Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 379/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„MUSCADET CÔTES DE GRANDLIEU“

PDO-FR-A0496-AM02

Teate esitamise kuupäev: 15.9.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Viidet ametlikule geograafilisele koodile on ajakohastatud, märkides aasta 2020.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 on sõnade „20. juuni 2018“ järel lisatud sõnad „ja 17. juuni 2020“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on muudetud seoses kommuunide ühinemisega, mille tõttu on muutunud teatavate kommuunide nimed.

Saint-Géréoni ja Ancenis’ kommuun on asendatud Ancenis-Saint-Géréoni kommuuniga. Saint-Hilaire-de-Loulay kommuun ja Montaigu kommuun on asendatud Montaigu-Vendée kommuuniga (ainult Saint-Hilaire-de-Loulay ja Montaigu delegeeritud kommuunide territooriumid).

Käesolev muudatus on sõnastuse muudatus, sellega ei muudeta vahetus läheduses asuvat piirkonda.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Muscadet Côtes de Grandlieu

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on järgmised omadused:

— naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 3 grammi liitri kohta;

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

— maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on intensiivne ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske.

Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks.

Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset;

— ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine tuleb lõpetada enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on viinamarjasaagi igasugune termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Vein käärib pärast alkoholkäärimise lõppu käärimissettel vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini. Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee neljapäev, 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Le Bignon (osaliselt), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (osaliselt), La Limouzinière, La Planche, Montbert (osaliselt), Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (osaliselt), Vieillevigne (osaliselt).

— Vendée departemang: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Melon B’

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, asuvad põhiliselt Grandlieu järve ümbritsevatel nõlvadel ja järve veega varustavate jõgede ääres (Logne, Boulogne ja Ognon) ning nõlvadel, mis palistavad Acheneau jõge, mis voolab järvest välja ning suubub Nantesi ja Saint-Nazaire’i vahelisel suudmealal Loire’i jõkke. Geograafiline piirkond hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i departemangu ja Vendée departemangu Nantesi linnast lõunas Atlandi ookeani ranniku lähedal. See on kaitstud päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna kõige läänepoolsem osa. Viinamarjaistandused asuvad parima võimaliku asukohaga maatükkidel ja on üksteisest sageli eraldatud aladega, mida kasutatakse peamiselt loomakasvatuseks ja põllupidamiseks.

Geograafilises piirkonnas valitseb eriti mõõdukas mereline kliima, kus temperatuurierinevused on aasta jooksul väikesed, sest rannik on lähedal. Grandlieu järv, mis on Prantsusmaa mandriosa kõige suurem mageveekogu, tagab talvel pehme kliima ja vähendab oluliselt külmade esinemissagedust. See, et ranniku ja viinamarjaistanduste vahel ei ole märkimisväärseid kõrgendikke, soodustab pilvi kandvate meretuulte kiiret liikumist, mille tõttu on geograafilises piirkonnas sademete hulk väike ja seal on rohkem päikesepaistet kui sisemaal. Suvel on temperatuurid üldiselt mahedad ja Grandlieu järvest tõusev niiskus pehmendab harvaesinevaid kuumalaineid.

Geograafilise piirkonna aluspinnas koosneb peamiselt moondekivimitest, vilgukivist ja gneissist, samuti on selles suuri aluskivimite, amfiboliidi, eklogiidi ja rohekilda sooni. Madalamatel aladel, mis asuvad Grandlieu järve ümber, on paleosoikumi aegkonnast pärinev aluskivim mõnikord kaetud tertsiaari aegkonnast pärinevate setetega, mis koosnevad peamiselt erineva savi- ja veerisesisaldusega liivast. Sellisel mitmesuguse koostisega aluspinnasel moodustunud mullad on üldiselt viljakad, sõredad ja hea läbilaskevõimega pruunmullad. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid avatud maastikuga nõlvu, kus on enamasti või tavaliselt viinapuid kasvatatud; selliste alade pinnas on õhuke, mõõdukalt viljakas, soojeneb kiiresti ja selle veemahutavus on piiratud.

b) Inimtegur, mis kinnitab seost piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, on iidsete viinamarjakasvatustraditsioonide pärand. Bourgneufi ja Noirmoutieri lahest algav soolatee läbis juba keskajal Grandlieu järve, et sealt veini tarnida. Sellest ajast saati on toimunud aktiivne kaubavahetus Iirimaa ja keldi maadega. Keskaegsed viinamarjaistandused laienesid seejärel Buzay’ (Acheneau kallastel) ja Villeneuve’i (Ognoni ääres) kloostrite abiga.

Alates XIV sajandist tekkisid tänu Põhja-Euroopa laevastike viibimisele Bourgneufi lahes kaubandusega tegelevad viinamarjaistandused. XVI sajandil soodustas hollandi kaubanduslik nõudlus valgete veinide tootmist. Sellal istutati piirkonda viinamarjasorti 'Melon B', mida hakati XVII sajandi keskpaigas nimetama 'Muscadet'. XVIII sajandi lõpus oli viinapuudega kaetud juba kolmandik Saint-Philbert-de-Grand-Lieu omavalitsuse territooriumist. Selles kommuunis oli Prantsuse teise keisririigi ajal viinapuid kuni 750 hektaril.

Pärast viinapuutäide hävitustööd kasutati uute viinamarjaistanduste rajamisel poogitud taimi ning võeti kasutusele mõned uued meetodid, nagu Guyot’ lõikus ja ridadena istutamine. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud: ainsaks kasvatatavaks viinamarjasordiks on valitud 'Melon B', viinapuud istutatakse tihedalt, viinapuude kasvu ja saagikust hoitakse kontrolli all ning koristatakse täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmist silmas pidades võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilised tehnilised lahendused, nn Nantesi meetodi, mille raames hoitakse veini transfeermeetodit kasutamata vähesel veinisettel vähemalt ühe talve jooksul. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline laagerdamise meetod annab veinile täiendavat ümarust ja täidlust seoses veini rikastamisega eeskätt mannoproteiinide ja teiste pärmi rakukestade autolüüsi käigus tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist. Meetod võimaldab lisaks säilitada alkoholkäärimisel tekkinud aroome kuni kevadeni ja pärast seda. Käärimise jooksul rikastuvad veinid samuti kolmanda taseme aroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist 'Melon B' tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need suhkrutega seotud aglükoonidest moodustunud molekulid on selles olekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinide puuviljaaroome esiletõstva ainena. Tootjad on omandanud eripärase oskusteabe, et kaitsta veini oksüdeerumise eest kääritamisanumas ning villida vein hoolikalt pudelitesse, nii et kõnealused ühendid vabanevad võimalikult aeglaselt ja veini komplekssus suureneb.

Alates 1937. aastast tunnustatakse geograafilise piirkonna parimaid viinamarjakasvatustingimusi kaitstud päritolunimetusega „Muscadet“. Soovides parimatel mäenõlvadel toodetud veine paremini väärtustada, taotlesid tootjad alates 1955. aastast kaitstud päritolunimetuse tunnustamist ja esitasid selle taotluse uuesti 1979. aastal. Kaitstud päritolunimetust „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustati viimaks 29. detsembri 1994. aasta dekreediga. Märgistusele tohib lisada traditsioonilise märke „settel hoitud“ (sur lie), mis on määratletud 1977. aastast päritolunimetuse „Muscadet“ dokumentides ning mis väljendub selles, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul veinitootmisüksuses, piirates sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2016. aastal oli tootmispinda ligikaudu 250 hektarit ja seal tegutses umbes 80 tootjat. Aastas turustatakse umbes 12 000 hektoliitrit veini, millest suurem osa on märkega „settel hoitud“ (sur lie).

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ veinid on vaiksed kuivad valged veinid. Veinil on intensiivne, ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske. Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid on üldiselt tasakaalustatud maitsega ja kalduvad täidluse poole, nende lõhnabukett on komplekssem ja nad võivad alkoholkäärimise käigus moodustunud jääksüsihappegaasi tõttu olla kergelt sillerdavad. Nende värskuse, lõhna- ja maitsebuketi rikkalikkuse ja loomuliku süsihappegaasi säilitamiseks kaitstakse neid veine valmimise käigus oksüdeerumise eest. Veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt.

3. Põhjuslikud seosed

Lähedalasuv Atlandi ookean ja Grandlieu järv mõjutavad otseselt geograafilise piirkonna kliimat, millele on iseloomulikud väga pehmed talved. Kliima ja asjaolu, et enamike alade pinnas on valdavalt liivane, tagavad viinamarjade kasvutsükli väga varajase alguse, kogu kasvuperioodi jooksul on päevad pikad ja päikselised ning viinamarjad saavad küpseks enne sügisvihmasid. Selline varaküpsus kajastub veinide avatuses ja lopsakuses, mis ilmneb juba siis, kui veinid on alles noored.

Geoloogilise aluspinnase moondekivimite murenemine ja pinnase jämedateraline tekstuur võimaldavad viinapuudel sügavale juurduda, niiviisi on viinapuud veega mõõdukalt ja regulaarselt varustatud, mis soodustab viinamarjade küpsemist. Jahedad suved tagavad, et viinamarjasordi ’Melon B’ marjades talletunud õrnade aroomide lähteained säilivad hästi. Kuna ookeanituuled kaitsevad viinamarju haiguste eest, on neid võimalik korjata täisküpsetena, mis annab veinidele nende puuviljalise aroomi ja õrnalt joodise lõhna.

Kuigi viinapuude kasvatamine on piirkonnas iidne traditsioon, on seal tegeletud kaua segapõllumajandusega, kus domineeris loomakasvatus. Tee, mille ettevõtjad kaitstud päritolunimetusele „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustuse saamiseks läbisid, on viinud olukorrani, kus veinikasvatustavasid jagatakse üksteisega. Nii võimaldavad kollektiivsed teadmised tootjatel viinapuude saagikust ja viinamarjade küpsust optimeerida.

Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid kääritatakse kuni pakendamiseni transfeermeetodit kasutamata vähesel veinisettel. Tänu sellele, et geograafilises piirkonnas on talvised temperatuurid mõõdukad, mis soodustab ainevahetust settega, muutuvad veinid käärimise jooksul järjest paremaks ning on alates järgmisest kevadest maitselt rikkalikumad. Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja osa aroome areneb pärast pakendamist edasi. Selline oskusteave, mis on loodusliku keskkonna ja viinamarjasordi 'Melon B' pakutavatele võimalustele hästi kohandatud, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel veinis täielikult väljenduda.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kontrollitud päritolunimetusega veinid, millel on märge „settel hoitud“ (sur lie), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn pärlendus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid otse veinivalmistusruumides. Selline toodete käitlemist minimeeriv traditsiooniline tava sobib veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks ideaalselt.

Geograafilise piirkonna lähedal asuvad rannikuäärsed turismipiirkonnad on soodustanud veinide otsemüügi arengut. Erinevalt enamikest Muscadet’ piirkonna toodetest on kaubanduses lahtise kaubana müüdava toodangu osakaal seega üpris väike. Tänu sellisele kaubanduslikule dünaamikale ja veinide kvaliteedile, hinnatakse peaaegu kogu toodangut märkega „settel hoitud“ (sur lie) olgu see siis mõeldud välisriikidesse eksportimiseks, mõnele konkreetsele kliendile või Atlandi ookeani rannikuäärsete kuurortide restoranidele, kus pakutava veini värskus harmoneerub karploomade, koorikloomade, kalade ja muude mereandidega.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget „settel hoitud“ (sur lie) kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Sauveur et Varades territoorium), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz, Vue.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine ja Tillières.

— Vendée departemang: Cugand, Montaigu-Vendée (ainult Montaigu ja Saint-Hilaire-de-Loulay delegeeritud kommuunide territooriumid), Saint-Étienne-du-Bois.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget „settel hoitud“ (sur lie), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline veini laagerdamismeetod annab veinile täiendavat ümarust ja täidlust seoses veini rikastamisega eeskätt mannoproteiinide ja teiste pärmi rakukestade autolüüsi käigus tekkivate ühenditega. Meetodi olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasikeskkonnas, sellega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist.

Veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt.

Veinid on pakendamise hetkel või esmakordsel veinivalmistusruumidest väljaviimisel endiselt oma vähesel veinisettel.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „settel hoitud“ (sur lie), eeldusel et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke „settel hoitud“ (sur lie) ja geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on nii kõrguselt, laiuselt kui ka paksuselt sama suured või väiksemad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinidele märgitakse aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Samal visuaalsel väljal asub kontrollitud päritolunimetuse sümbol.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7bb23711-f1fe-43a8-a137-4fe682abc234

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.