[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.5.2007

SEK(2007) 723 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ÜLDINE TAUST

Stabiilsuse ja kasvu pakt, mis jõustus 1. juulil 1998, põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnustati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Austria esitas esimese stabiilsusprogrammi 1998. aasta novembris. Määruse kohaselt esitas nõukogu 18. jaanuaril 1999. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on omakorda õigus neid kontrollida.

2. AJAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST

Komisjon on kontrollinud Austria 29. märtsil 2007 esitatud viimast ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning vastu võtnud soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt hinnangus käsitletud põhipunktid).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajad;

2. kõige värskem hinnang Austria seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta septembri riiklikule reformikavale.

2.1. Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Austria majanduskasv on viimasel kümnel aastal olnud pidevalt euroala keskmisest pisut suurem ja ilma suuremate tagasilöökideta. SKT reaalkasv, mida on hoogustanud peamiselt eksport, aeglustus aastatel 2001–2003 oluliselt seoses globaalse ja eriti euroala majanduse nõrgenemisega. Tänu oma geograafilisele asukohale õnnestus Austrial saada suurt kasu sidemete tihenemisest Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega ning eelkõige naaberriikide ühinemisest ELiga. Tööpuudus ja inflatsioon on riigis olnud euroala madalamaid. Tänu oma pikaajalisele konsensusepõhisele ning väga tsentraliseeritud palgapoliitikale on Austrial õnnestunud vähendada oma tööjõu erikulusid euroala keskmisest kiiremini, mis on oluliselt parandanud riigi konkurentsipositsiooni.

Riigi rahanduses on Austria viimasel kümnel aastal teinud suuri jõupingutusi oma eelarve konsolideerimiseks, mille tulemusel hakkas valitsemissektori suur eelarvepuudujääk alates 1990. aastate keskpaigast vähenema ja jõudis 2001. aastal nulli, misjärel suurenes järgnevatel aastatel taas pisut. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks on palju reformitud riigihalduse, pensionide ja tervishoiu sektorit, kuid sellegipoolest on kõnealustes valdkondades võimalik saavutada veel paremaid tulemusi.

2.2. Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

Nõukogu võttis 14. veebruaril 2006 vastu arvamuse Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008. Nõukogu tervitas „programmiperioodiks kavandatud ambitsioonikat struktuurset kohandamiskava“, kuid kutsus Austriat üles „tagama, et programmi keskpika perioodi eesmärk saavutatakse ajakohastatud programmi lõpuks, täpsustades meetmeid, mis on vajalikud programmi kaheks viimaseks aastaks kavandatud eelarve konsolideerimise toetamiseks, ja neid ellu viies.“

2.3. Komisjoni hinnang 2006. aasta septembri riiklikule reformikavale

Austria riikliku reformikava rakendamise aruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 25. septembril 2006. Austria riiklikus reformikavas on määratud kindlaks seitse peamist prioriteeti: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, uurimis- ja arendustegevus ning innovatsioon, infrastruktuur, rahvusvaheline konkurentsivõime, keskkond, tööturg ning haridus ja koolitus.

Komisjoni hinnangus kõnealusele kavale (võetud vastu 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande[2] osana) märgiti, et Austria on oma riikliku reformikava rakendamisel olnud edukas, eriti mikromajanduse valdkonnas. Välja selgitatud tugevuste ja nõrkuste põhjal soovitati Austrial võtta meetmeid tööhõive, eriti elukestva õppe, maksusoodustuste süsteemi ning noorte kutseoskuste valdkonnas. Lisaks leiti, et Austria jaoks on muu hulgas tähtis saavutada tasakaalus eelarve 2008. aastal.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM2) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2007. aasta kevade majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks[3]; majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule 7. juunil 2005. aastal saadetud edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile[4], mis näeb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide jaoks muu hulgas ette ühtse struktuuri ning ühtsed andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. [9. juulil 2007] vaatas nõukogu läbi Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2010. Pärast 2006. aasta oktoobris toimunud üldvalimisi moodustati Austrias 2007. aasta jaanuaris uus valitsus, mis esitas 2007. ja 2008. aasta eelarve parlamendile 29. märtsil 2007. Ajakohastatud stabiilsusprogramm esitati samal päeval, mis on kaks ja pool kuud hiljem kui tegevusjuhendis Austriale määratud tähtaeg 15. detsember.

5. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumis prognoositakse, et SKT reaalkasv väheneb tsükliliselt maksimumilt 3,1% 2006. aastal keskmiselt 2,5% tasemele ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2008. aastani mõnevõrra ettevaatlikel kasvuprognoosidel, samas kui hiljutised andmed viitavad pisut kiiremale kasvule. Programmiperioodi lõpuaastate puhul tunduvad need prognoosid usutavad, isegi kui prognoositakse komisjoni talituste poolt välja arvutatud potentsiaalsest kasvust pisut kiiremat kasvu. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

6. Valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustas 2006. aastal 1,1% SKTst, samas kui eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli eesmärgiks seatud 1,7% SKTst. Selline eesmärgist parem tulemus on tingitud oodatust paremast tsüklilisest arengust. Kuigi tulude suhe SKTsse eelmise aastaga võrreldes pisut vähenes, osutus see rohkem kui ühe protsendipunkti võrra eesmärgist kõrgemaks. Oodatust kiirem SKT kasv aitas vähendada kulutuste suhet SKTsse võrreldes eelmise aastaga. Sellegipoolest suurenes kulutuste suhe SKTsse enam kui pool protsendipunkti üle eesmärgi, mis viitab sellele, et eelarve täitmine ei olnud nii range kui kavandatud.

7. Eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada tsükli jooksul tasakaalus eelarve, kasutades ära haldusreformist tulenevat kasu ning samal ajal tõhustades kulutusi mitmes kategoorias. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kajastab kulutuste tõhustamist asjaolu, et eelarve konsolideerimine on jäetud programmiperioodi lõpuaastateks. Ajakohastatud programmis nähakse ette, et valitsemissektori 2006. aasta eelarve puudujääk 1,1% SKTst paraneb 2010. aastal 0,4% ülejäägiks. Programmiperioodi kaheks viimaseks aastaks kavandatud konsolideerimine on kulupõhine – eelkõige kavatsetakse piirata sotsiaalkulutusi ning järk-järgult kaotada mõned teatavad kulutused. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on eelarvepuudujäägi vähendamise periood veelgi pikenenud soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes.

8. Eelarvepuudujäägi vähendamise edasilükkamist peegeldab ka ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), mis paraneb järk-järgult umbes üheprotsendilisest puudujäägist 2006. aastal väikeseks ülejäägiks alles programmiperioodi lõpuks. Programmi kohaselt mõjutab eelarvepuudujäägi vähendamise kava sõjavarustuse hankimine aastatel 2007–2009, mida erinevalt komisjoni talituste kevadprognoosis märgitust käsitatakse ühekordse puudujääki suurendava meetmena. Nagu eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on käesolevas programmis eelarveseisundi kohta seatud keskpika perioodi eesmärk tasakaalus struktuurne eelarve. Erinevalt eelmisest ajakohastatud programmist, milles oli ette nähtud saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk juba 2008. aastaks, nähakse kõnealuses programmis ette, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk saavutatakse peaaegu 2009. aastaks ning seda ületatakse pisut 2010. aastal. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM2 liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning vastab piisavalt võlasuhtele ja toodangu potentsiaalsele kasvule pikas perspektiivis.

9. Programmi 2007. ja 2008. aasta eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud, kuid 2009. ja 2010. aasta eelarvetulemused võivad vaatamata usutavatele makromajanduslikele eeldustele osutuda prognoositust halvemaks. Kulutuste suhe SKTsse peaks kavakohaselt programmiperioodi kahel viimasel aastal oluliselt vähenema. Teatavate kulutuste, eriti sõjavarustusele tehtavate kulutuste järkjärguline kaotamine ning 2004. aasta pensionireformi tulemusel töötushüvitiste ja pensionide arvelt saavutatav kulude kokkuhoid peaksid kulude suhtarvu vähenemist programmiperioodi lõpuaastatel toetama. Teiselt poolt tehakse programmiperioodil täiendavaid kulutusi haridusele, uurimis- ja arendustegevusele ning infrastruktuurile, samas kui riigihalduse tõhustamisest oodatav kasu on veel ebaselge. Programmis on vihjatud ka täiendavate maksukärbete võimalikkusele, mida kavatsetakse finantseerida kulude kavandatud kokkuhoiust.

10. Kõnealust riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarveseisund ei ole piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmis ette nähtud 2010. aastaks. Komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt on tõenäoline, et Austria struktuurse eelarve puudujääk suureneb 2007. ja 2008. aastal. Kogu programmiperioodi jooksul säilitatakse siiski piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse lubatud puudujäägi 3% SKTst ületamist programmiperioodi jooksul. Programmis kirjeldatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud eelarve kohandamise tempo on liiga aeglane ja seda tuleks eriti 2007. ja 2008. aastal tõsta, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM2 riikide struktuurne eelarve peab paranema 0,5% SKTst aastas ning et majanduse tõusuaegadel peab kohandamine olema suurem ja võib langusaegadel olla väiksem. Aastatel 2007–2009, kui Austria majandus peaks olema tõusuteel, on ette nähtud üksnes väike struktuurse eelarvetasakaalu paranemine. See järeldus leiab kinnitust ka siis kui käsitada sõjavarustuse hankimist eelarvepuudujääki suurendava ühekordse meetmena, nagu on märgitud programmis.

11. Valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt olema 2006. aastal vähenenud 62,2%-le SKTst, mis on jätkuvalt asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtusest kõrgemal. Programmis on ette nähtud, et võlasuhe peaks 2008. aastal vähenema kontrollväärtusest madalamale ning programmiperioodi viimasel aastal 56,8%-le SKTst. Riskihinnangut arvestades tundub, et võlasuhe väheneb programmiperioodi alguses kontrollväärtuse suunas piisava kiirusega ning jõuab selleni kavakohaselt 2007. aastal.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Austrias seoses 2004. aasta pensionireformist oodatava suure kulude kokkuhoiuga ELi keskmisest palju madalam, kusjuures pensionideks tehtavate kulutuste suhe SKTsse peaks prognooside kohaselt pikas perspektiivis vähenema. Algne esmase struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele vähendada. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riske aitaks veel vähendada esmase ülejäägi suurendamine keskpika perioodi jooksul, nagu programmis ette nähtud, ning eakamate töötajate tööhõive suurendamine. Üldiselt tunduvad Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat väikesed.

13. Stabiilsusprogramm ei sisalda 2006. aasta septembri riikliku reformikava rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks ei ole selles süsteemselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides ei ole sõnaselgelt arvesse võetud riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on mõlemas programmis kirjeldatud haldusreformist ning uurimis- ja arendustegevusele tehtavate kulude tõhustamisest oodatavat kokkuhoidu.

14. Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega.

15. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest[6].

Üldine järeldus on, et vaatamata kiire majanduskasvu väljavaadetele on programmis ette nähtud liikumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi poole aeglane, kusjuures eelarve kohandamine on kavandatud suhteliselt hiliseks ning põhineb peamiselt lõplikult kindlaks määramata kulude piiramisel. Eelarve-eesmärkide saavutamine pärast 2008. aastat on seotud riskidega ning keskpika perioodi eesmärk võib programmiperioodi lõpuks jääda saavutamata. Valitsemissektori võlg võib jõuda asutamislepingus sätestatud 60%-le SKTst 2007. aastal ning edaspidi väheneda.

Eespool esitatud hinnangut arvestades kutsutakse Austriat üles kasutama ära soodsaid majandustingimusi ning 2006. aasta eesmärgist väiksemat puudujääki, et tuua oma eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suhtes varasemaks ja muuta seda tõhusamaks, eriti piirates rangelt kulutusi ning kasutades oma eelarve konsolideerimiseks kõiki kavaväliseid maksutulusid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reaalne SKT (muutuse %) | SP märts 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |

KOM mai 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | puudub | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP märts 2007 | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |

KOM mai 2007 | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | puudub | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP märts 20071 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 |

KOM mai 20075 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | puudub | puudub |

SP nov 20051 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | puudub | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP märts 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 |

KOM mai 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | puudub | puudub |

Esmane tasakaal6 (% SKTst) | SP märts 2007 | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |

KOM mai 2007 | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | puudub | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP märts 20071 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 |

KOM mai 2007 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | puudub | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | SP märts 20073 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 |

KOM mai 20074 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP märts 2007 | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |

KOM mai 2007 | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | puudub | puudub |

SP nov 2005 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | puudub | puudub |

Märkused: |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis esitatud teabe põhjal; aastatel 2006–2010 hinnatakse Austria majanduse potentsiaalseks kasvuks vastavalt 2,3%, 2,3%, 2,4%, 2,4% ja 2,3%. |

2 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

3 Ühekordsed ja muud ajutised eelarvepuudujääki suurendava mõjuga meetmed saadud programmist (sõjalennukite hanked mahus 0,2% SKTst 2007. aastal, 0,4% SKTst 2008. aastal ja 0,1% SKTst 2009. aastal). |

4 Erinevalt programmist (vt 3. märkus) ei käsitleta sõjalennukite hankeid komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis ühekordsete meetmetena, sest need on jagunenud mitmele aastale ning valitsemissektori kogukulutused nende tõttu oluliselt ei suurene. |

6 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 2,3%, 2,0%, 2,2% ja 2,2% vastavalt aastatel 2005–2008. |

6 Programmis ning komisjoni talituste prognoosides kasutatud andmed esmase tasakaalu kohta ei ole finantsvahendusteenuste erineva käsitlemise tõttu omavahel otseselt võrreldavad. Programmis kasutatud andmed vastavad tegevusjuhendis sätestatud määratlustele. Komisjoni andmeid esmase tasakaalu kohta tuleb selleks, et neid saaks programmis esitatutega võrrelda, kohandada 0,1–0,2% võrra SKTst. |

Allikad: |

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta kevade majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule – Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, 12.10.2006, KOM(2006) 574, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Esitamata on siiski vabatahtlikud andmed tööhõive ja töötundide ning avaliku sektori palkade kohta.