Eriaruanne Kalandusfondist 
vesiviljelusele eraldatud 
toetuse mõjususET 2014  nr 10
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0643-5
doi:10.2865/28466
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 10
Eriaruanne Kalandusfondist 
vesiviljelusele eraldatud 
toetuse mõjusus
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Sõnastik ja lühendid
I–IX  Kokkuvõte
1–14  Sissejuhatus
1–5 Vesiviljelus Euroopa Liidus
6–14  ELi vesiviljeluspoliitika
6 Vesiviljelus ja ühine kalanduspoliitika
7-8 Komisjoni vesiviljelusstrateegia
9–14  Euroopa Kalandusfond
15–17  Auditi ulatus ja lähenemisviis
18–69  Tähelepanekud
18–36  ELi tasandil ei ole vesiviljeluse säästvat arengut toetavaid  
meetmeid otstarbekalt kavandatud ega nende üle järelevalvet tehtud
18-19  Ühine kalanduspoliitika ja EKF ei sisaldanud piisavalt üksikasjalikku teavet säästvat vesiviljelust toetavate 
meetmete kohta
20–22  Komisjon vaatas läbi riiklikud strateegiakavad ja rakenduskavad, kuid see ei taganud süstemaatiliselt seda, 
et kavad oleksid olnud suunatud vesiviljeluspoliitika mõjususe maksimeerimisele
23–25  Komisjon ei andnud terviklikke suuniseid vesiviljelusalaste keskkonnaküsimuste kohta
26–30  Komisjon ei taganud vesiviljeluspoliitika eesmärkide saavutamist käsitlevate andmete usaldusväärsust
31–34  Komisjon tegi vähe asjakohaseid auditeid ja hindamisi ning järelevalve oli piiratud
35-36  Avaliku sektori vahenditest rahastatud innovaatiliste ja teadusprojektide tulemusi ei kasutatud täiel määral 
ära
37–54  Liikmesriigid ei ole vesiviljeluse säästvat arengut toetavaid meetmeid otstarbekalt kavandanud 
ega rakendanud
37-38  Auditeeritud liikmesriikides puudusid vesiviljelust toetavad algatused
39-40  Ruumilise planeerimise ja lubade väljastamise menetlused olid puudulikud
03 Sisukord
41-42  Finants- ja majanduskriisi mõju vesiviljelussektorile on olnud märgatav
43–45  Riiklikes strateegiakavades ei esitatud vesiviljelusele selgeid eesmärke
46–48  Rakenduskavades esines puudusi
49–52  Liikmesriigid ei võtnud piisavalt arvesse keskkonna- ja tervishoiupoliitikat
53-54  Mõne liikmesriigi puhul esines tulemustest aruandmisel olulisi ebatäpsusi
55–69  EKFi vesiviljeluse säästvat arengut toetavad meetmed ei ole siiani andnud kuludele vastavat tulu
55-56  ELi tasandi üldeesmärke ei täidetud
57-58  Liikmesriigi tasandi eesmärke ei täidetud
59–69  Märkimisväärne arv auditeeritud projekte ei andnud kulutõhusat panust eesmärkide saavutamisse
60–64 Toetus säästvale arengule oli piiratud ning halvasti suunatud
65-66  Eeldatud projektitulemusi ei saavutatud või neid ei kontrollitud
67–69  Kuludele vastavat tulu ei ole siiani saadud
70–71  Uus ühine kalanduspoliitika ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) 
(alates aastast 2014)
72–78  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   Vesiviljelussektori käive ja EKFi toetus
 II lisa.   Auditeeritud projektide valim
 III lisa.  Auditeeritud projektide tulemused
 Komisjoni vastus
04
 Sõnastik  
ja lühendid
EKF : Euroopa Kalandusfond
EMAS : ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem on Euroopa Komisjoni poolt ettevõtetele ja teistele 
organisatsioonidele loodud haldusvahend, mille abil keskkonnaalaseid tulemusi hinnata, nende kohta aru anda ning 
tulemusi parandada ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
EMKF : Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
FAO : ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon
Kala : käesoleva aruande raames hõlmab mõiste kalu, koorikloomi ja molluskeid.
LIFE : keskkonna rahastamisvahend ( L’Instrument Financier pour l’Environnement )
Lähenemiseesmärk : piirkondlik arengueesmärk ELi piirkondadele, mille sisemajanduse koguprodukt elaniku kohta 
on alla 75% ELi keskmisest.
Rannikuala tervikmajandamine : eesmärgiks on koordineerida rannikualadel eri poliitikasuundade rakendamist 
(nagu vesiviljelus, turism ja tuuleenergia), et aidata kaasa rannikualade säästvale arengule.
Ruumiline planeerimine ja eelkõige mereala ruumiline planeerimine on avalik protsess, mille käigus 
analüüsitakse ja kavandatakse inimtegevuse ruumilist ja ajalist jaotuvust merealadel, et saavutada majanduslikke, 
keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid eesmärke. Ruumilisel planeerimisel on tähtis roll asukoha leidmisel iga 
majandustegevuse (sh ka vesiviljeluse) jaoks, andes investoritele kindlustunde, mis aitab vältida konflikte ning leida 
meetmete ja keskkonna vahelist sünergiat, pidades lõppeesmärgina silmas säästvat arengut.
STECF : kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee
Tühimõju : olukord, kus subsideeritud projekti oleks rakendatud osaliselt või täielikult ka toetust saamata.
Vesiviljelus : veeorganismide kasvatamine ja viljelemine võtete abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide 
tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; organismid jäävad füüsilise või juriidilise 
isiku omandisse kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud.
ÜKP : ühine kalanduspoliitika. Aruanne käsitleb ühist kalanduspoliitikat kuni 2013. aastani.
05
 Kokkuvõte
I
Igal aastal toodetakse ELi vesiviljelussektoris ligi  
1,3 miljonit tonni kala ning sektori käive on 4 miljar -
dit eurot. Ühise kalanduspoliitika ja selle rahastamis -
vahendi, Euroopa Kalandusfondi (EKF), üks eesmärke 
perioodil kuni 2013. aastani oli soodustada vesivilje-  
luse säästvat arengut. Selleks eraldas EKF 2013. aasta 
mai seisuga 400 miljonit eurot, et rahastada meetmeid 
tootlikuks investeerimiseks vesiviljelusse ning kesk -
konna- ja tervishoiumeetmeid.
II
Kontrollikoda kontrollis, kas EKFi meetmed olid otstar -
bekalt kavandatud ja rakendatud ning kas need andsid 
kuludele vastavat tulu. Kontrolli raames auditeeriti 
komisjoni ja liikmesriikide toetusmeetmete ning liik -
mesriikide projektide kavandamist ja rakendamist.
III
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et EKF ei toetanud 
mõjusalt vesiviljeluse säästlikku arengut.
IV
Kontrollikoda leidis, et ELi tasandil ei ole vesiviljeluse 
säästvat arengut toetavaid meetmeid otstarbekalt 
kavandatud ega nende üle järelevalvet tehtud. Ühine 
kalanduspoliitika ja EKF ei esitanud piisavalt selget 
raamistikku vesiviljeluse arendamiseks perioodil kuni 
aastani 2013. Keskkonnasäästlikkuse suuniste osas 
leidis kontrollikoda, et Natura 2000 puhul olid esitatud 
suunised piisavad, kuid veepoliitika raamdirektiivi, 
merestrateegia raamdirektiivi ja keskkonnamõju 
hindamise direktiiviga seotud küsimuste puhul mitte. 
Seetõttu võtsid liikmesriigid ka vähe meetmeid selle 
olulise küsimusega tegelemiseks. ELi eri allikatest 
pärinevad vesiviljelusalased andmed ei olnud piisavalt 
võrreldavad, mistõttu on vesiviljelusmeetmete tule -
musi keeruline hinnata. EKFi järelevalvekomiteede osa 
vesiviljeluse järelevalves oli vähene, haldusteave puu -
dulik ning riiklikest vahenditest rahastatud asjaomaste 
teadusprojektide tulemusi ei kasutatud täiel määral.V
Liikmesriikide tasandil ei ole vesiviljeluse säästvat 
arengut toetavaid meetmeid otstarbekalt kavanda -
tud ega rakendatud. Liikmesriikide strateegiakavad ja 
rakenduskavad ei olnud piisavalt selge alus toetuste 
eraldamiseks vesiviljelusele ning sektoril puudus 
terviklik strateegia. Asjakohase ruumilise planeeri -
mise puudumine koos keerukate lubade väljastamise 
menetlustega pidurdasid säästvat arengut. Samuti 
esines mitme iga -aastase rakendamisaruande toodan -
guandmetes olulisi ebatäpsusi ja metoodikaalaseid 
puudusi.
VI
Kontrollikoda leidis, et vesiviljelussektori majandus-  
kasvu peamised eesmärgid ei ole siiani täidetud ning 
olukord sektoris on olnud aastaid muutumatu. Vähe -
malt peamistes vesiviljelusega tegelevates liikmes -
riikides mõjutas olukorda märgatavalt finants- ja 
majanduskriis, Kontrollikoda leidis ka, et külastatud 
liikmesriikides auditeeritud projektid olid sageli 
halvasti valitud. Kui mõni erand välja arvata, ei saa -
vutanud auditeeritud projektid eeldatud tulemusi ja 
kuludele vastavat tulu, ning nende panus majandus -
kasvu ja tööhõive suurendamisse oli vähene.
VII
Kokkuvõttes oli perioodil kuni 2013. aastani ELi ja 
liikmesriikide tasandi raamistik ebapiisav vesivilje-  
luse säästva arengu alaste ELi eesmärkide elluvii -
miseks ning võetud meetmed ei olnud küllaldaselt 
tulemuslikud.
VIII
Seetõttu soovitab kontrollikoda komisjonil vesivilje-  
lust toetavate meetmete rakendamisel uue Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi raames võtta järgmisi 
meetmeid:
a) liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmisel kaa -
luda, kas vesiviljeluse säästva arengu eesmärgid 
on realistlikud ja asjakohased ning kas toetus eral -
datakse meetmetele, mis on tõenäoliselt suunatud 
nende eesmärkide saavutamisele;
Kokkuvõte 06
b) koostada suunised asjaomaste keskkonnategu-  
ritega arvestamiseks avaliku sektori toetuse 
määramisel;
c) vajaduse korral tagada, et liikmesriikide rakendus -
kavad kiidetakse heaks ainult juhul, kui on koos -
tatud asjakohane vesiviljelussektori arendamise 
riiklik strateegia;
d) julgustada liikmesriike kasutama asjakohast ruu -
milist planeerimist ja lihtsustada lubade andmise 
menetlusi ning haldusmeetmeid, et toetada vesi -
viljelussektori arengut;
e) parandada eri allikatest kogutud vesiviljelusalaste 
statistiliste andmete võrreldavust, et tagada and -
mete täpsus ja täielikkus.IX
Liikmesriikidel soovitab kontrollikoda vesiviljelust toe -
tavate meetmete rakendamisel uue Euroopa Meren -
dus- ja Kalandusfondi raames teha järgmist:
a) valmistada ette ja kohaldada terviklik riiklik stra -
teegia vesiviljelussektori arendamiseks;
b) kasutada asjakohast ruumilist planeerimist ja liht -
sustada lubade andmise menetlusi ning haldus -
meetmeid, et toetada vesiviljelussektori arengut;
c) tagada, et avaliku sektori toetus suunatakse pro -
jektidele, mis aitavad kõige paremini kaasa vesi-  
viljelussektori säästvale arengule ning annavad 
kuludele vastava tulu;
d) teha projektitulemuste üle põhjalikumat järele -
valvet ja määrata nende mõõtmiseks asjakohased 
näitajad.
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
07
 Sissejuhatus
Vesiviljelus Euroopa 
Liidus
01 
Vesiviljelus on veeorganismide kasva -
tamine ja viljelemine võtete abil, mis 
on välja töötatud kõnealuste organis -
mide tootmiseks suuremas ulatuses, 
kui looduslik keskkond seda võimal -
dab; organismid jäävad füüsilise või 
juriidilise isiku vara hulka kogu kasva -
tus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi 
kogumiseni, viimane kaasa arvatud1.02 
Vesiviljelus on üks kalatootmise osa2, 
teine osa on loodusliku kala püük. 
Kõige värskemad saadaolevad andmed 
on 2011. aasta kohta ning sel aastal 
püüti ELis 6 miljonit tonni kala, millest 
1,3 tonni pärines vesiviljelusest. Nagu 
näidatud joonisel 1 , on ELi iga -aastane 
kalatoodang mitme aasta jooksul aina 
vähenenud, mille põhjuseks on kala -
püügi vähenemine ja seisak vesi-  
viljelussektoris. 65% ELis tarbitud  
kalast on imporditud.1 Nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1198/2006, 27. juuli 2006, 
Euroopa Kalandusfondi kohta, 
artikli 3 lõige d (ELT L 223, 
15.8.2006, lk 1).
2 Käesoleva aruande raames 
hõlmab mõiste „kalatootmine” 
kalade, koorikloomade ja 
molluskite tootmist.
Euroopa Liidu kalatoodang (tonnides)
Allikas:  Eurostat.Joonis 110 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Püük
Vesiviljelus
08 Sissejuhatus
03 
Kalad moodustavad kolm neljandikku  
ELi vesiviljelustoodangu rahalisest 
mahust3. Sektor annab tööd ligi 
80 000 inimesele ning selle aastakäive 
on 4  miljardit  eurot4. Euroopas on tar -
bijate suhtumine kasvatatud kaladesse 
riigiti erinev, paljud tarbijad eelistavad 
püütud looduslikku kala, mida müüak -
se turul kõrgema hinnaga.
04 
Kuigi ELis kasvatatakse paljusid kalalii -
ke, moodustavad vesiviljelustoodangu 
põhiosa mõned üksikud liigid. Kalakas -
vatusega tegelevad peamised riigid on 
Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Kreeka, 
Hispaania ja Itaalia, mis koos moodus -
tavad 77% sektori käibest (vt tabel 1 ).05 
Kuigi ELi vesiviljeluse alal valitseb 
seisak, on maailma vesiviljelustoodang 
mitme aasta kestel olnud tõusuteel. 
Ajavahemikul 2000–2011 suurenes too -
dang maailmas pea kaks korda, 32 mil -
jonilt tonnilt 63 miljoni tonnini (vt  joo -
nis 2) , millest pea 90% toodeti Aasias. 
Vesiviljelus annab juba 40% inimtoi -
duks ettenähtud kalatoodetest5.3 „Maailma kalanduse ja 
akvakultuuri olukord”, ÜRO 
Toidu- ja Põllumajandus-
organisatsioon, Rooma 2012.
4 Euroopa Komisjoni 
teadusuuringute ühiskeskus, 
The economic performance 
of the EU Aquaculture Sector  
(STECF 13-29), Brüssel, 2013 
(2011. aasta andmed).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics , 2011  
(ftp://ftp.fao.org/fi/news/
GlobalAquacultureProduc -
tionStatistics2011.pdf).Tabel 1Peamised vesiviljelustoodangut andvad liikmesriigid ja viljeldatavad liigid
Käive (miljonites eurodes) 2011
Liikmesriik KokkuMeri-  
koger ja 
huntahvenLõhe Forell AustridRanna -
karbidKaun-  
karbidKarpkalaMuud 
liigid
Prantsusmaa 22% 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Ühendkuningriik 18% 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Kreeka 13% 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Hispaania 12% 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Itaalia 11% 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Kokku 77% 3085 782 678 350 505 336 120 10 304
Muud liikmesriigid 23% 933 65 80 265 38 90 27 134 234
EL kokku 4018 847 758 615 543 426 147 144 538
21% 19% 15% 14% 11% 4% 4% 13%
Allikas:  Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne „The economic performance of the EU aquaculture sector” (STECF 13-29), 2013.
09 Sissejuhatus
Ülemaailmne suund vesiviljelustoodangus
Allikas:  Eurostat (EU-27); FAO (maailm).
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Joonis 2ELi ja muu maailma vesiviljelustoodangu võrdlus (1998 = 100%) 
140%
120%
100%
80%
60%
40%
20%
0%
- 20%
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Maailm
EU-27

10 Sissejuhatus
ELi vesiviljeluspoliitika
Vesiviljelus ja ühine 
kalanduspoliitika
06 
Nõukogu määruses nr 2371/20026 
esitatakse ühise kalanduspoliitika ees -
märgid perioodiks 2002–2013. Ühise 
kalanduspoliitika peamine eesmärk, 
mis kehtib ka vesiviljeluse kohta, on 
esitatud määruse artiklis 2. Selleks on 
„tagada vee -elusressursside kasutami -
ne säästvates majandus-, keskkonna- ja 
sotsiaalsetes tingimustes”.
Komisjoni 
vesiviljelusstrateegia
07 
Septembris 2002 avaldas komisjon 
Euroopa vesiviljeluse säästva arengu 
strateegia7. Strateegial oli kolm pea -
mist eesmärki:
a) pikaajalise tööhõive ja säästva 
majanduskasvu loomine;
b) tarbijatele hea toodete kättesaa -
davuse tagamine ning loomade 
tervise ja heaolu kõrgete standar -
dite edendamine;
c) majandussektori keskkonnasääst -
likkuse tagamine.08 
2009. aastal tunnistas komisjon8, et ELi 
vesiviljelustoodangu vallas valitseb 
2002. aastast alates seisak, samas kui 
mujal maailmas on olukord vastupi -
dine  – kasvutempo on suur; mistõttu 
tuleb tegutseda, et parandada konku -
rentsivõimet ning edendada säästvat 
majanduskasvu ja juhtimist. Komisjon 
vaatas oma strateegia uuesti läbi, 
kuid uued eesmärgid olid sarnased 
2002. aasta omadega:
a) edendada majanduslikku 
elujõulisust.
b) tagada toiduga kindlustatus ning 
loomade tervishoid ja heaolu.
c) tegelda vesiviljeluse 
keskkonnamõjudega.
Euroopa Kalandusfond
09 
Euroopa Kalandusfond (EKF)9 oli ühise 
kalanduspoliitika rahastamisvahend 
perioodil 2007–2013. EKFil on viis 
prioriteetset suunda ning selle eelarve 
on kokku 4,3  miljardit  eurot. Iga suund 
hõlmab mitut meedet. EKFi vahendeid 
eraldati järgnevalt:
 ο1. prioriteetne suund: ühen -
duse laevastiku kohandamine 
(1,2 miljardit  eurot);
 ο2. prioriteetne suund: vesivilje-  
lus, siseveekalapüük, toodete  
töötlemine ja turustamine 
(1,2 miljardit  eurot);
 ο3. prioriteetne suund: ühist 
huvi pakkuvad meetmed 
(1,1 miljardit  eurot);
 ο4. prioriteetne suund: püügi-  
piirkondade säästev areng 
(0,6 miljardit  eurot);
 ο5. prioriteetne suund: tehniline abi 
(0,2  miljardit  eurot).6 Nõukogu 20. detsembri 
2002. aasta määrus (EÜ) 
nr 2371/2002 ühisele 
kalanduspoliitikale vastava 
kalavarude kaitse ja säästva 
kasutamise kohta (EÜT L 358, 
31.12.2002, lk 59).
7 KOM(2002) 511 (lõplik), 
19. september 2002.
8 KOM(2009) 162 (lõplik), 
8. aprill 2009.
9 Määrus (EÜ) nr 1198/2006.  
EKF asendas Kalanduse 
Arendusrahastu (FIFG). 
11 Sissejuhatus
10 
Seega puudub konkreetselt vesivilje-  
lusele mõeldud suund. 2. ja 3. suuna 
raames eraldati siiski vahendeid ka 
vesiviljelusele ning 2. suuna vesi-  
viljelusmeetme (meede 2.1) eesmärk 
oli konkreetselt selle sektori majan -
dusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse 
jätkusuutlikkuse arendamine, ning 
seda sai kasutada ka konkurentsivõime 
toetuseks. I lisas  on näidatud 2. suu -
na kavandatud kulutused ning EKFi 
assigneeringud (438  miljonit  eurot) 
meetme 2.1 (vesiviljelus) 5826 projekti -
le (seisuga mai 2013). Arvud põhinevad 
liikmesriikide poolt komisjonile edasta -
tud andmetel.
11 
EKFi maksimaalne toetus heakskiide -
tud projektile oli 75% kogu avaliku 
sektori vahenditest lähenemispiirkon -
dades10 ning 50% muudes piirkonda -
des. ELi vahenditele tuli seega lisada 
liikmesriikide muud avaliku sektori va -
hendid. Avaliku sektori (EL ja liikmes-  
riigid) toetus asjaomaste sektorite 
mikro-, väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtetele võis olla kuni 60% lähene -
miseesmärgiga hõlmatud piirkondade 
investeerimiskuludest ning 40% lähe -
nemiseesmärgiga hõlmamata piir-  
kondade investeerimiskuludest11.12 
Vesiviljelusmeetmete raames eraldati 
EKFi toetust järgmistele tegevustele12:
a) meetmed tootlikuks investeerimi -
seks vesiviljelusse;
b) veekeskkonnameetmed;
c) rahvatervise meetmed;
d) loomatervishoiu meetmed;
13 
EKFi puhul tervikuna olid suundade ja 
meetmete prioriteedid määratletud 
liikmesriikide strateegiakavades pärast 
dialoogi ja konsulteerimist komisjo -
niga. Seejärel esitasid liikmesriigid 
strateegiakavadel põhinevad riiklikud 
rakenduskavad komisjonile, et see 
saaks neid hinnata ja teha otsuse kava -
de heakskiitmise kohta. Iga rakendus -
kava jaoks luuakse järelevalvekomitee, 
kes kontrollib rakenduskava elluviimist.
14 
EKFi rakendusmäärus nõuab liikmes -
riikidelt 2. suuna raames toetatud 
vesiviljeluse kohta ka järgneva statisti -
ka esitamist:
 — vesiviljeluse, töötlemise ja sise-  
veekalanduse läbi toodetud 
tonnide arv;
 — keskkonnasõbralikku tootmist 
hõlmavate projektide osakaal 
(negatiivsete mõjude vähenda -
mine või positiivsete mõjude 
suurendamine);
 — käibe suurenemine (miljonites 
eurodes).10 Piirkonnad, mille SKP inimese 
kohta on alla 75% ELi 
keskmisest.
11 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
II lisa.
12 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikkel 28.
12
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.15 
Auditiga otsiti vastust järgmisele 
küsimusele: kas Euroopa Kalandusfond 
toetas mõjusalt vesiviljeluse säästvat 
arengut ? Selleks käsitleti vesiviljelust 
toetavate ELi meetmete kavandamise 
ja rakendamise ning avaliku sektori 
rahastamise tulemusi puudutavaid 
alaküsimusi:
a) kas EKFi vesiviljeluse säästvat 
arengut toetavad meetmed on ELi 
tasandil otstarbekalt kavandatud 
ja nende üle on järelevalvet tehtud?  
Sellele küsimusele vastamiseks  
uuris kontrollikoda, kuidas olid 
meetmed kavandatud ning 
milline oli komisjoni roll nende 
elluviimisel;
b) kas liikmesriigid on EKFi vesiviljeluse 
säästvat arengut toetavaid meet ‑
meid otstarbekalt kavandanud ja 
rakendanud? Sellele küsimusele 
vastamiseks uuris kontrollikoda 
liikmesriikide strateegiakavasid, 
rakenduskavasid ning nendega 
seotud küsimusi (sh ruumiline 
planeerimine ja lubade taotlemi -
ne), ning seda, kuidas meetmeid 
rakendati;
c) kas EKFi meetmetega saavutati ku ‑
ludele vastav tulu ning kas need toe ‑
tasid vesiviljeluse säästvat arengut? 
Sellele küsimusele vastamiseks  
uuris kontrollikoda, kas üldees -
märgid olid saavutatud, analüüsis 
valitud projektide panust säästva 
arengu edendamisel ning seda, 
kuidas projektid olid suunatud, 
võttes arvesse majanduskasvu, 
tööhõivet ja reaalseid tulemusi, 
ning vaatas läbi tõendid kuludele 
vastava tulu kohta.16 
Auditis keskenduti aastatel 2007–2011 
rahastatud projektidele. Audit viidi 
läbi komisjoni asjaomastes talitustes 
ning kuues liikmesriigis (Hispaania, 
Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Portugal 
ja Rumeenia), mis andsid üle 50% ELi 
vesiviljelustoodangust ning said ka üle 
50% EKFi eelarvetoetusest (vt I lisa ).
17 
Liikmesriikides vaadati läbi 60 projekti -
ga seotud dokumendid (vt II lisa ) ning 
31 projekti nendest külastati ka koha -
peal. Kontrolliti projektide valikumenet -
lusi ja tegelikke projektitulemusi ning 
võrreldi neid EKFi eesmärkidega. Eel -
kõige pöörati tähelepanu liikmesriikide 
menetlustele, et tagada kuludele vastav 
tulu avaliku sektori vahendite kasutami -
sel ning vesiviljeluse säästev areng.

13
 Tähelepanekud
ELi tasandil ei ole vesivil -
jeluse säästvat arengut 
toetavaid meetmeid alati 
otstarbekalt kavandatud 
ega nende üle järelevalvet 
tehtud
Ühine kalanduspoliitika ja 
EKF ei sisaldanud piisavalt 
üksikasjalikku teavet sääst -
vat vesiviljelust toetavate 
meetmete kohta
18 
Aluslepingust tulenevalt on ELil kalan -
duspoliitika alal ainupädevus, konk -
reetselt vesiviljeluse alal aga mitte. 
Sellegipoolest on üks ühise kalandus -
poliitika eesmärke pakkuda vesivilje-  
lust toetavaid ühtseid meetmed13. EKFi 
eesmärk oli „ühise kalanduspoliitika 
toetamine, tagamaks vee -elusressurs -
side sellise kasutamise ja vesiviljeluse 
toetamise, mis kindlustab majandus -
liku, keskkonna ja sotsiaalse säästvu -
se”14. EKFi 2. prioriteetse suuna raames 
rahastati vesiviljelust, sisevete kala -
püüki ning kalandus- ja vesiviljelus-  
toodete töötlemist ja turustamist.
19 
Ühist kalanduspoliitikat ja EKFi käsitle -
vad määrused ei sisaldanud üksikasju 
ühtsete vesiviljelusmeetmete kohta. 
Eelkõige ei olnud vesiviljeluse kõrge-  
tasemelised eesmärgid esitatud konk -
reetsete meetmete kaudu, liikmesrii -
gid ei pidanud koostama konkreetset 
plaani, milles kirjeldatakse, kuidas 
kõige paremini kasutada olemasole -
vaid vahendeid vesiviljeluse säästva 
arengu edendamiseks, ning puudus 
range järelevalve- ja hindamisraamistik 
koos ühiste näitajatega edusammude 
ja tulemuste mõõtmiseks.Nii mainitud määrustes kui ka allpool 
käsitletud riiklikes strateegiakavades 
ja rakenduskavades (vt punktid 43–48) 
puudus piisavalt selge raamistik vesi -
viljeluse säästvaks arenguks perioodil 
kuni 2013. aastani.
Komisjon vaatas läbi riik -
likud strateegiakavad ja 
rakenduskavad, kuid see ei 
taganud süstemaatiliselt 
seda, et kavad oleksid olnud 
suunatud vesiviljeluspoliitika 
mõjususe maksimeerimisele
20 
Riiklikud strateegiakavad hõlmavad 
kogu kalandussektorit ning sisaldavad 
ühise kalanduspoliitika kõikide aspek -
tide, kaasa arvatud prioriteetide ja 
eesmärkide, kokkuvõtlikku kirjeldust. 
Riiklikud strateegiakavad peavad, kui 
see on liikmesriigi puhul asjakohane, 
sisaldama eesmärke ja hinnangut 
vajalike avaliku sektori vahendite koh -
ta, pidades silmas vesiviljelussektori 
säästva arengu strateegiat15. Komisjon 
pidi hindama16 liikmesriikide rakendus -
kavade ettepanekuid, et teha kindlaks, 
kas need olid riiklike strateegiakavade 
ning EKFi nõuetega kooskõlas, sh ka 
vesiviljeluse osas.
21 
Kontrollikoda leidis, et komisjon viis 
läbi põhjaliku hindamise rakendus-  
kavade ja riiklike strateegiakavade 
ning EKFi nõuete (sh ka vesiviljelust 
puudutavad nõuded) ühtlustatuse 
kohta. Üldiselt oli hindamine põhjalik 
ning oli aluseks liikmesriikidega pee -
tavatele läbirääkimistele, mille põhjal 
rakenduskavad kiidetakse heaks.13 Määruse (EÜ) nr 2371/2002 
artikli 1 lõige 2.
14 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikkel 4.
15 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikkel 15.
16 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikli 17 lõige 5.
14 Tähelepanekud
22 
Kontrollikoda leidis auditi käigus siiski 
liikmesriikides puudusi riiklike stratee -
gia- ja rakenduskavade ülesehituses 
(vt punktid 43–47). Kontrollikoda küll 
tunnistab, et koostöös liikmesriikidega 
toimuva eelarve täitmise korral on ko -
misjonil ja liikmesriikidel konkreetsed 
kohustused, kuid komisjon ei pööra -
nud riiklike strateegia- ja rakendus-  
kavade läbivaatamisel nendele puu -
dustele piisavalt tähelepanu, seda osa -
liselt riiklike strateegiakavade üldise 
laadi tõttu.
Komisjon ei andnud tervik -
likke suuniseid vesiviljelus- 
alaste keskkonnaküsimuste 
kohta
23 
Keskkonnasäästlikkus on üks vesivilje-  
luse EKFi-poolse rahastamise eesmär -
kidest ning samuti on see komisjoni 
vesiviljelusstrateegia eesmärk. Vee -
keskkonnameetmed on loetletud 
EKFi toetuskõlblike meetmetena 
(vt punkt 12). Seda, kas vesiviljelust 
toetavad meetmed on keskkonna -
säästlikud, hinnatakse nii seoses ühise 
kalanduspoliitika ja EKFiga, kui ka ELi 
keskkonnapoliitika seisukohast. Pea -
mised asjaomased poliitikavaldkonnad 
on esitatud ELi veepoliitika raamdirek -
tiivis17, merestrateegia raamdirektiivis18, 
keskkonnamõju hindamise direktii -
vis19 ja elupaikade direktiivis (Natura 
2000)20. ELi õigusaktide sellise laia ula -
tuse kontekstis on komisjonipoolsed 
suunised liikmesriikidele ja tööstusele 
väga olulised.24 
Liikmesriigid peavad näiteks elupaika -
de direktiivi kohaselt võtma asjakoha -
seid meetmeid, et vältida Natura 2000 
erikaitsealadel looduslike elupaikade 
ja liikide elupaikade halvenemist ning 
selliste liikide häirimist, mille kaitseks 
alad on loodud.
25 
Kontrollikoda leidis, et komisjon oli 
tõepoolest koostanud liikmesriikidele 
suunised vesiviljeluse toetamiseks 
Natura 2000 aladel. Sarnaseid suu -
niseid ei olnud aga koostatud ühegi 
teise punktis 23 nimetatud direktiivi 
puhul. Lisaks ei esitanud komisjon EKFi 
raames konkreetseid suuniseid vee -
keskkonnameetmete kohta. Suuniste 
puudumine ei olnud kooskõlas EKFi 
keskkonnasäästlikkuse eesmärgiga 
ning lisaks leidis audit, et praktikas ei 
toetanud EKF keskkonnasäästlikkust 
kuigi palju (vt punktid 50 ja 51).
Komisjon ei taganud vesi -
viljeluspoliitika eesmärkide 
saavutamist käsitlevate  
andmete usaldusväärsust
26 
Liikmesriigid on kohustatud saatma 
komisjonile iga -aastase vesiviljelus -
toodangu statistika (mahud ja väär -
tused)21. Vesiviljelussektori struktuuri 
käsitlev statistika tuleb saata iga 
kolme aasta tagant. Statistikat kogub 
ja kontrollib Eurostat. Komisjon teeb 
pigem statistika üle järelevalvet, mitte 
ei kinnita selle õigsust.17 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 
23. oktoober 2000, millega 
kehtestatakse ühenduse 
veepoliitika alane 
tegevusraamistik (EÜT L 327, 
22.12.2000, lk 1).
18 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. juuni 2008. aasta 
direktiiv 2008/56/EÜ, millega 
kehtestatakse ühenduse 
merekeskkonnapoliitika alane 
tegevusraamistik (ELT 164, 
25.6.2008, lk 19).
19 Nõukogu 27. juuni 1985. aasta 
direktiiv 85/337/EMÜ 
teatavate riiklike ja eratööde 
keskkonnamõju hindamise 
kohta (ELT L 175, 5.7.1985, 
lk 40). EKFi määruse 
artikkel 28 sätestab, et 
toetust eraldatakse vaid 
siis, kui peetakse kinni 
keskkonnamõju hindamise 
teatud eeskirjadest.
20 Nõukogu 21. mai 1992. aasta 
direktiiv 92/43/EMÜ looduslike 
elupaikade ning loodusliku 
loomastiku ja taimestiku 
kaitse kohta (EÜT L 206, 
22.7.1992, lk 7).
21 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 9. juuli 2008. aasta 
määrus (EÜ) nr 762/2008 
liikmesriikide vesiviljelust 
käsitleva statistika esitamise 
ja nõukogu määruse (EÜ) 
nr 788/96 kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 218, 
13.8.2008, lk 1).
15 Tähelepanekud
22 Määruse (EÜ) nr 762/2008 
artikkel 6.
23 Kreeka, Prantsusmaa ja 
Austria.27 
Komisjon peab toodangustatistikat ül -
diselt usaldusväärseks. Mõne liikmes-  
riigi puhul esineb siiski ebakõlasid ve -
siviljelussektori struktuuri käsitlevates 
andmetes. Rajatiste suurus on esitatud 
hektarites ja kuupmeetrites. Eurostati 
kohaselt tekitab suuruse kuupmeet -
rites esitamise nõue mõne riigi puhul 
probleeme ning võib vähendada asja -
omase statistika võrreldavust. Näiteks 
kaks mahu mõttes kõige suuremat 
vesiviljelustootjat (Prantsusmaa ja 
Hispaania) teatasid, et nende vesivil -
jelusrajatiste suurus 2011. aastal on 
kokku vastavalt 2532 m3 ja 10 611 m3 
ning mahuks teatati (vt I lisa ) vastavalt 
283 000 ja 277 000 tonni. Portugali 
tootmismaht oli 8000 tonni ning raja -
tiste suuruseks 22 529 m3.
28 
Liikmesriikidel on kohustus22 esitada 
komisjonile iga -aastane metoodikaaru -
anne andmekogumise kohta. Kontrolli -
koda märkis, et suurem osa liikmesriike 
neid aruandeid iga -aastaselt ei esita -
nud. Selle tõttu viibib ka statistiliste 
andmete kinnitamine Eurostati poolt, 
mis tekitab omakorda ebakindlust 
seoses aluseks oleva statistika usaldus-  
väärsusega. Lisaks esitasid kolm liik -
mesriiki23 andmed  2011. aasta kohta 
kolm kuni viis kuud pärast tähtaega, 
mis oli 31. detsembril 2012.29 
Mõned liikmesriigid käsitlevad vesi-  
viljelustoodangu teatud kalaliike käsit -
levaid andmeid konfidentsiaalsetena, 
sest vesiviljelussektor on kontsentree -
ritud ja statistika võib näidata teatud 
tootjate konfidentsiaalseid tootmis -
andmeid. Tabelist selgub, et kaheksa 
liikmesriiki olid esitanud 2011. aasta 
vesiviljelustoodangualase teabe (välja 
arvatud haudejaamad ja kasvualad) 
konfidentsiaalsel kujul ning mõned 
liikmesriigid ei olnud andmeid veel 
esitanud. Sellise olukorra tõttu ei saa 
Eurostat avaldada EU-27 koondaru-  
annet, mis vähendab avalikkusele kät -
tesaadavat teavet selle sektori arengu -
suundade kohta (vt  tabel 2 ).
16 Tähelepanekud
ELi vesiviljelustoodangu rahaline väärtus
eurodes
ALA / AASTA 2008 2009 2010 2011
EU-27 3 407 134 614 3 219 102 127 E/K E/K
EU-25 3 372 465 092 3 182 599 297 E/K E/K
EU-15 3 114 534 138 2 988 571 787 E/K E/K
Belgia 667 767 4 034 596 Konfidentsiaalne Konfidentsiaalne
Bulgaaria 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Tšehhi Vabariik 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Taani 98 276  272 88 240 305 Konfidentsiaalne Konfidentsiaalne
Saksamaa 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Konfidentsiaalne
Eesti 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Iirimaa 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Kreeka 369 913 151 397 790 833 E/K 453 062  003
Hispaania 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Prantsusmaa 691 603 892 697 964 760 Konfidentsiaalne E/K
Itaalia 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Küpros 33 144  550 16 463 500 20 319 860 E/K
Läti 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Leedu 6 635 949 6 654 996 Konfidentsiaalne Konfidentsiaalne
Ungari 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Madalmaad 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Austria 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Konfidentsiaalne
Poola 73 284 926 76 372  905 E/K Konfidentsiaalne
Portugal 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Rumeenia 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Sloveenia 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Konfidentsiaalne
Slovakkia 2 749  143 1 765  838 Konfidentsiaalne 2 420 531
Soome 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Konfidentsiaalne
Rootsi 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Ühendkuningriik 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Allikas: Eurostat.Tabel 2
17 Tähelepanekud Tabel 324 Komisjoni 26. augusti 2005. 
aasta otsus 2005/629/EÜ, 
millega luuakse kalanduse 
teadus-, tehnika- ja 
majanduskomitee (ELT L 225, 
31.8.2005, lk 18).30 
Lisaks Eurostatile analüüsib vesivil -
jelusalaseid andmeid ka kalanduse 
teadus-, tehnika- ja majanduskomitee 
(STECF24), tuginedes andmekogumis-  
raamistikule, kuhu liikmesriigid ko -
guvad sotsiaal -majanduslikku teavet 
vesiviljelusettevõtete kohta. Eurostati 
ja STECFi vesiviljelusalaste andmete 
vahel on suuri erinevusi. Seda kirjel -
datakse tabelis 3 , milles võrreldakse 
auditeeritud liikmesriikide 2009. aasta 
kohta esitatud andmeid. Erinevusi saab 
seletada sellega, et Eurostat ja STECF 
ei ole andmekogumise aluseks olevate 
õigusaktide erinevaid metoodilisi lähe -
nemisviise oma statistikas täiel määral 
arvesse võtnud.
Eurostati ja STECFi 2009. aasta andmete võrdlus
Vesiviljelustoodang 2009. aastal
 Eurostat STECFi aruanne: Vahe: Vahe%
tuhat  eurot tonni tuhat eurot tonni tuhat  eurot tonni tuhat eurot tonni
Hispaania 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11% 0%
Prantsusmaa 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9% -12%
Itaalia 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0% 0%
Poola 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16% -6%
Portugal 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9% 8%
Rumeenia 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18% 44%
Allikad: Eurostati vesiviljelustoodangu statistika. Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne „Economic Performance of the EU Aquaculture Sector” 
(STECF -OWP-12-03, 2012).
18 Tähelepanekud
Komisjon tegi vähe asjakoha-  
seid auditeid ja hindamisi 
ning järelevalve oli piiratud
31 
EKFi määruse kohaselt peavad liikmes -
riigid esitama komisjonile rakendus-  
kavade vahehindamised25. Need hinda -
mised võivad anda kasulikku teavet ve -
siviljelusmeetmete rakendamise kohta 
ning võimaldada parandusmeetmete 
võtmist. Kontrollikoja auditiga leiti aga, 
et tegelikkuses saadi nende abil vesi -
viljeluse kohta väga vähe teavet.
32 
Kontrollikoja auditi ajaks oli komisjon 
EKFi määruse26 kohaselt kohapeal au -
diteerinud vaid seitset vesiviljeluspro -
jekti. Nii väike valim ei võimalda teha 
liikmesriigi või ELi tasandil järeldusi 
süsteemide mõjusa toimimise kohta. 
Auditite puhul oli tegemist vastavus -
audititega ning nende eesmärk ei 
olnud anda teavet ELi toetuse mõjust 
vesiviljeluse säästvale arengule.
33 
Liikmesriikide tehtud rakenduskavade 
vahehindamised edastati komisjonile, 
kes laskis asjatundjatel koostada nende 
konsolideeritud kokkuvõtte. Vahehin -
damistes ja konsolideeritud kokkuvõt -
tes küll mainitakse vesiviljelust, kuid 
komisjon ei analüüsinud hindamisi, et 
teha kindlaks, kas vesiviljelust toeta -
vad meetmed olid asjakohased.34 
Komisjoni esindajal on liikmesriikide  
EKFi järelevalvekomiteede töös nõu -
andev roll. Nimetatud komiteed ei 
saanud aga vesiviljeluse küsimustele 
eriti pühenduda.
Avaliku sektori vahenditest 
rahastatud innovaatiliste ja 
teadusprojektide tulemusi ei 
kasutatud täiel määral ära
35 
Komisjoni 2009. aastal koostatud vesi -
viljelusstrateegia27 osas 3.1 märgitakse, 
et vesiviljeluse säästvat arengut tuleb 
toetada kõrgetasemeliste teadusuurin -
gute ja innovatsiooniga, ning et sellise 
toetuse jätkamine ja tugevdamine on 
äärmiselt oluline.
36 
LIFE -programmile28 ja teadusuuringu -
tele suunati küll suur osa vahenditest 
(vt 1. selgitus ), kuid auditiga leiti, et 
komisjon ei olnud piisavalt kasutanud 
saadud tulemusi vesiviljelusalaste 
eesmärkide ja suuniste koostami -
seks (näiteks heitvete ja kemikaalide 
ärajuhtimise, farmide asukoha ja 
väljapääsenud kalade mõju kohta) 
(vt punktid 23–25).25 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikli 49 lõige 3.
26 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikkel 72
27 KOM(2009) 162.
28 LIFE on ELi keskkonna 
rahastamisvahend. Komisjon 
haldab seda vahendit otse 
ning sellest rahastatakse 
mitme tegevusvaldkonna 
näitlikke keskkonnaprojekte. 
Samuti rahastab LIFE 
looduskaitset.
19 Tähelepanekud
Asjaomased teadusprojektid ja LIFE -projektid
Kontrollikoda leidis, et vesiviljeluse alal oli 18 LIFE -projektile eraldatud 14 miljonit eurot. Peamised projektitee -
mad olid rannikualade majandamine, ökosüsteemid, Natura 2000 alad ning säästev merevesiviljelus.
Kontrollikoda märkis ka, et 77 vesiviljelusalast teadusprojekti said kuuendast raamprogrammist 158  miljo -
nit eurot toetust. Nende projektide puhul olid peamisteks teemadeks haiguste ennetamine, kalade söötmine, 
valikaretamine, kalade heaolu, uute kandidaatliikide bioloogiline potentsiaal, vesiviljelustoodete ohutus ja 
kvaliteet ning keskkonnakaitse.
Vesiviljeluse ruumilise planeerimisega seotud projektid
Üks LIFE -projekt oli seotud ruumilise planeerimisega geoinfopõhise süsteemi kaudu (toetus 350 000 eurot). 
Sama teemaga tegeles ka üks raamprogrammist rahastatud projekt (toetus 705 000 eurot), eelkõige seoses 
süvamerevesiviljelusega.
Projektid, mis hõlmasid haiguste tõrjet ja vältimist vesiviljeluses
Nimetatud teema raames kontrolliti kaheksat raamprogrammi projekti (toetus kokku 12  miljonit  eurot). Projek -
tid olid peamiselt suunatud haigusetekitajate ja parasiitide tõrjele ning haiguste ennetamisele.
Keskkonna järelevalvesüsteemide ning veekeskkonnameetmetega seotud projektid
Nimetatud teemale keskendusid kaks LIFE -programmi projekti (toetus kokku 584 000 eurot), mis olid suuna -
tud soovituste andmisele seoses veemajanduse ja vesiviljeluse arendamise ning selle mõjude vähendamisega. 
Kaheksa raamprogrammi projekti (toetus kokku 5 miljonit eurot) keskendusid probleemidele, mis olid tekki -
nud intensiivkalakasvatusest, veekaitsest ja -puhastamisest ning elupaikade kahjustamisest.1. selgitus
20 Tähelepanekud
Liikmesriigid ei ole vesi -
viljeluse säästvat arengut 
toetavaid meetmeid ots -
tarbekalt kavandanud ega 
rakendanud
Auditeeritud liikmesriikides 
puudusid vesiviljelust toeta -
vad algatused
37 
Komisjoni teatises vesiviljeluse säästva 
tuleviku rajamise kohta on öeldud, et 
liikmesriigid peaksid võtma meetmeid 
ettevõtluse arendamise lihtsustamiseks 
ning riiklike õigusaktidega sätestatud 
halduskoormuse vähendamiseks. Pea -
miselt tuleks selleks lihtsustada vesivil -
jeluse lubade väljastamise menetlusi29.Lubasid väljastavate ja vesiviljelusala -
seid vastavuskontrolle tegevate ameti -
asutuste kohustusi ja koordineerimist 
tuleks lihtsustada (näiteks vesiviljelus -
piirkondade toimimise ja kohaldatavate 
keskkonna- ja veterinaarnõuete osas).
38 
Kontrollikoda uuris, kas külastatud liik -
mesriigid olid pannud paika selliseid 
meetmeid sisaldava vesiviljeluse aren -
damise strateegia. Kontrollikoda leidis, 
et kõikides külastatud liikmesriikides 
puudus ühtne strateegia vesiviljelus -
sektori arendamiseks. Arengut takis -
tasid ka keerukad haldusmenetlused 
liikmesriigi tasandil, sh mitme ameti-  
asutuse kaasamine lubade väljasta -
misse ja sektori järelevalvesse (näiteks 
Prantsusmaal ja Itaalias). Leidus siiski 
ka näiteid heast tavast. Need on esita -
tud 2. selgituses.29 KOM(2009) 162 (lõplik), artikli 5 
lõige 2.
Näiteid erinevatest haldustavadest ruumilise planeerimise ja lubade 
väljastamise alal
Itaalias takistasid vesiviljeluse arengut aeglane ja keerukas lubade väljastamise menetlus ning ebatäpsed 
kriteeriumid uute kontsessioonide väljastamiseks. Sellest tulenevalt ei kulu Sitsiilias vesiviljeluseks merekont -
sessioonide ja muude volituste andmise menetlusteks 150 päeva, nagu ette nähtud, vaid tegelikkuses võivad 
need kesta mitu aastat. Kahe auditeeritud projekti puhul kestiski menetlus viis aastat. Merekontsessioonide 
saamisega seotud üldise probleemi tõttu algatas komisjon Itaalia vastu rikkumismenetluse, mille tingis asja -
olu, et olemasolevate kontsessioonide omanikel on ebaõiglane eelis uute taotlejate ees.
Prantsusmaal oli dokumentide ettevalmistamine niivõrd keerukas, et otsuste tegemiseks kulus väga pikk aeg. 
Valimisse kuulunud projektide puhul võttis otsustamine üle aasta ning ühel juhul kuni kaks aastat.
Portugalis kasutati koorikloomade kasvatamise ala vaid osaliselt, sest vastupidise nõude puudumisel säilitasid 
lubade omanikud oma load ilma kontsessioone tegelikult kasutamata. Kirjeldatud praktika takistas kasvatus -
alade arendamist.
Andaluusias (Hispaania) lõid ametiasutused vesiviljelusettevõtetele kontaktpunkti, kus sai lahendada kõik 
küsimused (nn one‑stop shop ). Projektide elluviijaid aidati EKFi vahendite taotlemisel ning mitmest riiklikust ja 
kohalikust asutusest lubade hankimisel. Valimisse kuulunud projektide puhul võttis otsuse tegemine keskmi -
selt viis kuud.2. selgitus
21 Tähelepanekud
Ruumilise planeerimise ja 
lubade väljastamise menetlu -
sed olid puudulikud
39 
Vesiviljelusega tegeldakse kogu ELi 
rannikuvetes ja siseveekogudes. Tavali -
selt kuuluvad need alad avaliku sektori 
asutustele ning asutused väljastavad 
vesiviljelusettevõtetele kontsessioo -
ne ja lubasid. Sageli konkureerivad 
nende alade kasutamisel ka teised, 
näiteks turismitööstus ja traditsioonili -
ne kalapüügisektor. Merepiirkondade 
kasutamise analüüs ja kavandamine on 
oluline majanduslike, keskkonnaalaste 
ja sotsiaalsete eesmärkide saavutami -
seks. Asjakohase ruumilise planeerimise 
ja lubade väljastamise küsimus, mis 
mõlemad kuuluvad liikmesriikide vastu -
tusalasse, on seega peamiseks teguriks 
vesiviljeluse säästva arengu ning ka 
selle toetuseks tehtud EKFi kulutuste 
mõjususe tagamisel. Komisjon märkis 
seda ka oma 2009. aasta vesiviljeluse  
strateegias ja vesiviljeluse säästva 
arengu strateegilistes suunistes30 ning 
kutsus liikmesriike arendama mereala 
ruumilise planeerimise süsteeme, milles 
tunnistatakse täielikult vesiviljeluse 
strateegilist tähtsust. Sellised süstee -
mid aitaksid potentsiaalsetel projektide 
elluviijatel oma projekte arendada. 
Liikmesriikide ametiasutuste poolt vesi -
viljelusettevõtjatele väljastatud lubades 
tuuakse ära nõutavad põhiparameetrid:
 — asjaomane veeala;
 — loa kehtivusaeg ning saaja;
 — lubatud vesiviljelustegevus (kala-  
liigid, rajatise liik); — keskkonna ja tervishoiuga seotud 
kitsendused (maksimaalne loom -
koormus, söötmisele ja veterinaar -
ravile kehtestatud piirangud, vee 
kvaliteedinõuded).
40 
Kontrollikoda leidis, et üldiselt oli 
auditi ajal külastatud liikmesriikides 
ja piirkondades vesiviljeluseks vajalik 
ruumiline planeerimine ebapiisav. 
Vesiviljelust toetavat mereala ruumilist 
planeerimist ei tehtud Rumeenias ja 
Poolas ning Galiitsias (Hispaanias) ja 
Portugalis oli see alles väljatöötami -
sel. Aladele juurdepääsu planeerimise 
puudumine põhjustab ettevõtluse 
arendusvõimaluste vähenemist vesi -
viljelussektoris ega aita kaasa teiste 
tegevusaladega tekkinud konfliktide 
lahendamisele. Kehv ruumiline pla -
neerimine, eriti koos keerukate lubade 
väljastamise menetlustega, takistab 
vesiviljeluse säästvat arengut. 2. sel -
gituses  kirjeldatakse sellise teguviisi 
mõningaid tagajärgi.30 COM(2013) 229 final, 
29. aprill 2013.
22 Tähelepanekud
31 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
põhjendus 17.
32 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikkel 15.Finants- ja majanduskriisi 
mõju vesiviljelussektorile on 
olnud märgatav
41 
Liikmesriikide strateegiakavad ja 
rakenduskavad koostati enne seda, 
kui finants- ja majanduskriis hakkas 
Euroopa ärikeskkonda tõsiselt mõ -
jutama. Nagu teistegi äritegevuste 
puhul, mõjutas kriis (ametiasutuste ja 
projektide elluviijate aruannete põhjal) 
märkimisväärselt ka vesiviljelussektori 
investeerimis- ja rahastamisotsuseid. 
Kuna EKFi vahenditest toetuste saajad 
on sageli väikeettevõtted ja peavad ise 
tasuma 40–60% investeerimiskuludest, 
on projektide arendamist takistanud 
raskused rahastamisvõimalustele ja 
pangagarantiidele juurdepääsul (au -
diteerimiseks valitud liikmesriikidest 
puudutas see eelkõige Hispaaniat, 
Portugali ja Rumeeniat). Täiendava 
rahastamisvajaduse tingib see, et vesi -
viljeluses vajatakse palju käibekapitali, 
et osta noorte kalade varu ning neid 
seejärel toita ja hooldada, kuni kalad 
on turustamiseks piisavalt suured.42 
Finantskriis võis süvendada liikmes -
riikide tendentsi suunata EKFi toetus 
olemasolevatele vesiviljelusettevõte -
tele ja projektidele, mis toimisid juba 
enne toetusotsuse tegemist (näiteks 
Itaalias ja Poolas) (vt punkt 62). Sellistel 
projektidel on suurem eduvõimalus, 
mis vähendab ELi vahendite vabas -
tamise ohtu asjaomases liikmesriigis. 
Nii toimides eraldati aga vähe toetust 
uutele või innovaatilistele projektidele.
Riiklikes strateegiakavades 
ei esitatud vesiviljelusele 
selgeid eesmärke
43 
Liikmesriikide riiklikes strateegia-  
kavades esitatakse EKFi prioriteedid 
ja eesmärgid ühise kalanduspoliitika 
rakendamiseks31. Iga riiklik stratee -
giakava peaks sisaldama hinnangut 
eesmärkide täitmiseks vajaminevate 
või eeldatavalt vajaminevate avaliku 
sektori rahaliste vahendite kohta. 
Üheks eesmärgiks on vesiviljelussek -
tori säästev areng32. Kontrollikoda on 
seisukohal, et selgete eesmärkidega 
riiklikud strateegiakavad, milles on 
esitatud vajaminevad rahalised vahen -
did, oleksid heaks aluseks vesiviljelust 
toetavatele meetmetele.
44 
Üheski auditeeritud riiklikus strateegia -
kavas ei olnud aga hinnatud seda, kui 
palju avaliku sektori rahalisi vahendeid 
oleks vaja vesiviljelust toetavatele 
meetmetele eraldada.
23 Tähelepanekud
45 
Kontrollikoda leidis, et riiklikes stra -
teegiakavades oli esitatud riikliku 
vesiviljelussektori kirjeldus ning ees -
märgid sektori arenguks. Eesmärgid 
olid liikmesriigiti erinevad, kuid olid 
väga üldised, hõlmates teemasid nagu 
mitmekesistamine ning toodangu 
suurendamine, keskkonna- ja inim -
tervise kaitse ning turu arendamine. 
Üldsõnalised eesmärgid ning vajalike 
avaliku sektori vahendite prognoosi 
puudumine koos olid põhjuseks, miks 
auditeeritud riiklikud strateegiakavad 
olid vesiviljeluse osas ebaselged.Rakenduskavades esines 
puudusi
46 
Liikmesriigid suunasid EKFist saadaole -
vad rahalised vahendid rakenduskava -
de kaudu erinevatele prioriteetsetele 
suundadele ning määratlesid rakendus-  
kavades riiklikest strateegiakavadest 
üksikasjalikumalt meetmed, mis tuleb 
võtta eesmärkide saavutamiseks. 
Rakenduskavades seati eesmärgid 
(sealhulgas ka konkreetselt vesiviljelus -
sektori arengueesmärgid). Liikmesriigid 
võisid teha rakenduskavadesse paran -
dusi, et kohandada eesmärke vastavalt 
kalandus- ja vesiviljelussektori muutu -
vatele tingimustele (vt punkt 58 ees -
märkidega seotud probleemide kohta).
47 
Kuigi rakenduskavad panid paika üld -
raamistiku EKFi vahendite rakendami -
seks, leidis kontrollikoda kõikides kü -
lastatud liikmesriikides puudusi seoses 
vesiviljelust toetavate meetmetega. 
Puudused on esitatud 3. selgituses .
Näiteid vesiviljelusega seotud rakenduskavade puudustest
Rumeenias ei käsitletud rakenduskava elluviimisel merevesiviljelust, kuigi riiklikus strateegiakavas oli see 
märgitud prioriteediks. Vaatamata sellele, et probleemid merevesiviljeluse alal olid teada enne rakenduskava 
koostamist, neid programmitöö perioodi kestel ei käsitletud. Lisaks ei olnud vesiviljelust toetavaid meetmeid 
prioriseeritud.
Kuigi Itaalia riiklik strateegiakava ja rakenduskava tõid välja põhilised vesiviljelust takistavad tegurid (sh ranni -
kualade majandamiskavade puudumine ning ebakindlus seoses kontsessioonidega), ei olnud rakenduskavas 
esitatud konkreetseid meetmeid nende probleemide lahendamiseks. Puuduvad sihtnäitajad toodete keskkon -
na-, toiduohutusealase ja kaubandusliku kvaliteedi parandamiseks (näiteks keskkonnaohutuse sertifitseerimi -
ne ja EMASis registreerimine, uute turustamisvõimaluste edendamine ning mikro- ja väikeettevõtete konsoli -
deerimise ja arendamise hõlbustamine).
Poolas vaadati rakenduskava 2011. aastal küll üle, ent näitajaid ei muudetud. Oli teada, et ühtegi rakendus-  
kavas vesiviljelusele seatud eesmärkidest ei olnud saavutatud, kuid rakenduskava ei muudetud, et kohandada 
üleliia optimistlikke hinnanguid tegelikkusega.3. selgitus
24 Tähelepanekud
48 
Tööhõive ja tootmise suurendamiseks 
olid küll olemas konkreetsed ees -
märgid, kuid muid EKFi eesmärke ei 
võetud sageli arvesse. Ka võeti vähe 
meetmeid kulutuste prioriseerimiseks 
ja projektitasandil kuludele vastava 
tulu tagamiseks. Süsteemid kuludega 
saavutatud tulemuste järelevalveks ja 
negatiivsete suundumuste korrigee -
rimiseks olid minimaalsed. Mõnikord 
piirdus peamine finantsmeede vaid 
vahendite eraldamisega.
Liikmesriigid ei võtnud pii -
savalt arvesse keskkonna- ja 
tervishoiupoliitikat
49 
Vesiviljelusega kaasnevad loomade 
haiguste ja nakkustega seotud riskid 
ning vesiviljelus mõjutab ka merekesk -
konda. Piiratud aladel peetavaid kalu 
tuleb toita ning seetõttu võib mõnel 
juhul ümbritsevasse keskkonda sattu -
da üleliigset toitu ja muid heiteid. See, 
et kalu peetakse tihedalt koos, suuren -
dab nakkuste ja haiguste levimist ning 
vajadust veterinaarravi järele. Nakkuste 
levik võib vähendada kalakasvanduses 
kasvatatavate kalade arvu, ohustades 
ka looduslikke kalavarusid. Kasvan -
duses võib kalavarude kadu tekkida 
ka siis, kui kalad pääsevad vabadusse. 
Kui kalakasvanduse kalad paljunevad 
looduslike kaladega, muutub sellest 
tulenevalt ka geneetiline koostis, mis 
võib omakorda muuta loodusliku po -
pulatsiooni omadusi.50 
Selleks, et vesiviljelust säästvalt 
arendada ja merekeskkonda kaitsta, 
tuleb neid riske hinnata ja juhtida. 
Vesiviljelustegevuse veterinaarkontrolli 
jaoks on olemas üksikasjalikud õigus -
normid33. EKF võib eraldada vahendeid 
keskkonna- ning inimeste ja loomade 
tervise kaitseks, kuid ükski külastatud 
liikmesriikidest peale Poola ei olnud 
nende valdkondadega seotud projek -
te heaks kiitnud. Lisaks puuduvad ka 
keskkonnaküsimusi käsitlevad suuni -
sed (vt punktid 23–25).
51 
EKFi rakendusmääruse34 kohaselt pea -
vad liikmesriigid registreerima kesk -
konnasõbralikul tootmisel põhinevate 
projektide osakaalu (projektid, mis 
vähendavad negatiivseid või suurenda -
vad positiivseid mõjusid). Kontrolliko -
da leidis, et külastatud liikmesriikides 
EKFist rahastatud vesiviljelusmeetmete 
puhul ei võeta neid aspekte piisavalt 
arvesse. Vahendite põhiosa oli suuna -
tud tootmist säilitavatele meetmetele. 
Toetuse saamise eeltingimuseks oleva -
te keskkonna- ja terviseriskidega seo -
tud valikukriteeriume kasutati vähe. 
Lisaks ei olnud piisavalt mõõdetavaid 
näitajaid (näiteks seoses heitvete või 
kemikaalide ärajuhtimise, farmide asu -
koha ja väljapääsenud kalade mõjuga), 
mis põhineksid usaldusväärsetel and -
metel konkreetsete vesiviljelusmeet -
mete mõju kohta veekeskkonnale.
52 
Sellest tulenevalt ei olnud võimalik 
kindlaks teha, kas asjaomase avaliku 
sektori investeeringu keskkonnamõjud 
olid reaalsed ja olulised. Seda kirjelda -
takse lähemalt  4. selgituses .33 Näiteks nõukogu direktiiv 
2006/88/EÜ, 
24. oktoober 2006, 
vesiviljelusloomade ja 
vesiviljelustoodete 
loomatervishoiunõuete ning 
teatavate veeloomadel 
esinevate taudide ennetamise 
ja tõrje kohta (ELT L 328, 
24.11.2006, lk 14).
34 Komisjoni määrus (EÜ) 
nr 498/2007, 26. märts 2007, 
milles sätestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1198/2006 
(Euroopa Kalandusfondi 
kohta) kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad 
(ELT L 120, 10.5.2007, lk 1).
25 Tähelepanekud
Mõne liikmesriigi puhul esi -
nes tulemustest aruandmisel 
olulisi ebatäpsusi
53 
Liikmesriikide koostatud EKFi iga - 
aastased rakendusaruanded pidid 
sisaldama järelevalvestatistikat ning 
järelevalvekomitee35 pidi need enne 
komisjonile esitamist arutama ja heaks 
kiitma. Aruanded sisaldasid kõige 
värskemaid finantsandmeid projektide 
rakendamise kohta ning tavaliselt ka 
tootmis- ja tööhõivenäitajaid. Selleks, 
et saada täpne ülevaade EKFi vesivilje-  
lust toetavate meetmete tulemustest, 
peavad need aruanded olema väga 
täpsed.54 
Kontrollikoda leidis mõnes iga -aasta -
ses rakendusaruandes märkimisväär -
seid ebatäpsusi ning metoodika - 
alaseid puudusi, mis takistasid EKFist 
vesiviljelusele eraldatud toetuse raken -
damise usaldusväärset hindamist (vt 
5. selgitus ).35 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikli 59 lõige i.Näiteid ebapiisavast keskendumisest keskkonnaküsimustele
Hispaania 2011. aasta EKFi rakendusaruande kohaselt kasutasid meetme 2.1 alusel heakskiidetud 604st projek -
tist ainult neli sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteeme. Projektide elluviijad olid koostanud keskkonna-  
mõju uuringud või lihtsalt deklaratsiooni mõju puudumise kohta, ning pädevad asutused olid need läbi 
vaadanud. Taotlejate vähese arvu tõttu ei kasutatud aga keskkonnahindamist EKFi rahastamisotsuste puhul 
valikukriteeriumina.
Itaalia rakenduskavas oli eesmärgiks seatud meetmetele keskkonnaohutuse sertifitseerimise taotlemine ning 
EMASis registreerimine. Keskkonnaohutuse sertifitseerimine ei olnud aga valikumenetluse osa ning kesk -
konnamõjusid ei hinnatud eelnevalt küllaldaselt. Lisaks esines puudusi projektide tegeliku keskkonnamõju 
hindamisel. Sitsiilias ei kontrollitud enne EKFi vahendite eraldamise heakskiitmist seda, kas keskkonnamõju 
hindamine on nõuetekohaselt läbi viidud.
Rumeenias oli sajast valikuetapis antavast punktist keskkonnakriteeriumidega seotud vaid kolm. 32,5% EKFist 
rahastatud projektidest hõlmasid keskkonnasõbralikku tootmist. „Keskkonnasõbraliku projekti” määratus aga 
puudus. „Tavalist head vesiviljelustava” kasutavad projektid loeti samuti keskkonnasõbralikuks. Lisaks ei olnud 
ükski projekt peale mahetootjate omade taotlenud keskkonnaalast sertifitseerimist.4. selgitus
26 Tähelepanekud
Ebatäpsused ja metoodikaalased puudused iga -aastastes rakendusaruannetes ja 
muudes statistilistes allikates
Prantsusmaal keskendusid ametiasutused vesiviljelust käsitlevatele statistilistele uuringutele vastanud ette-  
võtete osakaalule (60%), ent ei taganud seda, et vastanute toodangu maht moodustaks asjaomases määru -
ses36 nõutud 90% sektori kogumahust. See mõjutas iga -aastaste toodangunäitajate täpsust. Prantsusmaa  
ametiasutused kasutasid vesiviljeluse toetusmeetmete rakendamise peamise näitajana eraldatud toetuse 
kasutamist, mitte saavutatud tulemusi.
Hispaanias ja Rumeenias põhines iga -aastastes rakendamisaruannetes esitatud vesiviljelustoodang toetuse -
saajate algsete toetustaotluste esitamise ajal koostatud prognoosidel. Tegelike väljunditena esitatud arvud ei 
põhinenud ühelgi reaalsel tootmismeetmel ega olnud seega usaldusväärsed.
Itaalias lisati tegelikud arvandmed iga -aastasesse rakendamisaruandesse alles 2012. aastal. Lisaks olid EKFi 
iga-aastastes rakendusaruannetes vesiviljelustoodangu kohta esitatud andmed väga erinevad Eurostati 
andmetest. Näiteks 2011. aastal oli rakendusaruande kohaselt vesiviljelustoodangu suuruseks 424 905 tonni, 
Eurostati andmetel aga 164 127 tonni.
Poolas ei kontrollinud riiklikud ametiasutused toetusesaajate poolt iga -aastastes rakendamisaruannetes 
esitatud tulemusnäitajaid. Seetõttu ei olnud ka EKFi iga -aastastes rakendamisaruannetes esitatud vesiviljeluse 
tulemusnäitajad piisavalt kontrollitud.
36 Määruse (EÜ) nr 762/2008 artikkel 3.5. selgitus
27 Tähelepanekud
EKFi vesiviljeluse säästvat 
arengut toetavad meet -
med ei ole siiani andnud 
kuludele vastavat tulu
ELi tasandi üldeesmärke ei 
täidetud
55 
Komisjoni 2002. aasta strateegia37 
eesmärk oli luua perioodil 2003–2008 
kindel pikaajaline tööhõive (täienda -
vad 8000–10 000 töökohta), eelkõige 
kalandusest sõltuvates piirkondades. 
Eesmärk koosnes neljast osast: suuren -
dada ELi vesiviljeluse tootmise kasvu -
määra 4% aastas, parandada ruumilist 
planeerimist, edendada turuarendust 
ning parandada juhtimist.
56 
Kontrollikoda leidis, et need eesmärgid 
olid 2012. aastaks enamjaolt saavuta -
mata. ELi toodang on aastaid püsinud 
ligi 1,3 miljoni tonni piires, samas 
kui maailma vesiviljelustoodang on 
pidevalt kasvanud (vt joonis 2 ). Täpsed 
andmed tööhõive kohta ei ole saada -
val, kuid komisjoni hinnangul on ka 
need stabiilsed38. Ruumilise planeeri -
mise ja juhtimise osas kvantifitseeritud 
eesmärgid puudusid, kuid liikmes -
riikides tehtud auditiga leiti tõsiseid 
probleeme mõlemas valdkonnas 
(vt punktid 37–40).Liikmesriigi tasandi ees -
märke ei täidetud
57 
Külastatud liikmesriikide rakenduska -
vades olid olemas konkreetsed ees -
märgid tootmise ja tööhõive kohta, 
ning lisaks üldisemad eesmärgid 
keskkonnakaitse, loomade tervishoiu, 
mitmekesistamise jne kohta39. Kontrol -
likoda leidis, et vesiviljeluse peamised 
eesmärgid ei olnud külastatud liikmes -
riikides täidetud ning kindla aluseta 
olid seatud väga kõrged sihid. Komisjo -
ni 2009. aasta mõjuhindamisest selgus 
ka, et vesiviljelusstrateegia puudused 
hõlmavad majanduskasvu eesmärke40.
58 
Kuues auditeeritud liikmesriigi toot -
mismahu vahe -eesmärk41 oli kokku 
683 000 tonni. Iga -aastaste rakenda -
misaruannete kohaselt ja arvestamata 
andmete täpsusega seotud probleeme 
(punkt 54) oli tegelik toodang vahe-  
pealses etapis vaid 485 000 tonni. 
Nagu muudegi sektorite puhul, mõ -
jutas majanduskriis märgatavalt ka 
vesiviljelust (vt punktid 41 ja 42) ning 
toodang on seetõttu jäänud kavanda -
tust väiksemaks. Vaatamata sellele, et 
liikmesriigid vaatasid rakenduskavad 
üle, ei kaasajastatud sihtväärtuseid 
nii, et need võtaksid arvesse tootmise 
tegelikku vähenemist alates rakendus -
kava ettevalmistamisest. Toodangu -
eesmärke võrreldakse tegelike tule -
mustega 6. selgituses .37 KOM(2002) 511 (lõplik).
38 COM(2012) 747 final, 
12. detsember 2012.
39 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikli 20 lõike 1 punkt c.
40 SEK(2009) 453 (lõplik), 
8. aprill 2009, osa 2.4.2.
41 Liikmesriigid määrasid 
toodangu vahe -eesmärgid 
aastaks 2010 või 2011.
28 Tähelepanekud
Risk, et rakenduskavades seatud eesmärke ei saavutata
Liikmesriiktuhandetes tonnides
Baastoodang VõrdlusaastaKavandatud 
toodangTegelik 
toodang 
vaheetapilVõrdlusaastaErinevus 
kavandatud ja 
tegeliku too -
dangu vahelEKFi rakendus -
kava lõpuks 
kavandatud 
toodang
Prantsusmaa 242 2007 253 209 2010 -44 264
Itaalia 242 2006 254 165 2011 -89 278
Poola 35 2006 43 29 2010 -14 52
Portugal 7 2005 10 9 2010 -1 15
Rumeenia 7 2005 10 9 2010 -1 14
Hispaania 63 2005 113 64 2010 -49 80
Kokku 596 683 485 -198 703
Allikas:  rakenduskavad, iga-aastased rakendamisaruanded, Eurostat.
Prantsusmaa andmed sisaldavad ka austrite tootmist. Rakenduskava hinnangul pidi austritoodang suurenema 
115 000 tonnist kava alguses kuni 121 000 tonnini aastaks 2010, ning 127 000 tonnini kava lõpuks. Austrite 
tootmine oli 2010. aastal suremuse tõttu langenud 84 000 tonnini. Rakenduskava vaadati viimati läbi 2012. aas -
tal, kuid austrite tootmiseesmärki ei muudetud, kuigi selleks ajaks oli see juba ebarealistlik.
Itaalia rakenduskava vaadati läbi 2011. aastal ning tootmiseesmärk jäi samaks (278 000 tonni rakenduskava 
lõpuks), kuigi selleks ajaks oli tegelik tootmine Eurostati andmetel 165 000 tonni.
Poola rakenduskava vaadati viimati läbi 2011. aastal ning tootmiseesmärk jäi samaks (52 000 tonni rakendus-  
kava lõpuks), kuigi tegelik tootmine oli 2010. aastal vaid 29 000 tonni.
Portugalis rakenduskava lõpuks seatud vesiviljelustoodangu eesmärgid olid samuti ebarealistlikud. Rakendus-  
kava kohaselt pidi tootmine suurenema 7000 tonnilt aastal 2005 kuni 15 000 tonnini aastal 2013 (+214%). Aru -
ande kohaselt oli 2011. aasta tegelik toodangumaht aga vaid 9000 tonni.
Rumeenia rakenduskava vaadati viimati läbi 2012. aastal ning rakenduskava lõpuks seatud tootmiseesmärki 
suurendati enam kui 14 000 tonnini, kuigi tegelik tootmine oli 2010. aastal vaid 9000 tonni.
Hispaania rakenduskava toodanguga seotud eesmärgid rakenduskava lõpuks olid samuti ebarealistlikud. 
Eesmärke vähendati 2012. aastal 113 000 tonnilt 80 000 tonnini (välja arvatud rannakarbid), 2010. aasta kohta 
esitatud tegelik tootmismaht oli aga 64 000 tonni.6. selgitus
29 Tähelepanekud
Märkimisväärne arv audi -
teeritud projekte ei andnud 
kulutõhusat panust ees-  
märkide saavutamisse
59 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldas EKF 
vesiviljeluse säästva arengu meetme 
2.1 raames üle 400 miljoni euro ligikau -
du 5800 projektile. Auditiga uuriti, kas 
valitud projektid aitasid mõjusalt kaasa 
selle eesmärgi saavutamisele. Selleks 
kontrolliti, kas valiti säästvat arengut 
edendavad ja kindlate eesmärkidega 
projektid, eriti majanduskasvu ja töö -
hõive parandamise osas, kas kavanda -
tud tulemused saavutati ning kas saadi 
kuludele vastavat tulu.Toetus säästvale arengule oli 
piiratud ning halvasti suunatud
60 
EKFi määruses esitati vesiviljeluse 
projektide rahastamisele mitu eesmär -
ki. Toetust võisid saada projektid, mis 
tegelesid traditsioonilise vesiviljeluste -
gevusega või parandasid keskkonda42, 
tegelesid heade turustamisväljavaade -
tega liikidega mitmekesistamisega43, 
ning tööhõive ja turu säästva arenguga 
tegelevad projektid44.
61 
Tegelikkuses eraldati suurem osa 
vahenditest traditsioonilisele vesi -
viljelustegevusele. Seda hõlbustasid 
ka liikmesriikide rakenduskavades 
esitatud valikukriteeriumid ning 
riiklikud eeskirjad, ning piiratud 
juurdepääs vesiviljeluseks sobivatele 
aladele. Tulemuseks oli see, et uutele 
või innovaatilistele projektidele, mis 
võiksid suurendada lisandväärtust või 
parandada tootmist, ning mis on suu -
natud vesiviljeluse säästvale arengule, 
eraldati vaid piiratud hulgal vahendeid 
(vt 7. selgitus ).42 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikli 29 lõige 1.
43 Määruse (EÜ) nr 498/2007 
artikkel 10.
44 Määruse (EÜ) nr 1198/2006 
artikkel 19.
Näiteid vesiviljeluse säästva arenguga seotud piirangutest
Galiitsias (Hispaania) ei ole alates 1985. aastast väljastatud vesiviljeluse arendamiseks uusi merealadele juurde -
pääsu kontsessioone, kuigi selleks on taotlusi esitatud. Auditi ajal puudus merealade ruumiline planeerimine 
ning Galiitsia ametiasutused olid taotlenud uurimist muude merealade sobivuse kohta vesiviljeluse arendami -
seks. Tegelikkuses oli uute tulijate võimalus juurdepääsu saamiseks väga piiratud.
Itaalias põhjustasid pakkumuste esitamise tähtajad koos lubade väljastamise menetluse pikkusega ja valiku -
protsessi käigus olemasolevatele projektidele lisapunktide andmisega selle, et toetust eraldati peaasjalikult 
olemasolevatele vesiviljelusettevõtetele.7. selgitus
30 Tähelepanekud
Näiteid toetuse halvasti suunamisest
Hispaanias (Andaluusias ja Galiitsias) ning Prantsusmaal rahastati kõiki projekte, mis vastasid peamistele 
toetuskõlblikkuse kriteeriumidele, sest olemasolev eelarve vesiviljelusmeetmete toetuseks oli suurem kui 
esitatud taotluste koguväärtus. Seega puudus projektide prioriseerimine, mis suurendas riski, et ei saavutata 
kuludele vastavat tulu. Lisaks leiti, et kuus Hispaanias kontrollitud kümnest projektist sisaldasid puudusi, mis 
näitas, et need ei olnud hästi valitud. Viiel juhul neist oli tegemist laevade hankimisega ilma toodangut ega 
tööhõivet suurendamata.
Poolas olid küll olemas valikukriteeriumid, kuid need ei olnud seotud vesiviljelust toetava meetme eesmärki -
dega. Tegelikkuses kiideti toetustaotlused heaks laekumise järjekorras, kui olid täidetud peamised toetuskõlb -
likkuse tingimused, sh kolmeaastase äriplaani olemasolu. Seetõttu ei olnud toetus tingimata suunatud parima -
tele projektidele ning need taotlused, mis esitati programmitöö hilisemas etapis, lükati tagasi, sest eelarve oli 
juba ära kasutatud. Auditiga leiti, et kümnest projektist kolm olid halvasti valitud.
Rumeenias ei peetud EKFi määruses sätestatud eesmärkidega seotud valikukriteeriume kuigi oluliseks, neid ei 
hinnatud piisavalt ja need olid osaliselt kattuvad. Auditiga leiti, et mitu projekti kümnest olid halvasti valitud.
Poolas, Portugalis ja Itaalias ei võetud valikumenetluste käigus arvesse projekti elluviimise astet taotluse 
esitamise ajal, ning mõned projektid olid otsuse tegemise ajaks juba lõpule viidud. Seega ei olnud meetmed 
projektide tühimõju vältimiseks piisavad. Auditiga leiti, et kolmandik liikmesriikides kontrollitud 30 projektist 
sisaldasid puudusi, mis näitas, et need ei olnud hästi valitud.8. selgitus62 
Heade projektide valimine eeldab toe -
tuskõlblike projektide prioriseerimist 
valikukriteeriumide abil, mis kesken -
duvad rakenduskava eesmärkidele. 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriikides 
auditeeritud projektid olid tihti halvas -
ti valitud ning toetust said projektid, 
mida oli valiku tegemisel ajaks juba 
alustatud (vt 8. selgitus ). Ligi kolman -
dikus kontrollitud 60 projektist esines 
puudusi, mis näitab, et projektide 
eesmärgid olid puudulikud.63 
Liikmesriikide rakenduskavades olid 
programmitööperioodiks seatud 
vesiviljelustoodangu vahe- ja lõppees -
märgid, mis kõik sisaldasid tootmise 
tõhustamist. Selleks, et täita vesivilje-  
luse alal seatud tootmise ja tööhõive 
suurendamise eesmärgid (vt punkt 55), 
peab olema selge seos projektide EKFi 
toetuseks valimise ja üldise tootmise 
suurendamise eesmärgi vahel.
31 Tähelepanekud
64 
Kontrollikoda leidis, et rakenduskavade 
eesmärgiks oli küll tootmise suurenda -
mine, kuid külastatud liikmesriikide va -
likumenetlustes ei seatud sageli nende 
eesmärkide saavutamist prioriteediks 
(vt 9. selgitus ).
Eeldatud projektitulemusi 
ei saavutatud või neid ei 
kontrollitud
65 
Selleks, et edukalt suurendada rahasta -
tud meetmete mõju, peavad projektid 
suuremas osas saavutama toetuse taot -
lemise ajal seatud eesmärgid. Pädevad 
asutused peavad tegema järelevalvet 
projektide rakendamise ja tulemuste 
üle ning vajadusel võtma parandus -
meetmeid (vt ka punktid 53 ja 54).
Näited projektidest, mille eesmärgiks ei olnud majanduskasv
Hispaanias, Prantsusmaal ja Poolas ei olnud valitud projektide eesmärgiks tööhõive ega tootmise suurendami -
ne, vaid olemasolevate tegevuste kaasajastamine, mis liikmesriikide arvates omas positiivset mõju tööhõivele 
ja tootmisele. Vahendite puuduliku suunamise tõttu ei keskendunud projektid aga majanduskasvu saavutami -
sele (vt punkt 66).
Sitsiilias (Itaalia) valiti projektid kaalutud valikukriteeriumide alusel. Maksimaalselt võis saada 20 punkti töö -
hõive säilitamise eest, 10 punkti tööhõive suurendamise eest iga palgatud töötaja kohta (maksimum 30 punk -
ti), ning 10 punkti vähemalt ühe naise palkamise eest. Auditiga leiti, et projektide elluviijad deklareerivad sa -
geli miinimumi, mis on vajalik parima punktisumma saamiseks. Näiteks teatas üks projekti elluviija, et projekti 
raames võetakse tööle üks naine, suurendades töötajate arvu 90lt 91ni ning sai selle eest 20 punkti (10+10), 
millele lisandus veel 20 punkti kahe töökoha säilitamise eest.9. selgitus
32 Tähelepanekud
66 
Kohapeal auditeeriti 31 projekti, millest 
2545 pidid suurendama tööhõivet ja/või 
tootmist. Auditi ajal leiti vaid kolme 
projekti puhul tõendeid eesmärkide 
saavutamise kohta (vt  III lisa ). Kuigi 
mitu projekti alles kestavad, on ees -
märkide saavutamise määr siiski madal 
(vt 10. selgitus ).
Kuludele vastavat tulu ei ole 
siiani saadud
67 
Vesiviljelusele kulutatud avaliku sektori 
vahendite abil tuleb saada kuludele 
vastav tulu. See tähendab, et avaliku 
sektori vahendid peavad olema pro -
portsioonis eeldatud tulemustega ning 
vältida tuleb liiga suuri investeeringuid  
ning projektide tühimõju. Lisaks 
peavad vahendid olema motiveerivaks 
teguriks investeeringu tegemisel ning 
vältida tuleb nende investeeringute 
toetamist, mis oleks tehtud ka avaliku 
sektori toetuseta.Mõnel auditeeritud projektil 
oli suur potentsiaal ning nende 
puhul täheldati hea tava 
kasutamist …
68 
Kontrollikoda leidis kolm edukat 
projekti, mis edendasid vesiviljeluse 
säästvat arengut (vt 11. selgitus ).45 25 juhtumist 11 puhul ei olnud 
kasv konkreetseks 
kriteeriumiks projektivaliku 
menetluse käigus.
Näiteid saavutamata või kinnitamata projektitulemustest
Kõik viis auditi ajal Poolas külastatud toetusesaajat märkisid oma riiklikule ametiasutusele esitatud lõplikes 
projekti rakendamisaruannetes, et nad olid saavutanud kvantifitseeritud tootmiseesmärgid, kuid neli neist 
kinnitasid kontrollikojale, et tegelikkuses ei olnud eesmärke saavutatud. Toetusesaajad teatasid kalavarude 
olulisest vähenemisest (mõnikord kuni 80%), kuna teised kalaliigid olid nende kasvatatavate liikide populat -
siooni vähendanud.
Prantsusmaal teatasid kõik külastatud toetusesaajad, et kvantifitseeritud tootmiseesmärgid on saavutamata. 
Pädevad asutused ei ole aruannetes esitatud arvude kõrvalekaldeid kontrollinud.
Itaalia alustas järelevalvetegevust 2012. aastal ning esitas aruande tulemuste kohta 2013. aastal.10. selgitus
33 Tähelepanekud
Näiteid edulugudest
Poolas sai projekt, mille maksumus oli 7,8 miljonit eurot, EKFilt toetust 3,4 miljonit eurot, et luua säästev suletud 
kalamahutite süsteemiga tilaapiakasvandus, kasutades ümbritsevat keskkonda kaitsvat tehnoloogiat. Projekti 
eesmärk oli toota 200 tonni kala aastas ning luua 13 töökohta. Projekti lõppedes toodeti aga 1000 tonni kala 
aastas ning loodud oli 19 töökohta.
Hispaanias sai projekt EKFilt toetust 742 000 eurot, et ehitada tiigid kiviahvenate ja merikogerlaste kasvata -
miseks 600 hektari suurusel alal. Toetusesaajal oli märkimisväärne kogemus vesiviljeluse alal ning juurdepääs 
rahastamisele ja käibekapital. Nüüdseks on kogu ala mitme ELi rahastatud projekti abil välja arendatud. Tiigid 
täideti väikekaladega 2011. aastal ning kolmeaastase kasvuperioodi arvestades eeldatakse alates 2014. aastast 
ligi 600-tonnist toodangut aastas. Kalade pika kasvuperioodi tõttu oli selle edu jaoks oli äärmiselt oluline, et 
toetusesaajal oli märkimisväärne käibekapital (5  miljonit  eurot). Eeldati, et töökohtade arv kasvab 2014. aastaks 
30-lt 50 töökohani, kuid juba 2013. aastal oli töötajaid 52.
Portugalis sai projekt EKFilt 35 000  eurot toetust austrikasvanduse kaasajastamise ja laiendamise jaoks. Projek -
tijuhil oli ülikoolidiplom austrikasvatuse alal. Projekti eesmärk oli suurendada toodangut 120 tonnilt 2011. aas -
tal 150 tonnini 2013. aastal, vähendada austrite suremust ning suurendada töötajate arvu neljalt üheksale. 
Kontrollikoja külastuse ajal 2013. aastal ei olnud projekt veel täielikult lõpule viidud, kuid tootmine oli juba 
suurenenud 135 tonnini ja kasvanduses töötas kaheksa inimest.11. selgitus
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
34 Tähelepanekud
… kuid paljude projektide 
puhul see nii ei olnud
69 
Auditi käigus külastatud 31 projektist 
16 puhul ei olnud piisavalt tõendeid 
kuludele vastava tulu saamise kohta:
 — 11 projekti puhul (kõik Itaalias ja 
Poolas) alustas toetusesaaja inves -
teeringuga enne, kui toetusotsus 
oli tehtud. Nendes liikmesriikides 
oli suurem osa EKFi projektidega 
seotud investeeringutest toetuse-  
saajate poolt tehtud juba enne toe -
tusotsuse vastuvõtmist. Seetõttu  
ei motiveerinud rahalised vahen -
did investeeringuid tegema, ning 
avaliku sektori vahendeid eraldati 
toetusesaajatele, kes seda tege -
likult ei vajanud. Lisaks ei olnud 
prognoositud kaasrahastatavad 
investeerimiskulud põhjendatud 
eeldatavate projektitulemuste abil; — viiel juhul ei olnud avaliku sektori 
vahendite määr projektitulemus -
tega võrreldes põhjendatud ning 
ei olnud piisavalt tõendeid, et 
saavutati kuludele vastavat tulu 
(vt  12. selgitus ).
Näiteid EKFi rahastatud projektidest, mis ei saavutanud kuludele vastavat tulu
Andaluusias (Hispaania) kasvatati ühe projekti raames krevette kohalikult elektritootjalt saadavas soojas vees. 
EKF eraldas projektile 358 000 eurot. Projekti raames pidi loodama kaheksa uut töökohta, kuid pädevad asutu -
sed ei võtnud arvesse asjaolu, et sama arv töökohti kaob, kui toetusesaaja viib tegevuse kahelt teiselt kasva -
tusalalt üle asjaomasele projektialale.
Prantsusmaal maksis EKF 108 000 eurot toetust projektile, mille raames ehitati kahekordne hoone koorikloomi 
kasvatava ettevõtte jaoks. Üht korrust aga ei kasutatud kavandatud tegevuseks, vaid hoopis turismiga seotud 
teenuste pakkumiseks.
Portugalis sai EKFilt 838 000 eurot toetust projekt, mille raames püüti, hoiti ja toideti kalu, sh tuunikala, et 
need edaspidi ära müüa. Auditi ajaks oli tuunikala juba püütud ja müüdud, kuid ei olnud piisavalt tõendeid 
selle kohta, et neid oli enne müüki rajatises hoitud ja toidetud. Seega sarnanes tegevus rohkem kalapüügi kui 
vesiviljelusega.12. selgitus
35
 Uus ühine kalanduspoliitika  ja Euroopa Merendus-  ja Kalandusfond (EMKF)  (alates aastast 2014)
70 
Detsembris 2013 võtsid Euroopa Parla -
ment ja nõukogu vastu määruse46 ühise 
kalanduspoliitika reformi kohta alates 
1. jaanuarist 2014.  Erinevalt  2013. aastal 
lõppeval perioodil kehtivast ühise ka -
landuspoliitika määrusest sisaldab uus 
määrus jaotist vesiviljeluse kohta ning 
nõuab liikmesriikidelt mitmeaastaste 
strateegiakavade koostamist, mis pea -
vad põhinema ELi strateegiasuunistel 
ja mille eesmärk on kõrvaldada haldus -
tõkked (näiteks lubade andmisel), liht -
sustada juurdepääsu veealadele ning 
kohaldada vesiviljelusele keskkonna- 
sotsiaalseid ja majandusnäitajaid. Ra -
kenduskavad peavad olema nimetatud 
strateegiakavadega kooskõlas. Sektori 
juhtimise kohta nõu andmiseks luuakse 
uus vesiviljeluse nõuandekomisjon.
71 
Uut vesiviljeluspoliitikat rakendatakse 
Euroopa Merendus- ja Kalandus-  
fondi (EMFF)47 kaudu. Erinevalt EKFist 
on EMKFis jaotis selle kohta, kuidas 
kasutada vahendeid vesiviljeluse 
säästva arengu toetamiseks. Selles on 
vesiviljeluse rahastamiseks selgem 
raamistik kui EKFis, sh ka võimalus 
toetada keskkonna- ja tervishoiumeet -
meid, ruumilise planeerimise arengut, 
äriinnovatsiooni, ettevõtlust ja kala-  
varude kindlustamist. Rahastamine on 
kooskõlas liikmesriikide mitmeaastaste 
strateegiakavadega.46 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11.  detsembri  2013 
määrus (EL) nr 1380/2013 ühise 
kalanduspoliitika kohta, 
millega muudetakse nõukogu 
määruseid (EÜ) nr 1954/2003 
ja (EÜ) nr 1224/2009 ning 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused (EÜ) 
nr 2371/2002 ja (EÜ) 
nr 639/2004 ning nõukogu 
otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 
28.12.2013, lk 22).
47 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 15. mai 2014. aasta 
määrus (EÜ) nr 508/2014 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused (EÜ) 
nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, 
(EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) 
nr 791/2007 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrus (EÜ) nr 1255/2011 
(ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).
36
 Järeldused  
ja soovitused
72 
Kuna ELi toodang traditsioonilises 
kalapüügisektoris on pidevalt vähe -
nenud ning vesiviljelustoodang mujal 
maailmas on märgatavalt kasvanud, 
püütakse reformitud ühise kalandus -
poliitika raames vesiviljelust toetavaid 
meetmeid alates aastast 2014 edasi 
arendada. Kontrollikoda uuris, kas 
EKFi eelmisele perioodile eraldatud 
vahendite abil toetati mõjusalt vesi -
viljeluse säästvat arengut, et kasutada 
saadud kogemusi uute meetmete 
rakendamisel.
73 
Auditiga kontrolliti, kas vesiviljeluse 
säästvat arengut toetavad meetmed 
olid liikmesriikide ja ELi tasandil ots -
tarbekalt kavandatud ja rakendatud 
ning kas EKF andis kuludele vastavat 
tulu ning toetas vesiviljeluse säästvat 
arengut.
74 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et 
EKF ei toetanud mõjusalt vesiviljeluse 
säästvat arengut. ELi tasandil ei ole ve -
siviljeluse säästvat arengut toetavaid 
meetmeid otstarbekalt kavandatud 
ega nende üle järelevalvet tehtud. Ühi -
ne kalanduspoliitika ja EKF ei taganud 
2013. aastal lõppenud perioodil asjako -
hast raamistikku vesiviljeluse säästvale 
arengule (vt punktid 18 ja 19) ning 
komisjonipoolne liikmesriikide stratee -
giakavade ja rakenduskavade läbivaa -
tamine ei kõrvaldanud teatud kavan -
damisprobleeme (punktid 20–22). 
Vesiviljeluse keskkonnasäästlik arenda -
mine on EKFi eesmärk. Kontrollikoda 
leidis, et Natura 2000-ga seoses olid 
suunised piisavad, kuid veepoliitika 
raamdirektiivi, merestrateegia raam -
direktiivi ja keskkonnamõju hindamise 
direktiiviga seotud küsimuste puhul 
mitte (punktid 23–25).Esines probleeme seoses liikmesriiki -
de esitatud ja ELi tasandil koondatud 
vesiviljelustoodangut käsitlevate 
andmete täielikkuse ja usaldusväär -
susega (punktid 26–30), mistõttu on 
keeruline hinnata vesiviljelusmeetme -
te tulemusi. EKFi järelevalvekomiteed 
ja vahehindamised, nagu ka komisjoni 
kontrollid (punktid 31–34) ei mõjuta -
nud kuigivõrd vesiviljelusmeetmete 
rakendamist. Avaliku sektori vahen -
ditega rahastatud teadusuuringute ja 
LIFE- projektide tulemusi ei kasutatud 
täielikult ära (punktid 35–36).
75 
Liikmesriikide tasandil ei ole vesi -
viljeluse säästvat arengut toetavaid 
meetmeid otstarbekalt kavandatud 
ega rakendatud. Esines tõsiseid prob -
leeme seoses ruumilise planeerimisega 
ning lubade väljastamise menetlused 
olid keerukad (punktid 39 ja 40). Olulist 
mõju avaldas ka finantskriis (punk -
tid 41 ja 42). Külastatud liikmesriikide 
puhul ei andnud EKFi nõutavad riikli -
kud strateegiakavad ja rakendus-  
kavad piisavalt selget alust vesivil -
jeluse säästvaks arenguks (punktid 
43–48). Lisaks sellele ei kasutanud 
liikmesriigid vesiviljelussektori arenda -
miseks terviklikku strateegiat (punktid 
37 ja 38). Eelkõige ei võetud piisavalt 
arvesse keskkonna- ja tervishoiupolii -
tikat (punktid 49–52). Toodanguand -
metealases iga -aastases aruandluses 
esines ebatäpsusi ja metoodikaalaseid 
puudusi (punktid 53 ja 54).
37 Järeldused ja soovitused 
76 
EKFist vesiviljelusele eraldatud toetuse 
kuludele vastava tulu osas märkis kont -
rollikoda, et vesiviljeluse säästva aren -
gu eesmärke ei saavutatud ei ELi ega 
liikmesriikide tasandil (punktid 55–58).
77 
Kontrollikoda leidis, et mitu EKFist 
rahastatud projekti ei andnud kuludele 
vastavat tulu ega toetanud vesivilje-  
luse säästvat arengut. Sageli olid 
projektid halvasti suunatud, ei aidanud 
kaasa majanduskasvu ja tööhõive suu -
rendamisele ega saavutanud eeldatud 
tulemusi (punktid 59–66). Kuigi auditi 
käigus leiti ka õnnestunud projekte, oli 
siiski hulgaliselt tõendeid projektide 
tühimõjust ja kuludele mittevastavast 
tulust, uute projektide alarahastami -
sest ning avaliku sektori investeeringu -
te madalast tulususest (punktid 67–69).
78 
Kokkuvõttes oli perioodil kuni 
2013. aastani ELi ja liikmesriikide ta -
sandi raamistik ebapiisav vesiviljeluse 
säästva arengu alaste ELi eesmärkide 
elluviimiseks ning võetud meetmed 
ei olnud küllaldaselt tulemuslikud. 
Ühise kalanduspoliitika reformi ja 
EMKFi kasutuselevõtu valguses alates 
aastast 2014 (punktid 70–71) esitab 
kontrollikoda järgmised soovitused:1. soovitus
Komisjon peaks uue Euroopa Meren -
dus- ja Kalandusfondi raames vesivilje-  
lust toetavate meetmete rakendamisel 
tegema järgmist:
a) liikmesriikide rakenduskavade 
heakskiitmisel kaaluma, kas vesi -
viljeluse säästva arengu eesmärgid 
on realistlikud ja asjakohased ning 
kas toetus eraldatakse meetmete -
le, mis on suunatud nende eesmär -
kide saavutamisele;
b) koostama suunised asjaomaste 
keskkonnateguritega arvesta -
miseks avaliku sektori toetuse 
määramisel;
c) vajaduse korral tagama, et liikmes -
riikide rakenduskavad kiidetakse 
heaks ainult juhul, kui on koosta -
tud asjakohane vesiviljelussektori 
arendamise riiklik strateegia;
d) julgustama liikmesriike kasutama 
asjakohast ruumilist planeerimist 
ja lihtsustama lubade andmise me -
netlusi ning haldusmeetmeid, et 
toetada vesiviljelussektori arengut;
e) parandama eri allikatest kogu -
tud vesiviljelusalaste statistiliste 
andmete võrreldavust, et tagada 
andmete on täpsus ja täielikkus.
38 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus
Liikmesriigid peaksid uue Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi raames 
vesiviljelust toetavate meetmete  
rakendamisel tegema järgmist:
a) valmistama ette tervikliku riikliku 
strateegia vesiviljelussektori aren -
damiseks ja seda kohaldama;
b) kasutama asjakohast ruumilist 
planeerimist ja lihtsustama lubade 
andmise menetlusi ning haldus -
meetmeid, et toetada vesiviljelus -
sektori arengut;
c) tagama, et avaliku sektori toetus 
suunatakse projektidele, mis aita -
vad kõige paremini kaasa vesi-  
viljelussektori säästvale arengule 
ning annavad kuludele vastavat 
tulu;
d) tegema projektitulemuste üle põh -
jalikumat järelevalvet ning kehtes -
tama selleks asjakohased näitajad.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Rasa BUDBERGYTĖ, võttis käesoleva 
aruande vastu 14. mai 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
 Lisad I lisaVesiviljelussektori käive ja EKFi toetus
LiikmesriikKäive (2011) EKFi toetus (miljonites eurodes)
Käive 
(miljonites  eurodes)Maht  
(tuh tonnides)EKFi 2. prioriteetne 
suund (kavandatud)EKFi meede 2.1 
(tegelik)Meetme 2.1 
projektide arv
Belgia 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulgaaria 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Tšehhi Vabariik 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Taani* 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Saksamaa 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Eesti 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Iirimaa 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Kreeka 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Hispaania 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Prantsusmaa 898,5 283,1 54,2 11,0 1213
Itaalia 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Küpros 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Läti* 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Leedu* 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Ungari 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Madalmaad 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Austria 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Poola 61,6 29,0 162,9 91,0 1272
Portugal 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Rumeenia 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Sloveenia 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovakkia 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Soome 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Rootsi 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Ühendkuningriik 740,3 199,0 33,6 6,4 87
EU-27 3967,4 1332,4 1237,1 438,2 5826
Allikad:
Vesiviljelussektori käive:  „The Economic Performance of the EU Aquaculture Sector (STECF 13-29)” STECF, november 2013. 
EKFi 2. suund (kavandatud):  heakskiidetud rakenduskavad.
EKFi meede 2.1 (tegelik):  teave kuni maini 2013, ja juulini 2012 tärniga * tähistatud liikmesriikide puhul, edastatud komisjoni talituste poolt.
Projektide arv:  teave kuni maini 2013, ja juulini 2012 tärniga * tähistatud liikmesriikide puhul, edastatud komisjoni talituste poolt. 
40 Lisad II lisaAuditeeritud projektide valim
Liikmesriik  Piirkond Projekti kirjeldus Toodangu liikAuditeeritud 
kohapealRahastamis -
kõlblikud 
projektikulud 
(tuhat eurot)Avaliku 
sektori 
toetus kok -
ku (tuhat 
eurot)EKFi toetus 
kokku (tu -
hat eurot)
HispaaniaGaliitsiaParvede ehitamine ja laevade 
moderniseerimineRannakarbid Jah 401 241 180 
Teenistuslaevade ostmine Rannakarbid Jah 523 314 235 
Teenistuslaevade ostmine Rannakarbid 523 314 235 
Teenistuslaevade ostmine Rannakarbid 447 268 201 
Teenistuslaevade ostmine Rannakarbid 380 228 171 
AndaluusiaParvede ja kanalite rajamineMerikoger, 
huntahvenJah 1 978 989 742 
Parvede paigaldamine Rannakarbid Jah 1 807 904 678 
Haudejaama kaasajastamine Langustiinid Jah 954 477 358 
VeekeskkonnameetmedMerikoger, 
huntahven2 493 1 247 935 
Puuride kaasajastamineMerikoger, 
huntahven2 495 1 247 935 
PrantsusmaaAkvitaaniaTuurakala haudejaama rajamine Esturgeon Jah 927 187 93 
Austribasseini rajamine Austrid Jah 90 31 16 
Languedoc-
RoussillonTootmis- ja tarneprotsessi laienda -
mine ja kaasajastamineAustrid ja 
rannakarbidJah 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonTootmis- ja tarneprotsessi laienda -
mine ja kaasajastamineAustrid ja 
rannakarbidJah 1 589 397 191 
Tootmis- ja tarneprotsessi laienda -
mine ja kaasajastamineAustrid ja 
rannakarbidJah 717 215 108 
AkvitaaniaTootmismaterjalidAustrid ja 
rannakarbid110 30 15 
TootmismaterjalidAustrid ja 
rannakarbid85 26 13 
Languedoc-
RoussillonTootmis- ja tarneprotsessi laienda -
mine ja kaasajastamineAustrid ja 
rannakarbid297 89 45 
Tootmis- ja tarneprotsessi laienda -
mine ja kaasajastamineAustrid ja 
rannakarbid639 160 38 
Akvitaania TootmismaterjalidAustrid ja 
rannakarbid69 21 10 
41 Lisad II lisa
Liikmesriik  Piirkond Projekti kirjeldus Toodangu liikAuditeeritud 
kohapealRahastamis -
kõlblikud 
projektikulud 
(tuhat eurot)Avaliku 
sektori 
toetus kok -
ku (tuhat 
eurot)EKFi toetus 
kokku (tu -
hat eurot)
ItaaliaProvincia 
autonoma 
di Trento Haudejaama ja mahutite rajamine Forell Jah 1 327 531 265 
Kalamahutite laiendamine ja 
kaasajastamineForell Jah 280 113 56 
Olemasolevate rajatiste taristu 
parandamineForell 155 62 31 
Olemasolevate rajatiste taristu 
parandamineForell 183 73 37 
Emilia 
RomagnaTeeninduslaevade ostmine 
(kaunkarpide taasasustamine) ning 
teeninduskai/platvormi ostmineKaunkarbid Jah 281 112 56 
Teeninduslaevade ostmine Kaunkarbid 220 88 44 
Teeninduslaevade ostmine Kaunkarbid 250 100 50 
SitsiiliaRajatiste kaasajastamine ja 
laiendamineMerikoger, 
huntahvenJah 1 987 1 192 1 132 
Rajatiste kaasajastamine ja 
laiendamineForell Jah 28 17 16 
Teeninduslaevade ostmine ja 
kaasajastamineRannakarbid Jah 667 400 380 
PoolaMasoviaKalakasvatustiikide kaasajastamine Karpkala Jah 775 465 349 
Tiikide kaasajastamine Karpkala Jah 478 287 215 
Uute rajatiste ehitamine Tilaapia Jah 7 744 4 519 3 389 
Rajatise kaasajastamineKarpkala, forell, 
muu kala516 309 232 
Rajatise kaasajastamine Karpkala 224 134 101 
PoznańUute rajatiste ehitamine Tuur Jah 2 780 1 644 1 233 
Kalatiikide kaasajastamine ja 
ehitamineKarpkala, forell Jah 1 220 732 549 
Tiikide kaasajastamine Tuur 725 435 326 
Tiikide kaasajastamine ja varustuse 
ostmineMuu kala 382 229 172 
Tiikide kaasajastamine ja varustuse 
ostmineKarpkala, muu 
kala881 528 396 
42 Lisad II lisa
Liikmesriik  Piirkond Projekti kirjeldus Toodangu liikAuditeeritud 
kohapealRahastamis -
kõlblikud 
projektikulud 
(tuhat eurot)Avaliku 
sektori 
toetus kok -
ku (tuhat 
eurot)EKFi toetus 
kokku (tu -
hat eurot)
PortugalAlgarveTootmise kaasajastamineMerikoger, hunt-  
ahven, austrid, 
kaunkarbidJah 2 502 1 501 1 126 
Koorikloomade tootmisala rajamineAustrid,  
Saint Jaques, 
rannakarbid1 893 1 136 852 
Tuunikalapuuride rajamine Tuunikala 2 032 1 117 838 
Tuunikalapuuride rajamine Tuunikala Jah 2 032 1 117 838 
Koorikloomade tootmisala rajamineAustrid, 
kammkarbid, 
rannakarbidJah 1 572 943 708 
CentroAngerjate tootmisala rajamine Angerjad 7 941 3 970 2 978 
Rajatise kaasajastamineMerikeel,  
kammeljas3 507 1 754 1 315 
Rajatise kaasajastamineMerikeel,  
kammeljasJah 2 217 1 109 831 
Rajatise kaasajastamineMerikoger, hunt-  
ahven, angerjas, 
merikeel193 87 65 
Rajatise kaasajastamine Austrid Jah 84 46 35 
43 Lisad
Liikmesriik  Piirkond Projekti kirjeldus Toodangu liikAuditeeritud 
kohapealRahastamis -
kõlblikud 
projektikulud 
(tuhat eurot)Avaliku 
sektori 
toetus kok -
ku (tuhat 
eurot)EKFi toetus 
kokku (tu -
hat eurot)
RumeeniaConstanţa Uute rajatiste ehitamine Kammeljas Jah 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Rajatise kaasajastamineKarpkala,  muu 
kalaJah 2 444 1 466 1 100 
VranceaRajatiste kaasajastamine ja 
laiendamineKarpkala,  muu 
kala1 916 1 150 862 
TulceaVesiviljelusettevõtte üleminek 
mahetootmiseleKarpkala 548 548 411 
Braila Rajatise kaasajastamineKarpkala, forell ja 
muu kala1 237 742 557 
GiurgiuTootmise mitmekesistamine ja 
praeguse tegevuse kaasajastamineKarpkala,  muu 
kalaJah 2 424 1 454 1 091 
Calaraşi Tuurakala intensiivkasvandus Tuur Jah 3 946 2 367 1 776 
IalomiţaVesiviljelusettevõtte üleminek 
mahetootmiseleKarpkala,  muu 
kalaJah 1 000 1 000 750 
Prahova Rajatise kaasajastamineKarpkala,  muu 
kala1 036 622 466 
Argeş Uute rajatiste ehitamine Forell 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 II lisa
44 Lisad III lisaAuditeeritud projektide tulemused
Liikmesriik LiikIga-
aastane 
toodang 
enne 
projekti 
(tonni -
des)Iga-aas -
tane ka -
vandatud 
toodang 
pärast 
projekti 
(tonnides)Tegelik 
iga-
aastane 
toodang 
(tonnides)Tööhõive 
enne 
projektiKavan -
datud 
tööhõive 
pärast 
projektiTegelik 
tööhõiveEesmärgid 
veel saa -
vutamataInvestee -
ringut 
alustati 
enne toe -
tusotsustEba-  
piisavad 
tõendid 
kuludele 
vastavast 
tulustNäide 
edukast 
projektist
HispaaniaKaasajastamine 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Kaasajastamine 70 70 70 16 16 16
Uus 0 200 200 30 50 52
Uus 0 900 600 0 15 8
Kaasajastamine 41 45 30 17 25 22
PrantsusmaaUus 0 90 000 90 000 0 2 1
Uus 0 15 15 1 1 0
Kaasajastamine 120 500 170 35 50 47
Kaasajastamine E/K E/K 80 15 30 26
Kaasajastamine 80 160 99 E/K E/K E/K
ItaaliaKaasajastamine 830 1 240 1 000 6 6 6
Kaasajastamine 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Kaasajastamine 10 468 10 733 10 5005 töötajat
570 koopera -
tiiviliiget5 töötajat
570 koopera -
tiiviliiget
Kaasajastamine 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Kaasajastamine 5 11 8 2 2 2
Kaasajastamine 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Lisad III lisa
Liikmesriik LiikIga-
aastane 
toodang 
enne 
projekti 
(tonni -
des)Iga-aas -
tane ka -
vandatud 
toodang 
pärast 
projekti 
(tonnides)Tegelik 
iga-
aastane 
toodang 
(tonnides)Tööhõive 
enne 
projektiKavan -
datud 
tööhõive 
pärast 
projektiTegelik 
tööhõiveEesmärgid 
veel saa -
vutamataInvestee -
ringut 
alustati 
enne toe -
tusotsustEba-  
piisavad 
tõendid 
kuludele 
vastavast 
tulustNäide 
edukast 
projektist
PoolaKaasajastamine 0 40 - 2 4 -
Taastamine 0 10 - 1 1 1
Uus 0 200 1 000 0 13 19
Uus 0 32 0 0 1 3
Kaasajastamine 5 7 5 10 10 10
PortugalKaasajastamine 120 150 135 4 9 8
Kaasajastamine 120 392 20 7 9 14
Uus 0 1 555 0 0 3 8
Uus 0 2 380 10 0 16 21
Kaasajastamine 175 810 50 6 6 6
RumeeniaUus 0 150 0 2 7 E/K
Kaasajastamine 112 467 400 E/K E/K E/K
Kaasajastamine 100 428 E/K 10 22 E/K
Kaasajastamine 6 132 0 2 9 E/K
Mahetootmine E/K E/K E/K E/K E/K E/K
Tootmise ega tööhõive kasvu ei ole kavandatud Kavandatud kasvu ei saavutatud Eesmärgid saavutatud
46
Kokkuvõte
I
Liikmesriigid saavad Euroopa Kalandusfondi (EKF) 
vahendeid kasutada 2015. aasta lõpuni. Seetõttu ei 
ole veel teada lõplik EKFi vahendite jaotumine vesi -
viljeluse meetmete vahel aastatel 2007–2013.
III
Komisjon nõustub, et kuni 2013. aasta lõpuni 
ei pruukinud EKFi toetus vesiviljeluse säästvale 
arengule saavutada kõiki oodatud või soovitud 
tulemusi. Siiski soovib komisjon rõhutada, et vaata -
mata finants- ja majanduskriisile on tootmismahud 
püsinud stabiilsed ning toodangu väärtus on pisut 
kasvanud. Sektori töökohtade hulk on säilinud. 
Ajavahemikul 2007–2013 õpitut on arvesse võetud 
uues Euroopa Merendus- ja Kalandusfondis (EMKF) 
ajavahemikuks 2014–2020.
IV
Komisjon on arvamusel, et mõned, kuid mitte 
kõik, EKFi rahastatud vesiviljeluse säästvat arengut 
toetavad meetmed on olnud otstarbekalt kavanda -
tud ja nende üle on teostatud järelevalvet, hooli -
mata nende meetmete tulemuslikkuse hindamise 
keerukusest.
Komisjon nõustub, et ühine kalanduspoliitika 
(ÜKP) ei taganud eelmisel programmiperioodil 
vesiviljeluse arenguks piisavalt selget raamistikku. 
Probleemi lahendamiseks võeti 2013. aastal vastu 
reformitud ühine kalanduspoliitika ning uued stra -
teegilised suunised vesiviljeluse tarbeks.
Ent kütusekriisi puhkemine 2008. aastal ning sellele 
järgnenud globaalne majandus- ja finantskriis 
tähendas, et vesiviljelusfirmad seisid silmitsi täiesti 
uute probleemidega, mida polnud võimalik prog -
rammiperioodi 2007–2013 alguses ette näha. Sel 
oli tugev mõju programmiperioodi alguses paika 
pandud EKFi rahastatud vesiviljeluse meetmete 
eesmärkide saavutamisele.Komisjoni  
vastus
Komisjon koostas põhjaliku vademeekumi ja juhised 
järelevalve kohta, pannes erilist rõhku näitajate 
kasutamisele EKF -s: (http://ec.europa.eu/fisheries/
cfp/eff/official_documents/updated_eff_working -
paper_on_indicators_en.pdf ). Liikmesriigid ei ole 
üheski etapis märku andnud komisjonipoolsest 
ebapiisavast juhendamisest.
Komisjon võtab arvesse, et erinevatest ELi allikatest 
pärinevad vesiviljelusalased andmed ei olnud piisa -
valt võrreldavad. Osaliselt põhjustas seda asjaolu, et 
vesiviljelust puudutavad andmed pärinevad erine -
vatest ELi tasandi allikatest vastavalt eri kasutus -
aladele (tootmistrendid ja sotsiaal -majanduslikud 
näitajad). Üldjoontes on need andmebaasid võr -
reldavad, kuid erisused ilmnevad erineva ulatuse, 
puuduvate andmete ning konfidentsiaalsuse tõttu. 
Kalandusandmete kogumise raamistiku eelseisev 
läbivaatamine annab komisjonile võimaluse tegelda 
puudulike andmete probleemiga.
Järelevalvekomitee, milles komisjonil on üksnes 
vaatleja staatus, jälgib kogu rakenduskava elluvii -
mist, mitte ainult vesiviljelust. Tuleks meenutada, 
et rakenduskavad hõlmasid kuutteist meedet ning 
EKFi ressursse arvestades ei olnud vesiviljelus neist 
kõige tähtsam. Komisjon leiab, et järelevalvekomi -
teede vesiviljelusele pühendatud aeg oli kooskõlas 
nende meetmete olulisusega.
V
Tuleviku tarbeks on komisjon ÜKP reformi konteks -
tis kasutusele võtnud avatud kooskõlastusmeetodi, 
mille eesmärk on toetada liikmesriikide pingutusi 
vesiviljeluse säästval arendamisel ning julgustada 
neid tugevamini siduma poliitilisi eesmärke ja 
rahastamisprioriteete. EMKF ja ÜKP näevad ette, et 
iga liikmesriik peab vastu võtma mitmeaastase riik -
liku vesiviljeluse strateegia, et olla võimeline oma 
EMKF rakenduskava raames vesiviljelust toetama.
Komisjoni vastus 47
VIII b)
Komisjon on koostanud suunised vesiviljeluse sääst -
vaks arendamiseks, sealhulgas on ära toodud ka 
asjaomased keskkonnategurid:  http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_et.pdf
Samuti on koostatud suunised selle kohta, kuidas 
peaks olema täidetud mitmeaastaste riiklike  
vesiviljeluse strateegiakavade eeltingimused: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf .
Lisana eelhindamise suunistele on komisjon 
koostanud juhised selle kohta, kuidas stra -
teegilise keskkonnamõju hindamise tule -
musi siduda rakenduskavade koostamisega: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf .
Komisjon on välja töötanud suunised erandite 
kohta, mis on lubatud loodusliku linnustiku kaitse 
direktiivi artikli 9 raames. Dokumendi eesmärk 
on selgitada loodusliku linnustiku kaitse direktiivi 
artikli 9 põhimõtteid, mis aitavad ära hoida kormo -
ranide tekitatavat tõsist kahju või kaitsta taimes -
tikku ja loomastikku, samuti antakse dokumendis 
praktilist nõu nende põhimõtete elluviimiseks:  
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf .
Lisaks on komisjon praegu abiks veepoliitika 
raamdirektiivi ja valmiva merestrateegia raam -
direktiivi rakendamissuuniste koostamisel. Kõik 
selle projektiga seonduvad dokumendid on kät -
tesaadavad aadressil https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 .
See tegevus toetub Natura 2000 võrgustiku säästva 
vesiviljeluse suunistele: http://ec.europa.eu/envi -
ronment/nature/natura2000/management/docs/
Aqua -N2000%20guide.pdf
VIII c)
Vastavalt eeltingimustele, mille täitmist nõutakse 
mitmeaastaste vesiviljelust käsitlevate riiklike 
strateegiakavade puhul, ei võta komisjon EMKFi 
rakenduskavasid vastu enne, kui liikmesriigid on 
esitanud asjakohased nõuetele vastavad mitmeaas -
tased riiklikud strateegiakavad säästva vesiviljeluse 
edendamiseks.VI
Komisjon rõhutab, et majandus- ja finantskriis mõju -
tas oluliselt vesiviljelussektori majanduskasvu ning 
tööhõive eesmärkide saavutamist.
EKF tugineb koostöös liikmesriikidega toimuva eel -
arve täitmise põhimõttele, mistõttu toimub projek -
tide valimine liikmesriikide tasandil. Üha halvene -
vate majandustingimuste tõttu seisid liikmesriigid 
silmitsi järjest väheneva projektide hulgaga selles 
sektoris.
VII
Kuigi komisjon nõustub, et EKFi rahastatud meet -
mete regulatiivne raamistik ning eriti järelevalve 
ei andnud soovitud tulemusi, on oluline märkida, 
et 2008. aasta kütusekriis ning sellele järgnenud 
majandus- ja finantskriis avaldasid sektorile suurt 
mõju.
Uus Euroopa Merendus- ja Kalandusfond tagab 
selgema poliitikaraamistiku, põhinedes kuuel ELi 
prioriteedil ja konkreetsete eesmärkide kogumil. 
Seeläbi on EMKF -l parem sekkumisvõime, suurene -
nud tulemusele orienteeritus ning tugevam järele -
valve- ja hindamissüsteem, mis kindlustab suurema 
panuse ÜKP eesmärkide saavutamisse, eriti ELi 
vesiviljeluse säästvasse arengusse.
VIII a)
Komisjon analüüsib põhjalikult vesiviljeluse toeta -
mise põhimõtteid uue EMKFi rakenduskavades, mis 
eeldatavasti esitatakse 2014. aasta teises pooles. 
Komisjon analüüsib hoolikalt ka sidusust raken -
duskavade meetmete ning vesiviljeluse riiklikes 
mitmeaastastes strateegilistes plaanides esitatud 
meetmete vahel.
Eeldatavasti hõlbustavad arvuliselt väljendatud 
eesmärkide ja vahe -eesmärkide püstitamine ning 
hindamise läbiviimiseks vajalike andmete kogumise 
ja järelevalve menetlused eesmärkide saavutamise 
kontrollimist.
Komisjoni vastus 48
IX b)
Komisjon arvestab selle soovitusega ning sellele 
keskendutakse komisjoni mereala ruumilise pla -
neerimise algatuses. Vt kommentaar punkti VIII 
alapunktis d.
IX c)
Komisjon rõhutab, et EMKF hõlmab mitu uut ele -
menti, mis aitavad suunata EMKFi rahastamist sellis -
tele projektidele, mis aitavad kõige paremini kaasa 
vesiviljeluse säästvale arengule ning kindlustavad 
kuludele vastava tulu. Nende elementide hulka 
kuuluvad: 1) tugevdatud järelevalve süsteem ja 
iga-aastased aruanded finantseeritavate meetmete 
kohta; 2) põhjalikum iga -aastane toetuse rakenda -
mise aruanne; 3) suurem tulemusele orienteeritus, 
mis hõlmab ka uut tulemusraamistikku, ning 4) 
eeltingimused, mis tagavad, et vesiviljeluse raames 
finantseeritavad meetmed oleksid kooskõlas riikliku 
mitmeaastase vesiviljeluse strateegiakavaga.
IX d)
Ajavahemikul 2014–2020 edendab EMKF suuremat 
tulemustele orienteeritust kui eelmine EKF (kasuta -
takse ühiseid tulemusnäitajaid), sealhulgas raken -
dades tulemusraamistikku (kasutatakse ühiseid 
väljundinäitajaid). EMKFi määrus näeb ette delegee -
ritud õigusakti ühiste näitajate kohta.
EMKFi ettepaneku kohaselt koosneb uus järelevalve 
süsteem järgmistest elementidest:
 — liikmesriikide tasandi andmebaas (INFOSYS), kus 
ühist struktuuri ja ühiseid näitajaid kasutades 
talletatakse teave iga toimingu kohta;
 — komisjonile saadetav aruanne, kus esitatakse 
oluline teave kokkuvõtlikul kujul. Teave peaks 
olema kumulatiivne, et peegeldada toetuse 
rakendamise arengut.
EMKFi ühised näitajad on järelevalve ning hinda -
mise aluseks ning aitavad anda ülevaate program -
mide tulemuslikkusest. Nende abil on võimalik ELi 
tasandil teavet koondada ning mõõta edusamme, 
mis on tehtud Euroopa 2020. aasta strateegia ees -
märkide suunas liikumisel.Osa sellest soovitusest tuleks suunata liikmesrii -
kidele, kuna vastavalt koostöös liikmesriikidega 
toimuva eelarve täitmise põhimõttele on liikmes -
riikide ülesanne koostada ja ellu viia sidus vesivil -
jelussektori arendamise riiklik strateegia. Komisjon 
ei saa rakendada mingeid sanktsioone ega alustada 
rikkumismenetlust, kui liikmesriigid ei koosta või 
ei rakenda neid strateegiaid kooskõlas komisjoni 
suunistega.
VIII d)
Kuigi haldusmeetmete lihtsustamine ja ruumiline 
planeerimine on peamiselt liikmesriikide pädevu -
ses, on komisjon vesiviljeluse strateegilistes suu -
nistes (COM(2013) 229) eesmärkidena välja toonud 
ruumilise planeerimise ning haldusmeetmete 
lihtsustamise. Samuti julgustab komisjon liikmes -
riike ellu viima hiljuti vastu võetud mereala ruumi -
list planeerimist käsitlevat direktiivi, et parandada 
vesiviljeluse arengut.
VIII e)
Komisjon rõhutab, et alates 1996. aastast on vesi -
viljelustoodangu statistika kohta kehtestatud 
õigusraamistik (määrus nr 788/96, mis tunnistati 
kehtetuks määrusega nr 762/2008). Komisjon 
tegeleb andmetega seonduvate probleemidega 
edasi vastavates foorumites ja vastavate menetluste 
raames (nt kalandusandmete kogumise raamistiku 
andmekogumi laiendamine ka magevee vesiviljelu -
sele ning metoodikate ühtlustamine).
IX a)
Pärast ELi vesiviljelust käsitlevate strateegiliste 
suuniste vastuvõtmist 2013. aasta aprillis on liikmes -
riigid hakanud koostama mitmeaastaseid säästvat 
vesiviljelust toetavaid riiklikke strateegiakavasid. 
Komisjon teostab nende kavade elluviimise üle järe -
levalvet. Kavad hõlmavad ka liikmesriikide eesmärke 
ning nende saavutamiseks mõeldud meetmeid. 
Erilist tähelepanu pööratakse kooskõlale mitmeaas -
tase riikliku strateegiakava eeltingimustega, ilma 
milleta ei ole komisjonil võimalik EMKFi rakendus -
kava heaks kiita.
Komisjoni vastus 49
14
Komisjon rõhutab, et see statistika puudutab ainult 
EKFi rahastatud vesiviljeluse projekte.
Tähelepanekud
21
Komisjon andis tagasisidet riiklike strateegiakava -
dega hõlmatud toimingute kohta, pidades raken -
duskavade osas liikmesriikidega läbirääkimisi vasta -
valt EKFi määruse (nr 1198/2006) artiklitele 15 ja 17.
See uurimistulemus kinnitab, et komisjoni talitused 
viisid läbi nõutavad rakenduskavade hindamised, 
pidades eriti silmas vesiviljeluse säästvat arengut 
ja kooskõla riiklike strateegiakavadega.
22
Komisjon leiab, et riiklike strateegiakavade ning 
rakenduskavade läbivaatamise osas täitis ta oma 
õiguskohustusi. Riiklike strateegiakavade eesmärk 
oli esitada liikmesriikide eesmärkide üldraamistik. 
Need ei pidanud olema nii üksikasjalikud kui liik -
mesriikide rakenduskavad.
23
Et toetada keskkonnamõju hindamise direktiivi 
rakendamist, on komisjon avaldanud mitu uuringut, 
aruannet ja juhenddokumenti1. Need on kasulikud 
laiale sidusrühmade ringile, nagu riiklikud ametiasu -
tused, arendajad, konsultandid, teadlased, vaba -
ühendused ja üldsus. Komisjon tagab, et selliseid 
dokumente uuendatakse kooskõlas kontrollikoja 
praktikaga.
Vt ka komisjoni vastus seoses 1. soovituse 
punktiga b.
24
Järgmine vastus puudutab punkte 24 ja 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htm .Sissejuhatus
02
Imporditud kala on suures osas pärit kalapüügist, 
mitte vesiviljelusest. Imporditud vesiviljelustoode -
teks on peamiselt troopilised liigid, mida ELis ei ole 
võimalik märkimisväärsetes kogustes toota.
03
Komisjon kasutab andmete allikatena kalandusand -
mete kogumise raamistikku ja Eurostati, millest võib 
tuleneda erinevus võrreldes ÜRO Toidu- ja Põlluma -
jandusorganisatsiooni andmetega, mida kontrolli -
koda punktis 3 nimetab.
06
Kuigi vesiviljelus kuulub nõukogu määruse 
nr 2371/2002 reguleerimisalasse ning seda teemat 
käsitlesid ka 2002. ja 2009. aasta teatised vesivilje-  
luse säästva arengu strateegia kohta, tuleb rõhu -
tada, et ELil ei ole selles valdkonnas ainupädevust.
07
Ühine vastus punktidele 7 kuni punkti 8 alapunkt c.
2002. ja 2009. aasta teatiste prioriteetsed meet -
med määrati kindlaks konsultatsioonide ja mõjude 
hindamise abil. Peaaegu kõik meetmed, mis neis 
kahes teineteist täiendavas teatises sisaldusid, 
rakendati ellu.
Kui valmistati ette 2013. aasta suuniseid vesivilje-  
luse tarbeks, leidis komisjon koos sidusrühmade ja 
liikmesriikidega, et vaja oleks samade prioriteet -
sete meetmete edasiarendamist. Peamine erinevus 
võrreldes kahe eelneva teatisega seisneb uue hal -
dusmehhanismi rakendamises, mille järgi komisjon 
koordineerib liikmesriikide tegevust ja teabevahe -
tust parimate tavade kohta.
Komisjoni vastus 50
Nagu on sätestatud määruse nr 762/2008 artiklis 6, 
peavad liikmesriigid esitama komisjonile igal aastal 
aruande esitatud andmete kvaliteedi kohta. Üksik -
asjalik metoodikaaruanne peaks kirjeldama, kuidas 
andmeid koguti ja koostati. Komisjon vaatab and -
med ja aruanded läbi ning arutab neid kahepool -
selt ja/või alalise põllumajandusstatistika komitee 
vastavas kalandusstatistika töögrupis.
Kuna kuupmeetrites esitatud vesiviljelusrajatiste 
suuruse andmed ei pruugi mõnede liikmesriikide 
puhul olla veel täiesti usaldusväärsed, uurib Euro -
stat jätkuvalt, kuidas andmete hindamismenetlust 
parandada. Küsitavate andmete puhul palutakse 
liikmesriikidelt selgitusi ning vajaduse korral nende 
parandamist.
Rajatiste kogumahul kuupmeetrites puudub selge 
seos kogu tootmismahuga tonnides: tootlikkus kilo -
grammides kuupmeetri kohta võib suuresti variee -
ruda sõltuvalt tootmismeetodist (puurid, mahutid 
jne), keskkonnast (magevesi ja soolane vesi) ning 
kalaliigist. Mõnede kalaliikide ja tootmismeeto -
dite puhul lähtuvad riigid aruandmisel määrusest 
nr 762/2008 ja esitavad rajatiste suuruse hektarites, 
mitte kuupmeetrites.
Liikmesriigid peavad saatma koos andmetega ka 
üksikasjalikud metoodikaaruanded, kus kirjelda -
takse, kuidas andmeid koguti ja koostati, ning mis 
tagavad komisjonile vajalikud elemendid andmete 
kvaliteedi tõeseks hindamiseks.Komisjon andis liikmesriikidele täiendavaid suuni -
seid EKFi puudutavas vademeekumis ning mitmes 
EKFi veekeskkonnameetmeid puudutavas tõlgen -
davas märkuses. Lisaks suunistele Natura 2000 
kohta töötas komisjon välja ka suunised loodusliku 
linnustiku kaitse direktiivi artiklis 9 toodud vesivil -
jeluse erandite kohta, mille eesmärk on hoida ära 
kormoranide tekitatavat tõsist kahju või kaitsta 
taimestikku ja loomastikku: http://ec.europa.eu/
environment/nature/cormorants/files/guidance_
cormorants.pdf
Seoses keskkonnamõju hindamise direktiiviga vt 
komisjoni vastused 1. soovituse punktile b. Üksikas -
jalikud suunised selle rakendamise kohta on kätte -
saadavad ka internetis2.
Komisjon ning liikmesriigid algatasid veepoliitika 
raamdirektiivi tarbeks ühise rakendamisstrateegia. 
Vesiviljelussektor hakkas veepoliitika raamdirektiivi 
aktiivselt rakendama ning ühines ühise rakenda -
misstrateegiaga 2010. aastal (ametiliitude FEAP 
(Federation of European Aquaculture Producers – 
Euroopa akvakultuuritootjate föderatsioon) ja EMPA 
(European Mollusc Producers Association  – Euroopa 
molluskitootjate assotsiatsioon) kaudu). Komisjon 
aitab praegu välja töötada suuniseid, kuidas raken -
dada veepoliitika raamdirektiivi ning merestratee -
gia raamdirektiivi seoses vesiviljelusega.
26
Ühine vastus punktidele 26–30.
Kuigi andmete õigsuse kinnitamine ning kvaliteedi 
tagamine kuulub peamiselt liikmesriikide kohus -
tuste hulka, võttis komisjon kasutusele mitu abi -
nõud, et parandada vesiviljeluse andmete ühtlus -
tamist ja ulatust, pidades silmas nii olemasolevate 
raamistike rakendamist kui ka kalandusandmete 
kogumise raamistiku parandamist. Komisjon rõhu -
tab, et selle tulemusena anti ELi vesiviljeluse kohta 
välja teaduslik aasta majandusaruanne.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf .
Komisjoni vastus 51
Komisjon võtab erinevuste vähendamiseks tarvi-  
tusele abinõud  – vaatab läbi kalandusandmete 
kogumise raamistiku ning rakendab tegevuskava 
kalandus- ja vesiviljeluse andmestike statistiliste 
mõistete ühtlustamiseks.
31
Kuigi komisjoni teostatud EKFi vahehindamine hõl -
mas ka vesiviljelusmeetmete läbivaatamist, neelab 
vesiviljelus rahalisi vahendeid arvestades suhteliselt 
tagasihoidliku osa EKFi eelarvest. Komisjon leiab, et 
jõupingutused, mis on tehtud vesiviljeluse hindami -
seks, on kooskõlas toetuse tasemega.
32
Komisjon valib kordusauditite jaoks liikmesriike ris -
kianalüüsi põhjal ning kontrollitav tegevus valitakse 
esinduslikust juhtumite valimist, mille on eelnevalt 
välja valinud ja kontrollinud liikmesriigi auditee -
rimisasutus. Komisjon võtab valimi koostamisel 
arvesse nii paljusid suundi kui võimalik ning see, 
kas vesiviljeluse projektid kontrollimiseks valitakse, 
sõltub suuresti nende arvust ning rahaeraldistest 
vastavas rakenduskavas.
Iga juhtumi puhul võrreldakse mõlema osapoole 
järeldusi. Tulemusi kontrollitakse korrakohaselt. 
Kõnealuse seitsme vesiviljelusjuhtumi puhul ei lei -
tud säästva arenguga seotud probleeme.
33
EKFi õigusraamistik ei sisalda sellist täiendavat 
hindamist ühegi EKFi viie prioriteetse suuna puhul. 
Sellest hoolimata viis komisjon ÜKP reformi ning 
vesiviljelusalaste suuniste koostamise käigus sellise 
hindamise läbi, konsulteerides sidusrühmade ja 
liikmesriikidega.Metoodikaaruanne on nüüd sarnaselt andmestikega 
täielikult integreeritud Eurostati andmete esitamise 
ja jälgimise keskkonda (eDAMIS). Liikmesriigid esita -
vad nüüd aruanded kord aastas. Andmete õigsuse 
hindamine saab toimuda sõltumatult aruannete 
kättesaadavusest.
Komisjon on sellest olukorrast teadlik ning on 
astunud samme selle parandamiseks. Liikmesriike 
palutakse nüüd konfidentsiaalsust põhjendada ning 
Eurostat on alustanud tööd konfidentsiaalsusharta 
kallal, mille eesmärk on veelgi piirata liikmesriikide- 
poolset andmete konfidentsiaalseks muutmist. 
Mis puudutab andmete esitamisega hilinemist, siis 
komisjon on tugevdanud reeglite järgimise kontrolli 
ning mittejärgimise korral võetavaid järelemeet -
meid. Liikmesriikidele, kes ei esita õigeks ajaks 
korrektseid andmeid, tuletatakse meelde nende 
õiguslikke kohustusi üha rangema lähenemise teel, 
mis võib potentsiaalselt viia rikkumismenetluseni.
Komisjon on teadlik andmete erinevustest, mille 
põhjuseks on suuresti erinevused õiguslikes raa -
mistikes. Kalandusandmete kogumise raamistiku 
järelhindamine selgitas välja eri õigusaktide lahk -
nevused ja kattuvused ning kalanduse teadus-, 
tehnika- ja majanduskomitee (STECF3) analüüsis 
andmestikke. Lahknevused ilmnevad erineva hõl -
matuse, puuduvate andmete ning konfidentsiaal -
suse tõttu.
3 Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF)  – „The 
Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector” 
(STECF-13-29). 2013. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxem-  
bourg, EUR 26336 EN, Teadusuuringute Ühiskeskus 866 71, 383 lk.
Komisjoni vastus 52
Kuigi projektitulemused olid ennekõike suuna -
tud ettevõtjate vajadustele, on neid kasutatud ka 
vesiviljelusega seotud õigusaktide ning suuniste 
koostamisel. Selleks et ette valmistada strateegilised 
suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks 
(COM(2013) 229), kasutas komisjon ka teiste ELi rahas -
tamisprogrammide nagu Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (ERF), Euroopa naabruspoliitika (ENP) ning kon -
kurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi 
raames toetatud ja teemaga haakuvaid projekti-  
tulemusi. Projektitulemusi on levitatud ning neist 
on teavitatud sidusrühmi, nagu nõuandvad organid, 
tööstusharu (nt Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- 
ja innovatsiooniplatvorm) ja poliitikakujundajad.
1. selgitus
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ainult väike 
osa 14 miljoni euro suurusest kogusummast, mis 
maksti kontrollikoja kindlaks määratud 18 projektile 
välja, omas tähtsust vesiviljeluse jaoks. Enamik LIFE 
projekte, milles vesiviljelust nimetatakse, tegelevad 
sellega üksnes laiemas kontekstis (tüüpiline näide 
on LIFE97 ENV IRL 209 – Bantry Bay rannikualade 
integreeritud majandamise konsensuspõhise stra -
teegia väljaarendamine, mis sisaldas olemasolevaid 
vesiviljeluse arendusi osana strateegilisest planee -
rimisest, kuid need olid vaid väga väike komponent 
suurest projektist).
Kuuenda raamprogrammi raames rahastatavast 
77 vesiviljelusega seotud uurimisprojektist tegele -
sid kaks projekti andmevahetuse, teabe levitamise 
ning tehnosiirdega ning omasid suurt tähtsust 
sidusrühmade ning laiema üldsuse jaoks:
1) Projektiga „PROFET POLICY: Euroopa platvorm edas -
tamaks Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaaren -
duse tulemusi kalanduse ning vesiviljelusega seotud 
sidusrühmadele” (ELi-poolne rahastamine 764 144 eu-
rot) arendati välja platvorm, mille kaudu saab edas -
tada andmeid ning levitada ELi rahastatud viienda ja 
kuuenda teadusuuringute raamprogrammi kalandus- 
ja vesiviljeluse uurimisprojektide tulemusi. Valmis vee -
bipõhine struktuur, et avaldada tehnilisi teabelehti, 
korraldati temaatilisi ning piirkondlikke seminare, mis 
olid mõeldud vesiviljelustootjatele, kaluritele, teadlas -
tele, riiklikele ja Euroopa poliitika kujundajatele ning 
teistele sidusrühmadele. Samuti korraldati õpikoda -
sid, et esitleda kuuenda raamprogrammi projekte, mis 
kuulusid poliitikale pakutava teadustoe valdkonda, 
poliitikaga seotud sidusrühmadele, kalandus- ja ve -
siviljelusorganisatsioonidele ning võrgustikele.34
Järelevalvekomitee jälgib kogu rakenduskava täit -
mist, mitte ainult vesiviljelusega seonduvat. Tuleks 
meenutada, et rakenduskavad hõlmasid kuutteist 
meedet ning EKFi ressursse arvestades ei olnud 
vesiviljelus neist kõige tähtsam.
Komisjon leiab, et järelevalvekomiteede vesiviljelu -
sele pühendatud aeg oli kooskõlas nende meet -
mete olulisusega.
35
Kuuenda raamprogrammi raames rahastatud uuri -
misprojektid vesiviljeluse toetamiseks keskendusid 
kolmele põhieesmärgile:
i) poliitikaprobleemide lahendamine praktiliste ning 
rakendusuuringute kaudu (teaduslik tugi poliitikale);
ii) toidu kvaliteedi ja ohutusega seotud kõrgetasemelis -
te teadusuuringute edendamine (5. prioriteet), ning
iii) teadusuuringute väljatöötamine väikeste ja keskmi -
se suurusega ettevõtjate jaoks.
36
ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse stratee -
gias on eesmärk nr 4 „kalavarude parem majanda -
mine”, mis on üle kantud ka uude LIFE määrusesse 
aastateks 2014–2020. Kuna see eesmärk on looduse 
ning bioloogilise mitmekesisuse osas prioriteetne 
teemavaldkond, on strateegias püstitatud vesi -
viljelusega seotud eesmärgid, mis muu hulgas 
tuginevad LIFE projektide tulemustele. Peamised 
küsimused, millega uurimisprojektides tegeldi, olid 
haiguste ennetamine, kalade söötmine, valik-  
aretamine, kalade heaolu, uute kandidaatliikide 
bioloogiline potentsiaal, vesiviljelustoodete ohutus 
ja kvaliteet ning keskkonnakaitse. Need teemad 
peegeldavad vesiviljelustööstuse põhilisi vajadusi 
ning tulemusi saavad otseselt kasutada peamiselt 
vesiviljelusettevõtjad. Üldiselt on 6. raamprogrammi 
raames rahastatud uurimisprojektid andnud olulise 
panuse keskkonnaküsimuste, genoomika, kalade 
söötmise, kalade haiguste ning rahvatervisega seo -
tud teadmistesse.
Komisjoni vastus 53
2. selgitus
Komisjon on teadlik asjaolust, et ruumilist planee -
rimist ja lubade väljastamist puudutavad tavad on 
ELi lõikes väga erinevad. Kuid see on valdkond, kus 
valitseb liikmesriikide pädevus. Seetõttu, nagu juba 
teatati komisjoni 2011. aasta ettepanekus Euroopa 
parlamendi ja nõukogu ühist kalanduspoliitikat 
käsitleva uue määruse kohta, toetab komisjon 
„oskusteabe ja parimate tavade vahetamist”.
Selliseid vahetusi aitab lihtsustada liikmesriikide 
mitmeaastaste vesiviljeluse strateegiakavade 
avaldamine.
Lisaks peaksid need mitmeaastased strateegiakavad 
käsitlema selgesõnaliselt selliseid küsimusi nagu 
kontsessioonide väljastamiseks kuluv aeg.
Mis puudutab osutatud juhtumeid, siis komisjon 
teavitab asjassepuutuvaid liikmesriike kontrollikoja 
tähelepanekutest.
Ühine vastus punktidele 39 ja 40
Uus mereala ruumilist planeerimist käsitlev 
direktiiv aitab kaasa selle valdkonna paremale 
integreerimisele.
Strateegilistes suunistes (COM(2013) 229) nimetas 
komisjon ruumilise planeerimise puudumist ning 
vajadust haldusmeetmete lihtsustamise järele takis -
tavate teguritena, mis piiravad vesiviljeluse edasist 
arengut. Kuna haldusmeetmete lihtsustamine ja 
ruumiline planeerimine kuuluvad liikmesriikide 
pädevusse, tegeleb komisjon nende küsimustega 
avatud kooskõlastusmeetodil parimate tavade vahe -
tamise seminaridel. Lisaks annab uus merealade 
ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeri -
tud haldamise määrus liikmesriikidele raamistiku, 
mis võimaldab kasutada põhjalikku ja koordinee -
ritud planeerimisprotsessi eri sektorite lõikes ning 
liikmesriikide vahel.2) Projektiga „FEUFAR: Euroopa kalandus- ja vesivil -
jelusuuringute tulevik” (ELi-poolne rahastamine 
499  680  eurot) teostati prognoos ning jagati tu -
levikusuundade osas soovitusi, millel oli oluline 
mõju ELi konkurentsivõimele vesiviljeluse alal ning 
ka keskkonnakaitsele. Projektiga püüti kindlaks 
määrata vesiviljeluse teadusuuringute tulevikuva -
jadused, tuginedes komplekssele ja interaktiivsele 
prognoosimetoodikale, mis hõlmas: i) süsteemi 
kirjeldamist; ii) süsteemi liikumapanevate jõudude 
kindlaksmääramist ning iii) hüpoteeside püstitamist 
liikumapanevate jõudude kohta, mis viivad potent -
siaalsete tulevikustsenaariumideni. Need erinevad 
stsenaariumid pakkusid alust, eriti vesiviljeluse pu -
hul, et teha kindlaks võimalikud probleemid ma -
janduslikust, ökoloogilisest, ühiskondlikust ning 
juhtimise (halduse) perspektiivist. Analüüsi põhjal 
määrati kindlaks mõned olulised teadusuuringute 
vajadused seoses kalapüügi ja vesiviljelusega.
37
Komisjon kavatseb lisaks muule tegelda ka nende 
kontrollikoja tähelepanekutes osutatud teemadega, 
vahetades teavet parimate tavade kohta avatud 
kooskõlastusmeetodil. Komisjon toetab samuti 
liikmesriikide jõupingutusi halduskoormuse vähen -
damisel vastava kõrgetasemelise töörühma abiga.
38
Komisjon rõhutab, et asjaomaste ELi seaduste 
järgi (ÜKP ja EKF) ei olnud liikmesriikidel sääraseid 
kohustusi. Mitmeaastased riiklikud vesiviljeluskavad 
katavad nüüd selle vajaduse (2013. aasta ÜKP alus -
määruse artikkel 34 ning üks eeltingimustest). Need 
tuleb komisjonile edastada hiljemalt rakenduskava 
edastamise päeval. Komisjoni 29. aprillil 2013 vastu 
võetud suunised (COM(2013) 229) peaksid liikmes -
riike abistama riikliku mitmeaastase strateegiakava 
koostamisel.
Komisjoni vastus 54
45
Liikmesriigid on otsustanud, et rahalised vahendid 
esitatakse ainult rakenduskavade tasemel, finants -
tabelites, nagu nõutakse komisjoni määruse (EÜ) 
nr 498/2007 I lisa B osas, mis kohustab liikmesmaid 
finantsressursse jaotama suundade, mitte meet -
mete kaupa (ning vesiviljelus on ainult meede).
46
Komisjon toetab nüüd EMKFi rakenduskavas 
tulemusele orienteeritud lähenemist ning soovi -
tab nimetatud nõrkustega tegelemiseks kasutada 
ühiseid realistlike eesmärkidega näitajaid.
Esialgsed eesmärgid seati paika seitse aastat tagasi, 
kui majandusolukord oli täiesti erinev. Komisjon 
leiab, et eesmärkide muutumine peaks kaasa tooma 
eelarvete ümberjaotamise.
Komisjoni kogemus näitab, et liikmesriigid võivad 
eesmärke liiga kõrgele või madalale seada. EMKF -s 
püütakse sellele puudusele lahendust leida muu 
hulgas ühiste näitajate kehtestamisega ning pannes 
rohkem rõhku hindamisele ja järelevalvele, mille 
hulka kuulub ka hindamiskava. Viimane tagab, et 
liikmesriigid viivad pidevalt läbi hindamist, et jäl -
gida edusamme ja tegevuse tulemuslikkust.
47
Vt komisjoni vastus 3. selgitusele.
48
Mõnedes liikmesriikides oli tavapärane, et võima -
likud toetuse saajad pidid muude dokumentide 
hulgas esitama ka äriplaani. See võimaldas välja 
jätta majanduslikus mõttes selgelt ebamõistlikud 
projektid ning toetada kulutustele vastava tulu 
saavutamist.41
Komisjon kinnitab, et finants- ja majanduskriis 
mõjutas märkimisväärselt vesiviljelussektorit tervi -
kuna ning eriti vesiviljeluse meetmete rahastamist 
läbi EKFi. See mõjutas tarbijate nõudlust, vähenda -
des seeläbi tootjate valmidust investeerimisriske 
võtta. Lisaks nõrgestas avaliku sektori kulutuste 
vähendamine olulisel määral riikliku kaasrahasta -
mise võimet enamikus liikmesriikides.
Rumeenias tekitas finantskriis toetuste saajatele 
tõsiseid raskusi EKFi rahastatud projektide elluvii -
misel. Seda peegeldab ka garantiifondi intensiivne 
kasutamine, mis andis 2013. aasta lõpuni välja ligi -
kaudu 7,5  miljoni  euroni ulatuvaid finantsgarantii -
sid. Põhilised toetuste saajad olid projektid, mis olid 
seotud investeerimisega vesiviljelusettevõtetesse.
42
Komisjon märgib, et
 — finantskriisi tõttu oli peaaegu võimatu leida 
vahendeid, mis oleksid olnud vajalikud selles 
sektoris uue äri alustamiseks;
 — kriis mõjutas tugevalt nõudlust, tõstes seeläbi 
oluliselt uute ettevõtjate jaoks finantsriske.
Komisjon leiab, et otsuste taga võis olla kulukohus -
tustest vabastamise oht, kuid see on kõigest üks 
paljude teiste tegurite seas.
44
Määruse nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi 
kohta) artikli 15 punktis 2 on öeldud, et riiklik stra -
teegiline kava sisaldab, kui see on liikmesriigi puhul 
asjakohane, kokkuvõtet ühise kalanduspoliitika kõi -
gist aspektidest, selles kehtestatakse prioriteedid, 
eesmärgid, vajaminevate avalike rahaliste vahendite 
prognoos ning rakendustähtajad. Seega ei ole liik -
mesriigid kohustatud kõigil juhtudel nii toimima.
Komisjoni vastus 55
50
Projekte esitavad eraettevõtjad ning EKF rahastab 
investeeringuid ainult osaliselt. Seetõttu ei olnud 
kriisiaegadel eraettevõtjatel alati piisavalt stiimu -
leid, et teha õiguslikult siduvatest nõuetest enamat. 
Keskkonnaküsimustega seotud juhendamine leidis 
aset (vt komisjoni vastus punktidele 23–25).
51
Finants- ja majanduskriisi kontekstis esitasid eraet -
tevõtjad vähem projekte. Kuigi keskkonnasõbralik 
tootmine oli üks valikukriteerium, polnud see stii -
mul piisav, et selles valdkonnas suur projektide hulk 
tagada. Küsimus on pigem selles, kuidas tagada 
keskkonnasõbraliku tootmise puhul, et selle lisa -
väärtust tajuksid tarbijad.
4. selgitus
Asjaolu, et Hispaanias järgisid kõik projektid õigus -
akte, kuid ainult vähesed esitasid vabatahtliku serti -
fitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemi, ei tähenda, 
et liikmesriigid ei võtnud keskkonna- ja tervishoiu -
küsimusi piisavalt arvesse. Pigem näitab see, et 
finants- ja majanduskriisi tingimustes ei arvanud 
toetuse saajad tihtipeale, et vabatahtliku sertifit -
seeritud keskkonnajuhtimissüsteemi kasutuselevõtt 
annaks neile konkurentsieelise. Esitati ainult mõned 
sellised projektid, mistõttu heakskiidu sai samuti 
piiratud hulk vastavaid projekte.
Eelöeldu kehtib ka Itaalia kohta.
On oluline märkida, et Rumeenia EKFi rahastatud 
projektide valikukriteeriumid kiitis heaks järele -
valvekomitee, kus merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraat on vaatleja.3. selgitus
Rumeenial on merevesiviljeluseks Mustas meres 
piiratud võimalused, peamiselt on need seotud 
rannakarpidega. Vastavalt direktiivile 79/923/EMÜ 
(karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi 
kohta) määrati Rumeenia Musta mere rannikul kind -
laks neli piirkonda, mis olid rannakarpide viljeluseks 
sobilikud. Seega ei sea Rumeenia rakenduskava 
merevesiviljeluse toetamisele mingeid piiranguid.
Tegevus rannikualade majandamise ning vesivilje-  
luse kontsessioone puudutavate Itaalia õigusaktide 
parandamiseks ei kuulu EKFi reguleerimisalasse ega 
saanud rakenduskavva kaasatud olla.
Komisjon julgustab liikmesriike ära kasutama 
EMKFi pakutavaid võimalusi, et aidata riigiasutustel 
ruumilise planeerimise protsessi käigus kindlaks 
teha vesiviljeluse arendamiseks kõige sobilikumad 
piirkonnad.
Et sihtnäitajate kasutamist lihtsustada, on raken -
duskava eesmärkide saavutamisel oluliseks peetud 
ainult mõnda koondnäitajat. EMKFi rakenduskava 
jaoks pakub komisjon välja erinäitajad, mis võtavad 
paremini arvesse keskkonna ning turuga seondu -
vaid küsimusi.
Poola rakenduskava vaadati üle 2011. aastal ning 
Poola ei palunud vesiviljeluse näitajate muutmist. 
See tähelepanek ei ole hea näide rakenduskavadega 
seotud nõrkade külgede kohta.
49
ELi vesiviljelus peab järgima kõrgeimaid keskkonna- 
ning tervishoiustandardeid. Komisjon teostab järe -
levalvet, et kõik oleks vastavuses ELi seadustega, 
ning kontrollib rakendamise nõuetekohasust.
Natura 2000 suunised soovitavad strateegilist 
ruumilist planeerimist tõhusa vahendina, et võima -
likku kohaliku tasandi mõju varajases staadiumis 
leevendada.
Komisjoni vastus 56
Hispaanias ja Rumeenias alustati EKFi rakendus-  
kavaga de facto  2010. aastal ning paljud vesiviljeluse 
projektid valiti välja aastatel 2010–2011, samas 
nende rakendamine algas aastail 2011–2012. Seoses 
ülaltooduga ning sõltuvalt kalaliigist ei hakka 
vesiviljelusettevõtted tavaliselt kohe pärast inves -
teeringu lõpuleviimist turu jaoks tootma. Tavaliselt 
kaasneb ka aretamise ning toitmise periood, mis 
mõnel juhul võib kesta kuni 5 aastat alates investee -
ringu tegemisest (nt tuura puhul).
Ülaltoodu kehtib ka Itaalia puhul. Samuti võetakse 
arvesse, et esialgsed arvandmed, mis esitati raken -
damise aastaaruandes aastani 2011, viitasid planee -
ritavale toodangule. Komisjon oli juba leidnud selle 
vastuolu Eurostatilt saadud arvudega võrreldes, mis 
viitavad jooksvale tootmisele. Itaalia korraldusasu -
tuse tähelepanu juhiti sellele asjaolule, mispeale 
muutis korraldusasutus nii rakendamise aastaaru -
annet kui ka rakenduskava, et esitatavad näitajad 
kirjeldaksid jooksvat toodangut ning et kasutataks 
Eurostatiga sama metoodikat.
Projekti rakendamise aruande koostab toetuse 
saaja. Seal toodud tegelikke tootmismahte ei kont -
rolli riiklikud ametiasutused. Korraldusasutuse üles -
anne on kontrollida, kas kaasrahastatud tooteid on 
toodetud ning teenuseid osutatud; sinna hulka ei 
kuulu projektide tulemused. Korraldusasutus kogub 
kõik andmed kokku, koondab need ning kasutab 
neid rakendamise aastaaruannetes. Kui projekti-  
tulemusi tuleb hiljem uuendada, teavitab korraldus -
asutus sellest komisjoni järgmistes rakendamise aas -
taaruannetes ning uuendab andmed lõpparuandes, 
mille esitamise tähtaeg on 2017. aasta märtsis.
55
Komisjoni teatises „Euroopa vesiviljeluse säästva 
arengu strateegia” määratleti mitu eesmärki. Selles 
rõhutati asjaolu, et tööstusharu pikaajalise kon -
kurentsivõime ning jätkusuutlikkuse tagamiseks 
on vaja erasektori aktiivset osalemist ja juhtimist. 
Teatis pani paika mitu prioriteeti vesiviljelussektori 
avalikuks toetuseks, kuid ei hõlmanud EKFi riiklike 
strateegiliste kavade hindamist.Vajaduse korral on komisjon vaatlejana Rumeenia 
järelevalvekomiteedes alati tähelepanu juhtinud 
asjaolule, et keskkonnasõbralike projektide puhul 
on tähtis selgelt määratletud valikuprotsess ning 
järelevalve (nt oli nõutav suurem selgus seoses 
„orgaanilise vesiviljelusega”, vesiviljelusettevõtete 
ülekompenseerimise vältimine Natura 2000 raames, 
kohustus vältida mittekõlblike kulutuste heakskiit -
misest tulenevat pettust jne).
54
Komisjon tunnistab, et kuigi EKF rakenduskavas olid 
olemas näitajad, et mõõta programmi edenemist, ei 
olnud need liikmesriikide jaoks ühised ega võrrel -
davad. Rakenduskavad kasutasid erinevat tüüpi 
näitajaid ja nende koondamine ELi tasemel ei olnud 
võimalik. Seetõttu näeb EMKF ette piiratud hulga 
ühiste näitajate kasutuselevõtmist, et hinnata prog -
rammi rakendamise edenemist eesmärkide suunas. 
Need ühised näitajad esitatakse igal aastal EMKFi 
rakendamise aastaaruannetes.
Komisjon võtab tähelepaneku arvesse ning 
töötab selle nimel, et tulevasteks programmi -
deks 2014–2020 luua usaldusväärsetele statistilistele 
allikatele toetudes ühiste näitajate kogum.
5. selgitus
See kommentaar hõlmab kahte omavahel mitte-  
seotud teemat, millest üks on statistika kvaliteet 
ning teine EKFi järelevalve jaoks näitajate valik.
Mis puudutab näitajaid EKFi üle järelevalve teos -
tamiseks, siis komisjon võtab arvesse kontrollikoja 
tähelepanekud ja nõustub, et tulemusnäitajad on 
sobivamad. Küsimust on liikmesriigiga arutatud.
Arvesse tuleks võtta suhteliselt pikka ajavahemikku, 
mis jääb projekti heakskiitmise ning tegeliku toot -
miskasvu vahele.
Komisjoni vastus 57
6. selgitus
6. selgituses näidatakse, et sektori eesmärke, nagu 
need on rakenduskavasse lisatud, illustreerimaks 
EKFi meetmete rakendamise üldist konteksti, ei 
pruugita saavutada. Komisjon leiab, et eesmärkide 
saavutamise hindamisel tuleks eristada liikmes-  
riikide kontrolli all olevaid asjaolusid nendest, mis 
jäävad väljapoole nende kontrolli. Peamised tegu -
rid, mis jäävad väljapoole liikmesriikide kontrolli, on 
majandus- ning finantskriisi mõju ning Prantsusmaa 
puhul esinenud viiruspuhang, mis suurendas järsult 
austrite suremust.
Lähiaastatel sõltub austrite toodangu maht pea -
miselt võimest suurenenud suremuse probleemi 
lahendada. 2008. aastal jõuti 120 000 tonni piirini, 
kuid pärast seda tootmine vähenes. Prantsuse ame -
tiasutused jäid programmiperioodi üldiste tootmis -
eesmärkide suhtes optimistlikuks.
Tootmiseesmärgid seati programmiperioodi algu -
ses. 2011. aastal oli veel 4 aastat aega vesivilje-  
luse meetmete rakendamiseks. Lisaks, arvestades 
investeeringute iseloomu nendes projektides, oli 
2011. aastal veel selgelt liiga vara ennustada meet -
mete lõplikku tulemuslikkust. Rakenduskava viima -
ses parandusettepanekus 2013. aastal kohandati 
eesmärki kuni 208 068ni ning see arvutati Eurostati 
kasutatava metoodika abil.
Poola puhul mõjutasid esialgseid eesmärke:
 — rakenduskava hiline vastuvõtmine (alles 
2008. aasta oktoobris), mis lühendab eesmär -
kide saavutamiseks jäänud aega (võrdluseks 
tuleks võtta 2015. aasta),
 — investeeringu ning tootmise suurenemise vahe -
le jääv ajaline vahe (minimaalselt 3 aastat),
 — kaitsealuste röövliikide, nt kormoranide popu -
latsiooni kasv (mõnel juhul hinnatakse kahjude 
hulgaks 80% toodangust),
 — korduvad probleemid veepuuduse või selle 
kehva kvaliteediga,
 — söötade hinnatõus,56
ELi vesiviljelus ei ole kasvanud nii nagu teistes 
piirkondades, kuid majandustegevus ja tööhõive on 
säilinud.
Komisjon rõhutab, et vesiviljeluse kasvumäärade 
võrdlusesse ELi ja teiste maailma piirkondade vahel 
tuleks suhtuda ettevaatusega, sest tingimused, mil -
les ettevõtted tegutsevad, on väga erinevad, nt mis 
puudutab sotsiaalse ja keskkonnakaitse taset.
Värskeimate kättesaadavate andmete valguses juhib 
kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee 
(STECF4) tähelepanu asjaolule, et pärast finants- ja 
majanduskriisi näitab ELi vesiviljelus majandusliku 
paranemise märke.
57
Komisjon rõhutab, et algsete eesmärkide seadmise 
ajal valitses väga erinev majandusolukord. Kuigi ELi 
vesiviljeluse mahud ei ole kasvanud, on majandus -
tegevus ja tööhõive säilinud. Värskeimad kättesaa -
davad andmed näitavad majanduslikku paranemist 
vesiviljeluse sektoris mitmes liikmesriigis.
Nagu on öeldud seoses punktiga 46, pandi esialg -
sed eesmärgid paika seitse aastat tagasi, mil majan -
dusolukord oli hoopis teine.
EKFi toetus on ainult üks abinõu pikaajalise tootmis -
mahu suurendamiseks. Teistel elementidel on palju 
suurem mõju. Majandus- ja finantskriis vähendas 
tarbijate nõudlust, suurendas kolmandate riikide 
konkurentsi ning vähendas tarbijate usaldust vesi -
viljelustoodete suhtes.
4 Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) – „The 
Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector” 
(STECF-13-29). 2013. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxem-  
bourg, EUR 26336 EN, Teadusuuringute Ühiskeskus 866 71, 383 lk.
Komisjoni vastus 58
Traditsioonilised vesiviljelustegevused, mis hõlma -
vad endas üldiselt vähem riske, said suurema osa 
vahenditest.
7. selgitus
Juurdepääs ruumile on tuntud probleem ning 
komisjon tõstatas selle teema korduvalt, näiteks 
esitades määruse mereala ruumiliseks planeerimi -
seks (nüüdseks vastu võetud) ning paludes liikmes -
riikidel koostada vesiviljeluse säästvaks arenguks 
mitmeaastased riiklikud kavad.
Nagu kontrollikoda punktis 41 tunnistab, pärssis 
majandus- ja finantskriis uusi investeeringuid selles 
sektoris. Edusammuna tuleks käsitleda juba seda, et 
ELi vesiviljelussektor säilitas keerulistes tingimustes 
konkurentsivõime ning oli võimeline kindlustama 
tööhõive ja toodangu.
62
Komisjon tuletab meelde, et juba alustatud projek -
tide rahastamine on kohaldatavate õigusaktidega 
täielikult kooskõlas.
8. selgitus
Majandus- ja finantskriisi tõttu oli toetuse taotlejaid 
vähem, kui programmitöö kavandamisel vastavalt 
aktiivsetele konsultatsioonidele sidusrühmadega 
loodeti.
Pädevad ametiasutused kontrollisid seejärel taot -
lejate vastavust kriteeriumidele, sealhulgas nende 
majanduslikku ja finantssuutlikkust. Mis puudutab 
Hispaaniast valitud kuut projekti, siis Hispaania 
ametiasutused kinnitasid, et kõik need projektid 
vastasid valikukriteeriumidele.
Võimalik, et laevade hankimine ei suurendanud 
toodangut ega tööhõivet, kuid võis võimaldada 
vesiviljelustegevuse jätkamist ajal, mil majanduslik 
ebakindlus ei oleks võimaldanud sääraseid inves -
teeringuid teha.
Poola projektide valikul nõutakse äriplaani kolme 
aasta kohta. See võimaldab valida ainult majandusli -
kult jätkusuutlikud projektid.
Valikukriteeriumid on heaks kiitnud Rumeenia järe -
levalve komitee, kus komisjon on ainult vaatleja. — kontrolli puudumine mõnede haiguste üle,
 — projektid, mis keskendusid olemasolevate vesi -
viljelusettevõtete moderniseerimisele,
 — üsna vähene nõudlus Poola turul vaatamata  
reklaamikampaaniatele ning uute liikide 
pakkumisele.
Portugali puhul arvestati vesiviljeluse tootmisees -
märkide puhul võimaliku tootmise suurenemisega, 
mille pidanuks esile kutsuma Kalanduse Arendusra -
hastu toetusel 2009. aastal ellu viidud suur projekt. 
Ent tehniliste probleemide tõttu ei saavutatud selle 
projektiga kunagi loodetud toodangumahtu. Seega 
tuleneb vahe eesmärgi ja tegeliku tootmise vahel 
peamiselt üheainsa projekti luhtumisest.
Toodangu kasv oli seotud asjaoluga, et Rumeenia 
eraldas 2. suunale lisaks 25 miljonit eurot. Meren -
dus- ja kalandusasjade peadirektoraat palus korral -
dusasutust saavutuste näitajad uute lisaeraldiste 
valguses parandada.
Hispaania rakenduskava toodanguga seotud 
eesmärgid pandi paika 2007. aastal, mil Hispaania 
majandus kasvas kiiremini kui ELis keskmiselt. Kuigi 
2014. aastal võivad need esialgsed eesmärgid eba -
realistlikud näida, ei olnud nad seda 2007. aastal.
59
Komisjon usub, et paljude projektide puhul takistas 
majandus- ja finantskriis eesmärkide kulutõhusat 
saavutamist.
60
Komisjon leiab, et vähene ning halvasti suunatud 
toetus vesiviljeluse säästvale arengule tuleneb 
peamiselt ajalisest mahajäämusest ning muutunud 
majanduskeskkonnast võrreldes vesiviljeluse aren -
damise algse suuna seadmisega ning ajaga, mil sai 
hakata vastavat projekti ellu rakendama.
61
Finants- ja majanduskriisi tingimustes esitasid era -
ettevõtjad vähem projekte. Lisaks oli innovaatiliste 
projektide (mis tavaliselt hõlmavad suuremaid riske 
kui traditsioonilised vesiviljelusprojektid) ellu raken -
damine piiratud, kuna ettevõtjad tegid majandus- ja 
finantskriisi kiiluvees riskikartlikumaid otsuseid.
Komisjoni vastus 59
65
Vt komisjoni vastus 9. selgitusele: EKFi rakendamine 
leidis aset tõsise majandus- ja finantskriisi tingi -
mustes, mistõttu on loogiline, et sageli enne kriisi 
kavandatud projektidel ei õnnestunud kõiki seatud 
eesmärke saavutada.
Nõuetele vastavust tuleb enne vahe- või lõppmakse 
tegemist kontrollida (sh kohapeal) vastavalt riiklikul 
tasandil kindlaksmääratud menetlustele.
Poola puhul pidid asjakohased riiklikud rakendus -
asutused vastavalt riiklikele eeskirjadele teostama 
100% kontrollidest kohapeal, enne kui vesiviljelus -
projektidele lõppmaksed tehti. Kuid neid riiklikke 
eeskirju muudeti 2011. aasta novembris ning 
kasutusele võeti menetlus, mille puhul kontrolli -
tava valimi suurus on 20%. Peale selle saab toetuse 
saajat kontrollida 5 aasta jooksul pärast lõppmakse 
tegemist ja kui avastatakse kõrvalekaldeid, saab 
võtta parandusmeetmeid.
10. selgitus
Toetusesaajate esitatud kirjalikud allkirjastatud 
lõplikud rakendamisaruanded on projekti tulemuste 
hindamise aluseks. Projektitulemuste saavutuste 
mõõtmisel tuleb arvesse võtta kõiki tegureid, ka 
neid, mis on väljaspool toetusesaaja kontrolli, eriti 
röövliikide mõju ning teisi looduslikke põhjusi, aga 
ka finants- ja majanduskriisi.
Nagu osutati komisjoni vastuses 9. selgitusele, leidis 
EKFi rakendamine aset tõsise majandus- ja finants -
kriisi tingimustes, mistõttu on loogiline, et sageli 
enne kriisi kavandatud projektidel ei õnnestunud 
kõiki seatud eesmärke saavutada.
67
Tegelikkuses on vaja leida nende kriteeriumide 
vahel õige tasakaal. Eriti kehtib see juhul, kui on 
vaja kindlustada, et projektid saaksid finants- ja 
tehniliste probleemide ületamiseks ning elujõuli -
suse tagamiseks avalikust sektorist toetust. Mida 
selgemaks muutus kriisi mõju, seda tähtsamaks sai 
viimane kriteerium.Projektide puhul, milles Rumeenia auditeerimisasu -
tus leidis valikumenetluses puudusi, kasutas komis -
jon enda käsutuses olevaid vahendeid, et tagada 
nõuetele vastavus. Seepärast olid maksed Rumee -
niale peatatud 2012. jaanuarist kuni 2013. aasta 
keskpaigani, kuni saadi piisav kinnitus, et juhtimise 
ja kontrollsüsteemi puudused on parandatud.
Projekti elluviimise aste ei ole valikukriteerium. 
Arvestades majanduskeskkonna ebastabiilsust, 
tuleks seda näha pigem ELi ja riikliku eelarve riskide 
maandamisena, kui projektid on ellu viidud enne 
taotluse esitamist, ent jäävad rahastamiskõlb-  
likkuse perioodi sisse ning vastavad abikõlblikkuse 
eeskirjadele.
Järgmiseks programmiperioodiks on ette nähtud 
parandus, kuna ühissätete määruse nr 1303/2013 
artikli 65 punktis 6 nähakse ette, et tegevusi ei valita 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse 
saajaks juhul, kui need on füüsiliselt lõpetatud või 
täielikult ellu viidud enne, kui korraldusasutusele 
on esitatud programmi alusel rahastamistaotlus, 
olenemata sellest, kas toetusesaaja on kõik asjasse -
puutuvad maksed ära teinud või mitte.
9. selgitus
Komisjon nõustub, et projektide mõju eelhinda -
mist ja saavutatud mõju järelhindamist on võimalik 
parandada. Siiski peab komisjon vajalikuks meenu -
tada, et EKF leidis aset tõsise majandus- ja finants -
kriisi tingimustes. Seetõttu on loogiline, et sageli ei 
õnnestunud enne kriisi kavandatud projektidel kõiki 
seatud eesmärke saavutada.
Mitme Poola projekti eesmärk oli vesiviljeluse 
moderniseerimine, sest infrastruktuur oli 
vananenud.
Komisjoni vastus 60
70
Nende ettepanekute tegemine näitab, et komisjon 
peab vesiviljeluse säästvat arengut prioriteediks. 
Strateegiasuunised määratlevad peamised takistu -
sed, mis piiravad praegu ELi vesiviljeluse arengut 
ning avatud kooskõlastusmeetod aitab liikmesrii -
kidel nende takistustega tegelda. Selle lähenemise 
sidususe tagab kooskõla EMKFi rakenduskavade ja 
mitmeaastaste riiklike kavade vahel (eeltingimus).
71
Komisjon rõhutab, et EMKF sisaldab ka võimalust 
rahastada projekte, mille siht on määratleda ning 
kaardistada kõige sobivamad alad vesiviljeluse 
arendamiseks või need alad, kust vesiviljelus tuleks 
kõrvale jätta.
Järeldused ja soovitused
74
Empiirilised tõendid EKF programmide rakendami -
sest näitavad, et finantskriisi ning majanduslanguse 
mõju on peamistes ELi tootmismaades märkimis -
väärne olnud. See mõjutas tarbijate nõudlust ja 
vähendas ettevõtjate valmidust investeerimisriske 
võtta. Lisaks nõrgestas avaliku sektori kulutuste 
kärpimine enamikus liikmesriikides riikliku kaas-  
rahastamise suutlikkust.
Komisjon tunnistab siiski, et tänaseni ei ole EKFi 
toetus säästva vesiviljeluse arenguks saavutanud 
täielikult oodatud tulemusi. Saadud õppetunnid  
on kaasatud komisjoni ettepanekutesse ÜKP 
parandamiseks ja uue EMKFi jaoks, mis võeti vastu 
vastavalt 2013. ja 2014. aastal.69
Vt komisjoni vastus 8. selgitusele.
Projektid, mida alustati enne abitaotluse esitamist, 
on nõuetele vastavad, kui kulutused on tehtud 
rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul ning kui  
nad vastavad valikukriteeriumidele ja rahastamis -
kõlblikkuse eeskirjadele.
Toetusesaajad olid EKFi rahastamisvõimalustest 
teadlikud 2007. aastast alates, kuid pidid ootama 
2009. aasta lõpuni, et vastata vesiviljelusmeetme -
tega seotud pakkumiskutsele.
Järgmiseks programmiperioodiks on ette nähtud 
parandus, kuna ühissätete määruse nr 1303/2013 
artikli 65 punktis 6 nähakse ette, et tegevust ei 
valita Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
toetuse saajaks juhul, kui need on füüsiliselt lõpe -
tatud või täielikult ellu viidud enne, kui korraldus -
asutusele on esitatud programmi alusel rahastamis -
taotlus, olenemata sellest, kas toetusesaaja on kõik 
asjassepuutuvad maksed ära teinud või mitte.
Sellest hoolimata võtsid mõned neist riski ja alusta -
sid investeeringutega juba varem.
Komisjon võtab seda arvesse ja tagab vajaliku 
järelkontrolli.
12. selgitus
Komisjon rakendab liikmesriikide suhtes 
järelmeetmeid.
Komisjon märgib, et mõned projektid, mis näisid 
paljulubavad, ei suutnud algseid eesmärke saa -
vutada. Neid mõjutasid negatiivselt majandus- ja 
finantskriis, samuti muud tegurid ning seda oli 
alguses keeruline ette näha. Komisjon leiab ka, et 
raske on leida tasakaalu riskide vahel, et rahasta -
takse projekte, mis ei jõua soovitud eesmärkideni, 
ning projekte, mis oleksid edukad ka ilma ELi rahas -
tuseta. Majandus- ja finantskriis muudab olukorra 
veelgi keerukamaks.
Komisjon rakendab liikmesriikide suhtes järelmeet -
meid ning kontrollib eriti hoolikalt, kas toetuse 
andmise tingimused olid täidetud.
Komisjoni vastus 61
76
Komisjon võtab kontrollikoja tähelepanekuid 
arvesse, ent rõhutab, et majandus- ja finantskriis 
on takistanud majanduskasvu ja tööhõive suurene -
mise eesmärkide saavutamist vesiviljelussektoris ELi 
tasandil. Lisaks panid liikmesriigid eesmärgid paika 
ajal, mil majandusolukord oli hoopis teistsugune.
Komisjon rõhutab, et kuigi vesiviljeluse mahud ELis 
ei ole suurenenud, on majandustegevus ja töö -
hõive säilinud. Lisaks näitavad värskeimad andmed 
ja analüüs5 ELi vesiviljeluse majandustulemuste 
paranemist.
77
Komisjon tunnistab, et praeguse seisuga ei saavu -
tanud EKFi toetus vesiviljeluse säästvaks arenguks 
täielikult oodatud tulemusi ja seepärast on juba 
vastavad meetmed tarvitusele võetud.
78
Komisjon rõhutab, et uus ÜKP ning EMKF seavad 
selgema raamistiku toetamaks ELi vesiviljeluse 
säästvat arengut.
1. soovitus a)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon analüüsib põhjalikult vesiviljeluse toeta -
mise põhimõtteid uue EMKFi rakenduskavades, mis 
esitatakse eeldatavasti 2014. aasta teises pooles. 
Komisjon analüüsib hoolikalt ka sidusust rakendus-  
kavade meetmete ning vesiviljeluse riiklikes mitme -
aastastes strateegilistes plaanides esitatud meet -
mete vahel.
Uued EMKFi programmi kavandamise ja järelevalve 
mehhanismid võimaldavad seada realistlikumad 
ning asjakohasemad eesmärgid ning lihtsustavad 
aruandlust ELi vesiviljeluse kohta, mis põhineb täp -
setel ja võrreldavatel näitajatel.
5 Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) – „The 
Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector” 
(STECF-13-29). 2013. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxem-  
bourg, EUR 26336 EN, Teadusuuringute Ühiskeskus 86671, 383 lk.Hoolimata vesiviljeluse meetmete hindamise kee-  
rukusest, nagu kontrollikoda kinnitas, nõustub 
komisjon, et ühine kalanduspoliitika ei taganud 
perioodil aastani 2013 vesiviljeluse säästvaks aren -
guks piisavalt selget raamistikku. Probleemi lahen -
damiseks võeti 2013. aastal vastu uus ühine kalan -
duspoliitika ning strateegilised juhised vesiviljeluse 
tarbeks.
EKFi nõukogu andis välja EKFi vademeekumi ning 
mitu suunist. Lisaks toimus regulaarselt suhtlus 
liikmesriikidega iga -aastastel läbivaatamiskoosole -
kutel või EKFi nõukogu kaudu. Komisjon ei saanud 
üheski programmietapis liikmesriikidelt tagasisidet, 
et sellised suunised oleksid olnud ebapiisavad.
Komisjon kinnitab, et andmeallikate erinevuse küsi -
mustega ELi tasemel tegeldakse suures osas tänu 
käimasolevale kalandusandmete kogumise raamis -
tiku parandamisele.
75
See soovitus on suunatud liikmesriikidele.
Majandus- ja finantskriis avaldas suurt mõju EKFi 
vahendite kasutuselevõtmisele ELi säästva vesi-  
viljeluse arengu tarbeks. Kriis pidurdas eesmärkide 
saavutamist ning kallutas nõudlust innovaatiliste 
projektide järele suhteliselt vähem riskantsete vesi -
viljelusprojektide kasuks.
Komisjon kinnitab, et liikmesriikide esitatavates aas -
taaruannetes oli näitajate osas metoodilisi puudusi. 
Seetõttu näeb EMKF ette piiratud arvu ühiste ning 
võrreldavate näitajate kasutuselevõttu, mis põhi -
neks tugeval metoodikal, hindamaks programmi 
rakendamise edusamme eesmärkide saavutamise 
suunas.
Komisjoni vastus 62
1. soovitus c)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Vastavalt eeltingimustele, mille täitmist nõutakse 
mitmeaastaste vesiviljelust käsitlevate riiklike 
strateegiakavade puhul, ei võta komisjon EMKFi 
rakenduskavasid vastu enne, kui liikmesriigid on 
esitanud asjakohased nõuetele vastavad mitmeaas -
tased riiklikud strateegiakavad säästva vesiviljeluse 
edendamiseks.
Osa sellest soovitusest tuleks suunata liikmes-  
riikidele, kuna vastavalt koostöös liikmesriikidega 
toimuva eelarve täitmise põhimõttele on liikmes -
riikide ülesanne koostada ja ellu viia sidus vesivil -
jelussektori arendamise riiklik strateegia. Komisjon 
ei saa rakendada mingeid sanktsioone ega alustada 
rikkumismenetlust, kui liikmesriigid ei koosta või 
ei rakenda neid strateegiaid kooskõlas komisjoni 
suunistega.
1. soovitus d)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Kuigi haldusmeetmete lihtsustamine ja ruumiline 
planeerimine on peamiselt liikmesriikide pädevu -
ses, on komisjon vesiviljeluse strateegilistes suu -
nistes (COM(2013) 229) eesmärkidena välja toonud 
ruumilise planeerimise ning haldusmeetmete 
lihtsustamise. Samuti julgustab komisjon liikmes -
riike ellu viima hiljuti vastu võetud mereala ruumi -
list planeerimist käsitlevat direktiivi, et parandada 
vesiviljeluse arengut.1. soovitus b)
Komisjon nõustub selle soovitusega ning leiab, et 
järgmiste suuniste kaudu on see soovitus juba suu -
res osas ellu viidud:
Komisjon on koostanud suunised säästva vesi -
viljeluse arenguks, sealhulgas on ära toodud ka 
asjaomased keskkonnategurid: http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf .
Samuti on koostatud suunised selle kohta, kuidas  
peaks olema täidetud mitmeaastaste riiklike 
vesiviljeluse strateegiakavade eeltingimused: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Lisana eelhindamise suunistele on komisjon 
koostanud juhised selle kohta, kuidas stra -
teegilise keskkonnamõju hindamise tule -
musi siduda rakenduskavade koostamisega: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komisjon on välja töötanud suunised erandite 
kohta, mis on lubatud loodusliku linnustiku kaitse 
direktiivi artikli 9 kohaselt. Dokumendi eesmärk 
on selgitada loodusliku linnustiku kaitse direktiivi 
artikli 9 põhimõtteid, mis aitavad ära hoida kormo -
ranide tekitatavat tõsist kahju või kaitsta taimes -
tikku ja loomastikku, samuti antakse dokumendis 
praktilist nõu nende põhimõtete elluviimiseks: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf
Lisaks on komisjon praegu abiks veepoliitika raam -
direktiivi ja valmiva merestrateegia raamdirektiivi 
rakendamise juhiste koostamisel. Kõik selle projek -
tiga seonduvad dokumendid on kättesaadavad aad -
ressil https://circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-
2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . See tegevus 
rajaneb Natura 2000 võrgustiku säästva vesiviljeluse 
suunistel: http://ec.europa.eu/environment/nature/
natura2000/management/docs/Aqua -N2000%20
guide.pdf
Komisjoni vastus 63
2. soovitus d)
Ajavahemikul 2014–2020 edendab EMKF suuremat 
tulemustele orienteeritust kui eelmine EKF (kasuta -
takse ühiseid tulemusnäitajaid), sealhulgas tule -
musraamistikku rakendades (kasutatakse ühiseid 
väljundinäitajaid). EMKFi määrus näeb ette delegee -
ritud õigusakti ühiste näitajate kohta.
EMKFi ettepaneku kohaselt koosneb uus järele-  
valvesüsteem järgmistest elementidest:
 — liikmesriikide tasandi andmebaas (INFOSYS), 
kus ühist struktuuri ja ühiseid näitajaid kasuta -
des talletatakse teave iga toimingu kohta;
 — komisjonile saadetav aruanne, kus esitatakse 
oluline teave kokkuvõtlikul kujul. Teave peaks 
olema kumulatiivne, et peegeldada toetuse 
rakendamise arengut.
EMKFi ühised näitajad on järelevalve ning hinda -
mise aluseks ning aitavad anda ülevaate program -
mide tulemuslikkusest. Nende abil on võimalik ELi 
tasandil teavet koondada ning mõõta edusamme, 
mis on tehtud liikumisel strateegia „Euroopa 2020” 
eesmärkide suunas.1. soovitus e)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Komisjon rõhutab, et alates 1996. aastast on vesi -
viljeluse toodangu statistika kohta kehtestatud 
õigusraamistik (määrus nr 788/96, mis tunnistati 
kehtetuks määrusega nr 762/2008). Komisjon 
tegeleb andmetega seonduvate probleemidega 
edasi vastavates foorumites ja vastavate menetluste 
raames (nt kalandusandmete kogumise raamistiku 
andmete kogumi laiendamine ka magevee vesi-  
viljelusele ning metoodikate ühtlustamine).
2. soovitus
See soovitus (punktid a–d) on mõeldud üksnes 
liikmesriikidele.
2. soovitus a)
Pärast ELi vesiviljelust käsitlevate strateegiliste 
suuniste vastuvõtmist 2013. aasta aprillis on liikmes -
riigid hakanud koostama mitmeaastaseid säästvat 
vesiviljelust toetavaid riiklikke strateegiakavasid. 
Komisjon teostab nende kavade elluviimise üle järe -
levalvet. Kavad hõlmavad ka liikmesriikide eesmärke 
ning nende saavutamiseks mõeldud meetmeid. 
Erilist tähelepanu pööratakse kooskõlale mitmeaas -
tase riikliku strateegiakava eeltingimustega, ilma 
milleta ei ole komisjonil võimalik EMKFi rakendus -
kava heaks kiita.
2. soovitus b)
Komisjon arvestab selle soovitusega ning sellele 
keskendutakse komisjoni mereala ruumilise planee -
rimise algatuses.
2. soovitus c)
Komisjon rõhutab, et EMKF hõlmab mitut uut 
elementi, mis aitavad suunata EMKFi rahastamist 
sellistele projektidele, mis aitavad kõige paremini 
kaasa vesiviljeluse säästvale arengule ning annavad 
kuludele vastava tulu. Nende elementide hulka 
kuuluvad: 1) tugevdatud järelevalvesüsteem ja 
iga-aastased aruanded finantseeritavate meetmete 
kohta; 2) põhjalikum iga -aastane toetuse rakenda -
mise aruanne; 3) suurem tulemusele orienteeritus, 
mis hõlmab ka uut tulemusraamistikku, ning 4) eel -
tingimused, mis tagavad, et vesiviljeluse raames 
finantseeritavad meetmed oleksid kooskõlas riikliku 
mitmeaastase vesiviljeluse strateegiakavaga.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-010-ET-C  ISSN 1831-0818
Ühise kalanduspoliitika ja selle 
rahastamisvahendi, Euroopa Kalandusfondi (EKF), 
üks eesmärke perioodil kuni 2013.  aastani 
oli soodustada vesiviljeluse säästvat arengut. 
Kontrollikoda uuris, kas EKFi meetmed olid 
otstarbekalt kavandatud ja rakendatud ning kas 
need andsid kuludele vastavat tulu. Kokkuvõttes 
leidis kontrollikoda, et toetus ei olnud mõjus, 
sest  raamistik vesiviljeluse arendamiseks oli nii ELi 
kui ka liikmesriikide tasandil suhteliselt nõrk ning 
võetud meetmed ei andnud piisavaid tulemusi.
EUROOPA
KONTROLLIKODA