SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) on mitteametlik kokkulepe Austraalia, Kanada, Euroopa Liidu, Jaapani, Korea (Vabariigi), Uus-Meremaa, Norra, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide vahel. Kuigi Brasiilia ei ole OECD liige, on ta osaline kokkuleppe sektorileppes tsiviilõhusõidukite ekspordikrediitide kohta.

Kokkuleppe peamine eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohasele kasutamisele. Praktikas tähendab see, et tagatakse võrdsed tingimused, mille kohaselt põhineb konkurents eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte ettenähtud finantseerimistingimustel. Lisaks soovitakse kokkuleppega kõrvaldada riiklikult toetatava ekspordikrediidiga seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine.

Kokkulepe sõlmiti 1978. aastal ja see tugines mitme OECD riigi vahel 1976. aastal ekspordikrediidi küsimuses saavutatud „konsensusele“. Enne seda põhjustas eeskirjade puudumine olukorra, kus valitsused konkureerisid omavahel, et pakkuda kõige atraktiivsemaid finantseerimistingimusi kaubanduslepingute pärast konkureerivate eksportijate toetamiseks. See tõi kaasa rahalised toetused ja võimalikud kaubandusmoonutused. Kokkulepe seab piirangud riiklikult toetatava ekspordikrediidi tingimustele ja seotud abi andmisele. Kokkulepet ajakohastatakse korrapäraselt, võttes arvesse muu hulgas poliitilisi suundumusi ja ülemaailmsete finantsturgude arengut.

Turu võrdlusalusel põhinevat hinnakujundust käsitlevates suunistes antakse juhiseid garantiipreemiate kehtestamiseks tehingute suhtes, milles osalevad 0 kategooria riikide, suure sissetulekuga OECD riikide ja suure sissetulekuga euroala riikide võlgnikud. Kokkuleppe praegused suunised turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta võeti kasutusele osana Malzkuhn-Drysdale'i paketist, mis jõustus 2011. aasta septembris. Kuigi praegustes suunistes on esitatud eraturu hindade allalöömise vastane raamistik, on selles endiselt palju tõlgendamisruumi ning kokkuleppe osaliste seas on tekkinud palju eri tavasid. OECD sekretariaadi esitatud ettepanekus ning esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta antakse selgemad suunised ja muudetakse tingimused OECDs seeläbi võrdsemaks.

Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanekuga asendatakse selle heakskiitmise korral kokkuleppe praegused suunised turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse kohta ja selles järgitakse kokkuleppe praegust struktuuri.

Heakskiitva otsuse teeb riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste töörühm. Euroopa Liidu seisukohta väljendab komisjon.

OECD kokkuleppe osalised lepivad esimehe muudetud ettepanekus turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta tõenäoliselt kokku 2016. aasta novembri keskel toimuval korralisel kohtumisel või kohtumisega tihedalt seotud kirjaliku menetluse teel ning võtavad vastu OECD kokkuleppe vajalikud muudatused eesmärgiga rakendada uusi eeskirju alates 1. veebruarist 2017. Kuna läbirääkimised on edukalt lõpetatud ja esimehe muudetud ettepanek turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse eeskirjade kohta on esitatud otsuse tegemiseks, on äärmiselt oluline, et Euroopa Liidul oleks võimalik ametlikult heaks kiita käesolev ettepanek turu võrdlusalusel põhineva hinnakujunduse ja OECD kokkuleppesse tehtavate muudatuste kohta.

Kokkuleppe uus versioon lisatakse ELi õigustikku delegeeritud õigusaktiga. OECD kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega on liidus õiguslik toime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 alusel. Määruse (EL) nr 1233/2011 artiklis 2 sätestatakse, et „[k]omisjon võtab vastavalt artiklile 3 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses kokkuleppe osaliste vahel kokku lepitud muudatustega suunistes“.

Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ei kohaldata.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Õiguslik alus

OECD kokkulepe on ELi ja kaheksa muu osalise (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan, Korea, Norra, Šveits, Uus-Meremaa ja Austraalia) mitteametlik kokkulepe. Kokkulepe koos selle lisade ja hilisemate muudatustega on inkorporeeritud ELi õigusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklitega 1 ja 2. Seega on kokkuleppel koos selle lisade ja muudatustega õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses (vt Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12, Saksamaa vs. nõukogu (OIV), punkt 63). Kokkuleppe eesmärk, nagu see on sätestatud kokkuleppe lõikes 1, on luua riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohase kasutamise raamistik ning edendada võrdseid tingimusi ja ausat konkurentsi eksportijate vahel kogu maailmas. Sellest tulenevalt on kokkuleppe eesmärk samuti lihtsustada ja reguleerida rahvusvahelist kaubandust ning eelkõige ekspordipoliitikat ELi toimimise lepingu artikli 207 tähenduses. Sel põhjusel on Euroopa Liidu nimel OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osaliste rühmas vastuvõetava seisukoha kindlaksmääramiseks tarvis nõukogu otsust, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 207 ja artikli 218 lõikel 9.

Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

OECD kokkulepe on osa liikmesriikide kaubanduspoliitikast, mis kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.