EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.4.2016 COM(2016) 231 final EUROOPA KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Esimene eduaruanne ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta



1.Sissejuhatus Läinud kuul võtsid Euroopa liidrid otsustavaid meetmeid, et teha lõpp kontrollimatutele rändevoogudele, mis on põhjustanud tõsise humanitaarkriisi. Eesmärk oli muuta ebaseaduslikud rändeteed ELi sisserändajate ja varjupaigataotlejate jaoks võimalikult väheatraktiivseks. Selleks kasutati kombinatsiooni meetmetest, mida võetakse ELi sisenemise punktile (Kreeka saartele) nii lähedal kui võimalik, ning tihedast koostööst ELi ja Türgi vahel. Sihiks on seatud seadusliku ja korrastatud vastuvõtusüsteemi taastamine. See on viinud ELi ja Türgi suhted uuele tasandile ning eredaks näiteks selle kohta on 18. märtsil 2016 tehtud ELi ja Türgi avaldus, mille aluseks oli 29. novembri 2015. aasta ELi–Türgi ühine tegevuskava. Samuti tuleb pagulaskriisi vaadelda laiemas kontekstis, võttes arvesse piirkonnas aset leidvaid konflikte ja terrorismiohtu. Pealegi on meie ja Türgi ühised jõupingutused ühe ja sama probleemi lahendamiseks suurepäraseks näiteks meie üleilmse koostöö kohta riigiga, kes on ühtaegu nii kandidaatriik kui ka strateegiline partner. Alates ELi–Türgi ühise tegevuskava käivitamisest 2015. aasta novembris on meie taaselavnenud ühistegevus viinud strateegilisema ja mitmekülgsema koostööni Türgiga. Käesolev aruanne annab ülevaate ELi ja Türgi 18. märtsi avalduse rakendamisest ja järgib selle struktuuri, kujutades endast ühtlasi neljandat aruannet ELi–Türgi ühise tegevuskava rakendamise kohta. Kooskõlas ELi-Türgi 20. märtsi 2016. aasta avaldusega tuleks kõik uued ebaseaduslikud sisserändajad ja varjupaigataotlejad, kes saabuvad Kreeka saartele Türgist ja kelle varjupaigataotlused on tunnistatud vastuvõetamatuks, Türgisse tagasi saata. Selle ajutise ja erakorralise meetme eesmärgiks on teha lõpp inimeste kannatustele, näidates selgelt, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate pakutavale teele astumisel pole mõtet. Meetmeid on kaalutud põhjalikult, et tagada nende täielik vastavus ELi ja rahvusvahelisele õigusele, ning selgelt on välja öeldud, et pagulaste kaitsemeetmeid kohaldatakse jätkuvalt täies mahus. Kreeka ametivõimud vaatavad kõik varjupaigataotlused eraldi läbi ja nende suhtes kehtib edasikaebamise õigus. Avalduse raames asustab EL iga süürlase kohta, kelle Türgi võtab Kreeka saartelt tagasi, ühe süürlase Türgist ümber ELi. Olemasolevate kohustuste raames antakse eelisõigus neile sisserändajatele, kes ei ole eelnevalt ebaseaduslikult ELi sisenenud või siseneda üritanud. Selle „Üks ühe vastu” (1:1) skeemi täies ulatuses rakendamine on hädavajalik Türgi olukorra leevendamiseks ja tõestamaks, et EL on kindlalt otsustanud täita oma kohustusi pakkuda Süüria kriisi ohvritele seaduslikke võimalusi. Praegune olukord Pärast ELi–Türgi avaldust on Türgist Kreekasse suundujate arv märkimisväärselt kahanenud: kolme nädala jooksul enne ELi–Türgi avalduse rakendamist Kreeka saartele tulijatele saabus Türgist saartele ebaseaduslikult 26 878 inimest, kolme järgneva nädala jooksul oli ebaseaduslikke saabujaid 5847. Inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajatel on järjest keerukam veenda sisserändajaid Türgist Kreekasse suunduvale mereteele asuma. Komisjonipoolne tõhusam koordineerimine ja toetus

Euroopa Ülemkogu on rõhutanud, et ELi–Türgi avalduse rakendamine on ELi ühine kohustus, mis nõuab ELilt ühiseid jõupingutusi. Eeskätt on see tähendanud enneolematut tähelepanu Kreeka valitsuse toetamisele logistiliste ja materiaalsete vahendite ning ekspertteabega. President Juncker nimetas struktuurireformi tugiteenistuse juhataja (peadirektori) viivitamata ELi koordinaatori ametisse ja tugevdas juba Kreekas kohapeal viibivat komisjoni töörühma. ELi koordinaator vastutab komisjoni, ELi ametite ja teiste ELi liikmesriikide poolt Kreeka ametivõimudele antava abi eest. Samuti koordineerib ta liikmesriikide meetmeid Türgist ümberasustamise kava rakendamiseks. Teda toetab koordineerimisrühm, kelle vastutusalasse kuulub üldine strateegiline juhtimine ja suhted peamiste sidusrühmadega, operatiivtöö grupp, mis vastutab asjakohase teabe analüüsimise, planeerimise ning liikmesriikide ekspertide lähetuste eest, ja ümberasutamisele keskendunud rühm. Juhtkomitee, mida juhatab komisjon koos Kreeka, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO), Frontexi, Europoli ning Madalmaade (nõukogu eesistujariik), Prantsusmaa, Ühendkuningriigi ja Saksamaa esindajatega, teostab järelevalvet avalduse rakendamise üle tagasisaatmise ja ümberasustamise alal ning tegeleb kitsaskohtade kõrvaldamisega. ELi ja Türgi koostöö ebaseadusliku rände ärahoidmisel Frontexi ja NATO käimasolevad operatsioonid on täiustanud varajast hoiatamist ja jälgimistegevust, samuti operatiivteabe vahetust Kreeka ja Türgi rannavalve vahel. Praeguse seisuga tuvastab Frontex 80–90% Türgi rannikult lahkuvatest sisserändajate paatidest. Eesmärk on kasutada NATO tegevust Egeuse merel, et tõsta seda kõrget avastamise määra veelgi ning kiirendada sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seonduvate vahejuhtumite, marsruutide ja meetodite kohta käiva teabe vahetamist. Türgi rannavalve, mille kohalolekut Egeuse merel toetatakse 14 miljoni euro suuruse ELi rahastuse varal täiendavalt kiirreageerimispaatide ja mobiilsete radarisüsteemiga, peaks suutma tõhusamalt takistada inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja sisserändajate teeleasumist Türgi mandriosast. Türgi riikliku politsei ja sandarmeeria juurde on loodud üksused sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse tõkestamiseks ning parlamendile heakskiitmiseks on esitatud ettepanek karmistada sellega tegelejatele määratavaid karistusi. Üks viimatisi positiivseid arenguid on kooskõlastatud andmevahetus ning piirihaldusega tegelevate ja muude ametkondade ühiste riskianalüüsidega seotud tegevus, sealhulgas riikliku koordinatsiooni- ja ühise riskianalüüsikeskuse loomine. Samuti on koostöö rakendamise eesmärgil vahetatud kontaktametnikke. Frontexi kontaktametnik Türgis alustas tööd 1. aprillil 2016. Tema ülesandeks on tõhustada teabevahetust, ühist analüütilist tööd ja erioperatsioone. Õige pea peaks Frontexi peakorterisse saabuma Türgi poolt vastu lähetatud kontaktametnik. Europol ja Türgi riiklik politsei kirjutasid 21. märtsil alla lepingule, mille raames Türgi lähetab Europoli juurde ametniku, kes hakkab eelkõige tegelema organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja terrorismi vastase võitlusega. Lisaks sellele osalevad Türgiga tehtavas koostöös ELi delegatsioon Ankaras, rahvusvahelised organisatsioonid ja liikmesriikide lähetatud sisserände kontaktametnikud. Näiteks luuakse ELi politsei kontaktametnike jaoks võimalus võtta otse ühendust kontaktbüroodega, mida Türgi riiklik politsei on valmis käivitama, et vahetada arvamusi kahtlaste reisidokumentide kohta. Väga oluline on teavitada sisserändajaid, kellel võib olla plaanis ebaseaduslikult Kreekasse siseneda, ELi–Türgi avalduse sätetest. Komisjon moodustas institutsioonidevahelise sisserändajate informeerimise strateegia töökonna, et leida kanalid, mida varjupaigataotlejad ja sisserändajad teabe saamiseks kasutavad, määrata kindlaks peamised sõnumid ja nende sihtrühmad ning teavet ette valmistada ja levitada. Inimkaubitsejate levitatavate väidete kummutamiseks kasutatakse vastupropagandat. Türgi oli üks viiest riigist, mis valiti katseetapi läbiviimispaigaks. Komisjon teeb samuti koostööd selliste organisatsioonidega nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, mis valmistas filmiklippide seeria inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate ohvritest ning nende räägitud lugudest. Teabevahetuskava näeb ette sotsiaalmeedia, audiovisuaalmeedia ja lendlehtede (araabia, puštu, urdu ja pärsia keeles) kasutamist, et selgitada sisserändajatele avalduse järelmeid. Frontexi lähetab alalise teabeametniku Kreeka saartele ja EASO on teinud sisserändajate hulgas aktiivselt ümberpaigutamisalast selgitustööd. Avalduse kohta käiva valeinformatsiooni vastu peab astuma otse tõhusa ELi kampaaniaga. 2.Kõigi uute ebaseaduslike sisserändajate Kreekast Türgisse tagasisaatmine Avalduse esimeses osas nähti ette, et kõik uued Türgist Kreeka saartele saabuvad ebaseaduslikud sisserändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks, saadetakse tagasi. Nagu sedastatud komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatises järgmiste tegevusetappide kohta ELi ja Türgi rändealases koostöös, viiakse tagasisaatmine läbi rangelt kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste seadustega ning järgides täielikult tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. Protsessi on alustatud. Hetkeseis Ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmine algas 4. aprillil. Kreekast on tagasi Türgisse saadetud kokku 325 isikut, kes sisenesid pärast 20. märtsi riiki ebaseaduslikult ega esitanud pärast 20. märtsi varjupaigataotlust. Nende hulgas on 240 pakistanlast, 42 afgaani, 10 iraanlast, 7 hindut, 5 bangladeshlast, 5 iraaklast, 5 kongolast, 4 srilankalast, 2 süürlast, 1 somaallane, 1 Côte d’Ivoire’i kodanik, 1 marokolane, 1 egiptlane ja 1 palestiinlane. Kokku on 2016. aasta jooksul Kreeka ja Türgi kahepoolse tagasivõtulepingu raames tagasi saadetud 1292 sisserändajat, kusjuures enamik tagasisaatmistest toimus märtsis.

Selleks, et hõlbustada tagasisaatmist ja tagada protsessi jätkumine, on läinud vaja tervet hulka olulisi õiguslikke ja logistilisi meetmeid. 2.1. Õiguslikud meetmed Selleks, et tagada täielik kooskõla ELi ja rahvusvahelisele õigusega, tegid nii Kreeka kui Türgi terve hulga seadusemuudatusi. 3. aprillil võttis Kreeka vastu seaduse, millega kehtestatakse vajalikud õigusnormid, et kohaldada täies ulatuses turvalise kolmanda riigi ja turvalise esimese varjupaigariigi põhimõtteid, ja samuti tagada varjupaigataotluste, sealhulgas edasikaebuste läbivaatamine kiirendatud korras. Praegusel hetkel töötavad 20 apellatsioonikomiteed kõigi teises astmes menetlusel olevate varjupaigataotluste läbivaatamiseks 2016. aasta lõpuks. Hiljuti vastu võetud siseriiklike õigusaktidega tehakse nimetatud komiteedele ülesandeks vaadata läbi kõik esimese astme otsuste suhtes esitatud edasikaebused alates 4. aprillist kuni kuuekuise üleminekuperioodi jooksul, seda seni, kuni on loodud ja tööle rakendatud uus apellatsiooniamet ja uued apellatsioonikomiteed. Pooleliolevaid projekte kohandatakse, eriti üht projekti, millega toetatakse venivate kohtuasjadega tegelevate komiteede tööd, et neid komiteesid saaks kasutada täiendava töökoormusega toimetulekuks saartel. Siseriiklike õigusaktidega on ette nähtud täiendavate komiteede loomine ning tele- ja videokonverentsiseadmete kasutamine varjupaigamenetluse kõigis etappides. 6. aprillil võttis Türgi vastu seaduse, millega täpsustatakse, et uue korra kohaselt tagasipöörduvad Süüria kodanikud võivad taotleda ajutist kaitset ja selle saada, ning mis hõlmab nii Türgis eelnevalt registreeritud kui ka registreerimata süürlasi. Lisaks muudatustele seadusandluses andis Türgi 12. aprillil 2016 saadetud kirjaga kinnituse selle kohta, et kõigile tagasisaadetud süürlastele antakse nende tagasipöördumisel ajutine kaitse. Jõudsalt edenevad kõnelused mittesüürlaste kaitse üle. Isikute tagasisaatmine toimub Kreeka ja Türgi olemasoleva kahepoolse tagasivõtuleppe raames. Komisjon on teinud täiendavaid edusamme EL-Türgi tagasivõtuleppe alal, kuna kahepoolsele lepingule järgneb juba 1. juunil (algselt oli see ette nähtud 1. oktoobril 2017) ELi-Türgi tagasivõtulepe. 1. aprillil võttis ELi-Türgi tagasivõtmise ühiskomitee vastu otsuse tuua kolmandate riikide kodanike tagasivõtmist käsitlevate sätete jõustumine juba 1. juunile 2016 ning neid sätteid hakatakse kohaldama niipea, kui Türgi parlament need heaks kiidab. Komisjon jälgib ka edaspidi lepingu rakendamist Türgi kodanike suhtes ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtmiseks tehtavaid ettevalmistusi ning korraldab enne aprilli lõppu järgmise kohtumise. Samuti on Türgi kiitnud heaks ELi-Türgi tagasivõtuleppe kahepoolse rakendusprotokolli Saksamaaga ning peab hetkel nõupidamisi sarnaste aktide üle Bulgaaria ja Kreekaga. 2.2. Tegevusetapid Viimastel nädalatel on komisjon teinud tihedat koostööd Kreeka ja Türgi ametivõimudega, et tagada vajalikud täiustused praktilises ja logistilises korralduses ning inimjõudude koosseisus, tagamaks, et tagasisaatmise kulgeks sujuvalt. Komisjon abistab Kreeka ametivõime oskusteabe ja rahalise toetusega ELi eelarvest ning koordineerib kohapealseid operatsioone, mida juhib ELi koordinaator, kasutades muude liikmesriikide ja ELi ametite toetust. Esimese sammuna saatsid Kreeka ametivõimud nädala jooksul suurema osa enne 20. märtsi saartele saabunud sisserändajaist riigi mandriossa. Komisjoni ja Frontexi toel on käimas esmase vastuvõtu keskuste kohandamine, et hõlbustada kiiret tagasisaatmist saartelt Türgisse ning tagasisaatmis- ja varjupaigaametnike lülitumist esmase vastuvõtu keskuste taristu koosseisu ja töösse. Ent kuigi Türgist saabujate arv on märkimisväärselt vähenenud, kurnavad uued saabujad juba niigi ülekoormatud vastuvõtusüsteemi veelgi, eriti arvestades seda, et erilist tähelepanu tuleb pöörata lastele ja haavatavatele gruppidele ning tagada esmased teenused, nagu koristamine, toitlustamine ja arstiabi. Kuni viimase ajani palusid ainult üksikud Kreekasse saabujad Kreekas varjupaika. Ent seistes silmitsi Türgisse tagasisaatmise võimalusega, on varjupaigataotluste arv viimase kahe nädala jooksul kasvanud: sel ajavahemikul esitati Kreekas peaaegu 2 000 varjupaigataotlust. Pikaajalised menetlused avaldavad täiendavat survet juba niigi ülekoormatud Kreeka varjupaigatalitusele. Seega on saartel juurutamisel kiirendatud menetlused kõigis taotluse etappides alates esialgsest küsitlemisest kuni edasikaebamiseni kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi nõuetega. Kreeka ametivõimude täiendavaks toetamiseks esitasid EASO ja Frontex 19. märtsil kaks täiendavat üleskutset ekspertide leidmiseks. Kõik liikmesriigid esitasid täpsed andmed, sealhulgas oma panuse arvulised näitajad. Tulemused on järgmised:

Saatemeeskondade liikmed Tagasisaatmis-ja tagasivõtueksperdid Frontexi üleskutse 1500 50 Antud lubadused 739 57 Leitud eksperdid 724 57 Tööle asunud eksperdid 318 21 Varjupaigaametnikud Tõlgid EASO üleskutse 472 400 Antud lubadused 470 86 Leitud eksperdid 124 84 Tööle asunud eksperdid 63 67 Selle alusel on EASO lähetanud saartele järkjärgult varjupaigaametnikke – aprilli alguses saadeti kohapeale 32 varjupaigaametnikku, 18. aprilli seisuga oli tööpostile asunud 60 varjupaigaametnikku. Mai keskpaigaks loodetakse jõuda täisvõimsuseni, mis tähendab, et päevas menetletakse 200 toimikut. Eriti keerukas on tõlkide leidmine tulenevalt nõutavatest oskustest ja suhteliselt haruldastest keelekombinatsioonidest: ehkki liikmesriikide antud lubaduste (86), ELi institutsioonide akrediteeritud vabakutseliste tõlkide (32) ja EASO hanke summaga suudeti katta lühiajalised vajadused, on oht, et operatsioonide laienedes lähemate päevade ja nädalate jooksul tekivad vajakajäämised, millega tuleb tegeleda. Praeguse seisuga on kohapeale lähetatud 67 tõlki ning komisjoni, EASO ja Kreeka varjupaigateenistuse vahel käib arutelu selle üle, kuidas tagada, et tõlkesuutlikkus suudaks sammu pidada kasvava varjupaigataotluste menetlemise suutlikkusega. Kõigi pärast 20. märtsi ebaseaduslikult saabunud sisserändajate tagasisaatmise tagamiseks antakse Kreeka politseile täiendavat abi Frontexi kaudu lähetatud ELi liikmesriikide tagasivõtuekspertide näol. Lisaks on Kreeka esmase vastuvõtu keskustesse lähetatud 25 Türgi kontaktametnikku ja saabumispunktidesse Türgis 5 Kreeka kontaktametnikku, et tagada tõhus ja reaalajas toimuv teabevahetus mõlema poole tagasivõtuametite vahel ning tagasivõtutoimingute üksikasjade kooskõlastamine. Samuti on arutlusel Kreeka ja Türgi vahelise töökorra kiirendamine, et tulla paremini toime sisserändajate suuremahulise tagasisaatmisega. Frontex on taganud tagasisaadetute transpordiks vajalikud transpordivahendid, sealhulgas 24 bussi, viis praami ja tšarterlennuki, ning lähetanud Lesbosele ja Chíosele 339 täiendavat ametnikku, et tagasivõtmisprotsessi toetada. 2.3. ELi RAHALINE TOETUS Lepiti kokku, et tagasisaatmisoperatsioone rahastatakse ELi eelarvest ja kuue kuu jooksul plaanitakse selleks otstarbeks eraldada hinnanguliselt 280 miljonit eurot. Lisaks on Frontexil 2016. aastaks olemas 66,5 miljonit eurot liikmesriikides toimuvate tagasisaatmisoperatsioonide rahastamiseks. Käimas on kõnelused nii Frontexi kui ka EASO täiendava rahastuse üle kas nende tegevuseelarve suurendamise või Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ja Sisejulgeolekufondist antava hädaabi kaudu. Samuti on võimalik anda täiendavat hädaabi, kui seda taotletakse. Kreeka on alates 2015. aastast saanud 181 miljonit eurot erakorralisi vahendeid, seda lisaks 509 miljonile eurole, mis on eraldatud Kreekale tema riikliku programmi raames. Täiendav Kreeka jaoks määratud rahastus on olemas vastuvõtukeskuste, tagasisaatmisoperatsioonide ja täiendavate töötajate jaoks. Ülimalt oluline on tagada Kreeka varjupaigateenistuse jätkusuutlik võimekus. Selles kontekstis jätkuvad kõnelused rahalise toetuse üle, mis on vajalik Kreeka varjupaigateenistuse töötajate arvu suurendamiseks, tõlkide värbamiseks, tegevustoetuseks Kreeka välispiiridel tegutsevale politseile ja muudatusteks, mida on vaja venivate kohtuasjadega tegelevate komiteede töö toetamiseks. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Jätkata kiiresti Kreeka varjupaigatalituse võimekuse ulatuslikku laiendamist, et nad suudaksid käsitleda varjupaigataotlusi ükshaaval, näha ette sobilikud edasikaebamismenetlused ja käsitleda kõiki varjupaigataotlusi optimaalse aja jooksul. Viia lõpule liikmesriikide poolt EASO ja Frontexi kaudu lähetatud pikaajaliste ekspertide töölerakendamine, eriti tõlkide osas. Tõsta suletud vastuvõtukeskuste / kinnipidamisasutuste suutlikkust vastavalt varjupaigataotlejate suurenevale arvule, tagades samas nimetatud üksustes nõuetekohased tingimused. Jälgida esmase vastuvõtu keskuste tegevuse kõiki aspekte ja neid vajadusel kohandada. Pöörata esmase vastuvõtu keskustes erilist tähelepanu lastele ja haavatavatele isikutele ning jätkata haavatavate isikute kindlakstegemist ja nende eest hoolitsemist Türgis. Jätkata ettevalmistusi ELi–Türgi tagasivõtuleppe täielikuks jõustumiseks 1. juunil 2016. 3.„Üks ühe vastu” ümberasustamine Türgist ELi Hetkeseis

Loodud on komisjoni, ELi ametite ja teiste liikmesriikide, samuti ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toetatav mehhanism kava koheseks rakendamiseks. Esimesed ümberasustamised Türgist lepingu raames toimusid 4. ja 5. aprillil, kui 74 süürlasest varjupaigataotlejat asustati ümber Saksamaale, Soome ja Madalmaadesse. Praeguseks on Türgist Saksamaale, Soome ja Madalmaadesse ümber asustatud 103 Süüria kodanikku. 3.1. Õiguslikud meetmed 1:1 skeemi alusel asutatakse isikuid ümber eelkõige vastavalt liikmesriikide poolt 2015. aasta juulis võetud kohustustele. Nagu komisjon läinud nädalal teada andis, on algselt kokku lepitud 22 504 kohast veel vabad 16 800, ehkki osa neist täidetakse ümberasustatutega Jordaaniast ja Liibanonist. Kõik edasised ümberasustamisvajadused kaetakse samalaadse vabatahtliku korra alusel, mis hõlmab veel kuni 54 000 isikut. 21. märtsil tegi komisjon ettepaneku teha algselt ümberpaigutamiseks ette nähtud 54 000 kohta kättesaadavaks selleks, et võtta süürlasi seaduslikult Türgist ELi vastu ümberasustamise, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise või muu seadusliku kanali (näiteks humanitaarsuunitlusega viisaprogrammid, stipendiumid, perekonna taasühinemise programmid jms) kaudu. Komisjon loodab, et nõukogu kiidab kavandatud otsuse heaks kiirendatud korras. See tähendaks kokku umbes 70 800 isiku ümberasustamist. 3.2. Operatiivsed sammud 1:1 skeemi ümberasustamist käsitleva osa kiirendatud korras rakendamiseks töötati tihedas koostöös komisjoni, liikmesriikide, EASO, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Türgi vahel välja standardne töökord, mis õige pea lõplikult valmib. Süsteemi raames edastab Türgi ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile nimekirja ümberasustamise kandidaatidest. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet osaleks ümberasustamisega nõustuvate süürlaste kindlakstegemisel, nende haavatavuse hindamisel ja nende andmete edastamisel üksikutele liikmesriikidele. Lõpliku otsuse ümberasustavate isikute valiku suhtes teevad liikmesriigid, kes viivad läbi omaenese turvakontrolli. 1:1 skeemi tegelikuks rakendamiseks ELi-Türgi avalduse raames on vajalik mitte ainult tõhus koordineerimine, vaid ka ühine pühendumine. Ülimalt oluline on, et liikmesriigid toetaksid ümberasustamist kiire, jätkusuutliku ja prognoositava tegevusega. Tähelepanelikult tuleb jälgida, et Türgist ELi ümberasustatavate isikute arv ja protsent vastaksid Kreekast tagasi Türgisse saadetavate süürlaste arvule ja protsendile. Liikmesriigid peavad seda oma ümberasustamislubadusi planeerides meeles pidama, kuna nad peavad arvesse võtma, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile ja ümberasustamise kandidaatidele tuleb anda mingigi prognoositavus ja tavalisi ümberasustamisprotseduure tuleb märkimisväärselt lühendada (tavapärase 12 kuu asemel mõnele nädalale). Komisjon tegeleb võimalike kitsaskohtadega ja tagab tegevuse asjakohase koordineerimise. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Jätkata kiiret, jätkusuutlikku ja prognoositavat Türgist ELi ümberasustamise protsessi, tagades ümberasustatavate arvu ja protsendi vastavus Kreekast tagasi Türgisse saadetavate süürlaste arvule ja protsendile. Võtta vastu otsuse eelnõu, mille kohaselt 54 000 algselt ümberpaigutamiseks ette nähtud kohta kasutatakse ümberasustamise eesmärgil. 1:1 skeemi standardse töökorra lõpuleviimine ja täielik rakendamine. Türgi-poolne tagatis selle kohta, et alustatud varjupaigamenetlused viiakse lõpule ja pagulasseisund antakse tingimustele vastavatele isikutele. 4.Uute ebaseadusliku rände mere- või maismaateede tekkimise takistamine Üks ELi ja Türgi avalduse peamisi eesmärke on piirata ebaseaduslikke rändevoogusid Vahemere idaosa rändeteel. Ühe marsruudi kasutajate arvu piiramisel on oht, et suureneb muude teede koormus. Inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad püüavad jätkuvalt haavatavaid sisserändajaid ära kasutada ja leida uusi rändeteid. Praegu puuduvad tõendid selle kohta, et ELi ja Türgi avalduse ja Vahemere idaosa rändetee kontrollimiseks tehtavate pingutuste otsese tulemusena oleksid tekkimas uued marsruudid. Olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kõige tõenäolisemad alternatiivsed rändeteed, mille kasutatavus võib suureneda, on maismaapiir Kreeka ja Albaania vahel, Itaalia, Kreeka ja Albaania vaheline meretee, Türgi ja Bulgaaria või Kreeka maismaapiir, Kreeka-Bulgaaria maismaapiir ja Vahemere keskosa rändetee. Komisjon ja Frontex jälgivad tähelepanelikult muutusi rändevoogudes, mis liiguvad Musta mere ja Ukraina kaudu, piki arktilist marsruuti (üle Soome, Norra ja Venemaa vahelise piiri), samuti Vahemere lääneosa rändeteel. Seniajani pole neil teedel olulisi muutusi sedastatud. Euroopa piiride valvamise süsteemi raames jagab Frontex teavet vahejuhtumite kohta ja operatiivinfot ning viib läbi riskianalüüse, et teha kiiresti kindlaks rändeteede muutused. Aadria merel ja Vahemerel kasutatakse erinevaid järelevalvevahendeid, sealhulgas satelliitseiret. Vahemere keskosas toimuvat Frontexi operatsiooni Triton on laiendatud Aadria mere osale Kreeka, Itaalia ja Albaania vahel. Samuti teostatakse operatsiooni Triton raames õhuseiret Itaalia ja Albaania vahel.

5.Vabatahtlik humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava Et tagada komisjoni soovituses esitatud Türgiga kokku lepitud vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava jätkumine ka pärast seda, kui ebaseaduslikud Türgi ja ELi vahelise piiri ületamised on lõppenud või on neid vähemalt märkimisväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud, käib ELi liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja samuti Türgiga töö kava rakendamiseks standardse töökorra väljatöötamise kaudu. Samuti on nõukogus arutamisel liikmesriikide vabatahtlikud panused kavasse. 6.Viisanõude kaotamine Juba ELi ja Türgi tippkohtumisel 29. novembril 2015 kehtestati Türgi võimudele ambitsioonikas tegevuskava eesmärgiga kaotada 2016. aasta sügiseks viisanõue. ELi ja Türgi avaldus tõi viisanõude kaotamise tegevuskava täieliku rakendamise kõigi selles osalevate liikmesriikide jaoks ajaliselt ettepoole, nähes ette viisanõude kaotamise Türgi kodanikele hiljemalt 2016. aasta juuni lõpuks tingimusel, et saavutatud on kõik võrdlusnäitajad. Alates teisest aruandest Türgi edusammude kohta oma viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel („teine eduaruanne”) on viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamiseks väga mitmes vallas samme astutud. Näiteks on vastu võetud määrus, millega rakendatakse välismaalasi ja rahvusvahelist kaitset käsitlev seadus ning õigusakt institutsioonidevahelise koostöö ja koordinatsiooni kohta piirihalduse alal, ratifitseeritud on tagasivõtuleping Pakistaniga, alla on kirjutatud Euroopa Nõukogu väljaandmiskonventsiooni kolmele lisaprotokollile, samuti Türgi ja Europoli vahelisele kokkuleppele Türgi kontaktametniku ametissemääramise kohta. Lisaks sellele on märkimisväärselt parandatud tagasivõtmiskohustuste praktilist rakendamist Türgi ja Kreeka vahel, nagu on kirjeldatud eespool tagasisaatmist käsitlevas 2. peatükis. Komisjon esitab kolmanda eduaruande 4. mail ja kui Türgi võtab ülejäänud võrdlusnäitajate saavutamiseks vajalikud meetmed, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek, millega Türgi kantakse nende riikide nimekirja, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud. Selles kontekstis kutsub komisjon Türgit üles jätkama oma jõupingutusi tegevuskava kõigi võrdlusnäitajate saavutamises ning soovitab Türgil pöörata tähelepanu ja suunata pingutused ennekõike järgmisele: ootel olevate varjupaigataotluste arvu (umbes 140 000) vähendamine, tagades samal ajal uute varjupaigataotluste suhtes tehtavate otsuste registreerimise mõistliku aja jooksul ja otsuste tegemise seadusega ettenähtud tähtaja jooksul; vajalike sammude astumine, et võimaldada kõigile pagulastele seaduslik juurdepääs tööturule sarnaselt ajutise kaitse all olevate Süüria kodanikest pagulaste suhtes jaanuaris võetud meetmetega; Türgi viisapoliitika läbivaatamine, eelkõige viisanõuete kehtestamine ja nende karmistamine kõrgendatud ränderiskiga riikide kodanike suhtes, kellele kehtib praegu Türgis viisavabadus; Türgi territooriumile mittediskrimineeriva viisavaba juurdepääsu võimaldamine kõigi ELi liikmesriikide kodanikele; andmekaitset käsitleva õigusraamistiku ja ELi standardite kooskõla tagamine, et võimaldada ELi ja Türgi vahelise koostöö tugevdamist avaliku korra ja julgeoleku vallas; vajalike sammude astumine kõigi ülejäänud põhiõigustega seonduvate võrdlusnäitajate saavutamiseks vastavalt teises eduaruandes kirjeldatule;

ELi-Türgi tagasivõtuleppe järjest tõhusama rakendamise jätkamine kõigi liikmesriikidega, sealhulgas Türgi kodanike tagasivõtmine ja kolmandate riikide kodanike tegelik tagasivõtmine kehtivate kahepoolsete tagasivõtukohustuste raames; tingimuste loomine ELi-Türgi tagasivõtuleppe kolmandate riikide kodanikke käsitlevate sätete tõhusaks rakendamiseks alates 1. juunist 2016. 7.Türgi pagulasrahastu Lisaks 1 miljardile eurole ELi eelarvest on 16 ELi liikmesriiki esitanud oma rahastamissertifikaadid, kattes 1,61 miljardit eurot 2 miljardist eurost, mis lubati aastateks 2016–2017. 250 miljonist eurost, mis nähti ELi eelarvest ette Türgi pagulasrahastule („pagulasrahastu”) 2016. aastal, kirjutati esimestele lepingutele summas 77 miljonit eurot alla 4. märtsil ja esimesed maksed tehti 18. märtsil. Kiirendatud on pagulasrahastu programmitööd ja projektide ettevalmistamist. Pagulasrahastu kiirendatud korras rakendamise strateegia hõlmab erinevaid rahastamisliine, mis on alljärgnevalt ära toodud. Eeldatavalt saab ELi ja Türgi ühine vajaduste hinnang valmis aprilli lõpus ja see esitatakse juhtkomiteele 12. mail. Tihe koostöö Türgi ministeeriumidega tagab Türgi ametivõimude maksimaalse isevastutuse, mis on eduka rakendamise seisukohast elutähtis. Humanitaarabi Kolm esimest rahastamisliini käsitlevad humanitaarabi: 1)Türgis olemasoleva ELi humanitaarabi jätkamise ja laiendamise tagamine lühikeses perspektiivis, mobiliseerides selleks komisjoni eelarvest 165 miljonit eurot. Aprilli keskel sõlmiti 16 partneriga leping selle esimese, 90 miljoni euro suuruse osa suhtes. Lepingud 75 miljoni euro suuruse teise osa suhtes sõlmitakse juuli lõpus. Need operatsiooni katavad esmased vajadused, hõlmates meetmeid, mis keskenduvad spetsiaalselt haavatavatele gruppidele, näiteks laste kaitsele, naiste tervishoiule ja hädaolukordades hariduse andmisele; 2)ühtse vahendite ülekandesüsteemi väljatöötamine, mille raames kaetakse elektroonilist kaarti kasutades kõige haavatavamate pagulaste esmased vajadused igakuiste leibkonnale tehtavate ülekannete näol. Need igakuised ülekanded aitavad pagulastel rahuldada oma kõige pakilisemaid toitu ja peavarju puudutavaid vajadusi. Samuti võidakse neid kasutada juurdepääsu saamiseks haridusele ja tervishoiule. Kava, mida tuntakse ka hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu nime all, kujutab enesest peamist pagulasrahastu raames humanitaarabi andmise viisi ja selle kaudu tagatakse abi andmine prognoositaval, inimväärikal, kulutasuval ja tõhusal viisil, luues stiimulid kõige haavatavamate pagulaste olukorra stabiliseerimiseks; 3)toetus kaitsemeetmete ja spetsiifilise täiendava mitterahalise abi andmisele (toiduks mittekasutatavad tooted ning viivitamatu abi, nagu telgid, madratsid jne) kõige haavatavamatele pagulastele nii laagrites kui ka väljaspool neid. Samuti võiks see hõlmata informaalset õpet ja täiendavaid tervishoiuprogramme (vt allpool). Ette nähakse ka varurahastus, et tulla kiiresti toime pakiliste ja ootamatute humanitaarabi vajadustega. Humanitaarabi teise ja kolmanda liiniga alustatakse vastavalt juulis ja oktoobris 2016 ning hinnanguliselt on nende kogusumma 435 miljonit eurot. Pagulasrahastu raames humanitaarabi andmise meetmeid rakendatakse kooskõlas ELi humanitaarabi õigusega ja vastavalt põhimõtetele, mis on kehtestatud Euroopa konsensusega humanitaarabi valdkonnas.

Haridus, tervishoid, taristu ja sotsiaal-majanduslik tugi Neile teemadele keskenduvad mitu liini: 1)aprilli lõpuks lepingute sõlmimine kuue täiendava projekti kohta, mis on ELi Süüria usaldusfondi raames juba kindlaks määratud ja mille kogumaht on 76 miljonit eurot. Ettevalmistamisel on veel kaks 88 miljoni euro suurust projekti, mille kohta oleks võimalik lepingud sõlmida juuli lõpuks. Projektidega toetatakse Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toimetulekut ning nende raames pannakse rõhku kõrg- ja mitteformaalsele haridusele, kutse- ja üldharidusele, psühhosotsiaalsele toetusele ja tervishoiule. Komisjon jätkab pagulasrahastu raames koordineeritava rahastuse rakendamist ELi Süüria usaldusfondi kaudu, sealhulgas sellistes valdkondades nagu juurdepääs tööturule, kogukonna tegevus, väiksemad stipendiumiprojektid ja muud integratsiooni- ja nn pehmed meetmed; 2)pagulasrahastu raames on vastu võetud 60 miljoni euro suurune erimeede, et katta Türgisse tagasisaadetud sisserändajate toitlustus-, tervishoiu- ja majutuskulud. Tõhususe, tulemuslikkuse, jätkusuutlikkuse ja isevastutuse eesmärgil tuleb nimetatud meedet rakendada Türgi siseministeeriumiga sõlmitava otselepingu kaudu. Ka selle rakendamist alustati 4. aprilli, kui algas ELi ja Türgi avalduse täismahus rakendamine; 3)samuti töötab komisjon välja erimeetmed pagulaste hariduseks ja tervishoiuks pagulasrahastu raames; 4)ka võtab komisjon ühendust rahvusvaheliste finantsasutustega, et saada neilt lubadused toetuseks taristu ja sotsiaal-majandusliku abi vallas. Peamised valupunktid ja järgmised sammud Saada ülejäänud 12 liikmesriigi rahastamissertifikaadid sel kevadel. Tagada, et täielikult rakendatakse juba alustatud toitlustamis- ja haridusprojekte ning samuti erimeedet tagasisaadetud sisserändajate toetuseks. Sõlmida lepingud kuue täiendava projekti kohta 2016. aasta aprilli lõpuks. Kiirendada ELi ja Türgi ühisele vajaduste hinnangule tuginedes 2016. aasta juuli lõpuks viivitamatut programmitööd ja projektide ettevalmistamist. Võtta täiendavaid humanitaarmeetmeid perioodil 2016. aasta juulist oktoobrini. Erimeetmed ja tegevus ELi Süüria usaldusfondi raames, et katta haridus, tervishoid ja muud fookuses olevad valdkonnad. 8.Tolliliidu edasiarendamine 2015. aasta mais leppisid komisjon ja Türgi valitsus kokku menetluse alustamiseks tolliliidu kaasajastamiseks ja laiendamiseks. 2015. aasta augustis algatas komisjon mõjuhindamise , et valmistada 2016. aasta jooksul ette läbirääkimisjuhised. 16. märtsil algatati avalik konsultatsioon, mis lõpeb 9. juunil 2016. 9.Ühinemisprotsess

Töö edeneb 33. peatüki kallal (rahandus- ja eelarvesätted), mille suhtes komisjon leiab, et tema 2008. aasta sõelumisaruande tulemused on laias laastus endiselt ajakohased, ja jääb oma soovituse juurde peatükk avada. Nõukogu on palunud, et Türgi esitaks oma läbirääkimispositsiooni. Komisjon esitab 2016. aasta aprilli lõpuks nõukogule ühise seisukoha eelnõu. Ettevalmistused jätkuvad kiirendatud tempos, et jõuda veel viie peatüki avamiseni, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti kooskõlas olemasolevate õigusnormidega. Komisjoni eesmärk on saada kevadel valmis kõik ettevalmistavad dokumendid, et esitada need nõukogule järgmise kava kohaselt. Lõpusirgel on ettevalmistav töö energeetika valdkonnas (15. peatükk). Komisjon esitab 2016. aasta aprilli lõpus ajakohastatud sõelumisaruande. Kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse põhivaldkondades (23. ja 24. peatükk) peetakse aprilli lõpus toimuva allkomitee nõupidamise eel tehnilisi konsultatsioone. Mainitud peatükkides käsitletakse mitmeid probleemseid küsimusi, sealhulgas põhiõigusi, nagu sõnavabadus, kohtusüsteemi, korruptsioonivastast poliitikat, rännet ja varjupaika, viisaeeskirju, piirihaldust, politseikoostööd ning võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga. EL eeldab, et Türgi järgib demokraatia, õigusriigi ja põhivabaduste, sealhulgas sõnavabaduse kõrgeimaid standardeid. Komisjon peaks 2016. aasta mais esitama ajakohastatud sõelumisaruanded. Hariduse ja kultuuri valdkonnas (26. peatükk) esitas Türgi 24. märtsil oma ajakohastatud läbirääkimisseisukoha ja komisjon koostab 2016. aasta aprilli lõpuks selle alusel ajakohastatud ühise seisukoha lõpliku eelnõu. Euroopa välisteenistus ajakohastab välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (31. peatükk) sõelumisaruannet, mis esitatakse 2016. aasta aprilli lõpuks. 10.Humanitaartingimused Süürias Endiselt on nii ELi kui ka Türgi ühine eesmärk tulla toime Süürias valitseva humanitaarolukorraga ja vältida täiendavat sundrännet. Selleks on vaja ELi ja Türgi tihedat koostööd abi mobiliseerimisel ja tagamaks, et humanitaarabi jõuab abiavajateni Süürias. Pärast komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatist on nii EL kui ka Türgi eraldanud jätkuvalt märkimisväärseid vahendeid humanitaarabiks. Peamine rahastaja on olnud EL. Kriisi algusest saadik on EL ja liikmesriigid eraldanud kokku 5,7 miljardit eurot. Selle hulgas on 3,8 miljardit eurot humanitaarabi, millest tervelt 1,3 miljardit eurot tuleb ELi eelarvest. 45% sellest on hädaabimeetmeteks Süüria territooriumil, kusjuures keskendutakse ümberpiiratud ja raskesti juurdepääsetavatele aladele ning koostööd tehakse enam kui 20 humanitaarabiorganisatsiooniga. Endiselt on peamine humanitaarprobleem inimesteni jõudmine Süüria sees ning nii EL kui ka Türgi tegutsevad jätkuvalt aktiivselt rahvusvahelise Süüria toetusrühma humanitaarabi töökonnas, et tagada täielik ja tõketeta juurdepääs kogu Süüria territooriumile ning astuda vastu probleemidele, nagu Süüria bürokraatiast tingitud tõkked. Töökond on käesoleva aasta algusest peale toetanud humanitaarabi hõlpsamat jõudmist pea 450 000 inimeseni. Türgil on otsustav roll nii kohalikele ja rahvusvahelistele piiriülest tööd tegevatele MTÜdele viisade andmise ja nende registreerimise hõlbustamisel kui ka selle tagamisel, et humanitaarabi kohaletoimetamine Türgist kõigisse potentsiaalselt ligipääsetavatesse piiriülestesse Süüria osadesse on võimalik. Et see töö annaks tulemusi, on piiriülene abi naaberriikidest, sealhulgas Türgist, ülimalt oluline. 2015. aastal toimetati 27% ELi poolt Süüriale antavast humanitaarabist kohale Türgist. See on endiselt prioriteet ja hõlmab muu hulgas hädaabi andmist praeguse seisuga hinnanguliselt 60 000 inimesele, kes on Põhja-Süürias Türgi piirile lõksu jäänud. EL väljendab heameelt Türgi poolt neile piirkondadele antud abi üle.