[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.3.2011

KOM(2011) 135 lõplik

2006/0084 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999

SEK(2011) 343 lõplik

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet”) asutati 1999. aastal. Ameti tegutsemise õigusliku raamistiku moodustavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999[1] ning nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (Euratom) nr 1074/1999,[2] milles määratakse kindlaks ameti sise- ja välisjuurdluste teostamise kord, ning komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom[3] ameti asutamise kohta.

2006. aastal esitas komisjon ettepaneku määruse nr 1073/1999 muutmiseks.[4] Ettepanekus keskenduti ameti töö tõhustamisele ja juhtimise parandamisele järgmiste meetmete kaudu:

- teabelevi parandamine ameti, Euroopa institutsioonide ja asutuste, liikmesriikide ning informaatorite vahel;

- järelevalvekomitee, ameti ning institutsioonide ja asutuste vahelise suhte selgem sätestamine, samuti peamisi juhtimisküsimusi hõlmava struktureeritud dialoogi loomine järelevalvekomitee, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel;

- juurdlusaluste isikute menetlusõiguste tugevdamine (nii sise- kui ka välisjuurdluste puhul järgitavate menetluslike tagatiste sätestamine ning järelevalvenõuniku ametikoha loomine).

Komisjoni ettepanekut arutati nõukogus ja Euroopa Parlamendis . Euroopa Parlament võttis 20. novembril 2008 kaasotsustamismenetluse käigus esimesel lugemisel vastu resolutsiooni [5]. Resolutsioonis tegi ta komisjoni ettepanekus sadakond muudatust, millest paljudega komisjon nõustub. 2009. aasta jaanuarist kuni juulini nõukogu eesistujana tegutsenud Tšehhi soovil esitas komisjon 2010. aasta juulis Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruteludokumendi ameti reformi kohta [6]. Aruteludokumendis osutatakse võimalikele viisidele käimasoleva seadusandliku menetluse edasiviimiseks. Euroopa Parlament avaldas 2010. aasta oktoobris aruteludokumendile tunnustust ja palus komisjonil seadusandlik menetlus taas käivitada. Nõukogu võttis 6. detsembril 2010 komisjoni esitatud aruteludokumenti kohta vastu järeldused . Ameti järelevalvekomitee esitas oma seisukoha väljendamiseks arvamuse aruteludokumendi kohta ning põhiõiguste ja menetluslike tagatiste järgimise kohta ameti juurdluste raames [7].

Komisjonil on nüüd valminud muudetud ettepanek, milles on võetud arvesse seniseid seisukohti, ning ta loodab käimasoleva seadusandliku reformi võimalikult kiiresti lõpule viia.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Puuduvad.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

3.1. Ameti juurdluste tõhustamine

Muudetud ettepanek hõlmab täiendavaid sätteid juurdluste tõhustamiseks ja koostöö tugevdamiseks liikmesriikidega, et kiirendada juurdlusmenetlusi tegelikkuses.

Komisjon teeb seepärast ettepaneku, et järelevalvekomitee peaks uurima juurdluste kestust , lähtudes ametilt saadud teabest. Juhul kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul, peaks amet iga kuue kuu tagant teatama järelevalvekomiteele põhjustest, mis takistavad juurdluse lõpuleviimist. Nii tagatakse juurdluse kestuse pidev kontroll kuni juurdluse lõpetamiseni.

Muudetud ettepanekuga aidatakse samuti kaasa ameti töö tõhustamisele, parandades kõikides juurdlusprotsessi etappides koostööd ja teabevahetust teiste ELi institutsioonide ja asutustega ning liikmesriikidega.

Amet peaks iga institutsiooni või asutust , kelle liiget/töötajat või eelarvet juurdlus hõlmab, asjatu viivituseta olukorrast teavitama . Sel viisil on asjaomastel institutsioonidel ja asutustel võimalik võtta haldusalaseid ettevaatusabinõusid. ELi finantshuvide võimalikult hea kaitsmine ning eeskirjade jätkuva rikkumise või finantskahju võimaliku suuremise vältimine on nende ülesanne ning seetõttu on ka teabe saamine neilt absoluutselt vajalik. Nendel erandjuhtudel, mil juurdluse konfidentsiaalsust ei ole võimalik tagada (nt juurdlus käsitleb institutsiooni või asutuse kõige kõrgema taseme juhtkonda või poliitikuid), peaks amet kasutama muid teavituskanaleid.

Institutsioonide ja asutuste valduses olevale teabele juurdepääsu raames on ametil vastavalt määruse nr 1073/1999 artikli 4 lõikele 2 ka edaspidi õigus saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast asjakohasest informatsioonist, mis on seotud juurdlusaluse küsimusega, ilma et see piiraks Europoli asutamist käsitlevast õigusaktist tulenevate erandite kohaldamist[8].

Muudetud ettepanek kinnitab ja süvendab 2006. aasta ettepanekus esitatud lähenemisviisi väiksema tähtsusega juhtumite puhul , aga ka nulltolerantsi pettuse suhtes. Juurdluste algatamise puhul peab amet võtma arvesse juurdlusprioriteete ja vajadust kasutada ameti vahendeid tõhusalt. Eelkõige sisejuurdluste puhul peaks amet siiski kaaluma, kas neid on asjakohasem teostada juurdlusega seotud institutsioonis või asutuses või ametis. Juhul kui amet on teostanud sisejuurdluse ja leiab, et sisemeetmed on faktide iseloomu ja finantsmõju ebaolulisuse tõttu juhtumi käsitlemiseks asjakohasemad, ei peaks ta saatma juhtumit liikmesriigi pädevale õigusasutusele, vaid andma selle üle komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametile (IDOC) või asjaomasele institutsioonile või asutusele. Seega on väiksema tähtsusega juhtumite puhul kasutatavat lähenemisviisi (kui amet otsustab loobuda juurdluse algatamisest või mitte edastada oma tulemusi liikmesriigi pädevatele õigusasutustele) muudetud ettepanekus selgitatud. Kui amet rakendab väiksema tähtsusega juhtumite puhul kasutatavat lähenemisviisi, peaks ta järgima nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldustes esitatud täpseid suuniseid.

Ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste koostöö hoogustamiseks peaks iga liikmesriik määrama kindlaks asutuse (pettusevastase koordineerimistalituse), kes abistab ametit koostöö tegemisel liikmesriigi pädevate asutustega. See ei tähenda, et oleks vaja luua uus asutus. Samal ajal näitavad kogemused, et liikmesriikides kasutusel olevate struktuuride erinevuse tõttu on ametil sageli väga raske kindlaks teha, milline on teatava liikmesriigi pädev asutus.

Korrapärane järelevalve on eriti oluline sisejuurdluste puhul, et IDOC või mõne muu institutsiooni või asutuse samaväärne üksus saaks võtta distsiplinaar- või muid meetmeid. Seepärast tehakse ettepanek, et liikmesriigid annaksid ameti soovi korral aru järelmeetmetest , mida nad on ametilt saadud teabe põhjal võtnud . Selleks et mitte tekitada liikmesriikidele tarbetut halduskoormust, sätestatakse muudetud ettepanekus, et nad peavad ametile üksnes tema nõudel edastama aruandeid temalt saadud teabe põhjal võetud meetmete ja saavutatud tulemuste kohta.

Täiendava koostöö edendamiseks ameti ning Europoli ja Eurojusti , aga ka kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, pidades seejuures silmas ameti ning Eurojusti ja Europoli ülesannete edasist võimalikku muutumist, tehakse ettepanek lisada määrusesse säte, mis võimaldaks ametil sõlmida nimetatud üksustega teabevahetuse hõlbustamiseks halduskokkuleppeid. Selline koostöökord kehtib ametil juba Eurojustiga. Nimelt võib Eurojust tema loomist käsitleva nõukogu otsuse kohaselt komisjoniga kokku leppida vajalike praktiliste korralduste osas[9]. Ametil on selline koostöökord ka mõne kolmanda riigiga. Europoli puhul kehtib alates 2010. aastast uus raamotsus, mille kohaselt Europol lepib ametiga kokku samasuguse töökorra suhtes. Seepärast tuleks asjaomane säte kehtestada ka ameti puhul. Vastavalt nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsusele (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine, 2010/427/EL), mille artikli 3 lõikega 4 on ette nähtud välisteenistuse ja OLAFi koostöö, on kõik institutsioonid kohustatud osutama OLAFi töötajatele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi. OLAFi koostöö kord kolmandate riikide asutustega tuleks sätestada Euroopa välisteenistuse ja asjaomaste komisjoni talitustega sõlmitavates vastastikuse mõistmise memorandumites.

Kuigi juurdluste algatamise ja teostamise eest vastutab ka edaspidi ameti peadirektor , peaks teda seejuures abistama üksus, kellega ta konsulteerib enne juurdluse algatamist ja lõpetamist ning kui ta leiab selle olevat vajalik. Ameti peadirektor võib ametisisese otsuste tegemise protsessi ja oma rolli selgitamiseks samuti kirjalikult delegeerida juurdluse vahetu läbiviimise teatavale ameti töötajale. Peadirektori sõltumatuse tugevdamiseks ei tohiks tema ametiaega pikendada. 2006. aasta ettepanekus lisatud peadirektori ametinimetus säilib. Seda on vaja, et osutada OLAFi staatusele komisjoni peadirektoraadina ja et eristada peadirektorit teistest kõrgema juhtkonna liikmetest, kes töötavad direktori ametikohal. Järjepidevuse tagamise eesmärgil on muudetud ettepanekus viimase aja kogemuste põhjal ette nähtud asetäitjate tegevust käsitlevad eeskirjad.

Sise- ja välisjuurdlustel tuleks vahet teha ainult niivõrd, kui see on hädavajalik. See lihtsustaks juurdluste teostamist, sest kogemused näitavad, et sisejuurdlus võib hiljem muutuda välisjuurdluseks ja vastupidi. Kehtiva õigusraamistiku kohaselt on sisejuurdlustega seotud isikud personalieeskirjade või Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga kohustatud ametiga koostööd tegema. Ameti volitused juurdluse teostamiseks on samuti sisejuurdluse puhul üksikasjalikumalt sätestatud. Juurdlusaluse isiku menetluslikest ja põhiõigustest tuleb siiski täielikult kinni pidada, olgu tegu sise- või välisjuurdlusega.

3.2. Ameti juhtimisstruktuur: sõltumatuse ja aruandekohustuse tasakaalustamine

Juhtimisstruktuuri tugevdamine koos järelevalvenõuniku ametikoha loomisega ning ameti ja juhtumiga seotud institutsioonide ja asutuste vahelise teabevoolu täpsem piiritlemine aitab saavutada õige tasakaalu sõltumatuse ja aruandekohustuse vahel.

Ameti järelevalvekomitee tagab ka edaspidi, et amet täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult. Seejuures on järelevalvekomitee roll muudetud veelgi selgemaks. Talle tuleks anda selge sõnaga volitused jälgida ameti ning institutsioonide ja asutuste vahelist teabevahetust ning menetluslike tagatiste kohaldamist. Samuti peaks ta jälgima nii tervikuna kui ka süsteemselt juurdluste kestust, ilma et ta sekkuks seejuures juurdluste käiku. Järelevalvekomitee ekspertteadmiste säilitamiseks on kavas uued liikmed nimetada ametisse erineval ajal. Järelevalvekomiteega tuleks konsulteerida peadirektori ametissenimetamise ja direktori peadirektori asetäitjaks määramise korral ning talle tuleks teatada õigusasutustele edastatud juhtumitest.

Selleks et tugevdada ameti juhtimist, ilma et see ohustaks tema tegevuse sõltumatust, tehakse nüüd ettepanek kasutada korrapäraseid mõttevahetusi , mitte ameti juurdlustegevust käsitlevat ametlikku struktureeritud dialoogi järelevalvekomitee ja institutsioonide vahel. Nõukogu rõhutab samuti oma 6. detsembri 2010. aasta järeldustes, et ametlik struktureeritud dialoog võiks nõrgestada ameti sõltumatust. Põhimõtteliselt on vähem ametlik lähenemisviis kooskõlas ka komisjoni algse eesmärgiga tugevdada ameti juhtimist, kuid tagada samal ajal tema juurdluste sõltumatus. Mõttevahetus toimub Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel ning selles osalevad amet ja tema järelevalvekomitee. Mõttevahetus peaks aitama sidusrühmadel vahetada teavet ja arvamusi, et tõhustada ameti tegevust. Samal ajal ei tohiks mõttevahetuse raames sekkuda juurdluste käiku, vaid tuleks käsitleda ameti juurdluspoliitika aluseks olevaid strateegilisi prioriteete, nii järelevalvekomitee kui ka peadirektori tegevusaruandeid, ameti suhteid ELi institutsioonide ja asutustega ning liikmesriikide pädevate asutustega, samuti ameti juurdlustöö ja järelevalvekomitee tegevuse tõhusust. Nimetatud mõttevahetus on institutsioonide väljendatud seisukohtadest tulenevalt paindlik, toimudes korrapäraselt või siis, kui mõni nimetatud institutsioonidest või amet või järelevalvekomitee seda soovib.

Muudetud ettepaneku üks peaeesmärke on veelgi tugevdada ameti juurdluse all olevate isikute menetluslikke õigusi (artikkel 7a). On asjakohane muuta menetluslikud tagatised veelgi selgemaks ja läbipaistvamaks ning kohaldada neid ameti kõikide juurdluste suhtes, olgu tegemist sise- või välisjuurdlusega. Nimetatud tagatised on kooskõlas põhiõigustega, nii nagu neid on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Käesoleva ettepanekuga nähakse nii sise- kui ka välisjuurdluste jaoks ette ühised menetluseeskirjad (juurdlusaluse isiku õigus teha enne teda nimeliselt käsitlevate järelduste tegemist teatavaks oma seisukoht; õigus saada juhtumit käsitlevate asjaolude kohta ülevaade ja kutse esitada nende kohta oma seisukoht; õigus kasutada vestlusel vabalt valitud isiku abi; õigus kasutada vabalt valitud ELi keelt; põhimõte, et igal juurdlusalusel isikul on õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest). Nimetatud õiguste praktilist kohaldamist peaks kajastama peadirektori vastu võetav ameti juurdluste menetlemise käsiraamat (edaspidi „käsiraamat”).

Komisjoni 2006. aasta ettepanek nägi ette järelevalvenõuniku ametikoha loomise, kellele saaks juhtumi suunata sõltumatu arvamuse saamiseks menetluslike tagatise täitmise kohta. Selleks et vältida tema ülesannete kattumist järelevalvekomitee ülesannetega ja ametlike lisastruktuuride loomist, kuid tagada samal ajal iga kaebuse tõhus, tulemuslik ja sõltumatu läbivaatamine, teeb komisjon nüüd ettepaneku, et peadirektor kehtestaks ametisisese läbivaatamismenetluse . Läbivaatamismenetluse teostaja(d) peaks(id) olema oma tegevuses täiesti sõltumatu(d). Ameti peadirektor annab institutsioonidele aru meetmetest, mida läbivaatamismenetluse kehtestamiseks on võetud.

Seoses põhiõigusega isikuandmete kaitsele , mida on tunnustatud põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16, sätestatakse muudetud ettepanekus selgemalt ja üksikasjalikumalt määruse (EÜ) nr 45/2001[10] põhimõtete rakendamine, eelkõige nõue määrata ametisse ameti andmekaitseametnik.

Avalikkusega suheldes peab amet pidama kinni juurdluste konfidentsiaalsuse ja süütuse presumptsiooni põhimõttest ning peaks alati jääma neutraalseks ja erapooletuks. Konfidentsiaalsuse ja andmekaitsega seotud kohustused on sätestatud praeguse määruse artiklis 8.

Peadirektor peaks pärast konsulteerimist järelevalvekomitee, läbivaatamismenetluse teostaja(te) ja andmekaitseametnikuga võtma vastu eespool nimetatud OLAFi menetluskäsiraamatu . Käsiraamat annab suuniseid ameti haldusjuurdluste praktiliseks läbiviimiseks.

Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325, millest on Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena saanud määruse nr 1073/1999 uus õiguslik alus, hõlmab ka Euratomiga seotud volitusi, tuleks määrus (Euratom) nr 1074/1999 tunnistada kehtetuks.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepaneku lisas esitatud finantsselgitusest on näha, et mõju eelarvele puudub.

5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD

Puuduvad.

2006/0084 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 325, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust[11],

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust[12],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Pidades silmas Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks ette nähtud ettevaatusabinõude olulisust ja osa pettuse- ja korruptsioonivastases võitluses, on vaja muuta selgemaks Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „amet”) roll määruse (EÜ) nr 1073/1999[13] kohaste juurdluste toimetamisel. Amet peaks oma juurdluskogemusele toetudes samuti aitama välja töötada ning arendada pettuse ja korruptsiooni ennetamise ja nende vastase võitluse meetodeid ELi tasandil ning toetama ühiseid pettusevastase võitluse meetmeid, mida liikmesriigid viivad ellu vabatahtlikult.

2. Et tõhustada ameti juurdlustegevust ja võttes arvesse ELi institutsioonide koostatud hinnanguid ameti tegevusele, eriti komisjoni 2003. aasta aprilli hindamisaruannet ja kontrollikoja eriaruannet nr 1/2005[14] ameti juhtimise kohta, tuleks täpsustada ja parandada teatavaid ameti juurdluste toimetamise aspekte ja teatavaid meetmeid, mida amet saab juurdluste käigus võtta. Praegu on ametil õigus teostada sisejuurdluste raames ja juhtumite puhul, mis on seotud ELi abi andmise lepingutega, kontrolli ja inspekteerimist, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96,[15] mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta ELi finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. Seega peaks ametil samuti olema õigus tutvuda välisjuurdluste raames Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste käsutuses oleva teabega.

3. Ameti välisjuurdlusvahendeid tuleks muuta selgemaks juhul, kui olemasolevas süsteemis on ilmnenud õiguskindlusega seotud puudusi, ning tugevdada vaid juhul, kui üksnes ameti tõhusam tegutsemine tagab välisjuurdluste usaldusväärsuse.

4. Ameti juurdlusülesannete täitmine ei tohiks piirata muude komisjoni talituste, eriti volitatud eelarvevahendite käsutaja kontrolli- ja audititegevust, mis on sätestatud kõnealuse valdkonna õigusaktides.

5. Ameti jaoks tuleks sätestada selged kohustused seoses ELi institutsioonide ja asutuste teavitamisega juurdlustest, kui juurdlusaluse juhtumiga on seotud institutsioonide või asutuste liige või töötaja või kui võib olla vaja võtta haldusalaseid või kriminaalõiguslikke ettevaatusabinõusid ELi finantshuvide kaitsmiseks.

6. Arvestades ameti, Euroopa Politseiameti (Europoli) ja Eurojusti koostöö tugevdamise suuri eeliseid, tuleks ametile anda võimalus sõlmida halduskokkuleppeid nimetatud kahe asutusega. Selleks et tugevdada Eurojusti, ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste koostööd võimaliku kriminaalmenetlusega seotud asjades, peaks amet teavitama Eurojusti eelkõige juhtudest, mis lubavad oletada ELi finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust ja mille puhul on tegemist raske kuriteoga.

7. Ameti tegevuse tõhusus sõltub suurel määral koostööst liikmesriikidega. On vaja, et liikmesriigid määraksid kindlaks oma pädevad asutused, kes saavad anda ametile tema töös vajalikku abi. Juhul kui liikmesriik ei ole loonud eriasutust, mis tegeleks ELi finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse koordineerimisega riigi tasandil, tuleks määrata kindlaks asutus (pettusevastane koordineerimistalitus), kes tagab ameti ja liikmesriigi pädevate asutuste vahel tõhusa koostöö ja teabevahetuse.

8. Tuleks kehtestada selged eeskirjad, millega kinnitatakse ameti esmapädevust ELi finantshuvide kahjustamist käsitlevate sisejuurdluste teostamisel, kuid mis võimaldab institutsioonidel ja asutustel võtta kiiresti üle juurdlused, mille suhtes amet otsustab jätta sekkumata.

9. Amet peab oma tegevuse tõhustamiseks teadma, milliseid järelmeetmeid on võetud tema juurdluste tulemuste suhtes. Seepärast tuleks kehtestada liikmesriikide pädevatele asutustele ning ELi institutsioonidele ja asutustele kohustus edastada ametile tema nõudel aruandeid temalt saadud teabe põhjal võetud meetmete ja saavutatud tulemuste kohta.

10. Õiguskindluse huvides on vaja sätestada selgemalt ameti juurdluste suhtes kohaldatavad menetluslikud tagatised. Menetluslike tagatiste selgema sätestamise raames tuleks võtta arvesse ameti juurdluste halduslikku iseloomu.

11. Et kaitsta senisest enam juurdlusaluste isikute õigusi, ei tohiks juurdluse lõppjärgus teha juurdlusaluse isiku kohta nimeliselt järeldusi ilma, et talle antaks võimalus esitada oma seisukohad teda käsitlevate asjaolude kohta. Kui ELi institutsiooni või asutuse liige või töötaja või füüsiline isik leiab, et tema suhtes ei ole järgitud menetluslikke tagatisi, peab tal olema võimalik taotleda käesolevas määruses sätestatud läbivaatamismenetluse teostaja(te) arvamust.

12. Kui sisejuurdluse lõpparuandest ilmneb asjaolusid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, tuleks sellest teavitada asjaomase liikmesriigi õigusasutusi, välja arvatud juhul, kui sisemeetmed on faktide iseloomu ja ebaolulise finantsmõju tõttu juhtumi käsitlemiseks asjakohasemad.

13. Juurdlusaluste isikute põhiõigused peaksid olema alati tagatud, eriti teabe edastamise korral käimasoleva juurdluse kohta. Ameti juurdlusi käsitleva teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale nii kahepoolselt kui ka käesoleva määrusega ette nähtud mõttevahetuse raames järgitakse juurdluse konfidentsiaalsust, juurdlusaluste isikute seaduslikke õigusi ja vajaduse korral kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke sätteid. Juurdluse käigus edastatud või saadud teavet tuleks käsitleda kooskõlas ELi andmekaitsesätetega. Teabe vahetamisel tuleks järgida proportsionaalsuse ja teadmisvajaduse põhimõtet.

14. Peadirektor peaks tagama, et igasuguse üldsusele edastatava teabe puhul järgitakse juurdlusaluse isiku seaduslikke õigusi.

15. Arvestades ELi välisabi mahtu, ameti sellealaste juurdluste arvu ja juurdlusalase rahvusvahelise koostöö olemasolu, tuleks võimaldada ametil halduskokkulepete raames taotleda oma ülesannete täitmiseks abi kolmandate riikide pädevatelt asutustelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.

16. On asjakohane vaadata läbi järelevalvekomitee liikmete ametissenimetamise kriteeriumid ja kord ning veelgi täpsustada järelevalvekomitee volitustest tulenevaid ülesandeid.

17. Selleks et võimaldada järelevalvekomiteel täita oma ülesandeid tõhusalt, peaks amet tagama järelevalvekomitee sekretariaadi sõltumatu toimimise.

18. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel peaks toimuma korrapärane mõttevahetus. Mõttevahetuse raames tuleks käsitleda juurdluspoliitika aluseks olevaid strateegilisi prioriteete ja ameti töö tõhusust, ilma et see kahjustaks siiski mis tahes viisil ameti juurdlustegevuse sõltumatust.

19. Et tagada peadirektori täielik sõltumatus ameti juhtimisel, tuleks peadirektor nimetada ametisse seitsmeks aastaks, mida ei pikendata.

20. Praktilise tegevuse käigus saadud kogemused on näidanud, et ameti peadirektoril peaks olema võimalik delegeerida osa oma tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale. Järjepidevuse tagamise eesmärgil tuleks samuti selge sõnaga ette näha asetäitjate tegevust käsitlevad eeskirjad.

21. Peadirektorit peaks abistama teda konsulteeriv üksus.

22. Peadirektor peaks saama võtta vastu menetluskäsiraamatu, mis annab suuniseid ameti haldusjuurdluste praktiliseks läbiviimiseks.

23. Olemasolevad kohtulikku läbivaatamist käsitlevad sätted tuleks välja jätta, kuna need sisalduvad nüüd personalieeskirjade artiklis 90a.

24. Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1073/1999 vastavalt muuta.

25. Kuna Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena laieneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 kohaldamine Euroopa Aatomienergiaühendusele (Euratom), peaksid eeskirjad, mis käsitlevad ameti juurdlustegevust seoses Euroopa Liiduga, kehtima ka Euratomi puhul. Seega tuleks määrus (EÜ) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[16] tunnistada kehtetuks.

26. Käesolevas määruses järgitakse täielikult Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

27. Käesolevas määruses peetakse kinni põhiõigustest ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 41, 47 ja 48,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

28. Määrust (EÜ) nr 1073/1999 muudetakse järgmiselt:

29. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesmärgid ja ülesanded

1. Pettuse, korruptsiooni ning Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi ühiselt „EL”, kui kontekst seda nõuab) finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks kasutab komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom loodud Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „amet”) juurdluse toimetamise alaseid volitusi, mis on antud komisjonile:

a) kõnealuses valdkonnas kehtivate ELi õigusaktidega ning

b) koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepetega, mis EL on kõnealuses valdkonnas sõlminud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2. Amet abistab liikmesriike tiheda ja korrapärase koostöö organiseerimisel nende pädevate asutuste vahel, et kooskõlastada nende tegevus ELi finantshuvide kaitsmisel pettuse eest. Amet aitab välja töötada ning arendada pettuse, korruptsiooni ja ELi finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse ennetamise ja nende vastase võitluse meetodeid. Amet edendab ja kooskõlastab ELi finantshuvide kaitsmisega seotud kogemuste ja hea menetlustava vahetust liikmesriikidega ja nende vahel ning toetab ühiseid pettusevastase võitluse meetmeid, mida liikmesriigid viivad ellu vabatahtlikult.

3. Amet toimetab aluslepingutega või nende alusel loodud institutsioonides, organites, ametites ja asutustes (edaspidi „institutsioonid ja asutused”) pettuse, korruptsiooni ja ELi finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse eesmärgil haldusjuurdlust. Selleks uurib ta ametikohustuste täitmisega seotud raskeid juhtumeid, näiteks distsiplinaar- või vajaduse korral kriminaalmenetlust põhjustada võivat ELi ametnike ja muude teenistujate kohustuste eiramist või institutsioonide ja asutuste nende liikmete, juhtide või töötajate kohustuste täitmata jätmist, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ega Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi „liikmed või töötajad”).”

30. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

- „haldusjuurdlus” (edaspidi „juurdlus”) – kõik artiklite 3 ja 4 kohased inspekteerimised, kontrollid ja muud toimingud, mida amet teostab artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning vajaduse korral tuvastamaks, et juurdlusaluse tegevuse puhul on tegemist eeskirjade eiramisega. Kõnealused juurdlused ei mõjuta liikmesriikide õigust algatada kriminaalmenetlust;

- „juurdlusalune isik” – eeskirjade eiramises või pettuses kahtlustatav isik, kelle suhtes amet teostab seetõttu juurdlust;

- „personalieeskirjad” – Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused[17].”

- Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Välisjuurdlus

1. Amet kasutab komisjonile määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 antud volitusi teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate koostöökokkulepetega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.

Juurdluse käigus teostab amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95[18] artikli 9 lõikes 1 ning kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjadega ettenähtud kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate koostöökokkulepetega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.

2. Selleks et tuvastada toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või ELi eelarvest rahastamise lepinguga seotud pettus, korruptsioon või mis tahes muu artiklis 1 käsitletud ebaseaduslik tegevus, võib amet korraldada määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle.

3. Kohapeal kontrollides ja juurdlusi teostades järgivad ameti töötajad asjaomase liikmesriigi haldusjuurdluste suhtes kehtivaid eeskirju ja tavasid ning käesoleva määrusega ette nähtud menetluslikke tagatisi.

Ameti nõudel pakub asjaomase liikmesriigi pädev asutus ameti töötajatele vajalikku abi artikli 6 lõikes 2 sätestatud volikirjas täpsustatud ülesannete täitmiseks.

Asjaomane liikmesriik peab tagama pädevate asutustega samadel tingimustel ja kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ameti töötaja juurdepääsu juurdlusaluse juhtumiga seotud mis tahes teabele ja dokumentidele, mis on vajalikud kohapealse kontrolli ja inspekteerimise tõhusaks ja tulemuslikuks teostamiseks.

4. Iga liikmesriik määrab kindlaks asutuse, kes hõlbustab kõikide pädevate asutuste tegevuse kooskõlastamist riiklikul tasandil (edaspidi „pettusevastane koordineerimistalitus”). Kõnealune asutus tagab tõhusa koostöö ja teabevahetuse ametiga.

5. Välisjuurdluse käigus ning tingimusel, et seda tehakse eesmärgiga tuvastada pettus, korruptsioon või mis tahes muu ELi finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus, on ametil õigus tutvuda institutsioonide või asutuste käsutuses oleva teabega, mis on seotud juurdlusaluse juhtumiga. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.

6. Kui ametil on enne välisjuurdluse algatamist teavet, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud EL finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, võib ta teavitada sellest asjaomaste liikmesriikide pettusevastaseid koordineerimistalitusi või muid pädevaid asutusi ja, kui see on asjakohane, pädevaid komisjoni talitusi. Ilma et see piiraks määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjade kohaldamist, võtavad pädevad asutused asjakohased meetmed ning algatavad vajaduse korral kooskõlas siseriikliku õigusega juurdluse, millest võib osa võtta ka amet. Asjaomased liikmesriigid teavitavad ametit võetud meetmetest ja neile edastatud teabe põhjal saadud tulemustest.”

31. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a) Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seejuures peetakse kinni käesolevas määruses ning kõikide institutsioonide ja asutuste otsustes ettenähtud tingimustest.”

b) Lõike 2 teine taane asendatakse järgmisega:

„– võib amet nõuda suulist ja kirjalikku informatsiooni institutsioonide ja asutuste liikmetelt ja töötajatelt.”

c) Lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"3. Selleks et tutvuda sisejuurdlusaluste asjaoludega seotud olulise informatsiooniga, võib amet teha juhtumiga otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapeal kontrolle määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras.”

d) Lõiked 4–6 asendatakse järgmisega:

„4. Kui amet toimetab juurdlust mõne institutsiooni või asutuse ruumides või uurib mõnda dokumenti või nõuab informatsiooni, mis on nende valduses, teatatakse sellest nimetatud institutsioonile ja asutusele. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 8 ja 9 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada asjaomasele institutsioonile või asutusele sisejuurdluste käigus saadud informatsiooni.

5. Institutsioonid ja asutused kehtestavad asjakohase korra ja võtavad vajalikud meetmed juurdluse konfidentsiaalsuse tagamiseks.

6. Kui juurdluse käigus selgub, et mõni liige või töötaja võib olla isiklikult asjaga seotud, teatatakse sellest institutsioonile või asutusele, kelle teenistuses ta on.

Nendel erandjuhtudel, mil juurdluse konfidentsiaalsust ei ole võimalik tagada, kasutab amet muid teavituskanaleid.

7. Lõikest 1 tulenevad kõikide institutsioonide ja asutuste otsused hõlmavad eelkõige institutsioonide ja asutuste liikmete ja töötajate kohustust teha ametiga lojaalset koostööd ning anda talle informatsiooni.”

32. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Juurdluse algatamine

1. Amet võib algatada juurdluse, kui on piisavaid kahtlusi, et on toime pandud pettus, korruptsioon või muu ELi finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegu. Arvesse võib võtta ka anonüümset teavet. Otsus selle kohta, kas algatada juurdlus või mitte, sõltub vastavalt artikli 12 lõikele 4 kehtestatud juurdlusprioriteetidest ja ameti iga-aastasest juhtimiskavast. Ka võetakse otsustamisel arvesse vajadust kasutada ameti vahendeid tõhusalt ja proportsionaalselt.

Sisejuurdluse puhul võetakse eraldi arvesse seda, milline institutsioon või asutus sobib kõige paremini juurdlust toimetama, lähtudes eelkõige faktide iseloomust, juhtumi tegelikust või võimalikust finantsmõjust ning kohtulike järelmeetmete tõenäosusest.

2. Otsuse selle kohta, kas juurdlus algatada või mitte, teeb peadirektor.

Välisjuurdluse algatamise otsuse teeb peadirektor kas omal algatusel või asjaomase liikmesriigi või ELi institutsiooni või asutuse taotlusel.

Sisejuurdluse algatamise otsustab peadirektor kas omal algatusel või selle institutsiooni või asutuse taotlusel, kus kõnealune juurdlus peab toimuma.

3. Sel ajal, kui ametil on käsil sisejuurdlus, ei algata juhtumiga seotud institutsioonid ega asutused samade faktide alusel paralleelset juurdlust.

4. Amet teeb otsuse, kas juurdlus algatada või mitte kahe kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud taotluse saamist. Sellest teavitatakse viivitamata taotluse esitanud institutsiooni või asutust. Otsust juurdlust mitte algatada tuleb põhjendada.

Kui personalieeskirjade artikli 22a alusel tegutsev institutsiooni liige või töötaja annab ametile võimaliku pettuse või eeskirjade eiramise kohta teavet, teavitab amet teda otsusest algatada nimetatud juhtumi suhtes juurdlus või mitte.

5. Kui amet otsustab jätta sisejuurdlus algatamata, edastab ta oma käsutuses oleva teabe viivitamata juhtumiga seotud institutsioonile või asutusele, et see võtaks meetmed, mis on sellise juhtumi suhtes asjakohased vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Vajaduse korral lepib amet institutsiooni või asutusega kokku konfidentsiaalse teabe allika kaitsmise meetmetes ning taotleb, et ametit teavitatakse võetud meetmetest.”

33. Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a) Lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

„1. Juurdlust juhib peadirektor. Ameti peadirektor tohib volitada kirjalikult teatavat ameti töötajat juurdlust juhtima. Tema nimetatud töötajad teostavad juurdlusi tema juhtimisel.

2. Ameti töötajad täidavad oma ülesandeid isikut ja volitusi tõendava volikirja alusel. Peadirektori antavas volituses on märgitud juurdluse sisu ja eesmärk, juurdluse teostamiseks vajalik õiguslik alus ning sellest tulenevad volitused juurdluse teostamiseks.

3. Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused osutavad ameti töötajatele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi kooskõlas siseriiklike õigusnormidega. Institutsioonid ja asutused tagavad, et nende liikmed ja töötajad osutavad ameti töötajatele nende ülesannete täitmiseks vajalikku abi.”

b) Lõikest 5 saab lõige 4 ja lõige 6 asendatakse järgmisega:

„5. Kui juurdluse käigus ilmneb, et oleks vaja võtta haldusalaseid ettevaatusabinõusid ELi finantshuvide kaitsmiseks, teavitab amet juhtumiga seotud institutsiooni või asutust juurdlusest asjatu viivituseta. Edastatav teave sisaldab järgmisi andmeid:

a) juurdlusaluse liikme või töötaja isikuandmed ning ülevaade juhtumi asjaoludest;

b) mis tahes teave, mis aitab institutsioonil või asutusel otsustada, kas on vaja võtta haldusalaseid ettevaatusabinõusid ELi finantshuvide kaitsmiseks;

c) mis tahes soovitavad konfidentsiaalsusalased erimeetmed, juhul kui on vaja rakendada siseriiklike õigusasutuste või välisjuurdluse puhul siseriikliku asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormidega.

Asjaomane institutsioon või asutus võib igal ajal võtta mis tahes asjakohaseid haldusalaseid ettevaatusabinõusid ja teavitab ametit viivitamata sellekohastest otsustest.

6. Kui selgub, et juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, teatab amet iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele selle põhjustest.”

34. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Ameti teavitamise kohustus

„1. Institutsioonid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus-, korruptsiooni- või ELi finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse juhtude kohta.

2. Institutsioonid ja asutused ning siseriiklike õigusaktidega lubatud määral ka liikmesriigid edastavad ametile selle taotlusel või omal algatusel nende valduses olevad dokumendid ja informatsiooni, mis on seotud ameti käimasoleva juurdlusega.

3. Samuti saadavad institutsioonid ja asutused ning siseriiklike õigusaktidega lubatud määral ka liikmesriigid ametile kõik muud nende valduses olevad asjakohased dokumendid ja informatsiooni, mis on seotud pettuse, korruptsiooni ja ELi finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega.

4. Amet ning asjaomased institutsioonid või asutused ja pettusevastased koordineerimistalitused võivad sõlmida halduskokkuleppeid mis tahes teabe edastamiseks ametile.”

35. Lisatakse artiklid 7a ja 7b:

„Artikkel 7a

Menetluslikud tagatised

„1. Juurdlustegevuses otsib amet asitõendeid juurdlusaluse isiku poolt ja vastu. Juurdlusi teostatakse objektiivselt ja erapooletult, järgides süütuse presumptsiooni põhimõtet ning käesolevas artiklis sätestatud menetluslikke tagatisi.

2. Nii tunnistaja kui ka juurdlusaluse isiku vestlusele kutsumisest tuleb teatada ette kümme tööpäeva; seda tähtaega võib lühendada vestlusele kutsutu selge sõnaga antud nõusoleku korral või juurdluse kiireloomulisuse korral, mida on nõuetekohaselt põhjendatud. Kutse sisaldab loetelu isiku õigustest vestlusel. Amet koostab iga vestluse kohta protokolli ning võimaldab vestlusele kutsutud isikul sellega tutvuda, et kõnealune isik saaks protokolli kinnitada või sellesse omapoolsed märkused teha. Vestlusele kutsutud isikule antakse vestluse protokolli koopia. Käesolevaid sätteid ei kohaldata ütluste võtmiseks kohapealse kontrollimise raames.

Kui vestlusel ilmneb tõendeid, et vestlusele kutsutud isik võib olla juhtumiga seotud, kohaldatakse viivitamata lõigetes 3 ja 4 ette nähtud menetluseeskirju.

3. Kui juurdluse käigus ilmneb, et juhtumiga võib olla seotud institutsiooni või asutuse liige või töötaja, teavitatakse sellest asjaomast isikut, kui see ei takista juurdluse teostamist.

4. Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 5 ja artikli 6 lõike 6 kohaldamist, ei tohiks pärast juurdluse lõpuleviimist teha juurdlusaluse isiku kohta nimeliselt järeldusi ilma, et talle antaks võimalus esitada kirjalikult või ameti määratud töötajatega toimuval vestlusel oma seisukohad teda käsitlevate asjaolude kohta ning et talle antaks määruse nr 45/2001 artiklites 11 ja 12 nõutud teave. Neile seisukohtadele viidatakse ka juurdluse lõpparuandes. Kutses esitada oma seisukoht tuleb vastavalt lõikele 2 juurdlusalusele isikule anda teda käsitlevate asjaolude kohta ülevaade; juurdlusalune isik esitab oma seisukohad ameti määratud tähtajaks. Juurdlusalune isik võib võtta vestlusele kaasa vabalt valitud isiku. Kõikidel juurdlusalustel isikutel on õigus väljendada end vabalt valitud ELi ametlikus keeles; ELi ametnikult või teenistujalt võidakse siiski nõuda, et ta väljendaks end muus ELi ametlikus keeles, mida ta väga hästi valdab. Juurdlusalusel isikul on õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest.

Juhul kui see on vajalik juurdluse konfidentsiaalsuse kaitsmiseks ja liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvate juurdlusmeetmete võtmiseks, võib peadirektor lükata edasi kohustuse täitmise, mille kohaselt juurdlusalusele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Sisejuurdluse puhul teeb peadirektor otsuse selle institutsiooni või asutuse nõusolekul, kelle teenistuses juurdlusalune isik on. Kui kõnealuselt institutsioonilt või asutuselt ei saada kuu aja jooksul vastust, käsitatakse seda nõusolekuna.

5. Käesolev määrus ei piira järgmiste õigusaktide kohaldamist:

a) Euroopa Liidu põhiõiguste harta;

b) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll;

c) Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus;

d) personalieeskirjad.

Artikkel 7b

Läbivaatamismenetlus

1. Peadirektor kehtestab ameti läbivaatamismenetluse.

2. Läbivaatamismenetluse teostaja(d) ei võta oma kohustuste täitmisel vastu mitte kellegi juhiseid.

Kui läbivaatamismenetluse teostaja(te) arvates seab peadirektori võetud meede kahtluse alla tema (nende) sõltumatuse, teavitab ta (teavitavad nad) sellest viivitamata järelevalvekomiteed.

Enne personalieeskirjade kohase distsiplinaarmenetluse algatamist läbivaatamismenetluse teostaja(te) suhtes konsulteeritakse järelevalvekomiteega.

3. Kõik juurdlusalused liikmed, töötajad või füüsilised isikud võivad taotleda läbivaatamismenetluse teostaja(te) arvamust artikli 6 lõikes 4 ja artiklis 7a osutatud menetluslike tagatiste järgimise kohta. Taotluse võib esitada juurdluse ajal või hiljemalt kuu aega pärast seda, kui juurdlusalust liiget, töötajat või füüsilist isikut on teavitatud juurdluse lõpetamisest.

Läbivaatamismenetluse teostaja(d) esitab (esitavad) peadirektorile oma arvamuse ja saadab (saadavad) juurdlusalusele isikule põhjendatud vastuse kuu aja jooksul alates kõnealuse taotluse saamisest. Peadirektor võtab selle põhjal asjakohased meetmed.

4. Lõikes 3 sätestatud taotluse esitamine ei peata juurdlust.

5. Läbivaatamismenetluse teostaja(d) esitab (esitavad) järelevalvekomiteele korrapäraselt tegevusaruandeid; samuti esitab ta (esitavad nad) järelevalvekomiteele ja komisjonile korrapäraselt statistilisi ja analüütilisi aruandeid menetluslike tagatistega seotud küsimuste kohta. Nimetatud aruannetes ei tohi osutada veel käimasolevatele juurdlustele.”

36. Artikli 8 lõiked 2–4 asendatakse järgmisega:

„2. Sisejuurdluste käigus mis tahes vormis edastatud või saadud informatsioon on ametisaladus ning seda kaitstakse ELi institutsioonide suhtes kohaldatavate sätetega.

3. Juhtumiga seotud institutsioonid või asutused tagavad ameti toimetatud juurdluste konfidentsiaalsuse, juurdlusaluste isikute seaduslikud õigused ning kohtumenetluse algatamise korral selle suhtes kohaldatavate kõikide siseriiklike õigusnormide järgimise.

4. Amet töötleb isikuandmeid ainult sel määral, kui see on vajalik käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks. Isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001, kaasa arvatud selle artiklitega 11 ja 12, milles nõutakse asjakohase teabe andmist andmesubjektile. Isikuandmeid võib edastada ainult nendele isikutele, kelle ülesanded ELi institutsioonides või liikmesriikides nõuavad neilt selle teadmist, samuti võib seda kasutada üksnes pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks.

Amet nimetab määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 24 kohaselt ametisse andmekaitseametniku.

5. Ameti peadirektor tagab avalikkuse neutraalse ja erapooletu teavitamise, mille puhul järgitakse käesolevas artiklis ja artiklis 7a kehtestatud põhimõtteid.”

37. Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Kui amet on juurdluse lõpetanud, koostatakse peadirektori juhtimisel aruanne, milles esitatakse juurdluse õiguslik alus, teostatud menetlustoimingud, kindlakstehtud asjaolud ja nende kvalifitseerimine, ülevaade artiklis 7a osutatud menetluslike tagatiste järgimist, võimalik mõju ELi finantshuvidele ja juurdluse tulemused, kaasa arvatud soovitused vajalike järelmeetmete kohta.”

b) Lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3. Välisjuurdluse järgselt koostatud aruanne koos kõikide vajalike dokumentidega edastatakse kooskõlas välisjuurdluseeskirjadega asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ning komisjonile. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad ametit tema nõudel aegsasti tema juurdlusaruannete põhjal võetud meetmetest ja saavutatud tulemustest.

4. Sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid saadetakse asjaomasele institutsioonile või asutusele. Institutsioon või asutus võtab sisejuurdluse tulemustest tingitud meetmed, eelkõige distsiplinaar- ja õiguslikud meetmed, ning teatab sellest ametile tähtaja jooksul, mis on määratud aruande soovitustes.

5. Kui pärast sisejuurdlust koostatud aruandest ilmneb asjaolusid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, teavitatakse sellest asjaomase liikmesriigi õigusasutusi, välja arvatud juhul, kui sisemeetmed on faktide iseloomu ja ebaolulise finantsmõju tõttu juhtumi käsitlemiseks asjakohasemad.

6. Kui juurdluse lõppedes ei ole kahtlustatava institutsiooni või asutuse liikme või töötaja või füüsilise või juriidilise isiku vastu asitõendeid leitud, lõpetab peadirektor nimetatud isikut käsitleva juurdluse ja teavitab teda sellest kümne tööpäeva jooksul, ilma et see piiraks lõike 4 teise lause kohaldamist.

7. Informaator, kes on ametile edastanud pettuse- või eeskirjade eiramise kahtluseks alust andnud teavet, võib sellekohase taotluse korral saada ametilt teavet juurdluse lõpetamise kohta ning vajaduse korral lõpparuande edastamise kohta pädevatele asutustele. Kui amet aga leiab, et taotlus kahjustab juurdlusaluse isiku seaduslikke õigusi, juurdluse tõhusust, menetluskäiku või konfidentsiaalsust, võib ta taotluse tagasi lükata.”

38. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Teabevahetus ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 8 ja 9 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada aegsasti asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluste käigus saadud teavet, et nad saaksid võtta asjakohaseid meetmeid.

2. Ilma et see piiraks artiklite 8 ja 9 kohaldamist, edastab peadirektor sisejuurdluse käigus asjaomase liikmesriigi õigusasutustele ameti saadud teavet selliste asjaolude kohta, mis nõuavad liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid.

Eelnevalt teavitab ta siiski juhtumiga seotud institutsiooni või asutust. Edastatav teave hõlmab juurdlusaluse isiku andmeid, ülevaadet tuvastatud asjaoludest, rikkumise esialgset kvalifitseerimist ja võimaliku finantsmõju hinnangut.

Seejuures kohaldatakse artikli 7a lõiget 4.

3. Kui siseriiklik seda ei keela, teavitavad asjaomased liikmesriikide pädevad asutused, eelkõige õigusasutused, ametit viivitamata või hiljemalt nimetatu nõudel meetmetest, mis nad käesoleva artikli alusel saadud teabe järgselt on võtnud.

4. Amet võib esitada siseriikliku õiguse ja personalieeskirjade alusel tõendeid siseriiklikes kohtutes toimuvates menetlustes.”

39. Lisatakse artikkel 10a:

„Artikkel 10a

Ameti koostöö Eurojusti, Europoli ja rahvusvaheliste organisatsioonidega

1. Amet teeb pettuse, korruptsiooni ja ELi finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse valdkonnas vastavalt vajadusele koostööd Eurojusti, Euroopa Politseiameti (Europol) ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Kui see võib toetada ja tugevdada liikmesriikide juurdlusorganite ja prokuratuuride koostööd ja nende tegevuse kooskõlastamist või kui amet on edastanud liikmesriikide pädevatele asutustele teabe, mis annab alust kahtlustada pettust, korruptsiooni või mis tahes muud artiklis 1 osutatud ebaseaduslikku tegevust, mille puhul on tegemist raske kuriteoga, teavitab ta sellest Eurojusti.

2. Amet võib sõlmida Eurojusti ja Europoliga kõnealuse koostöö hõlbustamiseks vajalikke halduskokkuleppeid. Selline töökord võib hõlmata operatiiv-, strateegilise või tehnilise teabe, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetust.

3. Vajaduse korral võib amet samuti sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Amet kooskõlastab oma tegevuse asjaomaste komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega.”

40. Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a) Lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

„1. Järelevalvekomitee tugevdab ameti sõltumatust, kontrollides korrapäraselt juurdlusülesannete täitmist.

Järelevalvekomitee tegeleb eelkõige järgmisega:

a) jälgib ameti ning institutsioonide ja asutuste teabevahetuse toimimist;

b) jälgib menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust peadirektorilt saadava teabe põhjal ning läbivaatamismenetluse teostaja(te) koostatavate korrapäraste arvamuste ja analüüside põhjal.

Järelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi. Järelevalvekomitee võib esitada arvamusi omal algatusel. Samuti esitab ta arvamusi peadirektori või institutsiooni või asutuse taotlusel, sekkumata sealjuures juurdluste käiku.

Asjaomasele institutsioonile või asutusele antakse arvamuse koopia.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib järelevalvekomitee taotleda ametilt täiendavat teavet, sekkumata sealjuures juurdluste käiku.

2. Järelevalvekomitee koosneb viiest sõltumatust isikust, kellel on kogemusi kõrgel ametikohal kohtu- või uurimisasutustes või võrreldaval ametikohal, mis on seotud ameti tegevusvaldkonnaga. Nad nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisel kokkuleppel eelvaliku nimekirja alusel, mille esitab komisjon.

3. Liikmete ametiaeg on viis aastat ja neid ei saa ametisse tagasi nimetada. Iga 30 kuu järel asendatakse osa liikmetest. Vaheldumisi asendatakse kolm või kaks liiget.

4. Ametiaja lõppemisel jäävad liikmed ametisse, kuni nad asendatakse.”

b) Lõiked 6–8 asendatakse järgmisega:

„6. Järelevalvekomitee nimetab ametisse esimehe. Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra, mis esitatakse enne vastuvõtmist teadmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Järelevalvekomitee koosolekud toimuvad esimehe või peadirektori algatusel. Aastas peetakse vähemalt kümme koosolekut. Järelevalvekomitee teeb otsused liikmete häälteenamusega. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb amet.

7. Ameti peadirektor esitab järelevalvekomiteele igal aastal ameti juhtimiskava. Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, uurimistoimingutest ning juurdluste järgselt võetud meetmetest.

Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt:

a) juhtudest, mil asjaomane institutsioon või asutus või liikmesriigi pädev asutus ei ole järginud ameti soovitusi;

b) juhtudest, mil teave on edastatud liikmesriikide kohtuasutustele või mil ta on otsustanud jätta sisejuurdlust käsitleva teabe asjaomastele siseriiklikele õigusasutustele saatmata vastavalt artikli 9 lõikele 5;

c) juurdluste kestusest vastavalt artikli 6 lõikele 6.

8. Järelevalvekomitee kinnitab aastas vähemalt ühe tegevusaruande, milles käsitletakse eelkõige ameti sõltumatust, menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust. Kõnealused aruanded esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

Komitee võib esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale aruandeid ameti juurdlustulemuste ning juurdluste järgselt võetud meetmete kohta.”

41. Lisatakse artikkel 11a:

„Artikkel 11a

Mõttevahetus institutsioonidega

1. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kohtuvad korrapäraselt või ühe nimetatud institutsiooni, ameti või järelevalvekomitee taotlusel, et vahetada poliitilisel tasandil mõtteid ameti juurdluspoliitika üle. Mõttevahetuses osalevad peadirektor ja järelevalvekomitee esimees. Kui üks nimetatud institutsioonidest, amet või järelevalvekomitee seda taotleb, võib ka Europoli, Eurojusti ja kontrollikoja liikmeid kutsuda osalema nendega seotud küsimuste arutelus.

42. 2. Mõttevahetuse raames käsitletakse järgmisi küsimusi:

a) ameti juurdluspoliitika aluseks olevad strateegilised prioriteedid;

b) järelevalvekomitee tegevusaruanded ja artikli 11 lõike 1 kohased arvamused;

c) artikli 12 lõike 3 teise lõigu kohased peadirektori aruanded;

d) ameti ning institutsioonide ja asutuste suhted;

e) ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste suhted;

f) ameti uurimistoimingute ja järelevalvekomitee töö tõhusus.

3. Mõttevahetusega ei sekkuta juurdluste käiku.

4. Amet võtab mõttevahetuse käigus esitatud arvamuste põhjal asjakohaseid meetmeid ja kajastab võetud meetmeid artikli 12 lõikes 3 osutatud aruannetes.”

43. Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Peadirektor

1. Ametit juhib peadirektor. Komisjon nimetab peadirektori ametisse vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele. Peadirektori ametiaeg on seitse aastat ja teda ei saa ametisse tagasi nimetada.

2. Peadirektori ametisse nimetamiseks avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas konkursiteate. Konkursiteade avaldatakse vähemalt kuus kuud enne ametisoleva peadirektori ametiaja lõppu. Kui komisjon on valikumenetluse läbi viinud, koostab ta nimekirja sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatidest, konsulteerib nende üle nõuetekohaselt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja järelevalvekomiteega ning võtab vastu otsuse.

3. Välis- ja sisejuurdluste algatamise, toimetamise ning neile järgnevate aruannete koostamisega seotud ülesannete täitmisel ei taotle ega võta ameti peadirektor vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt ega asutuselt. Kui ameti peadirektori arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse, teavitab ta sellest viivitamata järelevalvekomiteed, et järelevalvekomitee esitaks arvamuse, ning teeb otsuse kas pöörduda või mitte hagiga komisjoni vastu Euroopa Kohtusse.

Peadirektor esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile korrapäraselt aruande ameti toimetatud juurdluste tulemuste, võetud järelmeetmete ja ilmnenud raskuste kohta, võttes arvesse nende juurdluste konfidentsiaalsust, juurdlusaluste isikute seaduslikke õigusi ning vajaduse korral kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme.

4. Peadirektor määrab igal aastal ameti juhtimiskava raames kindlaks ameti juurdlusprioriteedid.

5. Peadirektor võib delegeerida osa artiklis 5 ja artikli 6 lõikes 1 osutatud tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale, määrates asjaomases volikirjas kindlaks delegeerimise tingimused ja ulatuse.

6. Peadirektorit abistab üksus, kellega ta konsulteerib juurdluse algatamisel ja enne selle lõpetamist ning kui ta leiab selle olevat vajalik.

7. Peadirektor võtab pärast konsulteerimist järelevalvekomitee, andmekaitseametniku ja artiklis 7b sätestatud läbivaatamismenetluse teostaja(te)ga vastu menetluskäsiraamatu. Käsiraamat annab suuniseid ameti haldusjuurdluste praktiliseks läbiviimiseks.

8. Enne mis tahes distsiplinaarkaristuse määramist peadirektorile konsulteerib komisjon järelevalvekomiteega.

Distsiplinaarkaristused määratakse peadirektorile põhjendatud otsusega, mis edastatakse teadmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja järelevalvekomiteele.

9. Personalieeskirjade, finantsmääruse[19] ja mis tahes muu õigusakti viiteid ameti direktorile käsitatakse viidetena peadirektorile.”

44. Lisatakse artikkel 12a:

„Artikkel 12a

Direktori(te) tegutsemine peadirektori asetäitja(te)na

Kohaldatakse komisjoni eeskirju asetäitjate tegevuse kohta.

Olles eelnevalt konsulteerinud järelevalvekomiteega, võib peadirektor erandkorras määrata ühe või kaks oma direktoritest oma asetäitja(te)ks. Kui ükski asetäitjana tegutsev direktor ei ole kättesaadav, kohaldatakse samuti komisjoni eeskirju asetäitjate tegevuse kohta.”

45. Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Rahastamine

Ametile ette nähtud assigneeringud, mille kogumaht kantakse eraldi eelarvereale ELi üldeelarve komisjoni eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarvejao lisas.

Ameti ametikohtade loetelu esitatakse komisjoni ametikohtade loetelu lisas.”

46. Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Hindamisaruanne

Hiljemalt [ käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäev + 4 aastat ] edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, lisades sellele järelevalvekomitee arvamuse. Aruandes osutatakse, kas on vaja muuta käesolevat määrust.”

47. Artikkel 15 jäetakse välja.

Artikkel 2

Määrus (Euratom) nr 1074/1999 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

2. Käesoleva määruse jõustumise ajal ametis olevate järelevalvekomitee liikmete ametiaja suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõiget 3, nagu seda on muudetud käesoleva määrusega. Kui käesolev määrus jõustub, valib Euroopa Parlamendi president kohe loosi teel välja kaks järelevalvekomitee liiget, kelle ametiaeg lõpeb 30 kuu möödumisel nende ametiaja algusest, erandina määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõike 3 esimesest lausest, nagu seda on muudetud käesoleva määrusega.

3. Käesoleva määruse jõustumise ajal ametis oleva peadirektori ametiaja suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 esimese lõigu kolmandat lauset, nagu seda on muudetud käesoleva määrusega.

4. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

LISA

[…]

ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

[lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele

(finantsmääruse artikkel 28 ja rakenduseeskirjade artikkel 22)]

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE NIMETUS

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: muudetud ettepanek, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile: pettusevastane võitlus

1.3. Ettepaneku/algatuse liik: seadusandlik

1.4. Eesmärgid: OLAFi üleüldise tõhususe ja juhtimise parandamine

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus: ELi toimimise lepingu artikkel 325, Euratomi asutamislepingu artikkel 106a

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju: puuduvad

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid: otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad: vt muudetud ettepaneku artikkel 14

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid: ei kohaldata

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed: sisalduvad käesolevas määruses

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub: 24 01 06 00 03 01 00 – Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele: puudub

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele: puudub

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele: puudub

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga: ei kohaldata

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus: ei kohaldata

3.3. Hinnanguline mõju tuludele: puudub

ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS

ETTEPANEKU/ALGATUSE NIMETUS

Ettepaneku/algatuse nimetus

Muudetud ettepanek, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999

Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[20]) struktuurile

24.01. Pettusevastase võitluse poliitikavaldkonna halduskulud

24.02. Pettusevastane võitlus

Ettepaneku/algatuse liik

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[21]

( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

Eesmärgid

Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Pettusevastane võitlus

Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärk nr 7.1.a

Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

24.01. Pettusevastase võitluse poliitikavaldkonna halduskulud

24.02. Pettusevastane võitlus

Oodatavad tulemused ja mõju

Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.

OLAFi koostöö paranemine kõikide tasandite sidusrühmadega: ELi tasandil ELi institutsioonide ja asutustega ning liikmesriikide pädevate asutustega, samuti kolmandate riikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Tulemus- ja mõjunäitajad

Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

Vastavalt artiklile 14

Ettepaneku/algatuse põhjendus

Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

OLAFi tegevuse täielik kooskõla põhiliste tagatistega ja täielik sõltumatus.

Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

ELi toimimise lepingu artikliga 325 on ette nähtud komisjoni ja liikmesriikide koostöö ELi finantshuvide kaitsmiseks ja pettusevastaseks võitluseks. Seega on kõnealuse artikliga antud komisjonile konkreetsed ülesanded ELi finantshuvide kaitsmiseks.

Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

-

Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Muudetud ettepanek on kooskõlas asjaomaste ELi õigusaktidega.

Meetme kestus ja finantsmõju

( Piiratud kestusega ettepanek/algatus

- ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

- ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

- Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

- millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

Ettenähtud eelarve täitmise viisid[22]

( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

- ( rakendusametitele

- ( ühenduste asutatud asutustele[23]

- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

- ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses

( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega

( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)

Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.

Märkused

[…]

[…]

HALDUSMEETMED

Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Täpsustage tingimused ja sagedus.

Järelevalvekomitee jälgib OLAFi juurdlustegevust vastavalt artiklile 11.

Muudetud ettepanekuga lisatakse täiendavad kohustused läbivaatamismenetluse teostajatele, kes peavad andma oma tegevusest korrapäraselt aru järelevalvekomiteele (artikkel 7b).

Haldus- ja kontrollisüsteemid

Tuvastatud ohud

Puuduvad.

Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Puuduvad.

Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

Rakendatakse vastavalt finantsmäärusele.

[…]

ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

- Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus…...….] | Liigendatud/liigendamata[24] | EFTA riigid[25] | Kandidaatriigid[26] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |

24 0106 | 24 010600 030100 Järelevalvekomitee liikmete volitustest tulenevad kulud | Liigendamata | EI | EI | EI | EI |

- Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus] | Liigendatud/ liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |

[…] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |

Hinnanguline mõju kuludele

Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | [Nimetus] |

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

-

Hinnanguline personalivajadus

- ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

- ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |

( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |

XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 8 |

XX 01 01 02 (delegatsioonides) |

XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |

10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |

( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[34] |

XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) |

XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |

10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |

Muud eelarveread (täpsustage) |

KOKKU | 8 |

XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad | Haldustoe pakkumine järelevalvekomitee liikmetele |

Koosseisuvälised töötajad |

Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

- ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

- ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine

Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

[…]

- ( Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[37]

Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

[…]

Kolmandate isikute rahaline osalus

- (Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

- Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |

Artikkel … | | | | | | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

[…]

Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.

[…][pic][pic][pic]

[1] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[2] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

[3] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

[4] KOM(2006) 244.

[5] Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (P6_TA-PROV(2008) 553). Ettevalmistava aruandega tutvumiseks vt dokumenti A6-0394/2008.

[6] SEK(2010) 859.

[7] OLAFi järelevalvekomitee iga-aastases tegevusaruandes (juuni 2009–detsember 2010) avaldatud 23. septembri 2010. aasta arvamus nr 2/2010 ja 29. novembri 2010. aasta arvamus nr 5/2010http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2009-2010/Activity-report-2009-2010_en.pdf

[8] Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009 (ELT L 121, lk 37).

[9] Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse artikli 11 lõige 3 (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1–22).

[11] ELT C […], […], lk […].

[12] ELT C […], […], lk […].

[13] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[14] Eriaruanne nr 1/2005 (ELT C 2002, 18.8.2005, lk 1), heaks kiidetud nõukogu 8. novembri 2005. aasta järeldustega.

[15] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[16] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

[17] EÜT L 56, 4.3.1968.

[18] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1–4.

[19] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1–48.

[20] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[21] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.

[22] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[23] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.

[24] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[25] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[26] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[27] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[28] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[29] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[30] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

[31] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.

[32] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[33] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[34] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

[35] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

[36] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

[37] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[38] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.