EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 1.6.2011 
SEK(2011) 672 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 
89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning direktiiv e 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 
98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ 
{KOM(2011) 315 lõplik} 
{SEK(2011) 671 lõplik}  
 
ET 1   ET Vastutuse välistamine:  Käesoleva kokkuvõttega võtavad ko hustusi üksnes need komisjoni 
talitused, kes osalevad kokkuvõtte ettevalmistamisel, ning see ei mõjuta komisjoni tehtava 
otsuse lõplikku vormi. 
1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Käesolev dokument käsitleb ainult Euroopa  standardimissüsteemi, milles mängivad 
olulist rolli kolm sõltumatut Euroopa standardiorganisat siooni: CEN, CENELEC ja 
ETSI (edaspidi „Euroopa standardiorg anisatsioonid”), ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna koostalitlusvõime standardeid. 
Standardid ja standardimine on ELi jaoks äärmiselt tõhusad poliitika elluviimise 
vahendid. Juba standardite olemasolu iseen esest mõjub kaubavahetusele soodsalt, 
sest nad vähendavad kulusid ning teabe ebasümmeetrilist jagunemist nõudluse ja 
pakkumise poole vahel, seda eriti piiriüleste tehingute puhul. Mitu ökonomeetrilist 
uuringut on näidanud, et makromajandusli kul tasandil on se lge seos majanduse 
standardimise, tootlikkuse kasvu, kaubava hetuse ja üldise majanduskasvu vahel. 
Uuringud näitavad, et kehtivad standa rdid suurendavad SKT-d umbes ühe 
protsendipunkti võrra aastas. Kuigi sta ndarditest ja standardimisest on Euroopa 
majanduse jaoks muudki kasu, kasutatakse ne id poliitiliste vahe nditena, et tagada 
muu hulgas ühisturu toimimine, võrkude ja süsteemide koostalitlusvõime eelkõige 
info- ja kommunikatsioonitehno loogia vallas, tarb ija- ja keskkonnakaitse kõrge tase 
ning innovatsiooni ja sots iaalse kaasatuse kasv. 
Avalikud konsultatsioonid sidusrühmadega ja Euroopa Parlamendi raport Euroopa 
standardimise tuleviku kohta1 näitavad siiski, et teatav ate probleemidega tuleks 
tegeleda. 
Euroopa standardid mängivad tööstustoodete siseturu toimimises väga olulist rolli.  
Need asendavad eri riikide sageli omavahel  vastuolus olevad standardid, mis võivad 
põhjustada tehnilisi takistusi riikide tur gude toimimisele. Käesoleva mõjuhindamise 
seisukohast võib Euroopa standard id jagada kahte kategooriasse:  
• Euroopa standardid, mis on välj a töötatud komisjoni taotlusel  ehk nn mandaadi 
põhjal, millega palutakse Euroopa st andardiorganisatsioonidel koostada 
normatiivsed tehnilised spetsifikatsioonid, mis vastaksid mandaadis osutatud nõuetele. Sellised standardid võib omakorda jagada kaheks: 
– Harmoneeritud standardid, millega tagatakse, et tooted vastavad ELi 
õigusnormides sätestatud oluliste le nõuetele. Vastavus Euroopa 
harmoneeritud standardile tagab tooteohutuse nõuetekohase taseme. 
Harmoneeritud standardite järgimine on siiski endiselt vabatahtlik ning 
tootja võib kasutada ka muid tehnili si lahendusi, mis näitavad, et tema 
toode vastab olulistele nõuetele. Harmoneeritud standardite osakaal 
Euroopa standardite seas on viimasel kahel aastakümnel tõusnud 3,55 
                                                
 
1 A7-0276/2010. 
 
ET 2   ET protsendilt 20 protsendile (2009). See näitab, et standardite kui ELi 
õigusaktidega seotud vahendite osakaal kasvab üha2. 
– Muud Euroopa poliitikat toetavad Euroopa standardid. 
• Ülejäänud Euroopa standardid  võetakse vastu väljaspool ELi õigusloomeprotsessi 
kas ettevõtjate, riikide standardiorgan isatsioonide või muude sidusrühmade 
algatusel või komisjoni taotlusel.  
1.1. Esimene probleem: komisjoni taotluse põhjal koostatud Euroopa standardite 
vastuvõtmise protsess ei  ole piisavalt kiire 
Kiirelt muutuvas maailmas ja ühiskonnas,  eelkõige sektorites, mille tooteid 
iseloomustab lühike eluiga, peavad sta ndardid tehnoloogia kiire arenguga sammu 
pidama. Mõned sidusrühmad on väitnud, et kogu Euroopa standardite loomise 
protsess on liialt aeglane, kuid pikemate arendus- ja kasutuselevõtutähtaegadega 
tehnoloogiate puhul ei pruugi kaebused standardimise aegluse üle olla nii 
asjakohased. Praegu on CENi ja CEN ELECi toodete väljatöötamisaeg 21,5–36 kuud 
ning ETSI-l tavaliselt 12–24 kuud. Komisjoni taotluse peale koostatavate standardite 
väljatöötamise protsess võib aga kesta oluliselt kauem. Selliste standardite koostamisel on neli peamist etappi: mandaat valmistatakse ette ja direktiivi 98/34/EÜ alusel loodud komitee annab oma positiivse arvamuse, Euroopa standardiorganisatsioon kiidab mandaadi h eaks, algab töö standardi koostamisega, 
standardi väljatöötamine ja harmoneeritud st andardi viite avaldamine Euroopa Liidu 
Ametlikus Teatajas ning vastuväidete esitamise protsess. 
1.2. Teine probleem: VKEd ja ühisk ondlikud sidusrühmad on Euroopa 
standardimisprotsessis alaesindatud 
Mitu uuringut on näidanud, et  VKEdel on standardite ja st andardimisega seotud hulk 
probleeme. Mitme sidusrühma sõnul on üks olulisemaid probleeme see, et VKEd on standardimisega seotud tegevuses eelkõige Euroopa tasandil reeg lina alaesindatud. 
Lisaks käsitlevad standardid sageli kodani ke turvalisust ja heao lu, võrkude tõhusust, 
keskkonda ja muid üldisi poliitilisi valdkondi. Kuigi standa rditel on ühiskonnas 
oluline roll, ei ole asjaomaste ühiskond like sidusrühmade arvamust piisavalt ELi 
standardimisprotsessi integreeritud.  VKEde ja ühiskondlike sidusrühmade 
ebapiisavat esindatust standardimiste gevuses on püütud leevendada VKEsid ja 
ühiskondlikke sidusrühmi esindavate organisa tsioonide rahalise toet amisega. Selliste 
toetuste saamise kriteeriumi d, nende kasutamise tingimused ja saadaoleva rahalise 
toetuse liigid varieeruvad märkimisväärselt.  Mõned organisatsioon id saavad toetusi 
konkreetse meetme jaoks, kuid teised saav ad ka üldisemat tegevustoetust.  
1.3. Kolmas probleem: foorumit e ja konsortsiumide standa rditele ei saa info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia riigih angete puhul praegu viidata  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vall as ei ole paljusid koostalitlusvõime 
tagamise standardeid töötanud välja mitte  Euroopa standardiorganisatsioonid vaid 
üleilmsed foorumid ja konsortsiumid. Ee lkõige puudutab see interneti- ja WWW-
                                                
 
2 Üksikasjalikumad andmed on esitatud 3. lisas; 4 lisa sisaldab ülevaadet ELi õigusaktidest, mille puhul 
on standardeid kasutatud vahendina, mille põhjal saab hinnata vastavust olulistele nõuetele. 
 
ET 3   ET standardeid. Valdavalt kõrgtaseme spet sialistide puudumise tõttu ei tegutse 
tavapärased standardiorganisatsioonid IK T valdkonnas ja sestap  tehakse suur osa 
ülemaailmsest IKT standardimisega seotud tööst väljaspool ametlikku Euroopa või rahvusvahelist standardimissüsteemi.  
Standarditele viitamine riigih angete korraldamisel võib ai data innovatsiooni oluliselt 
kiirendada ning samas annab see riigia sutustele nende ülesannete täitmiseks 
vajalikud vahendid, seda eelkõige juhtivatel  turgudel, näiteks e-tervise valdkonnas. 
Riigihankeid tuleb korraldada vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ, mille sätetes eristatakse ametlikke standardeid ja muid tehnilisi spetsifikatsioone, mille puhul nõutakse lisaks funktsionaalsete nõuete kirj eldamist. Kui riigiasutused viitavad oma 
tehnilistes kirjeldustes tehnilistele standa rditele, peaksid nad täpsustama, kas nad 
lubavad pakkumiste esitajatel  tõestada, et nende pakkumin e vastab kirjeldustele ka 
juhul, kui ta ei vasta viidatud tehnilistele standarditele. Siiski võidakse IKT teenuste 
ja toodete omandamisel kasutada täiendava id nõudeid. Riigiasutused peavad saama 
määratleda oma IKT strateegiad ja IK T arhitektuuri, sealhulgas piiriülese 
koostalitusvõime, ning nad korraldavad hanke id selliste IKT süsteemide/teenuste ja 
toodete või nende osade ostmiseks, mis vastavad nende määratletud nõuetele.  
2. E
ESMÄRGID  
2.1. Üldpoliitilised eesmärgid 
Käesoleva algatuse eesmärk on suurendada  standardite ja Euroopa standardimise 
panust siseturu paremasse toimimisse, soodustada kasvu ja innovatsiooni ning aidata kaasa ELi ettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõimele.  
2.2. Erieesmärgid 
1) Lühendada standardimisprotsessidele kuluvat aega komisjoni taotluse põhjal 
väljatöötatavate standardite puhul. 
2) Tagada, et VKEd ja ühiskondlikud sidus rühmad oleksid standardimisprotsessis 
piisavalt esindatud, seda eriti komisjoni  taotlusel väljatööt atavate standardite 
puhul. 
3) Laiendada IKT standardite kasutust ja parandada seeläbi koostalitlusvõimet, 
parandades IKT toodete ja teenuste Eu roopa riigihanketuru integreeritust, 
eelkõige seoses e-siseturu rajamisega. 
4) Kaotada kehtiva õigusliku raamistiku ebamäärasus. 
3. M
ÕJUDE HINDAMINE  
3.1. Esimene probleem: Euroopa standardite kehtestamise protsess ei ole piisavalt 
kiire 
3.1.1. Poliitikavalik 1,0: baasstsenaarium 
Nagu eespool kirjeldatud. Muude valikute hinda misel lähtutakse baasstsenaariumist. 
 
ET 4   ET 3.1.2. Poliitikavalik 1.A: kehtestada Euroopa standardite koostamisele tähtajad.  
Selle valiku eelis oleks, et Euroopa standardid saaks kasutusele võtta suhteliselt 
lühikese aja järel. Selle vali ku puhul eeldatakse, et Euroopa 
standardiorganisatsioonid on lühemate tähtaegadega nõus ning suudavad veenda 
tehnikaeksperte, kes oleksid valmis kulut ama standardi väljatöötamisele rohkem 
aega. Standardi kiiremast kasutuselevõ tust tulenev majanduslik kasu võiks 
hinnanguliselt olla ligikaudu 1pr otsendine kasv aastas standardis käsitletud toote või 
teenuse puhul.  
Ühest küljest kehtiks see võimalus ainult harmoneeritud standardite ja komisjoni 
taotletud Euroopa standardite puhul, kuid lisaks sellele kuid lisaks sellele võib 
tähtaeg, mis kohustaks Euroopa standardiorganisatsioone kiirendama ametlikku standardite kehtestamise prot sessi, avaldada negatiivset mõju standardi kvaliteedile. 
Aega saab võita ainult konsensuse vähenda mise või ühe vahekonsultatsioonide etapi 
vastava lühendamisega (või  selle ärajätmisega).  
Kui kõigile Euroopa standa rditele seatakse tähtajad  ja vähemalt sama palju 
standardeid tuleks koostada vähema aja jooksul, võiks see kaasa tuua kulude iga-
aastase suurenemise (näiteks sagedasema te koosolekute tõttu). Kui standardid 
peaksid lõplikult valmis saama kahe  aastaga, tähendaks see ligikaudu 
150 000-200 000 euro suurust lisakulu aastas iga standardi kohta. Tempo tõstmine oleks võimalik ainult siis, kui tööstus ja muud sidusrühmad oleksid nõus jagama 
lisakulusid või kui komisjon oleks nõus ne id rahastama. Ilma konkreetseid meetmeid 
võtmata avaldaksid Euroopa standardite koostamisele seatud tähtajad negatiivset 
mõju VKEde ja ühiskondlike sidusrühmade kaasamisele.  
3.1.3. Poliitikavalik 1.B: luua Euroopa st andardiagentuur, kes hakkaks haldama 
standardite koostamise protsessi.  
Selle valiku eelis on, et agentuur tegutseks  Euroopa seadusandjate järelevalve all 
ning Euroopa standardeid käsitlevatest mandaatidest oleks raskem keelduda. Uue 
Euroopa standardiagentuuri loomine tähe ndaks, et harmoneeritud standardite kohta 
tehtud taotlustega tegeletaks esmajärj ekorras. Haldusressursside ja kulude 
dubleerimise tase oleks madalam ning kõik kättesaadavad teadmised koondataks ühte 
kohta. Samuti saaks parandada VKEde osalemist standardimisprotsessis. 
Samas on sel valikul ka hulk olulisi puudusi. Sellise süsteemi toimimine eeldab 
ennekõike tihedat koostööd riikide sta ndardiorganisatsioonidega. Euroopa 
standardimisega tegelev agentuur ei saaks tegutseda ilma nende toetuseta. Samuti ei 
suudaks agentuur pakkuda sellisel taseme l ekspertteadmisi, mida on vaja tehnilise 
komitee ülesannete edukaks täitmiseks. Seega peaksid eksperdid ikkagi jõudma 
konsensusele olenemata sellest, kas töö to imub Euroopa standard iorganisatsiooni või 
mõne agentuuri egiidi all.  Kindlasti tooks see valik kaasa märkimisväärsed 
lisakulutused ELi eelarve jaoks. Komi sjoni praegune panus 21,2 miljonit eurot 
moodustab ligikaudu 47% kolme Euroopa st andardiorganisatsi ooni kogusissetulekust 
(44 miljonit eurot). Euroopa standardio rganisatsioonide ülejäänud sissetulek 
moodustub liikmemaksudest ja liikmete panusest. Ei tohiks unustada, et komisjoni 
mandaadi alusel koostatavad standardid m oodustavad suhteliselt väikese osa kõigist 
Euroopa standardiorganis atsioonide toodetest.  
 
ET 5   ET 3.1.4. Poliitikavalik 1.C: harmoneeritud standardite  ja muude komisjoni  taotletud Euroopa 
standardite puhul rakendatav kord muude takse selgemaks ja lihtsamaks.  
Senisest paremini korraldatud regulaarne ig a-aastane või mitmeaastane planeerimine 
suurendaks komisjoni talituste töökoormust , kuid avaldaks üldiselt positiivset mõju. 
See laseks Euroopa standardiorganisatsi oonidel saabuvate taot lustega juba ette 
arvestada ja lühendada nende vastuvõtmise  protsessi, et harmoneeritud standardid 
saaksid turul kiiremini ettevõtetele kätte saadavaks. See valik avaldaks positiivset 
mõju siseturule ja ette võtete (sh VKEde) konkurentsivõimele, sest mandaatide 
väljastamise aega lühendataks umbes kuue kuu võrra (kaotataks komiteega eraldi 
konsulteerimise kohustus) ning protsessi l õppu saaks lühendada veel kuue kuu võrra, 
muutes vastuväidete esitamise protsessi tõhusamaks. Negatiivset mõju ega täiendavaid kulusid ei ole ette näha. Kuigi selle valiku üldine mõju on positiivne ja 
negatiivsed kõrvalmõjud puuduvad, seisneb te ma peamine puudus selles, et seda 
saaks kasutada ainult harmoneeritud standard ite ja komisjoni taotlusel väljatöötatud 
standardite puhul ning seega ei mõjutaks see mitte kuidagi muu Euroopa standarditega seotud tegevuse kiirust. 
3.2. Teine probleem: VKEde ja ühiskondl ike sidusrühmade kaasamine Euroopa 
standardimisprotsessi 
3.2.1. Poliitikavalik 2.0: baasstsenaarium (st VKEde ja ühiskondlike sidusrühmade 
esindatuse rahaline toetamine) 
Nagu eespool kirjeldatud. Muude valikute hinda misel lähtutakse baasstsenaariumist. 
3.2.2. Poliitikavalik 2.A: toetada VKEde ja ühi skondlike sidusrühmade otsest esindatust 
Euroopa standardiorganisatsioonides  
Kui üksikute VKEde ja ühiskondlike sidusrü hmade tehniliste tead mistega töötajad 
osalevad pika aja jooksul otseselt te hnikakomitee koosolekutel ja aruteludes, 
võimaldab see neil standardiorganisatsi oonides tuntust koguda. Samuti saavad nad 
protsesse vahetult mõjutada. Standardim isprotsessis osalemine eeldab põhjalikku 
tehnilist arusaamist kavandatavatest standardit est ja nende kontekst ist. Lisaks peavad 
osalejad olema algusest peale valmis investee rima palju aega ja energiat sellesse, et 
jälgida tulevase standardi üle peetavaid si searutelusid. Üldtunnustatud arvamus on, et 
sisuline osalemine ükskõik millise tehnilise komitee või töörühma töös eeldab ligikaudu 20% inimese ar vestuslikust tööajast. 
3.2.3. Poliitikavalik 2.B: anda VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi esindavatele 
organisatsioonidele hääleõigus Eu roopa standardiorganisatsioonides  
Väga piiratud arvule esindusorganisatsioon idele CENis toimuva te hnilise töö tarbeks 
hääleõiguse andmine avaldaks VKEde ja  ühiskondlike sidusrühmade kaasatusele 
äärmiselt positiivset mõju. Teised hääleõ igusega delegatsioonid peaksid sel juhul 
arvestama VKEde ja ühiskondlike sidus rühmade delegaatid e seisukohtadega. 
Negatiivset mõju ei ole ette näha. Hääleõ iguse andmine muudele organisatsioonidele 
kui riikide standardiorganisatsioonid tuleb siiski läbi rääkida ja Euroopa standardiorganisatsioonide liikmetega kokku leppida ning s eega ei ole selle 
võimaluse teostatavus kindel. Lisaks või b see tuua kaasa s uuremad liikmemaksud, 
 
ET 6   ET mis muudaks sellise valikuga seotud kul ud VKEsid ja ühiskondlikke sidusrühmi 
esindavate organisatsioon ide jaoks suuremaks.  
3.2.4. Poliitikavalik 2.C: tugevdada VKEsid ja  ühiskondlikke sidusrühmi esindavate 
organisatsioonide positsiooni  Euroopa standardiorganisats ioonides pakkudes neile 
tegevustoetust 
Selle valiku puhul on positiivne see, et ta võimaldab VKEsid ja ühiskondlikke 
sidusrühmi esindavaid organisatsioone jä rjepidevalt toetada, võimaldades neil 
kindlustada oma rolli standa rdimisprotsessis. Selle valiku teine positiivne külg 
seisneb selles, et tegevustoet use võimalus kannustab Euroopa 
standardiorganisatsioone suhtuma neisse or ganisatsioonidesse standardimisprotsessis 
kui stabiilsetesse koos tööpartneritesse ja see tähendab, et nende seisukohti võetakse 
Euroopa standardite kallal  tehtava tehnilise töö puhul piisavalt arvesse. Samas 
nõuaks see valik erandit toetuste andmis t käsitlevas põhiõigusaktis sätestatud 
vähendamise põhimõttest. Samuti eeldaks see valik, et eelarvepädevad institutsioonid jätaksid praegu mitme eelarverea vahel jagunevad eelarvelised summad vähemalt 
samale tasemele. Negatiivse id aspekte ei täheldatud. 
3.3. Kolmas probleem: foorumit e ja konsortsiumide standa rditele ei saa info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia riigih angete puhul praegu viidata 
3.3.1. Poliitikavalik 3.0: baasstsenaarium 
Nagu eespool kirjeldatud. Muude valikute hinda misel lähtutakse baasstsenaariumist. 
3.3.2. Poliitikavalik 3.A: riigihangete ja po liitika puhul hakatakse uuesti kasutama 
nõukogu otsuse 87/95/EÜ mehhanisme 
 
Selle valiku eelis on, et seadusandlikke m uudatusi ei ole vaja ning ELi seadusandja 
ja liikmesriikide vastavaid halduskulus id on võimalik vältida. Foorumite ja 
konsortsiumide standardite muutmine Euroopa standarditeks toob Euroopa 
standardiorganisatsioonide jaoks siiski k aasa täiendavad ülesanded, vastustuse ja 
kulud. Suure osa neist kuludest peaks kandm a komisjon. Lisaks va stutaksid Euroopa 
standardiorganisatsioonid st andardi regulaarse läbivaatamise ja ajakohastamise eest. 
Samas ei vasta artikli 5 lõikes 3 osut atud asjaolud enam turu tehnoloogilisele 
reaalsusele. Seega võib see valik eeldada  otsuse 87/95/EÜ sätete väga vaba 
tõlgendamist. Õiguskindluse puudumise tõ ttu oleks mõju siseturule, VKEdele, 
riigiasutustele, tarbijatel e ja innovatsioonile minimaal ne. Samas ei mõjutaks see 
eelarvet.  
3.3.3. Poliitikavalik 3.B: lubada viidata foorum ite ja konsortsiumide standarditele  
Selle valiku peamine eelis seisneb selle s, et kui riigihangetes võib kindlale 
õiguslikule alusele toetudes viidata valitud foorumite ja konsortsiumide standarditele, 
tasakaalustab see turu killustumise tendentsi ja avaldab positiivset mõju siseturule, eelkõige ettevõtetele, kes tarnivad neile foorumite ja konsortsiumide standarditele 
vastavaid kaupu või teenuseid. Arve stades võrgustumist võimaldavate 
kõrgtehnoloogiliste elektrooniliste tarbeka upade laia levikut, avaldaks see valik 
kaudselt positiivset mõju ka riigiasutustele, VKEdele ja tarbijatele  
 
ET 7   ET Sellise positiivse mõjuga võivad aga kaasne da ka vastavad ohud. Oluline oht on see, 
et foorumite ja konsortsiumide standardid  võivad sisaldada konkreetsete tootjate 
omanduses olevaid tehnoloogiaid ning t eatava tehnoloogiaga seotud tegelik monopol 
muutuks tegelikuks monopoliks sellel tehnoloo gial põhinevate tee nuste ja toodete 
turul. See omakorda soosiks selle te hnoloogia ainukest tarnijat. Seega peaksid 
foorumite ja konsortsiumide standardid  järgima vähemalt intellektuaalomandi 
õigluse, mõistlikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid (nagu seda teevad Euroopa standardiorganisatsi oonid) või tegutsema ilma autoriõigusega seotud makse 
nõudmata. See on üks eelnevalt kindla ksmääratud kriteeriume või tunnuseid,
3 millest 
lähtudes komisjon peaks sta ndardeid valima ja hindama, toetudes abile, mida 
sidusrühmad pakuvad suurt hulka erinev aid sidusrühmi ja huvigruppe ühendava 
nõuandva platvormi kaudu, ja ilma et kasu tataks palgalisi väliseksperte.  
3.3.4. Poliitikavalik 3.C: Anda valitud eraõigusli kele foorumitele ja konsortsiumidele 
tunnustatud üksuse staatus vastav alt direktiivile 98/34/EÜ  
Selle valiku mõju oleneb paljudest välistest teguritest, näiteks valitud foorumite ja 
konsortsiumide valmisolekust saada tunnusta tud ja WTO standardimiskriteeriumide 
osas kontrollitud. Foorumid ja konsortsiumid ei pruugi suhtuda tunnustuse 
taotlemisse väga innukalt, sest see toob kaasa täiendavad kulud seoses 
akrediteerimise, selle regulaarse pi kendamise (st siseauditi kulude) ja 
protseduurireeglite täitmisega. Samuti võiva d neile muret teha sõltumatusega seotud 
kaalutlused. Tunnustamise ko rral peavad foorumid ja konsortsiumid pidama kinni 
teatavatest ametliku standardimise prot seduuriaspektidest, mi s võivad tulevikus 
aeglustada standardite väljatöötamist. Eraõiguslike foorumite ja konsortsiumite tunnustamine tooks kaasa märkimisväärseid juhtimis- ja koordineerimisprobleeme. Eraõiguslikel foorumitel ja konsortsiumi del on tavaliselt kopsakad liikmemaksud, 
mis võivad heidutada VKEsid standardimispr otsessis osalemast ja kujutada endast 
diskrimineerivat tegurit. Konsortsiumides aktiivselt osalemine oleks VKEde jaoks üha keerulisem, kuid nende tegevuse pass iivne vaatlemine oleks lihtsam. Seega 
saavad suured ettevõtted aktiivsest standa rdimises osalemisest tõenäoliselt rohkem 
kasu. Selle võimaluse puhul tu leks valikuprotsessi raames  kindlasti tähelepanelikult 
uurida foorumite ja konsortsiumide pa kutavaid protseduurilisi garantiisid.  
See valik tähendaks foorumite ja konsorts iumite jaoks täienda vaid kulusid eriti 
seoses sellega, et nad peavad tõendama enda vastavust WTO kriteeriumitele, ja 
eelkõige seoses protseduurir eeglitega. Samuti võivad neile muret teha sõltumatusega 
seotud kaalutlused. Tunnustamise korral pe aksid foorumid ja konsortsiumid täitma 
ametliku standardimise protseduuriaspek te ning tunnustatud organisatsiooni 
kohustusi. Ükski nimetatud aspekt ei lisa väär tust standardi sisule ega kvaliteedile. 
Samuti eeldaks see täiendavaid vahendeid ELi eelarvest, sest oleks mõistlik, et 
kõigile kriteeriumidele vastavatel organisatsioonidel oleks õigus saada ELilt rahalist toetust. 
                                                
 
3 Võimalike tunnuste loetelu on sätestatud komisjoni 3. juuli 2009. aasta valge raamatu „IKT 
standardimise ajakohastamine ELis – edasised sammud” jaotises 2.1; KOM(2009) 324, 3.7.2009. 
 
ET 8   ET 4. V ALIKUTE VÕRDLEMINE  
Nende kolme probleemidevaldkonna poliitikaval ikuid võrreldakse lähtuvalt sellistest 
kriteeriumitest nagu tulemuslikkus (st kuivõ rd nad aitavad erieesmärke saavutada), 
tõhusus (st millise hinnaga nad seda teev ad) ja kooskõla muu ELi poliitikaga. Selle 
põhjal soovitatakse keskenduda  järgmistele valikutele: 
• Kombinatsioon poliitikavalikutest 1.A  (tähtajad Euroopa standardite 
koostamisele) ja 1.C (harmoneeritud sta ndardite ja muude komisjoni taotletud 
Euroopa standardite puhul rakendatav kor d muudetakse selgemaks ja lihtsamaks); 
• Poliitikavalik 2.C: tugevdada VKEsid ja  ühiskondlikke sidusrühmi esindavate 
organisatsioonide pos itsiooni Euroopa standardiorgan isatsioonides pakkudes neile 
tegevustoetust; 
• Poliitikavalik 3.B: lubada viidata foorum ite ja konsortsiumide standarditele.