ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6.

Hoolimata positiivsetest suundumustest, soodsamatest sotsiaalkokkulepetest ning laevaomanike jõupingutustest parandada laevadel palku ja elamistingimusi, mugavust ja telekommunikatsiooni, ei ole kalapüük noorte jaoks ikkagi huvipakkuv. Mõnikord on selle põhjus tegevuse toimumine vaenulikus looduskeskkonnas, mõnikord meremeeste töö- ja eraelu ebapiisav ühitamine ning mõnikord see, et nimetatud tingimuste parandamisest ei ole osatud teada anda. Tõsi on see, et isegi viimaste aastate majanduskriis ei ole suutnud noori kõnealusesse sektorisse tuua. Kalanduses ei alusta oma äritegevust just eriti paljud tulevased ettevõtjad. Mõnes riigis ei ole väikelaeva omanikul võimalik enne tähtaega pensionile jääda, isegi kui ta töötab oma laevameeskonnaga samades karmides tingimustes. Sotsiaalküsimused ei piirdu üksnes kalastustingimustega pardal. Parandada tuleb ka elutingimusi maismaal. Uuringud on osutanud, et kalurikogukonnad ja sadamalinnad on sageli silmitsi suure vaesuse, avalike teenuste puudumise ja kehvade elutingimustega. Samuti alahinnatakse naiste, eriti kaastööd tegevate abikaasade rolli sektori õitsengus. Vaja on rohkem teadusuuringuid nende sotsiaalsete aspektide kohta.
5.2.

Digiteerimine ja tehisintellekt on viinud pideva õppimise tähtsuse uuele tasandile: see on üks keskseid viise ELi tugevdamiseks oskuste ja hariduse üleilmses võidujooksus, seejuures kaasaval viisil. Komitee teeb ettepaneku töötada välja ELi strateegia, milles kirjeldatakse meetmeid pideva ja õppijakeskse õppe ergutamiseks, mille keskmes on digiteerimine ja usaldusväärse tehisintellekti kasutamine ja milles võetakse arvesse riiklike süsteemide erinevusi. Vastavalt sellele tuleks suurendada ka ELi haridusruumi pürgimusi: ei piisa sellest, kui pideva õppimisega tegeleb veerand inimestest, see õigus peab olema kõigil.
6.3.

Digiteerimine on samuti suurendanud võimalust olla oma tööga pidevalt ühenduses e-posti ja muude sidevahendite kaudu, mis võib ähmastada era- ja tööelu piire ning muuta inimesed IT-tehnoloogiast veelgi sõltuvamaks. Eelkõige sõltuvad nooremad inimesed tõenäoliselt rohkem IT-tehnoloogiast ja sotsiaalmeedia platvormidest, millel võib olla kahjulik mõju nende tervisele ja ohutusele. Komitee kutsub sotsiaalpartnereid üles töötama välja asjakohased meetmed, et kaitsta töötajate tervist nimetatud ohtude eest, võttes arvesse vajadust tagada töö- ja eraelu tasakaal. Kodanikuühiskonnaga peetaval dialoogil on selles samuti oluline roll. Üks näide selliste meetmete kohta on Prantsusmaal hiljuti kasutusele võetud „Õigus mitte olla kättesaadav“, mida kohaldatakse mõnes ELi riigis teatavates valdkondlikes ja ettevõtja tasandi kokkulepetes.
4.9.

Komitee on seega seisukohal, et kasutatud patareides ja akudes sisalduvate materjalide taaskasutamise arendamiseks on vaja rohkem konkreetseid algatusi. See kasulike materjalide eraldamine olmeprügist võib anda olulise panuse vajalikku toorainega varustamisse. Kasulike materjalide eraldamine olmeprügist omab tulevase ringlussevõtu seisukohast suurt potentsiaali, aga seda vaid juhul, kui paranevad majanduslikud stiimulid, kogutavad kogused, taaskasutustehnoloogiad ja – mis kõige olulisem – ringlussevõtu määrad. Komisjoni hiljutisest raportist patareisid ja akusid käsitleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta nähtub kahjuks, et tavaliste patareide ja akude kogumine ei ole veel soovitud tasemel. Ikka veel ei leia ligi 57 % patareidest ja akudest teed ringlussevõtu punktidesse. Seega on ka õigustatud, nagu komisjon märgib oma lühikeses, aga väga asjakohases raportis, et tal on kavas 2006. aasta direktiivi kohandada, arvestades seejuures ka selliste uute patareide ja akude turule tulekuga, millele on suunatud patareide ja akude tegevuskava. Komitee ootab neid ettepanekuid suure huviga. Komitee märgib siinkohal muu hulgas ka seda, et praegused patareide ja akude ümbertöötlemise käitiseid tuleb taas kaasajastada, pidades silmas lähitulevikus turule saabuvate uut tüüpi patareide ja akude suuri koguseid. Samuti on vaja välja arendada uus tehnoloogia ringlussevõtuks või ümbertöötlemiseks. Komitee on seisukohal, et just selles valdkonnas peaks EL täiel määral toetama suunatud teadus- ja arendustegevust, kuna see toetab parema elukeskkonna loomist ning aitab suurel määral vähendada sõltuvust väljastpoolt ELi pärinevast toorainest.
4.6.

Komitee on seisukohal, et otsustava tähtsusega on see, kui kiiresti suudetakse reageerida Euroopa tootmissüsteemi vajadustele standardimise valdkonnas. Selles kontekstis on oluline, et jätkataks uute töömeetodite alal kogunenud struktuurilise mahajäämuse vähendamisega.
7.5.

Komitee on veendunud, et teabe läbipaistvusel ja võrreldavusel on oluline osa tarbijate teadlikkuse tõstmises, et teha arukaid valikuid, eelkõige keskkonnamõju ja jätkusuutlikkuse seisukohalt.
7.1.

1992. aasta Maastrichti lepingus on kirjas: „Erakonnad Euroopa tasandil on tähtis integratsioonitegur liidu piires. Nad aitavad kaasa eurooplaseks olemise teadvustumisele ning liidu kodanike poliitilise tahte väljendamisele“. Euroopa erakondade suhteliselt hiljutine järkjärguline areng riikideülesteks poliitilisteks osalejateks, kellel on integreeritud juhtimisstruktuurid, kes suudavad koostada sidusaid poliitilisi tegevuskavasid ja mobiliseerida valijaid kogu ELis, kujutab endast struktuurilist probleemi eurooplaste poliitilise osaluse jaoks. Täpsemalt on Euroopa erakondade juhtimise ja rahastamise õigusraamistik vormunud alles pärast 2003. aasta Nice’i lepingut, jäädes küllalt piiratuks organisatsioonilise ja programmilise sidususe osas, mis peaks aitama Euroopa erakondadel kujundada ja tugevdada ELi poliitilist integratsiooni, mis põhineb ühistel väärtustel ja üldsuse kaasamisel.
6.4.

Komitee on üldiselt seisukohal, et EL peab hakkama investeerima meetmetesse, mis muudavad meie sotsiaal-majandusliku süsteemi kriisile vastupidavaks, pannes aluse rohelisele ringmajandusele, mis tugineb looduspõhistele lahendustele ja on suunatud üldsuse heaolule. Nüüd on aeg kasutada ära süsteemseid majandusmuutusi ja hea uudis on see, et meil on olemas tegevuskava: ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 (17 kestliku arengu eesmärki) ja Euroopa Komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe kombinatsioon.
6.2.3.

kulude piisavat jagamist riigiasutuste, tööandjate, üksikisikute ja teiste asjaomaste sidusrühmade (nt sotsiaalpartnerid, koolitajad, vabaühendused) vahel . Nagu on märgitud Cedefopi täiskasvanute õppe rahastamise andmebaasis, Vajalikud on rahastamismehhanismid, mis koondaksid riiklikke vahendeid ja hõlmaksid(nt sotsiaalpartnerid, koolitajad, vabaühendused). Nagu on märgitud Cedefopi täiskasvanute õppe rahastamise andmebaasis, ( 39 ) leidub eri rahastamismehhanisme, mis on mõeldud üksikisikutele ja ettevõtetele/tööandjatele ning mille eesmärk on suurendada osalust ja erainvesteeringuid haridusse ja koolitusse. Riigiasutused peavad neid võimalusi nõuetekohaselt kooskõlastama, samas kui valdkondlike koolitusfondide puhul võtavad koordineeriva rolli peamiselt sotsiaalpartnerid. Üksikisikutele mõeldud rahastamisvahendid on näiteks individuaalsed õppekontod/vautšerid, (odavad) laenud ja tasustatud koolituspuhkus. Rahaline toetus ettevõtetele võiks toimida koolitusfondide (mis põhinevad ettevõtete maksudel), maksusoodustuste või toetuste (mida rahastatakse üldistest maksudest) vormis. Sellised kulude jagamise vahendid on ka viis, kuidas tagada ühine vastutus elukestva õppe põhimõtete väljatöötamise/rakendamise ja oskustesse investeerimise eest.
6.4.

Küsimus on selles, kas ELi-sisene liikuvus on pöördumatu või on see vaid ajutine ja päritoluriiki naasmine on reegliks. Tegelikult pöördub suur osa oma riigist lahkujatest kahe aasta jooksul koju tagasi. Tegemist on korduvliikuvuse vormiga. Sellised liikumised rikastavad asjaomaseid riike vastastikku. Et see sagedamini nii oleks, on vaja ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ida ja lääne ning lõuna ja lääne vahel. Olemasoleva lõhe vähendamine on parim viis selle tööjõu lekke aeglustamiseks.
3.5.

Komitee leiab, et põhjaliku haldusalase lihtsustamise kõrval on vaja ulatuslikku digiüleminekut ja kõigi sidusrühmade tugevat suutlikkuse suurendamist – tugevdada tuleb ühtse turu juhtimise taristut ELi ja liikmesriikide tasandil. Sellega peab kaasnema kodanike, tarbijate ja ettevõtjate proaktiivne integreerimine, et edendada lihtsustatud ja kasutajasõbralikke kontseptsioone ning ühtse turu eeskirjade õigeaegset, läbipaistvat ja tõhusat rakendamist ja kohaldamist. See kõik on aluseks edukale üleminekule majanduse, keskkonna ja ühiskonna seisukohast digilahendustel põhineva, tõhusa, sidusa, tasakaalustatud ja kestliku ELi suunas.
3.13.

Komitee on veendunud, et olemasolevate maksusüsteemi parameetrite asjakohasust ja jätkusuutlikkust on põhjust täiendavalt arutada. Euroala iseloomustab suhteliselt suur maksukoormus, mis on kaldu ka tööjõu maksustamise suunas. Samas moodustavad keskkonna- ja omandimaksud keskmiselt väga väikese osa kogu maksutulust. Seepärast tunnistab komitee vajadust võtta kasutusele maksuvormid, mis vähendavad tööjõuga seotud maksukoormust ja suurendavad maksustamist näiteks finantsspekulatsioonide puhul. Soovitatav on kehtestada õiglased maksutingimused, eelkõige seoses digitaalmajanduse uute vormidega, kus kapital on koondunud pigem väärtuse loomisele ( extraction of value ) kui kaupade tootmisele ja teenuste osutamisele. Tulevikus võivad keskkonnamaksud olla oluline vahend tarbijate ja tootjate keskkonnahoidlikuma käitumise suunamiseks, ilma et see mõjutaks märkimisväärselt majanduskasvu tingimusi. Samal ajal märgib komitee, et mis tahes muudatused maksusüsteemides ei tohi enam halvendada sissetulekute ja rikkuse juba niigi ebaühtlast jaotumist. Komitee kutsub üles jätkama ja tugevdama jõupingutusi võitluses maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu (agressiivne maksuplaneerimine), et muuta maksusüsteem tõhusamaks. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et liikmesriikide vahel tuleb tagada tihedam kooskõlastamine ja koostöö maksupoliitika parameetrite kindlaksmääramisel, et luua ühtsel turul õiglased tingimused. Komitee toetab ka Euroopa Komisjoni jõupingutusi ja kaalutlusi konsensuse saavutamiseks äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi suhtes ja ülevaate saamiseks kasumi jaotamisest liikmesriikide vahel. Komitee, kes toetab komisjoni algatust kvalifitseeritud häälteenamuse kohta, peab oluliseks, et seda rakendataks järk-järgult ja et selle kohaldamise tingimuste suhtes saavutataks laialdane konsensus.
4.2.

Komitee on arvamusel, et osalejatel, kes igal tasandil on digiplatvormidele usaldanud üldist huvi pakkuvaid ülesandeid, peavad olema ka õiguslikud vahendid, et selliste platvormide kasutatavatele algoritmidele juurde pääseda ja neid kontrollida.
4.12.

Küberturvalisuse Ameti (ENISA) rolli, kui ka liikmesriikidele suunatud soovituste abil küberturvalisuse ühtse käsitluse kasutuselevõtuks, et vähendada aina läbipõimunumas Euroopa võrkude süsteemis nõrkade lülide olemasolu ohtu. Nagu komitee on juba märkinud, Energiasektoris tuvastatud probleemide ja ohtudega tuleb täiel määral tegeleda nii ELi tasandil, edendades Euroopa LiiduAmeti (ENISA) rolli, kui ka liikmesriikidele suunatud soovituste abil küberturvalisuse ühtse käsitluse kasutuselevõtuks, et vähendada aina läbipõimunumas Euroopa võrkude süsteemis nõrkade lülide olemasolu ohtu. Nagu komitee on juba märkinud, ( 16 ) tagab see ühise arusaama küberrünnetest ja küberturvalisuse ohtude vastase ühtse kaitse. Kogu energiasüsteem on laialdaselt arvutipõhine, et tagada igal hetkel stabiilsus ja tasakaal: küberrünne võib ohustada või jäädavalt seisata tegevuse mitte üksnes väiksemates territoriaalüksustes, vaid ka laiemates geograafilistes piirkondades. Halvimal juhul, mis on aga alati võimalik, võivad häkkerite suunatud rünnakud tekitada isegi geopoliitilisi probleeme.
Viimaks rõhutab komitee, et uue maksuvabastusmehhanismi – nagu see on esitatud komisjoni ettepanekus – konkreetse rakendamise järelevalveks on kindlasti vaja piisavaid kontrollimehhanisme. Seepärast soovitab komitee, et komisjon töötaks välja ja käivitaks oma käibemaksukontrolli rühma kaudu asjakohase süsteemi uue maksuvabastusskeemi kontrollimiseks, mis võetaks kasutusele kõigis liikmesriikides, et koguda – kui see on võimalik ja mõistlik – liikmesriikide maksuhalduritelt kogu asjakohast praktilist teavet.
4.5.

Platvormi koordineerimisrühmal on palju potentsiaalseid teadmisi ja liikmesriikide kogemusi, millest ELi institutsioonid, nagu Euroopa Komisjon, Euroopa Investeerimispank jt, võiksid kasu saada. Selliseid teadmisi ja kogemusi tuleks koordineerimisrühma aktiivsema kaasamise ja konsulteerimise teel suurendada. Koordineerimisrühma kaasamine on olnud, on praegu ja on ka edaspidi platvormi edu üks põhialus ning peaks seepärast olema iga uue ringmajanduse tegevuskava loomulik osa. Platvormi iga uus mandaat peaks seda kajastama ja püüdma kodanikuühiskonna osalejate senist mõju veelgi suurendada, näiteks seoses tarbijate, finantssektori, biomajanduse, hariduse ja innovatsiooniga. Seepärast tuleks koordineerimisrühmaga konsulteerida iga uue ringmajanduse tegevuskava poliitilise suuna üle. Sellega jätkab komitee oma põhiülesannet kaasata sidusrühmad poliitika kujundamisse.
3.12.

Komitee leiab, et jooksevkonto saldo kontekstis on liikmesriikide olukord liidu territooriumil täiesti erinev ning sellega kaasnevad ka liikmesriikide vahendite ja majanduspoliitika eesmärkide konsensuseta tõlgendused. Kuigi on tõsi, et mitu riiki, kus varem oli krooniline jooksevkonto puudujääk, on puudujääki oluliselt vähendatud, on tõsi ka see, et mitme liikmesriigi jooksevkonto ülejääk on endiselt suur. Oluline on neid kahte riikide rühma lähendada, vastasel juhul on suur oht näha kahekiiruselist Euroopa majandust ehk nähtust, mis võib pikaks ajaks püsima jääda. Puudujäägiga riikide jaoks peaksid lähenemisprotsessid seisnema selles, et võetakse rohkem meetmeid nende konkurentsivõime ja tootlikkuse toetamiseks (kooskõlas Euroopa poolaasta raames kasutatavate näitajatega) ning ülejäägiga riikide puhul tuleks rohkem keskenduda üldist nõudlust stimuleerivatele teguritele, näiteks tehes jõulisemaid investeeringuid, millel on positiivne mõju kvaliteetsete töökohtade loomisele.
2.5.

rõhutab, et kliimamuutused on inimkonna ja meie planeedi jaoks tohutu katsumus, mis juba mõjutab metsa ja metsandussektorit suures ulatuses (näiteks mõju puiduvarude kvantiteedile ja kvaliteedile ning tohutud kahjustunud puidu kogused). Sellest tulenevalt on leevendamismeetmed ja metsa majandamine ning kohandamine muutuvatele kliimatingimustele üliolulised. Terved ja vastupanuvõimelised metsad on sellega seoses väga tähtsad. Aktiivne ja säästev majandamine, sealhulgas metsade elurikkuse säilitamine, on hädavajalik nende vastupanuvõime ja elujõu tagamiseks pikas perspektiivis. Puidu kasutuselevõtu edasine arendamine (nt digiülemineku ja uute meetodite kaudu) ning puidu ja puidupõhiste toodete kasutamine on kliimaeesmärkide saavutamise kesksed elemendid. CO 2 sidumise täieliku potentsiaali parandamiseks tuleb asendada ulatuslikumalt fossiilne tooraine ja energia ning säilitada süsinik pika kasutuseaga puittoodetes;
2.4.7.

Komitee kutsub komisjoni presidenti üles andma keskkonnakaitse volinikule suuremad volitused iseäranis keskkonna ja tervisega seotud küsimustes. Volinik peaks keskenduma ka maapiirkondade arengu koordineerimisele, elukvaliteedi parandamisele kõikjal ja liidu ettevõtjate ELi keskkonnanõuetele vastavuse tagamisele ning kõigis eelnimetatud tegevustes rohkem osalema. Konkurentsivõimeline majandus peab tulevikus muutuma majanduseks, mis hõlmab kõike ilusat ja head, s.o elukvaliteeti parandavat kultuuri, kunsti ja keskkonnaga seotud kohaliku tasandi tegevust. Meie üks peaeesmärk peaks olema rahva õnneindeksi (GDH) kasv ehk üldise heaolu suurenemine, mis on seotud tervema majandusega ja mis pakub paremaid ja kestlikumaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaväärtusi, mida on võimalik taasluua.
1.8.

Komitee nõustub komisjoni ettepanekuga üleminekusätete kohandamise kohta, mis võimaldavad krediidiasutustel leevendada fondidele avalduvat proviseerimise ja krediidiriskiga korrigeerimise (oodatav krediidikahju) mõju rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 tähenduses. Komitee on siiski seisukohal, et ettepanek on üksnes esimene samm eesmärgi suunas leevendada majanduslanguse mõju, kuid see ei ole piisav ega tõhus selleks, et säilitada võrdsed võimalused Euroopa vahendajate vahel. Seetõttu leiab komitee, et ettepaneku võib lisada tingimusel, et rakendatakse järgmisi meetmeid: — 1. jaanuari 2020. aasta seisuga arvutatud uut dünaamilist komponenti laiendataks laenudele, mis alates 1. jaanuarist 2020 (või muu hilisem kuupäev, mida otstarbekaks peetakse ja mis on kooskõlas pandeemia puhkemise kuupäevaga) muutusid viivislaenudeks; — mastaabitegurit ei asendataks 100 % riskikaaluga, mida kasutatakse jaekaubandusklientide rahastamisel. Sellise sekkumisega ei tunnistata tüüpiliste laenuvõtjate kategooriate erinevat olemuslikku riskitaset enamiku kommertspankade ja eriti olulisel määral kohalike pankade puhul. Siin mõeldakse konkreetselt kodumajapidamisi ja VKEsid. Kõnealuse laenuvõtjate kategooriaga seotud riskipositsioonide suhtes rakendatakse usaldatavusnõuete erikäsitlust. Samuti tekitaks mastaabiteguri asendamine 100 % riskikaaluga suuri (kui mitte ületamatuid) raskusi pankadele, kes rakendavad standardmeetodit ja kasutavad aruandluse eesmärgil protokollimist. Komisjoni pakutud meetme asemel võiks tegevuse lihtsustamise tõhusa meetmena kaaluda asjakohast sekkumist seonduvate maksude käsitlemisse, millele on osutatud sama lõike 7 punktis a, selle asemel et tühistada punkt b; — meetmete järkjärgulise rakendamise ajavahemikku pikendataks ka 1. jaanuaril 2018. aasta seisuga arvutatud staatilise komponendi puhul, kuna kasutusele võetakse uus raamatupidamispõhimõte, rahvusvaheline finantsaruandlusstandard 9, mille kohaselt peavad kõik pangad pöörama eritähelepanu esmakordse kasutuselevõtu (First Time Adoption, FTA) mõjule. Sellel on tagajärjed ka viivislaenude müügistsenaariumi hindamismeetoditele ning need kujutavad endast praegu FTA reservi kõige olulisemat osa.
1.2.

Komisjoni hinnangute kohaselt tekitaks piiriülese e-kaubanduse käibemaksukorra kohaldamiseks kavandatud tähtaja edasilükkamine liikmesriikidele rahalist kahju ligikaudu 3 miljardi euro ulatuses. Samas osutab komisjon sellele, et käibemaksukord saab nõuetekohaselt toimida alles alates hetkest, mil kõik liikmesriigid on selleks valmis. Komitee soovitab liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et käibemaksukord hakkaks toimima kohe, kui praegune kriis on ületatud.
1.3.

Ent kuna mõned ELi liikmesriigid on oma EAFRD vahendid juba ammendanud või kohustusega sidunud, leiab komitee, et Euroopa Komisjon peaks looma erakorralise fondi väljaspool ühise põllumajanduspoliitika eelarvet ja rahastama seda taastekava vahenditest, et võimaldada kõnealuse meetme rakendamist ilma vajaduseta piirata EAFRD vahendeid. Vastasel juhul tuleks komitee arvates EAFRD asjaomase seadusandliku ettepaneku abil paindlikumaks muuta. Seepärast kutsub komitee komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles võtma arvesse käesolevas arvamuses esitatud üldisi märkusi.
4.13.

Arvestades suurt ebakindlust selles osas, millist mõju avaldab üleminek tööhõivele, ja kahtlusi ülemineku geograafilise jaotumise suhtes, märgib komitee, et oleks parem olnud õiglase ülemineku fondi rahaliste vahendite geograafilist jaotamist mitte eelnevalt kindlaks määrata. Üks mureküsimus on ka fondi juhtimine. Abikõlblike piirkondade ja neile eraldatavate summade määramine on antud täielikult liikmesriikide valitsuste pädevusse. Kuna piirkondlikke eraldisi ei tehta, on oht, et see võib põhjustada tasakaalustamatust rahastamisvahendite jaotamisel piirkondlikul tasandil ning et piirkonnad, mis on kliimamuutuste eesmärkide negatiivse mõju suhtes vähem haavatavad, ei saa vahendeid.
2.3.

Lisaks peavad liikmesriigid, kellel on hariliku tuuni püügi võimalused, koostama iga-aastased püügivõimsuse haldamise kavad, et kohandada püügilaevastikud jaotatud püügivõimalustele; iga-aastased inspekteerimiskavad, et tagada vastavus kõnealusele määrusele, ja iga-aastased kalakasvatamise majandamiskavad, et tagada kasvatamiseks olemasoleva hariliku tuuni hinnanguline kogus. Kõik need kavad esitatakse komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril.
1.6.

Komitee tuletab meelde, et kontrollikoda on rõhutanud, et selleks eraldatud vahendeid on sageli väärkasutatud ja need ei ole alati andnud oodatud tulemust. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks, et see kõnealusel juhul ei korduks.
10.2.

Üks hiljutine uuring tõi välja, et peamised ülikoolid on kaotanud positsioonid teadusliku tootmise pingereas (2015–2019), kuid Euroopas on olukord palju halvem (30 parima hulgas on vaid üks Euroopa ülikool), samal ajal kui Internetiga seotud teenustele spetsialiseerunud ettevõtted, tehnoloogia ja andmeanalüüs on teadusuuringute valdkonnas muutunud üha olulisemaks.
4.4.

Reguleeritud testimiskeskkonnad on osutunud kasulikuks vahendiks ja komitee kutsub üles neid VKEsid käsitlevate määruste kehtestamisel laialdasemalt kasutama ning neid riikide seadusandjate seas paremini edendama. Komisjon peaks selgitama, kuidas, kus ja miks neid reguleeritud testimiskeskkondi rakendatakse. Mõjuhinnangus on endiselt vaja parandada VKEde analüüsi, et veenduda, kas kõik kavandatud õigusaktid on VKEdele soodsad. Komisjoni uus tulevikukindluse platvorm peaks keskenduma suuresti võimaliku koormuse kontrollimisele, mis võib takistada sotsiaal-majanduslikku taastumist. EL peaks looma ka ELi tasandil reguleeritud testimiskeskkonnad, et nii parandada ühtset turgu, tagada, et see soodustab ühtlustamist, ja pakkuda innovaatoritele viivitamata kogu Euroopas innovaatiliste lahenduste jaoks õiguskindlus. ELis on rohkem idufirmasid ja innovaatilisi VKEsid kui USAs või Hiinas, kuid uuringud näitavad, et need ettevõtjad eelistavad oma innovaatilisi lahendusi juurutada väljaspool Euroopat. Sellel on palju põhjuseid, sealhulgas rahaliste stiimulite puudumine Euroopas ja killustatud ühtne turg. Seega seisneb reguleeritud testimiskeskkondade kasutuselevõtu tähtsus selles, et need julgustaksid ettevõtjaid Euroopasse jääma ja loodetavasti aitaksid pikas perspektiivis luua Euroopa edulugusid.
3.3.3.

VKEd ja töötajad tunnevad selgelt, et majanduskriisid, euro kasutuselevõtt ja praegune väga tõsine pandeemia, mis on surunud Euroopa majanduse langusesse, on kõige rängemalt tabanud just neid. See tähendab, et iga Euroopa ühtset turgu toetav meede peab hõlmama lihtsamat, otsesemat ja tõhusamat teabevahetust, vähem bürokraatiat ning eeskirju, mis on kõigile arusaadavad.
3.9.

Kuna Next Generation EU on lisatud ELi eelarvesse, tähendab see seoses tingimuslikkusega seost Euroopa poolaastaga ning komisjoni juhtimis- ja kontrollisüsteemiga, mida kontrollib ka Euroopa Parlament. Komitee juhib tähelepanu sellele, et võimalikud konfliktid liikmesriikide ja komisjoni vahel või komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel võivad põhjustada vahendite väljamaksmisel märkimisväärseid viivitusi.
4.48.

Märkimisväärne arv Euroopa noori ei ole mitmetel põhjustel kunagi või on harva Euroopas ringi reisinud. Kuigi haridusvaldkonnas on olemas vahetusprogrammid, on EL äsja alustanud vahendiga, mis võimaldaks tagada kõigile eurooplastele reisielamuse, mis seoks noori rohkem Euroopa identiteediga, suurendaks teadlikkust Euroopa Liidu kesksetest väärtustest ning tutvustaks neile kestlikku ja puhast transpordiviisi. „DiscoverEU“ on Euroopa Liidu algatus, mis annab inimestele võimaluse avastada Euroopat õpikogemuste kaudu. Peamiselt rongiga reisides (on erandeid, mis võimaldavad saarte või äärealade elanikel osaleda) saavad Euroopa noored avastada Euroopat, selle suuremaid ja väiksemaid linnu.
1.11.

Sellega seoses tervitab komitee uut maksevõime toetamise rahastamisvahendit ja rõhutab, kui oluline on tagada, et sellest saaksid tõepoolest kasu need liikmesriigid, kelle majandust on COVID-19 pandeemia kõige enam mõjutanud. Kuigi on väga oluline tagada kiire taastumine, on samavõrra oluline eraldada olemasolevad vahendid elujõuliste ärimudelitega ettevõtjatele. See aitaks kaasa kestliku ja vastupidava Euroopa majanduse loomisele.