KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu ja Kosovo( vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta /* COM/2012/0602 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu ja Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta 1. Sissejuhatus Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kesksed põhimõtted esitas komisjoni oma 1999. aasta mai teatises[1] ja need kinnitas nõukogu 1999. aasta juunis. Selle protsessi kaudu väljendab Euroopa Liit (EL) oma kindlat tahet edendada Lääne-Balkani piirkonna stabiilsust ja anda sellesse oma panus. Asjakohaste tingimuste täitmise korral pakub EL riikide vajadustele vastavaid lepingulisi suhteid: stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguid. Lääne-Balkani riikidega lepinguliste suhete sõlmimise tingimused on sätestatud nõukogu 1997. aasta aprilli järeldustes. Peamiste tingimuste hulgas on usaldusväärne pühendumus demokraatlike reformide läbiviimisele, inimõiguste, vähemuste ja sõnavabaduse austamisele ja kaitsmisele ning vabadele ja korrapärastele valimistele. Samuti ootab nõukogu esmaste majandusreformide rakendamist, isikute tagasivõtmist ELi liikmesriikidest ja pühendumust piirkondlikule koostööle. Euroopa Ülemkogu Feira kohtumisel (juuni 2000) anti Lääne-Balkani piirkonnale selge märguanne, et kõnealuse piirkonna riigid on ELi potentsiaalsed kandidaatriigid. Seda sõnumit rõhutati veelgi Zagrebis toimunud tippkohtumisel (november 2000). Euroopa Ülemkogu 2003. aasta märtsi järeldustes märgitakse, et Lääne-Balkani riikide tulevik on ELis ning et selle kindlustamiseks on vaja tugevat poliitilist tahet ja pidevaid jõupingutusi. Lääne-Balkani riike käsitlevas Thessaloniki tegevuskavas (2003. aasta juuni) näidatakse selgelt, et Lääne-Balkani riigid ja nende ettevalmistuste toetamine tulevaseks integreerumiseks Euroopa struktuuridega, mille lõppeesmärk on liiduga ühinemine, on ELi jaoks esmatähtsal kohal. Praeguseks on teostatavusuuringud koostatud Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Serbia ja Montenegro kohta. Lisaks on kõigi nende riikidega allkirjastatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud. Nõukogu 2011. aasta detsembri järeldustes tuletatakse meelde ELi valmisolekut aidata kaasa Kosovo majanduslikule ja poliitilisele arengule ELiga ühinemise selge väljavaate kaudu, mis on kooskõlas piirkonna Euroopa väljavaadetega. Nõukogu rõhutab vajadust võtta selleks konkreetseid samme. 2012. aasta veebruaris võttis nõukogu teadmiseks komisjoni kavatsuse käivitada teostatavusuuring Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohti Kosovo staatuse suhtes või nõukogu poolt tulevikus tehtavaid otsuseid. Kooskõlas nõukogu 2012. aasta veebruari järeldustega tegi komisjon avalduse, milles märgib, et „komisjoni teostatavusuuringus analüüsitakse, kas stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu poliitilised, majanduslikud ja õiguslikud kriteeriumid on täidetud. Teostatavusuuringu käivitamine Kosovoga sõlmitava stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jaoks ei mõjuta Kosovo õiguslikku staatust ega liikmesriikide seisukohti Kosovo tunnustamise kohta”. Metoodika Käesolev uuring tugineb komisjoni töödokumendis esitatud järeldustel[2]. See on koostatud Kosovo ametiasutuste, 20 eksperdist koosneva hindamismissiooni, ELi Priština esinduse töötajate ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide täidetud küsimustiku alusel. Uuringus hinnatakse seda, kas Kosovo on valmis läbirääkimisteks ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks. Dokumendis määratakse kindaks prioriteetsed küsimused, mida tuleb enne läbirääkimiste algust käsitleda, ja prioriteetsed valdkonnad, millega Kosovol tuleb tegeleda, et suuta täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulevaid kohustusi. Õiguslikud aspektid Liidul on võimalus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid ka muude kui üldtunnustatud iseseisvate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Selliseid lepinguid saab sõlmida mis tahes üksusega, keda peetakse võimeliseks sõlmima rahvusvahelise avaliku õiguse reguleerimisalasse kuuluvat lepingut. EL on ka varem sõlminud mitmeid rahvusvahelisi lepingud muude kui suveräänsete riikidega. Need lepingud on nõukogu sõlminud ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel (endine EÜ asutamislepingu artikkel 300 [228]). Selle taustal on oluline märkida, et ELi toimimise lepingu artikli 218 kasutamine Kosovoga sõlmitava lepingu õigusliku alusena ei kujuta endast liidu poolt Kosovo tunnustamist iseseisva riigina ega Kosovo tunnustamist üksikute liikmesriikide poolt tingimusel, et sellele viidatakse selge sõnaga. Samuti ei kujuta see endast tunnustamise tagasivõtmist nende liikmesriikide poolt, kes on Kosovot juba iseseisva riigina tunnustanud. Liidu jaoks puuduvad õiguslikud takistused sellistel alustel Kosovoga assotsieerimislepingu sõlmimiseks. ELi õigustikus ei ole seda mõistet täpselt määratletud. ELi toimimise lepingu artiklis 217 märgitakse, et sellise lepinguga luuakse „assotsiatsioon, mis hõlmab vastastikuseid õigusi ja kohustusi, ühismeetmeid ja erimenetlusi”. Liidu praktika näitab, et assotsieerimislepingutega luuakse erilised eelissidemed kolmanda riigiga. Assotsieerimislepingutes pannakse alati suurt rõhku jagatud väärtustele ja põhimõtetele, need hõlmavad olulisel määral kaubandussätteid, annavad võimaluse lähendada asjaomase riigi siseriiklikke õigusakte ja tegevuspõhimõtteid liidu kesksetele poliitikavaldkondadele ning korraldada koostööd liidu peaaegu kõigis pädevusvaldkondades. Assotsiatsiooni arendatakse institutsioonilise raamistiku kaudu. See ei hõlma mitte üksnes otsustusmehhanismi, vaid annab võimaluse pidada tihedat dialoogi avaliku teenistuse tasandil. Sellest tulenevalt on liidul õigus sõlmida selline leping kolmanda riigiga, kui riigi poliitilised ja kohtuorganid on suutelised tagama lepingu tingimuste järgimise, kohaldamise ja rakendamise. Käesoleva teostatavusuuringu eesmärk ongi uurida seda, kas Kosovo poliitiline ja majanduslik areng võimaldab Kosovol täita assotsieerimislepingust tulenevaid ulatuslikke kohustusi. Õiguslikust seisukohast piisab kui tuvastada, et asjaolu, et mõned liikmesriigid ei tunnusta Kosovot iseseisva riigina, ei takista Kosovo ametiasutustel õiguslikult rakendamast assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi. ELi ja Kosovo vaheline assotsiatsioon ei ole vastuolus asjaoluga, et liidu liikmesriikidel on erinevad seisukohad Kosovo staatuse suhtes rahvusvahelise õiguse kohaselt. Pealegi määratakse lepingu täpne õiguslik olemus kindlaks läbirääkimiste lõpus, vastavalt lepingu tegelikult sisule ja arvestades nõuetekohaselt õiguslikku konteksti. Rahvusvaheliste jõudude kohalolek[3] Kosovos ei kujuta endast takistust Kosovo ametiasutustele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste rakendamiseks. Nimetatud leping ei ole vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu 1999. aasta resolutsiooniga 1244 ning see on kooskõlas Kosovos asuva ÜRO ajutise missiooni praeguse kohalolekuga. Selleks et jälgida Kosovo staatuse küsimuse lahendamist käsitleva üldettepaneku rakendamist, loodi rahvusvaheline tsiviilbüroo. Pärast seda, kui rahvusvaheline juhtrühm oli teinud kindlaks, et Kosovo oli olulisel määral rakendanud üldettepaneku sätteid ja et Kosovo oli võtnud vastu vajaliku põhiseadusliku ja õigusliku raamistiku, kuulutas ta 10. septembril Kosovo iseseisvuse järelevalve ja rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused Kosovos lõppenuks. Sellest tulenevalt suletakse rahvusvaheline tsiviilbüroo 2012. aasta lõpus. Järelikult suureneb ELi roll. Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX) keskne eesmärk on Kosovo ametiasutuste abistamine õigusriigi põhivaldkondades: politsei, kohtusüsteem ja toll. Kõnealusel missioonil on teatavad täidesaatvad volitused. Assotsieerimislepingu sõlmimisel peaks nimetatud ELi missioon oma pädevuste piires toetama Kosovo ametiasutusi kõnealuse lepingu rakendamisel. Kosovo põhjaosa Põhja-Kosovo on ala, mis hõlmab Leposaviqi/Leposavići, Zubin Potoki ja Zveçani/Zvečani omavalitsusüksusi, samuti Ibëri/Ibari jõest põhjas asuvat Mitrovicë/Mitrovica omavalitsusüksust. See ala on peamiselt asustatud serblastega. Serbia on säilitanud Kosovo selles osas teatavad struktuurid ja jätkab nende rahastamist. Nende hulgas on lisaks haiglatele ja koolidele ka kohalikud omavalitsused, julgeolekuteenused ja õigusstruktuurid. Praegu saab Mitrovica ringkonnakohus tegutseda vaid EULEXi kohtunike toetusel. Kosovo põhjaosas on Serbia elektriettevõtja säilitanud tegevusloata filiaali, tegutsemist jätkavad tegevusloata Serbia mobiilsideoperaatorid ning elanikkond kasutab piiriületuseks sageli alternatiivseid teid. Põhja-Kosovo majanduslik olukord on raske. Kohalik elanikkond sõltub ülemäära Belgradi rahastatud töökohtadest avalikus sektoris ja sotsiaalabist. Piirkonna loodusvarade potentsiaal, näiteks Trepça/Trepča kaevandus, on suuresti välja arendamata. 2011. viidi Kosovos läbi rahvaloendus, aga see ei hõlmanud andmeid Kosovo põhjaosa kohta. Kosovo viimastel valimistel oli valimisosalus neis omavalitsustes väga madal. 2012. aasta mais korraldasid Zubin Potoki ja Zveçani/Zvečani omavalitsused ühepoolselt eraldi valimised samaaegselt Serbias toimunud valimistega. Neid valimisi ei tunnustanud ei Priština, Belgrad ega rahvusvaheline kogukond. Pärast seda, kui Kosovo politsei ja toll asusid 2011. aasta suvel tööle piiripunktides, seati üles barrikaadid, millest enamik on praeguseks lammutatud. Barrikaad on endiselt Ibëri/Ibari jõe peasillal. Praegune olukord, mida saadavad vägivallapuhangud ja pingete sage suurenemine, ei saa jätkuda. Kosovo rahuvalvejõududel (KFOR) ja EULEXil on rahu tagamise aitamisel suur roll. Belgradi ja Priština vaheline dialoog Olukord Põhja-Kosovos on Kosovole, Serbiale, Lääne-Balkani piirkonnale ja rahvusvahelise kogukonnale jätkuvaks väljakutseks. ÜRO Peaassamblee 2010. aasta septembris vastu võetud resolutsiooni järel käivitati ELi vahendusel dialoog Priština ja Belgradi vahel. 2011. aasta märtsis käivitatud dialoogi eesmärk on edendada koostööd, teha edusamme Euroopa Liiduga ühinemise suunas ja parandada inimeste elujärge. Praeguseks on pooled sõlminud kokkulepped isikute vaba liikumise, tollitemplite, ülikoolidiplomite tunnustamise, katastrite, rahvastikuregistri, integreeritud piirihalduse ja piirkondliku koostöö kohta. Nii Kosovol kui ka Serbial tuleb jätkata heas usus kõikide saavutatud kokkulepete rakendamist ning teha ELi vahendusel konstruktiivset koostööd kõikide küsimuste lahendamisel. Täiendavate edusammude saavutamine Kosovo põhjaosa küsimustes eeldab kõikide asjaomaste osalejate konstruktiivset koostööd. Kosovo ametiasutused peavad sellesse andma oma panuse. Neil tuleb edendada paljurahvuselist ühiskonda ja võtta arvesse kohaliku elanikkonna erivajadusi. Vastavalt nõukogu 2011. aasta detsembri järeldustele on Kosovo jätkanud Kosovo põhjaosa käsitleva tegevuskava koostamist. Ka mitteserblastest vähemused saavad kasu olukorra normaliseerumisest Kosovo põhjaosas. Praegune olukord on problemaatiline ja vajab kiiret parandamist. Komisjon on seisukohal, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenev kasu mõjub julgustavalt elanikkonnale igal pool Kosovos, sealhulgas põhjaosas. 2. Euroopa Liidu ja Kosovo vahelised suhted Kosovo on järk-järgult tugevdanud Euroopa integratsiooniprotsessiga tegelevaid struktuure. Loodud on ELiga integreerimise riiklik nõukogu, mida juhib president. Riikliku nõukogu eesmärk on kaasata Kosovo institutsioone ELi reformikava elluviimisel. Euroopa integratsiooni ministeerium juhib Euroopa integratsiooni rakkerühma. Ministeerium on näidanud üles suutlikkust mobiliseerida teisi ministeeriume ja institutsioone, koordineerides Kosovo terviklikku panust käesoleva teostatavusuuringu koostamisel. Komisjoni 2009. aasta teatise „Kosovo – Euroopa tuleviku rajamine”[4] läbivaatamine 2009. aastal avaldas komisjon Kosovot käsitleva teatise, mis sisaldas mitmeid soovitusi praktiliste meetmete kohta, millega tagada Kosovo jätkuv lähenemine Euroopale. EL on alustanud dialoogi viisanõude kaotamise üle ja esitanud Kosovo ametivõimudele viisanõude kaotamise tegevuskava. Kosovo ametivõimud on esitanud esimese aruande. 2011. aastal nõustus EL laiendama autonoomseid kaubandusmeetmeid Kosovole. Kosovo on kaasatud Euroopat ja Vahemere piirkonda hõlmava päritolureeglite kumulatsiooni süsteemi, milles Kosovo saab aktiivselt osaleda pärast kaubanduslepingu sõlmimist. Kosovo jätkab ettevalmistusi integreerumiseks majandus- ja eelarvejärelevalve raamistikku. 2011. aasta detsembris tunnistas nõukogu, et Kosovo sotsiaal-majanduslikku arengut edendaks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga liikmeks saamine. 2011. aasta märtsis soovitas komisjon nõukogul anda talle luba läbirääkimisteks raamlepingu sõlmimiseks, mis võimaldaks Kosovol osaleda ELi programmides. Komisjon ja Kosovo on lõpetanud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alase dialoogi kolm tsüklit. Dialoog on osutunud tõhusaks mehhanismiks, mis võimaldab jälgida Kosovo võetavaid meetmeid Euroopa reformikava rakendamisel ja Kosovot selles nõustada. Samuti loob mehhanism võimalused konsulteerimiseks kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Kosovo saab kasu ühinemiseelse abi rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmidest Albaania, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Montenegroga. Programmidele „Erasmus Mundus”, „Tempus” ja „Young Cell Scheme” eraldatavad vahendid on Kosovole kõnealuse rahastamisvahendi raames suurenenud. Kokku on 2007.−2013. aasta finantsraamistikus Kosovole ette nähtud 635,4 miljonit eurot. Komisjon käivitas koos Kosovo ametiasutusega struktureeritud dialoogi õigusriigi teemal. See näitab Kosovo ametiasutuste ja komisjoni poliitilist pühendumust kõnealuse valdkonna probleemide käsitlemisele laienemisprotsessi varases etapis. ELi kohalolek Kosovos Lahku on löödud kahese funktsiooniga tegutsenud ELi eriesindaja ja rahvusvahelise tsiviilesindaja büroo. ELi eriesindaja ja Euroopa Komisjoni kontaktbüroo on ühendatud ELi bürooks. See on suurendanud ELi kohalolekut ja nähtavust Kosovos. Kosovo ametiasutuste suutlikkuse suurenedes on EULEXi volitusi ümber kujundatud ja vähendatud. EULEXI volitusi on pikendatud 2014. aasta juunini, et abistada Kosovo ametiasutusi lahendamata probleemidega tegelemisel. Kosovol tuleb teha missiooniga koostööd ja toetada aktiivselt missiooni selle volituste rakendamisel. Komisjon teeb EULEXiga missiooni ümberkujundamise jooksul tihedat koostööd, et tagada Kosovo ametiasutustele sujuv üleminek ja pidev toetus. Kosovo piirkondlikus kontekstis Kosovo osaleb piirkondlikus koostöönõukogus, energiaühenduse lepingus, Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuses ja Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA) ning on valmis osalema muudes piirkondlikes algatustes. 2012. aasta veebruaris kokku lepitud mudel, mille alusel Kosovo osaleb piirkondlikes koostöölepingutes, võimaldab Kosovol suurendada ja laiendada oma otsest osalemist neis mehhanismides. Nende hulgas on transpordiühenduse asutamisleping, õigusalane koostöö, Kagu-Euroopa tööhõive ja sotsiaalpoliitika võrgustiku ning Kagu-Euroopa tervisevõrgustiku raames tehtav tööhõive- ja sotsiaalpoliitika alane koostöö. Samuti peab sellega olema tagatud Kosovo täielik osalemine romade kaasamise kümnendis. 3. Hindamine 3.1. Poliitilised küsimused Kosovo poliitiline süsteem põhineb parlamentaarse demokraatia põhimõtetel. Need põhimõtted on sätestatud Kosovo põhiseaduses ja õigusraamistikus. Viimase kolme aasta jooksul on demokraatlike institutsioonide toimimine ja õigusriigi põhimõtete järgimine tugevnenud. Loodud on vajalikud institutsioonid. President, valitsus ja parlament on peamised institutsioonid, kellel lasub vastutus reformiprotsessi edasiviimise eest. Konstitutsioonikohtul on olnud oluline roll demokraatia põhimõtete ja põhiseaduse järgmise tagamisel (näiteks langetatud otsused praeguse presidendi volituste kohta). Samuti on järk-järgult paranenud valitsuse ja parlamendi koostöö õigusloome valdkonnas. Kosovo on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alaste läbirääkimiste alustamiseks näidanud üles piisaval määral pühendumust hea valitsemistava demokraatlikke põhimõtete järgimisele. Kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol jätkata demokraatlike reformide rakendamist. Esinduskogul ja selle komisjonidel tuleb suurendada järelevalvet täidesaatva võimu ja julgeolekusektori üle, parandades õigusaktide kontrolli ning tegevuspõhimõtete ja seaduste rakendamise jälgimist. Suurendada tuleb esinduskogu rahalist ja halduslikku sõltumatust valitsusest. See on võimalik parlamendi avalike teenistujate staatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisega. Samuti on oluline tagada, et valitsus konsulteeriks parlamendi eelarveprojekti muutmise asjus parlamendiga enne, kui ta esitab eelarve ettepaneku parlamendile vastuvõtmiseks. Kosovos on toimunud korrapärased valimised nii kesk- kui ka kohalikul tasandil. Valimissüsteem võimaldab erakondadel omavahel võistelda ja valijatel vabalt valida. Selle tulemusena on aja jooksul valitsuskoalitsioonide koosseis erinenud. 2010. ja 2011. aastal toimunud viimased valimised näitasid, et uutel erakondadel on võimalik parlamenti pääseda. Kosovo on valmis alustama läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks. Samas ilmnesid nimetatud valimiste käigus olulised puudused ja tehnilised raskused. Seetõttu tuleb Kosovol tagada õigusraamistik, mis peegeldaks senisest paremini ELis kehtivaid häid tavasid ja nõudeid kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Õigusriiki puudutav õigusraamistik on keeruline, kuna hõlmab õigusakte endise Jugoslaavia ja endise Jugoslaavia Liitvabariigi ajast, UNMIKi (ÜRO ajutine missioon Kosovos) õigusakte ja Kosovo uusi õigusakte. Ellu on viidud on osa organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust käsitlevast vajalikust õigusreformist. Mitmed olulised seadused puuduvad endiselt või vajavad muutmist, eelkõige rahapesu ja vara konfiskeerimise vallas. Lühiajalises perspektiivis tuleb Kosovol näidata üles selget pühendumust tulemuste saavutamisele organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (sealhulgas uurimiste algatamine) tihedas koostöös EULEXiga. Kosovol tuleb võtta vastu uued vara konfiskeerimist käsitlevad õigusaktid ja kohandada ELi õigustikule rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlev seadus. Endiselt jääb oluliseks väljakutseks õigusraamistiku jõustamine võitluseks organiseeritud kuritegevuse eri vormidega. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks peab Kosovo seadma esmatähtsale kohale konkreetsed tulemuste saavutamise organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Samuti tuleb Kosovol jätkata õigusaktide tugevdamist ja rakendamist, eelkõige inimkaubanduse, uimastite, nende lähteainete ja ebaseadusliku relvakaubanduse tõkestamise ja nende vastase võitluse alal. Samuti peab Kosovo parandama oma statistika usaldusväärsust. Korruptsioonivastase võitluse eesmärgil on Kosovo kehtestanud õigusakte, mis käsitlevad mitmeid olulisi küsimusi: näiteks varade deklareerimine, huvide konflikti vältimine avalikus teenistuses, korruptsioonijuhtumitest teatamine, riigihanked ja erakondade rahastamine. Kosovol tuleb kõnealuses valdkonnas saavutada käegakatsutavaid tulemusi. Kolme viimase aasta jooksul on toimunud prokuratuuri ja politsei ümberkorraldamine, eesmärgiga suurendada nende suutlikkust korruptsioonivastases võitluses. Samuti on Kosovos korruptsioonivastase võitluse amet, millel on õigus teostada haldusjuurdlusi ja esitada aruandeid. Ameti suutlikkus on kooskõlas ameti vastutusaladesse kuuluvate kohustustega. Lühiajalises perspektiivis tuleb Kosovol näidata üles selget pühendumust tulemuste saavutamisele korruptsioonivastases võitluses (sealhulgas uurimiste algatamine) tihedas koostöös EULEXiga. Kosovol tuleb võtta vastu uus korruptsioonivastane strateegia. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks peab Kosovo rakendama tõhusalt korruptsioonivastaseid õigusakte ja looma tõhusa mehhanismi korruptsiooni ennetamiseks. Kosovol tuleb seada esikohale konkreetsete tulemuste saavutamine organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses See hõlmab ametisse nimetatud ja valitud korruptsioonikahtlustusega ametnike süütegude edukat uurimist ja selliste ametnike vastutusele võtmist. Samuti peab Kosovo parandama oma statistika usaldusväärsust kõnealuses valdkonnas. Nõukogu 1997. aasta aprilli järeldustes tuuakse esile isikute nõuetekohase tagasivõtmise korra olulisust. Viisanõude kaotamise protsessi raames on Kosovo võtnud vastu tagasivõtmise seaduse ja jätkab ELi liikmesriikidega tehtavat koostööd tagasivõtmist käsitlevates küsimustes. Kosovol tuleb täielikult rakendada tagasivõtmise seadus ja tagada tagasi pöördunud isikute integreerimine. Kolme viimase aasta jooksul on Kosovo võtnud vastu õigusnormid kohtusüsteemi oluliseks reformimiseks. Kõnealuse reformi keskmes on erapooletuse, sõltumatuse, vastutavuse ja tõhususe põhimõtted. Reformidega muutub kohtusüsteemi ja prokuratuuri struktuur. Loodud on prokuratuurinõukogu ja tugevdatud on kohtunõukogu. Kohtuvõimu peamised institutsioonid on paigas, ehkki Kosovo põhjaosas Mitrovicas tegutsevad vaid EULEXi kohtunikud. Need institutsioonid on oma suutlikkust järk-järgult suurendanud ja neil on hea arusaam sellest, kuidas reformidega edasi minna. Lahendamata kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks tehtud jõupingutused on hakanud andma tulemusi. Kohtute uue struktuuri rakendamisel tuleb Kosovol tagada, et organiseeritud kuritegevuse, sõjakuritegude ja korruptsiooni valdkonna kõige raskemate juhtumitega tegelev eriprokurör säilitaks oma volitused. Kosovol on kõnealuses valdkonnas lahendada mitmeid olulisi probleeme. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol jätkata kohtusüsteemi tõhususe, vastutavuse ja erapooletuse parandamist. Kosovol tuleb edukalt rakendada kohtureformi neli peamist seadust, tagades seejuures ka nende kooskõla. Kosovol tuleb võtta meetmeid kohtuasjade kuhjumise üleüldiseks vähendamiseks. Kosovo ametiasutused peavad kohtunikele, prokuröridele, tunnistajatele, hagejatele ja kohtu personalile tagama piisava turvalisuse ja kaitse. Kosovol tuleb tagada, et kohtuprotsessid toimuvad selleks sobivates kohtades ja kooskõlas kohtumenetlustega. Õigusraamistiku kohaselt tuleb jätkata kohtunike ja prokuröride värbamisega vähemuste hulgast. Õigusraamistikuga on kehtestatud stabiilse ja professionaalse avaliku teenistuse tagamiseks vajalikud alustingimused. Õigusnormid lähtuvad Euroopa avaliku halduse kõige uuematest lähenemisviisidest. Avaliku halduse suutlikkus kesktasandil on kohalikust tasandist paremini välja arendatud. Kosovo on loonud ka ombudsmani institutsiooni, mis on keskne sõltumatu organ inim- ja põhiõiguste edendamiseks. Ombudsmani tegevust raskendavad aga teatavad probleemid, eeskätt eelarve ja tööruumidega seotud küsimustes. Lühiajalises perspektiivis tuleb Kosovol võtta vastu vajalikud teisese õiguse aktid avaliku teenistuse ja avalike teenistujate palkade osas. Kosovol tuleb ombudsmanile eraldada tööruumid ja tagada ombudsmani eelarveline sõltumatus. Ombudsmani eelarveprojekt tuleb valitsusel muudatusteta koos üldise eelarveprojektiga esitada parlamendile. Samaaegselt tuleb Kosovol jätkata vajalike reformide rakendamist avaliku halduse valdkonnas. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol liikuda edasi avaliku halduse strateegia ja tegevuskava ning seonduvate õigusaktide rakendamisel. Samuti tuleb tagada jätkusuutlik avaliku halduse reform koos vajalike rahaliste vahendite ja personaliga. Suurendada tuleb vähemuste hulka kuuluvate isikute osakaalu avalikus halduses. Tõhus ja professionaalne avalik haldus on lepingu eduka rakendamise võti. Kosovo põhiseadus ja üldine õigusraamistik tagab põhiliste inimõiguste austamise ja vähemuste kaitse. Ehkki Kosovo ei ole ÜRO ja Euroopa Nõukogu liige, sätestatakse tema põhiseaduses, et ÜRO ja Euroopa Nõukogu peamised konventsioonid ja protokollid on Kosovos vahetult kohandatavad ja ülimuslikud Kosovo õigusaktide suhtes. Kolme viimase aasta jooksul on Kosovo võtnud meetmeid nende sätete tegelikuks rakendamiseks. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol lahendada mitmeid olulisi probleeme. Kõnealune valdkond on eriti tähtis nõukogu 2012. aasta juunis vastu võetud uue ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava valguses. Kosovol tuleb uurida ajakirjanike vastu suunatud füüsilisi rünnakuid ja võtta nende toimepanijad vastutusele ning viia lõpule parlamendi menetlust, millega muudetakse meedia kriminaalvastutust ja ajakirjaniku allikate kaitset käsitlevat kriminaalseadustikku. Samuti tuleb Kosovol ühtlustada ja lihtsustada inim- ja põhiõiguste küsimustega tegelevate eri organite süsteemi, eesmärgiga tagada kõnealuse valdkonna õigusraamistiku tõhus järelevalve ja jõustamine. Kosovo peab liikuma edasi omandiõiguste jõustamisel, näiteks vähendades lahendamist ootavate juhtumite suurt hulka ja parandades kohtu- ja haldusotsuste jõustamist. Isikuandmete kaitset tuleb ELi nõuetega täiendavalt ühtlustada ja suurendada kõnealuse valdkonna haldussuutlikkust. Kehtestatud on vähemuste kaitse õigusraamistik, sealhulgas põhiseaduslikud tagatised. Vastavalt Kosovo põhiseadusele on Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse konventsioon Kosovos otseselt kohaldatav. Vähemustesse kuuluvad isikud on parlamendis ja poliitilistes funktsioonides valitsuse tasandil nõuetekohaselt esindatud. Tänu tugevale rahvusvahelisele toetusele on Kosovo jätkuvalt pakkunud ümberasustatud isikutele tagasipöördumisvõimalust. Kokku on Kosovosse alates aastast 2000 tagasi pöördunud rohkem kui 23 000 vähemuste hulka kuuluvat isikut. Kosovo on alustanud ka detsentraliseerimist, sealhulgas ka selliste uute omavalitsusüksuste loomist, kus vähemusrühm on enamuses. Lühiajalises perspektiivis tuleb Kosovol tagada sellise organi toimimine, mis võimaldab usukogukondadega, eeskätt Serbia õigeusu kirikuga, usu- ja kultuuripärandi edendamise ja kaitse küsimustes otse konsulteerida. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol edendada paljurahvuselist ühiskonda ning luua tingimused, mis aitavad Kosovo serblastel tunda end osana Kosovo tulevikust ja võimaldavad soovijatel tagasi pöörduda. Samuti loodab komisjon, et Kosovo jätkab detsentraliseerimisprotsessi, eelkõige uutes omavalitsusüksustes, aidates seeläbi Kosovo serblastel integreeruda. Keelevoliniku büroole tuleb eraldada eelarve, personal ja ruumid. Samuti vajavad rakendamist kultuuripärandi kaitset ja Serbia õigeusu kirikut käsitlevad õigusaktid (eelkõige seadused Prizreni ajaloolise keskuse ja Velika Hoča/Hoçë e Madhe küla kohta). Kosovo avalik ringhääling peab tagama serbiakeelsed saated. Etnilistest või usulistest kaalutlustest ajendatud rünnakuid tuleb uurida, nende toimepanijad vastutusele võtta ning tegeleda diskrimineerimisküsimustega. Endiselt väga kehvades tingimustes elavaid romasid, aškaleid ja egiptlasi käsitleva strateegia ja tegevuskava rakendamisel peab Kosovo liikuma edasi, sealhulgas vajalike vahendite eraldamisega. Mis puutub sõjakuritegudesse, siis on Kosovo säilitanud tulemusliku koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Samuti peab Kosovo toetama EULEXi erirakkerühma tööd. 3.2. Majanduslikud küsimused Kosovo on rakendanud esimesed olulised reformid täielikult toimiva turumajanduse loomiseks ja see on piisav, et sõlmida Lääne-Balkani riikidega lepingulised suhted, nagu on märgitud nõukogu 1997. aasta aprilli järeldustes. Samas seisab Kosovo majandus silmitsi mitme suure probleemiga. Töötuse määr on väga kõrge ja erasektor nõrk. Mitteametliku majanduse osakaal on suur ning ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja erasektori arengu toetamiseks tuleb tugevdada õigusriiki. Vaja on märkimisväärseid jõupingutusi majanduspoliitika paremaks suunamiseks, eelarve konsolideerimiseks, töökohtade loomiseks ja konkurentsivõime parandamiseks, ning samuti selleks, et edendada erainvesteeringuid jätkusuutlikuma ja kaasavama majanduskasvu saavutamiseks. 3.3. Suutlikkus täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi Komisjoni analüüs kinnitab, et enamikus valdkondades on loodud osa õigusraamistikust ja põhiline haldussuutlikkus. Sellest piisab, et alustada läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks. Samas rõhutatakse komisjoni töödokumendis, et esineb märkimisväärseid puudusi ning et kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol tegeleda paljude küsimustega. Kaubandus on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames võtmesektor. Kosovo on liberaalse kauplemissüsteemi ja väheste kaubandustõketega väga avatud majandus. Kosovo on Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu (CEFTA) liige ning kõigile CEFTA liikmete tööstuskaupadele ja põllumajandustoodetele kehtib tollimaksuvaba kord. Samuti on Kosovol ELi autonoomse korra raames liidu turule tollivaba juurdepääs toodete ja peaaegu kõigi põllumajandussaaduste osas. Kosovo on võtnud meetmeid kaupade vaba liikumisega seonduva reguleeriva raamistiku ajakohastamiseks, eesmärgiga seda ELi õigustikule lähendada. Seda on tehtud ELi nõuetele vastavate uute õigusaktide vastuvõtmise ja ELiga mittekohaste eeskirjade kaotamisega. Käimas on kaubandus- ja tööstusministeeriumi ümberkorraldamine, et parandada ministeeriumi suutlikkust hallata stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kaubandust käsitlevaid aspekte. Kuna ümberkorraldamine ei ole veel lõppenud, tuleb lühiajalises perspektiivis Kosovol rakendada valitsuse otsus ministeeriumi ümberkorraldamise kohta ning luua läbirääkimisi juhtiv ja koordineeriv struktuur. Selleks et paremini mõista, millist mõju avaldavad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kaubandussätted Kosovo majandusele, tuleb Kosovol koostada analüütiline uuring, mis hõlmab muu hulgas selget märget Kosovo läbirääkimisprioriteetide kohta. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol teha edusamme ka muudes valdkondades. Üks oluline küsimus on kaubanduse, konkurentsi ja siseturuga seonduva õigusraamistiku rakendamine. Endiselt jätkub ebaseaduslik loomakaubandus ja loomatapmine. Kosovol tuleb tugevdada kontrolli nende tegevuste ja loomaturgude üle. Parandada tuleks ettevõtlusstatistikat. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol parandada impordile tehtava fütosanitaar- ja veterinaarkontrolli keskusi ning proovide edastamise suutlikkust. Lõpule tuleb viia toiduohutus- ja veterinaarinspektorite üleviimine kohalikult tasandilt Kosovo Toidu-ja Veterinaarameti alluvusse. Andmete sisestamine loomade identifitseerimist, registreerimist ja liikumist käsitlevasse andmebaasi tuleb muuta süstemaatiliseks. Toidukontrolliga tegelevad laboratooriumid tuleb akrediteerida. 4. Üldised järeldused ja soovitused 1990. aastate lõpu konfliktist alates on Kosovo teel ELi suunas teinud märkimisväärseid edusamme. Kehtestatud on demokraatliku valitsemistava ning inimõiguste, kõigi Kosovos elavate vähemuste ja tagasipöörduvate ümberasustatud isikute õiguste kaitseks vajalik stabiilne institutsiooniline ja õiguslik raamistik. Paigas on õigusriigi põhimõtete tagamiseks vajalik põhiline institutsiooniline ja õiguslik raamistik. Õigusnormidega on tagatud kohtuvõimu sõltumatus. Kohtusüsteemi peamised institutsioonid täidavad oma rolli. Samuti on üldjoontes paigas õigusraamistik, mis on vajalik stabiilse ja professionaalse avaliku halduse tagamiseks. Kosovo on rakendanud esimesed põhilised reformid toimiva turumajanduse loomiseks. Kosovo on liberaalse kauplemissüsteemi ja väheste kaubandustõketega majandus, mis on üldiselt väga avatud. Kosovo üks peamisi majandusprobleeme on väga kõrge töötuse määr. Osaledes ELi vahendusel käivitatud dialoogis Serbiaga on Kosovo näidanud üles pühendumust piirkondlikule koostööle ja stabiilsusele. Kosovo on loonud head suhted suurema osaga oma naabritest. Kosovo osaleb mõnes piirkondlikus foorumis ja on olnud Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu eesistuja. Viimase kolme aasta jooksul on Kosovo suurendanud oma suutlikkust täita stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevaid kohustusi. Kosovo on praegu Lääne-Balkani riikidest ainus, kellel ei ole veel ELiga lepingulisi suhteid või kelle suhtes ei ole kaotatud viisanõuet. Kaubanduse valdkonnas saab Kosovo kasu ELi autonoomsetest kaubandusmeetmetest. Õiguslikust seisukohast saab EL Kosovoga sõlmida stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 217 ja 218 ja viisil, mis arvestaks liikmesriikide seisukohti Kosovo staatuse suhtes. Nõukogu on mitmel korral kinnitanud Lääne-Balkani riikide väljavaateid saada ELi liikmeks. 2011. aasta detsembris kinnitas nõukogu seda Kosovo osas. Kosovo Euroopa-püüdlustel on kodanike tugev toetus. Olukord Põhja-Kosovos on endiselt suur lahendamata probleem Kosovo ning kogu Lääne-Balkani piirkonna ja ELi jaoks. Olukorra lahendamiseks on vaja kõigi asjaomaste osalejate positiivset ja aktiivset tegutsemist. Kosovo ametiasutustel tuleb edendada paljurahvuselist ühiskonda. Kosovo serblastele on vaja luua tingimused, mis tagavad neile koha Kosovo tulevikus. Praegune olukord läbirääkimisi ei takista, aga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks on vaja edasisi samme. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimine on Kosovo põhjaosas elavate inimeste huvides. EL on valmis aitama kõiki asjaomaseid pooli, et leida lahendusi Põhja-Kosovos elavate inimeste elutingimuste parandamiseks. Komisjoni töödokumendi analüüsi kohaselt, mille kokkuvõte on esitatud käesolevas teatises, vastab Kosovo üldjoontes tingimustele, mis on vajalikud läbirääkimiste alustamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu üle. Samuti on oluline, et Kosovo jätkaks heas usus kõikide Belgradi ja Priština vahel saavutatud kokkulepete rakendamist ning teeks ELi vahendusel konstruktiivset koostööd kõikide küsimuste lahendamisel. Selle alusel esitab komisjon kõnealuse lepingu sõlmimist käsitlevad läbirääkimisjuhised, kui Kosovo võtab järgmised meetmed: · Õigusriik: näidata üles selget pühendumust tulemuste saavutamisele võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga, algatades sealhulgas uurimisi ja tagades jätkuva eduka koostöö EULEXiga. Toetada erirakkerühma tööd. Kohtute uue struktuuri rakendamisel tuleb tagada, et organiseeritud kuritegevuse, sõjakuritegude ja korruptsiooni kõige raskemate juhtumitega tegelev eriprokurör säilitaks oma volitused. Võtta vastu varade konfiskeerimist käsitlevad õigusaktid ning vaadata läbi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlev seadus. Võtta vastu uus korruptsioonivastane strateegia. · Avalik haldus: võtta vastu vajalikud teisese õiguse aktid avaliku teenistuse ja avalike teenistujate palkade kohta. Eraldada ombudsmanile tööruumid ja tagada tema eelarveline sõltumatus, nõudes valitsuselt, et see esitaks ombudsmani eelarveprojekti muudatusteta parlamendile koos üldeelarveprojektiga. · Vähemuste kaitse: tagada sellise organi toimimine, mis võimaldab usukogukondadega, eeskätt Serbia õigeusu kirikuga, usu- ja kultuuripärandi edendamise ja kaitse küsimustes otse konsulteerida. · Kaubandus: rakendada valitsuse otsus kaubandus- ja tööstusministeeriumi ümberkorraldamise kohta, luua läbirääkimiste juhtimiseks ja koordineerimiseks riigisisene mehhanism ning koostada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kaubandussätteid käsitlev mõjuanalüüs. Kosovol tuleb jätkuvalt näidata üles pühendumust ELi reformikavale, sealhulgas ühtlustades veelgi õigusakte ELi õigustikuga. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks tuleb Kosovol teha edusamme eelkõige järgmistes valdkondades: · Õigusriik: seada esikohale konkreetsete tulemuste saavutamine organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastases võitluses, tugevdada õigusakte ja nende rakendamist, eelkõige inimkaubanduse, uimastite, nende lähteainete ja ebaseadusliku relvakaubanduse tõkestamist ja nende vastast võitlust käsitlevate õigusaktide alal. Parandada raske ja organiseeritud kuritegevuse ning korruptsioonivastast võitlust käsitleva statistika usaldusväärsust. Toetada aktiivselt EULEXi (sealhulgas erirakkerühma) tema volituste täitmisel. Tagada isikute tagasivõtmine liikmesriikidest. · Kohtuvõim: võtta meetmeid kohtuasjade kuhjumise üleüldiseks vähendamiseks. Viia ellu kohtureform, tagades seejuures kohtuid, kohtunõukogu, prokuratuurinõukogu ja riigiprokuratuuri käsitlevate õigusaktide ühtsuse. Tagada kohtunikele ja kohtupersonalile, prokuröridele, tunnistajatele ja hagejatele piisav turvalisus ja kaitse ning kehtestada tõhusad kaitsemeetmed ähvarduste või hirmutamise vastu. Tagada, et kohtuprotsessid toimuvad selleks sobivates kohtades ja kooskõlas kohtumenetlustega. Jätkata vastavalt õigusraamistikule kohtunike ja prokuröride värbamist vähemuste hulgast. · Avalik haldus: liikuda edasi avaliku halduse strateegia ja tegevuskava ning seonduvate õigusaktide rakendamisega. Tagada avaliku halduse jätkusuutlik reform koos vajalike rahaliste vahendite ja personaliga. Suurendada vähemuste hulka kuuluvate isikute üldist osakaalu avalikus halduses. · Valimisreform ja esinduskogu: tagada, et valimisi käsitlev õigusraamistik peegeldaks paremini ELis kehtivaid häid tavasid ja et selle rakendamine oleks kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega. Esinduskogul tuleb suurendada järelevalvet täidesaatva võimu, sealhulgas julgeolekusektori üle õigusaktide tõhusama kontrolli ning tegevuspõhimõtete ja seaduste rakendamise parema jälgimise kaudu. Suurendada esinduskogu rahalist ja halduslikku sõltumatust valitsusest, eelkõige parlamendi avalike teenistujate staatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise kaudu, ning tagada, et valitsus konsulteerib parlamendi eelarveprojekti muutmiseks parlamendiga enne seda, kui ta esitab eelarve ettepaneku parlamendile vastuvõtmiseks. · Inim- ja põhiõigused: uurida ajakirjanike vastu suunatud füüsilisi rünnakuid ja võtta nende toimepanijad vastutusele ning viia lõpule parlamendi menetlus, millega muudetakse meedia kriminaalvastutust ja ajakirjaniku allikate kaitset käsitlevat kriminaalseadustikku. Ühtlustada ja lihtsustada inim- ja põhiõiguste küsimustega tegelevate eri organite süsteemi, eesmärgiga tagada kõnealuse valdkonna õigusraamistiku tõhus järelevalve ja jõustamine. Liikuda edasi omandiõiguste jõustamisega, näiteks vähendades lahendamist ootavate juhtumite suurt hulka ja parandades kohtu- ja haldusotsuste jõustamist. Ühtlustada isikuandmete kaitse ELi nõuetega ja keskenduda selle rakendamisele, eelkõige teisese õiguse aktide koostamise ja haldussuutlikkuse suurendamise kaudu. · Vähemuste kaitse: edendada paljurahvuselist ühiskonda ja luua tingimused, mis aitaksid Kosovo serblastel tunda end osana Kosovo tulevikust ja võimaldaksid soovijatel tagasi pöörduda. Jätkata detsentraliseerimist, eelkõige uutes omavalitsusüksustes. Eraldada keelevoliniku büroole eelarve, personal ja tööruumid. Rakendada kultuuripärandi ja Serbia õigeusu kiriku kaitsega seonduvad õigusaktid. Hoolitseda selle eest, et avalik ringhääling tagaks serbiakeelsed saated. Uurida etnilistest või usulistest kaalutlustest ajendatud füüsilisi rünnakuid, esitada nendega seoses süüdistused ja võtta nende toimepanijad vastutusele. Liikuda edasi romasid, aškaleid ja egiptlasi käsitleva strateegia ja tegevuskava rakendamisega, eraldades selleks vajalikud vahendid. · Kaubandus ja siseturg: rakendada kaubandust, konkurentsi ja siseturgu käsitlev õigusraamistik. Tugevdada kontrolli jätkuva ebaseadusliku loomakaubanduse ja -tapmise ning loomaturgude üle. Parandada ettevõtlusstatistikat. · Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused: parandada impordile tehtava fütosanitaar- ja veterinaarkontrolli keskusi ja proovide edastamise suutlikkust. Tugevdada toiduohutus- ja fütosanitaarkontrolli, sealhulgas toiduohutus- ja veterinaarinspektorite üleviimise lõpuleviimise kaudu kohalikult tasandilt Kosovo Toidu- ja Veterinaarameti alluvusse. Andmete sisestamine loomade identifitseerimist, registreerimist ja liikumist käsitlevasse andmebaasi tuleb muuta süstemaatiliseks. Toidukontrolliga tegelevad laboratooriumid tuleb akrediteerida. Komisjon kutsub Kosovot üles neis valdkondades reforme hoogustama ja keskenduma reformide rakendamisele. Edasiliikumise kiirus sõltub Kosovost. ELi reformikava kiirel rakendamisel on keskne roll avalikkuse ja poliitiliste ringkondade konsensusel selles küsimuses. Komisjon jätkab Kosovo edusammude jälgimist stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames toimuva dialoogi, õigusriigi teemalise struktureeritud dialoogi, viisadialoogi ja korrapäraste eduaruannete kaudu. * Nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ja on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. [1] KOM(1999) 235 lõplik. [2] SWD(2012) 339 final. [3] Siinkohal võib meenutada, et kõrge esindaja kohalolekut Bosnias ja Hertsegoviinas (keda toetab kõrge esindaja büroo ja kelle määrab rahu tagamise nõukogu Daytoni rahuleppe tsiviilküsimuste rakendamise jälgimiseks) ei peetud Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamisel õiguslikuks takistuseks. [4] KOM(2009) 534 lõplik.