EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.6.2017 COM(2017) 266 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Hispaania taotlus – EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.20. jaanuaril 2017 esitas Hispaania taotluse EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias NUTS 2. tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41). 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining Liikmesriik Hispaania Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) Castilla-León (ES41) Taotluse esitamise kuupäev 20. jaanuar 2017 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 20. jaanuar 2017 Lisateabe nõudmise kuupäev 3. veebruar 2017 Lisateabe esitamise tähtaeg 17. märts 2017 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 9. juuni 2017 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõige 2 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) Osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine)

Asjaomaste ettevõtjate arv 5 Vaatlusperiood (üheksa kuud) 1. veebruarist 2016 kuni 1. novembrini 2016 Koondamiste koguarv 339 Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku: 339 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 339 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 125 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 1 603 940 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 66 500 Kogueelarve (eurodes): 1 670 440 Fondi toetus (60 %) (eurodes) 1 002 264 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining 20. jaanuaril 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Hispaania ametiasutustelt lisateavet 3. veebruaril 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 9. juunil 2017. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus esitati, sest NACE Revision 2 osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) alla kuuluvas majandussektoris koondati 339 töötajat. Koondamised leidsid aset NUTS 2 tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41). Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil Hullera Vasco Leonesa S.A. (HVL) 227 Centro de Investigación y Desarrollo S.A. (CIDSA) 68 Hijos de Baldomero García S.A. 7 Minas del Bierzo Alto S.L. 8 Unión Minera del Norte S.A. (UMINSA) 29



Ettevõtjaid kokku: 5 Koondamisi kokku 339 Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku: 339 Sekkumiskriteeriumid 6.Hispaania ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. 7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. veebruarist 2016 kuni 1. novembrini 2016. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 8.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast.

Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad 9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 339. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 10.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumisest tingitud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Hispaania, et Euroopa söetööstus kannab üha enam kahju Euroopa Liitu mittekuuluvatest riikidest pärit odavama söe tekitatava konkurentsi tõttu. 11.Söe tootmine ELi tasandil langes järsult perioodil 2005–2015. 2005. aastal vastas Euroopa söetoodang 198,8 miljonile naftaekvivalenttonnile, samas kui 2015. aastal oli see 145,3 miljonit naftaekvivalenttonni. Toodangu vähenemine moodustas 26,9 %. Söe tootmine langes pidevalt perioodil 2005–2010 (–17,9 %), taastus 2011. aastal (+1,7 %) ja langes uuesti järjepidevalt ajavahemikul 2012–2015 (–14,4 %). Sama perioodi jooksul suurenes söe tootmisvõimsus maailmas 26,3 % võrra 3 033,6 miljonilt naftaekvivalenttonnilt 2005. aastal 3 830,1 miljoni naftaekvivalenttonnini 2015. aastal. Tagajärjeks oli, et ELi turuosa ülemaailmses söetootmises vähenes ja langes 6,6 %lt 2005. aastal 3,8 %ni 2015. aastal. Ülemaailmne söetootmine

(miljonites naftaekvivalenttonnides) 2005 2006 2007 2008 2009 2010 EL 198,8 193,2 187,0 178,9 167,9 165,6 Kogu maailm 3 033,6 3 188,5 3 326,7 3 436,0 3 435,3 3 627,6 2011 2012 2013 2014 2015 EL 168,4 167,7 157,3 150,3 145,3 Kogu maailm 3 891,4 3 930,4 3 986,5 3 988,9 3 830,1 Allikas: BP Statistical review 12.Euroopa söeturgu iseloomustab impordi suurenemine koos samaaegse toodangu vähenemisega. 2010. aastal ületas import tootmise ja sellest ajast alates on ELi söetootmine olnud impordist väiksem. Lisaks kasvas aastatel 2010–2014 import 16,5 % võrra (230,9 miljonilt tonnilt 2010. aastal 268,9 miljoni tonnini 2014. aastal). Söeimport ELis ja Hispaanias, 2010–2014

(miljonites tonnides) 2010 2011 2012 2013 2014 EL 230,9 245,2 262,1 267,0 268,9 Hispaania 12,5 16,5 22,6 14,0 17,1 Allikas: Datacomex, Ministerio de Economía y Competitividad. Söeimport ELis ja Hispaanias, 2010–2014,

muutus võrreldes eelmise aastaga (%) 2011 2012 2013 2014 EL 6,20 6,89 1,86 0,72 Hispaania 32,71 37,55 –38,57 21,94 13.Söeimpordi maht ELi mittekuuluvatest riikidest kasvas, samas kui söe hind vähenes. Hinnalanguse peamine põhjus oli maailmamajanduse nõrkus, millele lisandus nõudluse langus, mille tingisid tööstustootmise aeglustumine Aasias (peamiselt Hiinas) ja ületootmine Hiinas, mille põhjustas söepalavik sajandi esimesel kümnendil. Peamiste söeeksportijate kasutatav vääring odavnes USA dollariga võrreldes ja see surus hinnad veelgi allapoole. Söe müügihind Euroopas langes seega 120 eurolt tonni eest (2011. aasta keskel) 50 euroni tonni eest (2015. aastal). See hinnalangus on muutnud paljud ELi söekaevandused kahjumlikuks ja põhjustanud nende sulgemise. 14.Hispaanias järgisid nii söetootmine kui ka import ELi tasandile sarnast söetootmise ja impordi suundumust. Hispaanias olid siiski nii tootmise langus kui ka impordi kasv järsemad. Perioodil 2010–2015 vähenes söetootmine Hispaanias 63,3 % võrra (8,35 miljonilt tonnilt 3,06 miljoni tonnini). Söetootmise langus Castilla-Leóni piirkonnas, kus koondamised toimusid, oli isegi järsem (86,27 %). 2014. aastal kasvas söeimport Hispaaniasse 2010. aastaga võrreldes 36,76 % võrra (st 20 protsendipunkti rohkem kui söeimpordi kasv ELi). Söetootmine (miljonites tonnides) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hispaania 8,35 6,62 6,16 4,36 3,90 3,06 Castilla-Leóni piirkond 2,45 1,85 1,56 0,95 1,04 0,41 Allikas: IRMC – Instituto para la restructuración de la minería del carbón. Söetootmine, muutus eelmise aastaga võrreldes (%) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hispaania –11,59 –20,73 –6,93 –29,16 10,58 –21,39 Castilla-Leóni piirkond –22,66 –24,35 –15,56 –39,13 9,29 –60,41 15.Hispaania söekaevandussektori reorganiseerimise ja ümberkujundamise eesmärk majandus- ja finantskriisile eelnenud aastatel oli paremas kasumiolukorras kaevandusettevõtete püsimajäämise soodustamine. Mida ei osatud ette näha, oli majanduslangusest põhjustatud söehindade järsk langus (peaaegu 60 %), mis muutis riigisisese söetootmise kahjumlikuks. Castilla-Leóni piirkonnas tegutsevate söekaevandusettevõtete arv vähenes 25 % võrra, kuna hindade ja söetootmise vähenemine tõi kaasa kümne söekaevandusettevõtte sulgemise ajavahemikul 2010–2016. Söetootmisettevõtted Castilla-Leóni piirkonnas (2010–2016)

Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 16.Koondamisi põhjustanud sündmus on söehinna langus siseturul, mille põhjustasid söe madalad hinnad rahvusvahelistel turgudel, mis kukkusid muu hulgas majanduse aeglustumise tagajärjel. Praeguste hindadega ei ole riigisisene söetootmine kasumlik. See on toonud kaasa söe riigisisese tootmise vähenemise (eespool juba nimetatud) ja mitme söekaevanduse sulgemise, mille tagajärjeks on koondamised. Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus 17.Hispaania väidab, et hoolimata sellest, et üheksakuulise vaatlusperioodi vältel toimus koondamisi vähem kui 500, tuleks esitatud taotlust siiski käsitada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusena, sest koondamistest mõjutatud piirkond koosneb peamiselt kõrvalistest mägedevahelistest orgudest, mis on hõredalt asustatud ja sõltuvad suures osas ühestainsast majandussektorist. Seega võib seda piirkonda käsitleda väikese turuna. 18.Koondamistest mõjutatud piirkond on Castilla-Leóni kaevanduspiirkond. Kaevanduspiirkond koosneb mägedevahelistest orgudest, mis paiknevad Leóni ja Palencia provintside põhjaosas Kantaabria mäeahelikus, ja hõlmab 81 linna, mis sõltuvad majanduslikult söekaevandamisest (31 nendest sõltuvad oluliselt). Söekaevanduspiirkonnad Oluliselt söest sõltuv piirkond Mõõdukalt söest sõltuv piirkond 19.Kaevanduspiirkonnas on 111 342 elanikku, kes elavad hajutatult ligikaudu 8 696 km2 suurusel alal. Asustustihedus on seetõttu väga väike, ainult 12,8 elanikku km2 kohta, mis jääb kaugele riigi keskmisest (92,1 elanikku/km2) või ELi keskmisest (117,5 elanikku/km2). 20.Kaevanduspiirkond koosneb väikelinnadest, millest 44 % moodustavad linnad, kus elab 500 või vähem elanikku. Ainult piirkonna viies suurimas linnas on elanikke 5 000 – 10 000. Nendes linnades, mis sageli paiknevad isoleeritud piirkondades, on probleeme seoses liikuvusega ja ühendatusega suure läbilaskevõimega teedega, tehnoloogiliste taristutega, tööstusmaa arendamisega jne, põhjuseks peamiselt mägipiirkonnas paiknemisega seotud raskused. 21.Kaevanduspiirkonnas on väga keeruline tööhõive olukord. Töötuse näitajad võivad viia järelduseni, et tööhõive on paranenud alates 2012. aastast, mis oli kriisi kõige raskem aasta. Tegelikkus on siiski vastupidine. Töökohtade puudus piirkonnas kasvab ja ehkki töötute arv ajavahemikul 2010–2015 vähenes, oli selle põhjus elanike ränne riigi sees või nende väljaränne piirkondadesse, kus tööalased väljavaated on paremad. 22.2015. aasta detsembris oli töötute arv 1,03 % võrra väiksem kui 2010. aasta detsembris, samas kui piirkonna elanike arv vähenes samal perioodil 8,5 % võrra. Töötuse dünaamika vanuserühmade alusel näitas nendel aastatel järsku vähenemist 25–44aastaste vanuserühma kuuluvate töötute seas

(–11 %) ja isegi järsemat (–33 %) nooremate kui 25aastaste rühmas. Sama suundumust võib märgata vanuserühmade põhise dünaamika puhul. Suurim elanike arvu langus on toimunud nooremate kui 25aastaste rühmas (–22 %), millele järgneb 25–44aastaste rühm (–17 %). Vanemate kui 45 aasta vanuste elanike rühmas muutusi ei olnud (–0,08 %), samas kui töötus suurenes selles vanuserühmas ligikaudu 27 %. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 23.Kuigi viimasel kahel aastal on töötus Hispaanias vähenenud, on töötuse määr endiselt kõrge (18,6 %). 24.Kaevanduspiirkond on väike geograafiliselt isoleeritud territoorium, seetõttu avaldavad 339 koondamist suurt mõju piirkonna majandusele, mis näeb praegu vaeva, et tulla toime koondamistega kaevandamisega seotud tööstusharudes. Need koondamised ei ole osa käesolevast taotlusest, kuna kaevandamisega seotud tööstusharud tegutsevad osast 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) erinevas NACE osas. Kaevanduspiirkonnas ei ole juba praegu tööpakkumisi, põhjuseks muutused kaevandussektoris (tootmise langus pärast impordi suurenemist) viimastel aastatel. Need uued koondamised saavad tööhõive olukorda piirkonnas ainult veelgi halvendada. 25.Kaevandusettevõtete sulgemise tagajärjel on töökohtade nappus toonud kaasa eespool juba osutatud rahvaarvu vähenemise kaevanduspiirkonnas, mis on veelgi süvendanud rahvastikukao ohtu piirkonnas. Käesolevas taotluses nimetatud koondamised avaldavad piirkonnas täiendavat negatiivset mõju, kuna võivad seada ohtu jõupingutused, mida on tehtud selleks, et julgustada elanikke sinna elama jääma. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 26.Eeldatavalt osalevad kõik koondatud töötajad meetmetes. Töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 328 (96,8 %) Naised: 11 (3,2 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 339 (100,0 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 0 (0,0 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 0 (0,0 %) 25–29aastased: 6 (1,8 %) 30–54aastased: 326 (96,2 %) 55–64aastased: 7 (2,0 %) üle 64 aasta vanused 0 (0,0 %) 27.Hispaania ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid lisaks kuni 125 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30aastased, arvestades, et kõik punktis 5 osutatud koondamised toimuvad NUTS 2. tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblik. 28.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti 464 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 29.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmist tegevust. –Tutvustav kohtumine ja teabetunnid: see on esimene meede, mida kõigile sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele pakutakse ning see hõlmab järgmist: üldised ja individuaalsed teabetunnid oskuste ning koolitusvajaduste kohta, olemasolevate nõustamis- ja koolitusprogrammide kohta ning toetuste ja stiimulite kohta, meede hõlmab osalevate töötajate kutsesobivuse määramist ja neile sobiva tööturule tagasipöördumise plaani koostamist. –Kutsenõustamine ja nõustamine, mida pakutakse kogu rakendusperioodi jooksul. –Aktiivse tööotsimise toetamine: meede hõlmab aktiivset tööotsimist, sealhulgas kohalike ja piirkondlike töövõimaluste otsimist ning töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist. –Koolitus: meede hõlmab mitmesuguseid õppekursusi, näiteks 1) valdkonnaüleste oskuste ja pädevuste alane koolitus. Pakutakse tööotsingutehnikaid käsitlevaid seminare, koolitust isiklike ja sotsiaalsete oskuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, samuti võõrkeelte õpet; 2) kutseõpe. Kutseõppes keskendutakse nende kaevandamisega seotud oskuste täiendamisele, mis võivad olla olulised teiste majandussektorite töökohtadel (näiteks lõhkeainete käitlejate, lõhkeseadmete spetsialistide ja lõhkajate oskuste täiendamine), või sektoripõhiste ja töökohapõhiste oskuste omandamisele sektorite jaoks, kus võimalused on olemas või kus eeldatakse nende tekkimist, näiteks turismi- ja hotellinduse alane koolitus maapiirkondades, kaevanduspiirkondade keskkonna taastamise, taasmetsastamise ja maastikukujundusega seotud koolitus, abiõendus geriaatrias, mükoloogia (metsaseente alane koolitus: kuidas ära tunda söödavaid liike, kuidas seeni loodussäästlikult korjata jne); 3) töökogemuse kaudu omandatud oskuste kohta tunnistuste andmiseks vajalike testide ettevalmistamine. –Ettevõtluse edendamine: pakutakse mitmesugust toetust koondatud töötajatele, kes kavatsevad oma ettevõtet luua, nt 1) sissejuhatavad moodulid, milles keskendutakse füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtlusalgatuste edendamisele ja äriideede genereerimisele; 2) projektide ja algatuste alane nõustamine, mille eesmärk on välja töötada, koostada ja juhendada elujõulisi äri- või füüsilisest isikust ettevõtjate projekte; 3) ettevõtlusega alustamise koolitus, mis hõlmab ettevõtlusprotsessi erinevaid astmeid alates algteadmistest või esmasest kokkupuutest keerulisemate teemadega nagu planeerimine, teostatavusuuringute läbiviimine, äriplaani koostamine jne; 4) ettevõtte loomisega kaasnev nõustamine: toetus seisneb ettevõtlusega alustavate isikute isiklikus juhendamises ettevõtte käivitamisperioodil. –Ettevõtluse alustamise toetus: Töötajad, kes loovad oma ettevõtte, saavad kuni 15 000 euro suuruse toetuse äritegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks, varadesse investeerimiseks ja jooksvateks kuludeks. –Stiimulid: pakutakse erinevaid stiimuleid: 1) osalemise stiimul. Et innustada koondatud töötajaid ning mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori neis meetmetes osalema, saavad osalejad pärast kolmekuulist aktiivset osalemist ja vähemalt ühe nende individuaalses meetmepaketis sisalduva meetme täitmist kätte 150 eurot; 2) toetus transpordikulude katteks. Töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, kes osalevad meetmes, mis toimub väljaspool nende elukohalinna, makstakse transpordikulude katteks toetust, mis võrdub summaga, mis kulub ühiskondliku transpordiga nende kodulinnast meetme toimumise linna sõitmiseks. Kui puudub sobiv transpordiühendus, peavad osalejad kohalesaamiseks kasutama oma sõidukeid, nende kulude katteks saavad nad 0,19 eurot kilomeetri kohta; 3) toetus ülalpeetavate isikute hooldajatele. Töötajad ning mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kelle peres on ülalpeetavaid isikuid (lapsed, vanurid või puudega inimesed) saavad meetmes osalemise korral 15 eurot päevas. Toetuse eesmärk on katta täiendavad hoolduskulud, et osalejad saaksid koolituses või muudes meetmetes osaleda; 4) koolitustoetus. Osalejad, kes võtavad osa nende jaoks koostatud tööle saamise protsessiks kavandatud koolitustundidest vähemalt 75 % ulatuses, saavad koolituse lõppedes toetuse, mille summa varieerub vastavalt koolitustundide arvule. Toetuse summa ulatub 100 eurost lühikoolituse puhul (25–50 tundi) kuni 600 euroni 450 tundi või kauem kestvate koolituste puhul; 5) töötamise stiimulid. Uuesti tööle asunud töötajatele makstakse kõige rohkem kuue kuu vältel 150 euro suurust igakuist palgalisa; 6) töölevõtmise toetused. See toetus tuleb koondatud töötajatele kasuks, sest aitab neil leida uut tööd mõnes teises ettevõttes kas tähtajalise või tähtajatu lepingu alusel. Kui ettevõtja võtab töötaja uuele tööle tähtajatu lepingu alusel, makstakse ettevõtjale kuni 5 000 eurot toetust ühe töötaja kohta; kui töötajaga sõlmitakse uus tööleping vähemalt 6 kuuks, siis saab ettevõtja 1 000 eurot toetust ühe töötaja kohta. 30.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 31.Hispaania ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 32.Hinnangulised kogukulud on 1 670 440 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 1 603 940 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 66 500 eurot. 33.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 002 264 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes) Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti a ja punkti c kohased meetmed): Tutvustav kohtumine ja teabetunnid

(Programa de información y acogida) 464 328 152 240 Kutsenõustamine ja nõustamine

(Acciones de orientación y asesoramiento) 355 284 100 800 Aktiivse tööotsimise toetamine

Acciones de intermediación y gestión) 270 333 90 000 Koolitus

(Acciones de formación y requalificación profesional) 225 2 183 491 100 Ettevõtluse edendamine

(Programa de emprendimiento) 62 1 315 81 500 Ettevõtlusalane starditoetus 30 12 500 375 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 1 290 640 (80,47 %) Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt): Stiimulid

(Programa de incentivos)

280 1 119 313 300 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 313 300 (19,53 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 18 000 2. Haldamine – 28 500 3. Teavitamine ja reklaam – 8 000 4. Kontroll ja aruandlus – 12 000 Vahesumma (c): Protsent kogukuludest: – 66 500 (3,98 %) Kogukulu (a + b + c): – 1 670 440 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 1 002 264 34.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 35.Hispaania ametiasutused kinnitasid ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.

Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 36.Hispaania ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 15. veebruaril 2017. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 15. veebruarist 2017 kuni 15. veebruarini 2019. Mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud meetmete kulude katteks võib saada toetust kuni 31. detsembrini 2017, nagu sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikes 2. 37.Hispaania ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. veebruaril 2017. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 1. veebruarist 2017 kuni 15. augustini 2019. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 38.Riiklikud eel- või kaasrahastamise vahendid saadakse Castilla-Leóni autonoomselt piirkonnalt. 39.Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 40.Hispaania ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud ametiühingute (UGT ja CCOO), CECALE, Castilla-Leóni ettevõtjate ühenduste konföderatsiooniga, ADEga (piirkondlik majandusarengu, innovatsiooni, rahastamise ja ettevõtete rahvusvahelistumise asutus) ja FAFECYLiga (piirkondliku avaliku tööturuasutuse juurde kuuluv riiklik fond). Taotlust ja selle sisu arutati sotsiaalpartneritega. Sellel eesmärgil toimus 2016. aasta juunist kuni oktoobrini kuus kohtumist. Juhtimis- ja kontrollsüsteemid 41.Hispaania on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondi. ADE tegutseb korraldusasutuse vahendusasutusena. Asjaomase liikmesriigi kohustused 42.Hispaania ametiasutused on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek

43.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 44.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 002 264 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 45.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 46.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 002 264 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 47.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Hispaania taotlus – EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3)20. jaanuaril 2017 esitas Hispaania taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 5 (kivi- ja pruunsöe kaevandamine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 2. tasandi piirkonnas Castilla-Leónis (ES41). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Hispaania teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastavaid individuaalseid teenuseid ka 125 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele. (5)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Hispaania esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.