KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aruanne programmi „Horisont 2020“ järelevalve ning Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete kohta aastal 2020

1.Taustteave

Siin aruandes, mis on koostatud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 190, Euratomi asutamislepingu artikliga 7, raamprogrammi „Horisont 2020“ artikliga 31 ning programmi „Horisont 2020“ täiendava Euratomi programmi artikliga 21, on esitatud mittetäielik lühiülevaade olulisimatest 2020. aasta meetmetest teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Selles on viited programmi „Horisont“ veebivaatmikule , kust saab näha täpsemaid järelevalveandmeid.

2.Poliitiline taust

2020. aastale pani pitseri COVID-19 puhang ja selle ühiskondlik mõju. EL ja komisjon pidid olemasolevatele probleemidele lisaks tegelema ka nendega.

ELi pikaajaline eelarve aastateks 2021–2027 koos taasterahastuga „NextGenerationEU“ on suurim stiimulipakett, mida EL kunagi rahastanud on. NextGenerationEU on erakordne ajutine instrument, mille eesmärk on kiirendada COVID-19 pandeemiast tingitud majandus-, sotsiaal- ja tervishoiukriisist taastumist. Eelarves kajastuvad liidu 2021.–2027. aasta prioriteedid, mis on aluseks rohe- ja digipöördele, mis peaksid muutma Euroopa majanduse järgmiste põlvkondade jaoks õiglasemaks, vastupanuvõimelisemaks ja jätkusuutlikumaks. Neis jõupingutustes on tähtsal kohal ELi toetatud teadusuuringud ja innovatsioon, millel on potentsiaali vedada majanduskasvu, suurendada konkurentsivõimet, luua töökohti ja tuua ELi tasandil investeeritud iga euro kohta juurde lisainvesteeringuid.

2020. aasta 10. märtsil vastu võetud uues tööstusstrateegias keskkonnahoidliku ja digitaalse Euroopa jaoks on ülevaade olulisimatest prioriteetidest ELi tööstuse üleilmse konkurentsivõime ja võrdsete võimaluste säilitamisel, 2050. aastaks kliimaneutraalseks saamisel ja ELi digituleviku kujundamisel.

Pärast Euroopa rohelise kokkuleppe teatist 2019. aastal võttis komisjon 2020. aasta 4. märtsil vastu Euroopa kliimamääruse ettepaneku, et jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni. 2020. aasta 17. septembril võttis komisjon vastu teatise 2030. aasta kliimaeesmärgi kava kohta, milles suurendati ELi ühiseid püüdlusi vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55% (1990ndatega võrreldes). 2020. aasta 9. detsembril võttis komisjon vastu teatise Euroopa kliimapakti kohta, millele järgnes komisjoni teatis ELi uue kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi uue strateegia kohta, mis võeti vastu 24. veebruaril 2021. Et Euroopa saaks 2050. aastaks kliimaneutraalseks, esitab komisjon 2021. aasta tööprogrammi järgides paketi „Eesmärk 55“, mille alusel vähendada heitkoguseid 2030. aastaks 55%.

Vastuseks COVID-19 kriisile, mis näitas, et Euroopa digipööret on hädasti vaja kiirendada, ning võttes aluseks Euroopa andmestrateegia ja Euroopa digituleviku kujundamise strateegia , on 2030. aasta digikompassi teatises: i) visioon Euroopa digipöördest aastani 2030; ii) selged ja konkreetsed eesmärgid neljas valdkonnas (oskused, taristu ning ettevõtete ja avalike teenuste digiteerimine), et panna paika, kuhu EL 2030. aastaks jõudma peab; iii) raamistik, mille abil selgitada välja digipõhimõtted, mis võimestavad kodanikke digimaailmas, ning iv) korralik liikmesriikidega ühise juhtimise struktuur, et tagada 2030. aasta eesmärkide reaalne järelevalve ja saavutamine. EL peab looma tõeliselt digitaalse ühtse turu, saavutama turvalise digisuveräänsuse, töötama välja ja võtma kasutusele strateegilise digitehnoloogia, -võimekuse ja -taristu, et saaks kehtestada enda reeglid ja teha autonoomselt neile vastavaid tehnoloogiavalikuid.

3.Poliitikaraamistik

3.1. Programm „Euroopa horisont“

Programmi „Horisont 2020“ rakendamise viimasel, 2020. aastal edenes kaasseadusandjatel järgmise teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ koostamine ning komisjon tegi selle elluviimise kohta olulised otsused.

Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 2020. aasta 11. detsembril poliitilisele kokkuleppele programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses ja selle eelarves (95,5 mld eurot jooksevhindades, sh 5,4 mld taasterahastust „NextGenerationEU“). Määrus võeti ametlikult vastu 28. aprillil 2021.

Komisjon jätkas tööd programmiga „Euroopa horisont“ seotud strateegilise planeerimisega (sh veebikonsultatsioonid ning teadusuuringute ja innovatsiooni päevad 2020 ) ja edenenud on ka programmi esimese strateegiakava (2021–2024) koostamine. Täpsemalt tegi komisjon järgmist:

·hindas missiooninõukogude esitatud aruannete alusel väljatoodud missioonide teostatavust;

·töötas edasi määratud Euroopa partnerlustega (ühiselt rahastatavad ja kavandatavad partnerlused on kirjas strateegiakavas ning komisjoni eraldi ettepanek võtta ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaste institutsiooniliste Euroopa partnerluste kohta vastu üks alusakt esitati 23. veebruaril 2021 );

·koostas teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise jaoks olulisimad strateegiasuunad, mõjualad ja mõjutegurid.