lõige 7: abi on avatud kõigi põllumajandussektorite jaoks, samas ei anta abi tootmisõiguste, loomade ega üheaastaste taimede ostmiseks; üheaastaste taimede istutamiseks; kuivendustöödeks või niisutusseadmete ostmiseks ega niisutustöödeks; või asendusinvesteeringuteks (vt kava artikkel 2, artikli 3 lõige 4 ning artikli 4 lõiked 1 ja 3).

Lõige 8: abi ei anta muude maade ostmiseks kui ehituse eesmärgil kasutava maa ostmiseks (vt kava artikli 4 lõige 4).

Lõige 9: suurima abisummaga seotud tingimusi järgitakse (vt kava artikli 5 lõiked 4 ja 5).

Lõige 10: abi ei anta selliste toodete tootmiseks, millega imiteeritakse või asendatakse piima ja piimatooteid (vt kava artikli 4 lõige 5).

Selguse huvides tuleks märkida, et Põhja-Brabanti provintsis ei ole põllumajandusettevõtteid, mille suurus ületaks väikese ja keskmise suurusega ettevõtete suuruspiirangu (250 töötajat).

Allpool on esitatud mõned selgitavad märkused selle kohta, kuidas kõnealune näidiskava on seotud muude abikavadega Põhja-Brabanti provintsis.

Subsidieregeling Duurzame Landbouw in Noord-Brabant, teatis XA 220/2008: kõnealuse kavaga nähakse ette provintsipõhised toetused projektidele (eelkõige katseprojektidele), millega aidatakse kaasa põllumajanduse jätkusuutlikkusele Põhja-Brabanti provintsis. Käesolevas dokumendis kirjeldatava näidiskavaga nähakse ette haldusüksusepõhised toetused investeeringuteks jätkusuutlikkusse ja loomade heaolusse põllumajanduse arenduspiirkondades. Teoreetiliselt ei saa täielikult välistada kahe kava osalist kattumist, kuid see ei too endaga kaasa liigse riigiabi andmist, kuna nii provintsipõhine jätkusuutlikust käsitlev kava kui ka haldusüksuste jaoks ettenähtud näidiskava sisaldavad kumuleerumisvastaseid sätteid.

Verplaatsingsregeling intensieve veehouderij (VIV, 2005), teatis XA 62/2005: kõnealuse kavaga antakse hüvitist intensiivse loomakasvatusega tegelevatele põllumajandusettevõtjatele jätkusuutlikkusse paika ümberasumise eest. Hüvitis koosneb vanas asukohas lammutatud põllumajandushoonete korrigeeritud asendusväärtuse, vana asukoha ja uue asukoha lammutamiskulude ja nõustamistasude kompensatsioonist. Kavas „VIV 2005” määratletud jätkusuutlik asukoht võib asuda, kuid ei pea asuma põllumajanduse arenduspiirkonnas. Põllumajanduse arenduspiirkonda ümberasuvate põllumajandusettevõtete puhul võib tekkida küsimusi selle kohta, kuidas kava „VIV 2005” on seotud käesolevas dokumendis kirjeldatava näidiskavaga. Vastuseks sellele küsimusele võib kinnitada, et kattumist ei ole, kuna kava „VIV 2005” alusel antava abi laad erineb täielikult käesoleva näidiskavaga hõlmatud investeeringutest.

Verplaatsingsregeling grondgebonden agrarische bedrijven (VGAB), teatis XA 84/2007: kõnealuse kavaga antakse abi põllumajandusettevõtjatele, kelle tegevus on seotud maaga. Eesmärk seisneb selles, et tootmisest kõrvaldatud maa müüdaks valitsusele, nii et seda saaks kasutada looduse ja veega seotud eesmärkidel (looduskaitsealad, üleujutusvee säilitamise alad, jne). Nagu kava „VIV 2005” puhulgi, ei ole ka kava „VGAB” ja käesolevas dokumendis kirjeldatava näidiskava vahel kattumist, kuna kava „VGAB” alusel antava abi laad erineb täielikult käesoleva näidiskavaga hõlmatud investeeringutest. Lisaks ei kujuta põllumajanduse arenduspiirkonnad (mille jaoks näidiskava ongi konkreetselt välja töötatud) enamasti endast atraktiivseid asustuspiirkondi põllumajandusettevõtjate jaoks, kelle tegevus on seotud maaga, sest nende piirkondade maatükid on suhteliselt väikesed ja maa hind on suhteliselt kõrge.

Abi nr: XA 63/09

Liikmesriik: Küpros

Piirkond: Küpros

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Σχέδιο χορηγιών για εξοικονόμηση ενέργειας και ενθάρρυνση της χρήσης των ανανεώσιμων πηγών ενέργειας (2009-2013) για φυσικά και νομικά πρόσωπα καθώς και φορείς του δημόσιου τομέα που ασκούν οικονομική δραστηριότητα.

Õiguslik alus: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 30.12.2008

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 75 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus: 35 %.

Rakendamise kuupäev: 11.03.2009. Käesolev meede jõustub ainult juhul, kui komisjon on selle määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohaselt heaks kiitnud, ja abi ei anta tagasiulatuvalt.

Abikava või üksikabi kestus:

Abi eesmärk: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 4)

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: NACE kood: A – Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Ypiresia Energias Ypouryio Emboriou Viomihanias kai Tourismou 1421, Nicosia CYPRUS

Veebileht: http://www.cie.org.cy/sxedia%202009/sxedio%20nomika2009-2013.pdf

Muu teave: Abimeetme peamine eesmärk on investeerimisabi rakendades pakkuda võimalusi energia säästmiseks ja soodustada taastuvate energiaallikate (edaspidi „TEA”) kasutamist.

Investeeringuid saavad kasutada kõikides majandussektorites, välja arvatud kalandus- ja akvakultuurisektor, tegelevad ettevõtted, ja välja arvatud põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevad suured ettevõtted. Lisaks abile, mida antakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1857/2006, saab meetme alusel anda abi ka kooskõlas määrusega (EÜ) nr 800/2008 ja vähese tähtsusega abi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1998/2006. Abile, mida antakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 800/2008, kehtib juriidilisest nõudest tulenev kokkuvõtliku teabe esitamise kohustus, mis on vajalik teatamiskohustustest vabastatud abikava rakendamiseks asjaomases sektoris.

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1857/2006 võib abi anda ainult põllumajandusliku esmatootmisega ja loomakasvatusega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Määruse (EÜ) nr 1857/2006 alusel antav abi on määratud nendele ettevõtetele, kes kasutavad oma põllumajanduslikes ettevõtetes peamiselt TEAst pärit energiat (rohkem kui 50 %). Määruse (EÜ) nr 1857/2006 alusel ei saa abi ettevõtted, kes müüvad enamiku toodetud energiast kolmandale osapoolele. Nendel ettevõtetel on õigus piirkondliku või vähese tähtsusega abile.

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1857/2006 ei või abi anda:

suurettevõtetele;

ettevõtetele, kes tegelevad piima ja piimatooteid jäljendavate või asendavate toodete tootmissektoris;

raskustes olevatele ettevõtetele, kes on raskustes teatise „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2) tähenduses;

lihtsateks asendusinvesteeringuteks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõike 4 punktiga a.

Meetme abikõlblikud kulud on:

uute seadmete ostmise ja paigaldamisega seotud kulud;

uuringukulu, kui see on vajalik abi eesmärkide saavutamiseks. Piirangud määratletakse asjakohastes taotlusvormides.

Biomassi kasutamise kategoorias katab meede uute seadmete ostmise ja paigaldamisega, materjalidega või ehituseks kasutatava maa või hoonete ehitamisega seotud investeeringud. Soovitud eesmärkide saavutamiseks olulise maa ostmisel on abi ülemmäär 85 000 EUR, ruutmeetri hinna ülempiir on 20 EUR. Põllumajandushoonetele antava abi ülemmäär on 85 000 EUR, hoone ruutmeetri hinna ülempiir on 255 EUR. Ehituseks kasutatava maa ostmine ei ole lubatud ja ühelgi juhul ei või maa ostmiseks kasutatav abi ületada 10 % abikõlblikest kuludest.

Lihtne asendus ei ole ühelgi juhul abikõlblik kulu.

Energiasäästmise sektoris, kui tootmiseks, transportimiseks, jaotuseks ja energia kasutamiseks ostetakse ja paigaldatakse uusi masinaid või süsteeme ja kui need uued masinad või süsteemid säästavad tänu uuele tehnoloogiale ja uudsele disainile või tööpõhimõtte muutusele liikuvates ja töötavates osades vähemalt 10 % tarbitud energiast, võrreldes sama päritolu ja toomisvõimsusega tavaliste masinate või süsteemidega, kehtivad järgmised reeglid:

Abisumma arvutatakse uute masinate või süsteemide ostu- ja paigaldusmaksumuse ja tavaliste masinate või süsteemide ostu- ja paigaldusmaksumuse vahelise protsendina, kasutades järgmist valemit:

kus E = abi summa;

Ku = uute masinate või süsteemide ostu ja paigaldamise maksumus

Kt = tavaliste masinate või süsteemide ostu ja paigaldamise maksumus

Kui ostetakse masinaid või süsteeme koos energiasäästmiseks ühendatud allsüsteemidega, mis säästavad tööprotsessi käigus vähemalt 10 % tarbitavast energiast, võrreldes tavaliste masinate või süsteemidega, kehtib järgmine:

Abi summa arvutatakse protsendina masinatesse või süsteemidesse ühendatud paigaldatavate energiasäästmise allsüsteemide maksumusest.

Abi nr: XA 88/09

Liikmesriik: Soome

Piirkond: Kogu Soome

Abikava nimetus: Elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittäminen

Õiguslik alus: Valtionavustuslaki (688/2001),

Valtioneuvoston asetus elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittämisen avustamisesta (638/2008)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 1,8 miljonit eurot aastas. Abi antakse aastatel 2009–2013.

Abi suurim osatähtsus: Ühenduse eeskirjade alusel lubatud 100 % abimäära piiratakse riigiabi seaduse paragrahviga 6, mille kohaselt on hüvitist võimalik maksta täies mahus vaid juhul, kui see on eesmärkide saavutamiseks vältimatu ja põhjendatud.

Rakendamise kuupäev:

Abikava kestus:

Abi eesmärk: Abi antakse registreeritud ühendustele ja organisatsioonidele ning ettevõtjatele, uurimisinstituutidele, riigi ametiasutustele või muudele avaliku sektori asutustele. Lõplik abisaaja on põllumajandustootja, kes loetakse esmatootmisega tegelevaks väikeseks ja keskmise suurusega ettevõtjaks.

Abikava põhineb määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktidel a, c, d ja e.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: NACE kood A1 – Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad. Asutamislepingu I lisas loetletud tooted.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Maa- ja metsätalousministeriö PL 30 FI-00023 Valtioneuvosto SUOMI/FINLAND

Veebileht: http://www.laatuketju.fi/laatuketju/www/fi/hankkeet/index.php

http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010688

http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2008/20080638

Muu teave: Abi annab ja haldab põllumajandus- ja metsandusministeerium. Abi suurus on 1,8 miljonit eurot aastas, s.t aastatel 2009–2013 kokku 9 miljonit eurot. Abi võib anda põllumajandus- ja metsandusministeeriumi koordineeritava toiduainetööstuse kvaliteedistrateegia rakendamisega seotud riiklike arenguprojektide jaoks.

Projektidega tuleb parandada toiduainetööstuse konkurentsivõimet, tugevdada selle sotsiaalset vastutust (sh jälgitavussüsteemide arendamist ja eetikapõhimõtete järgimist) ja suurendada tarbijate teadlikkust toiduainetööstuse tegevuse kohta.

Projekti võib teostada selleks, et arendada toiduainetööstuse väärtusahelat, parandada toodete või tegevuse kvaliteeti näiteks teavitamise, selgitamise, põllumajandustoodete tootjate koolitamise ja nõustamise abil või toidutöötlejate vahelise teabevahetuse korraldamisega. Projektid võivad olla suunatud põllumajandustootjatele ja tarbijatele ning toidutöötlejatele, näiteks suurköögid, õppeasutused, meedia ja toitumisasjatundjad. Lõplik abisaaja on põllumajandustootja, kes loetakse esmatootmisega tegelevaks väikeseks ja keskmise suurusega ettevõtjaks.

Abisüsteem toimib nii, et abisaajad (registreeritud ühendused ja organisatsioonid, ettevõtjad, uurimisinstituudid, riigi ametiasutused ja muud avaliku sektori asutused) kasutavad saadavat abi selliste riiklike projektide teostamiseks, millest on kasu kogu toiduainetööstusele. Näiteks võivad teatava tootmissektori toodete kvaliteedi parandamiseks tehtavat tööd tutvustavad projektid olla suunatud tarbijatele. Lisaks tarbijatele saavad projektist siiski kaudset kasu ka kõnealuseid tooteid tootvad põllumajandusettevõtjad. Selline teave võib suurendada usaldust tootmise ja toodete vastu, tõstes samas toote väärtust ja seeläbi ka selle tarbimist.

Projektides ei tohi nimetada toodete päritolu, üksikuid tooteid ega kaubamärke ning projektid peavad olema kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega. Nende meetmetega püütakse vältida konkurentsi moonutamist.

Ühenduse eeskirjade alusel lubatud 100 % abimäära piiratakse riigiabi seaduse paragrahviga 6, mille kohaselt on hüvitist võimalik maksta täies mahus vaid juhul, kui see on eesmärkide saavutamiseks vältimatu ja põhjendatud.

Teavitamine: Teavitamine ei tohi sisaldada reklaami.

Lubatud teavitamise hulka kuuluvad järgmised teavitamisviisid:

artiklid ja pressiteated (nt uute viiside kohta koduloomade heaolu tagamisel või põllumajandustoodete tootmise järelevalvega seotud elektrooniliste teabevahetussüsteemide kohta);

teabekoosolekud, seminarid, külastused ja näitused põllumajandustoodetega seotud ajakohaste teemade kohta toidu-, tarbija- ja majandusvaldkonna ajakirjanikele ja koolidele;

veebilehtede loomine ja võrgus olevad õppematerjalid, mis võivad olla ka paberkandjal (nt marjakorjamise hügieeninõuded, teraviljade haigusvaba oleku tagamine, loomade heaolu nõuded, säästva arenguga kooskõlas olevad põllumajanduslikud tootmisviisid ning tarbijate ootused ja õigused) ning

teave suurköökidele (koolisööklad ja muude samalaadsete asutuste köögid), nt kohalikku päritolu toodete ostmisega seotud küsimustes.

Teavitamiseks võib vaja olla ka mitmesuguseid taustauuringuid, nagu näiteks strateegiline töö, turu-uuringud ja õppereisid.

Koolitus: Põllumajandustoodete tootjate koolitus võib hõlmata näiteks marjakorjajatele korraldatavat hügieenikoolitust, mille jooksul neile õpetatakse marjade korjamise ja veoga seotud häid hügieenitavasid. See võib olla seotud ka näiteks veterinaarkontrolli ja elektroonilise registreerimisega.

Teabevahetus: Teabevahetus võib tähendada esitluste, konkursside või toidutöötlejatevahelist teabevahetust edendava muu tegevuse korraldamist ning esitlustel, konkurssidel ja muudes tegevustes osalemist.

Nõustamine: Abi võib anda põllumajandustoodete tootjate nõustamise jaoks.