Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimise kohta /* COM/2012/0378 final - 2012/0183 (NLE) */





SELETUSKIRI 1) Taust Algselt 1960. aastal jõustunud toiduabi konventsioon (FAC 1999) loodi vahendina, millega anda põllumajandustoodangu ülejääke kooskõlastatud ja sobival viisil arenenud riikidelt üle puudust kannatavatele arenguriikidele. FAC 1999 pidi kava kohaselt kehtima kuni 30. juunini 2002, kuid selle kehtivusaega on viiel korral pikendatud, viimati kuni 30. juunini 2012. 14. detsembril 2010 leppisid FAC 1999 osalised – Ameerika Ühendriigid, Kanada, Šveits, Austraalia ja Euroopa Liit – kokku läbirääkimiste alustamises uue konventsiooni sõlmimiseks, mille eesmärk oleks pakkuda asjakohast ja tulemuslikku toitlusabi kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele nende tuvastatud vajaduste alusel. Tuginedes komisjoni soovitusele, volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi uue toitlusabi konventsiooni sõlmimiseks. Nimetatud läbirääkimisel lõppesid edukalt 25. aprillil 2012. [kuupäev] esitas komisjon nõukogu otsuse ettepaneku toitlusabi konventsiooni allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. 2) Toitlusabi konventsiooni (FAC 2012) olemus FAC 2012 peegeldab ajakohastatud lähenemist toitlusabile. Sellega püütakse rahuldada tõhusalt ja tulemuslikult kõige haavatavamate elanikkonnarühmade toidu- ja toitumisvajadused kooskõlas ELi humanitaartoitlusabi andmise poliitikaga. Teine oluline element on piisava, turvalise ja täisväärtusliku toidu kättesaadavus ja tarbimine tegelike vajaduste analüüsi alusel – lähenemisviis, mis põhineb WTO kohustuste (humanitaarsetel) põhimõtetel ja nende täielikul järgimisel. Konventsiooni hakatakse rakendama osaliste iga-aastaste mitterahaliste või rahaliste kohustuste kaudu. FAC 2012 jõustub 1. jaanuarist 2013 juhul, kui viis allakirjutanut selle 30. novembriks 2012 ratifitseerivad. Konventsioon on allakirjutamiseks avatud 31. detsembrini 2012, samuti on see avatud allakirjutamiseks ja ratifitseerimiseks ELi liikmesriikidele, kes võtavad otseselt nende eelarvetest tulenevaid kohustusi. Tõenäoliselt jääb praeguse FAC 1999 aegumise (30. juuni 2012) ja toitlusabi konventsiooni tõenäolise jõustumiskuupäeva (1. jaanuar 2013) vahele viide. 1999. aasta toiduabi konventsiooni võimaliku pikendamise küsimust arutatakse ametlikult toiduabi komitee kohtumisel 2012. aasta juunis. Nõukogu ei ole veel heaks kiitnud komisjoni ettepanekut volitada komisjoni ELi nimel mitte toetama FAC 1999 kehtivusaja pikendamist. 3) Menetlus Seepärast palub komisjon nõukogul kiita heaks toitlusabi konventsiooni sõlmimine Euroopa Liidu nimel. 2012/0183 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu nimel toitlusabi konventsiooni sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 214 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõike 6 alapunktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[1] ning arvestades järgmist: (1) Liit osaleb 1999. aasta toiduabi konventsioonis (edaspidi „FAC 1999”), mis peaks kaotama kehtivuse 1. juulist 2012. (2) Vastavalt nõukogu […] otsusele XXX[2] kirjutati […] alla toitlusabi konventsioonile, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. (3) Konventsioonis osalemine on liidu huvides, sest see aitab saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikes 1 osutatud humanitaarabi valdkonna eesmärke. (4) Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Toitlusabi konventsioon kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks. Konventsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Komisjon otsustab vastavalt konventsiooni artiklile 5 Euroopa Liidu nimel võetava iga-aastase kohustuse suuruse ja teavitab sellest komitee sekretariaati. Artikkel 3 Komisjon esitab vastavalt konventsiooni artiklile 6 iga-aastased aruanded ja osaleb Euroopa Liidu nimel teabe jagamises. Artikkel 4 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel osalema konventsiooni artikliga 12 ette nähtud heakskiitmiskirjade hoiuleandmises, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end konventsiooniga siduda. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval[3]. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA TOITLUSABI KONVENTSIOON PREAMBUL Käesoleva konventsiooni osalised, kinnitades oma jätkuvat pühendumist 1999. aasta toiduabi konventsiooni senini kehtivate eesmärkide (aidata kaasa maailma toiduga kindlustatusele ja parandada rahvusvahelise üldsuse võimet reageerida toiduga seotud hädaolukordadele ja muudele arengumaade toiduvajadustele) saavutamisele; püüdes parandada toitlusabi tulemuslikkust, tõhusust ja kvaliteeti kõige haavatavamate elanikkonnarühmade elu säilitamisel ja kannatuste leevendamisel, eelkõige hädaolukordades, tugevdades rahvusvahelist koostööd ja koordineerimist eelkõige osaliste ja sidusrühmade vahel; tunnistades, et haavatavatel elanikkonnarühmadel on erilised toidu- ja toitumisalased vajadused; kinnitades, et riikidel on esmane vastutus omaenda toiduga kindlustatuse eest ning seega piisava toidu saamise õiguse järkjärgulise teostamise eest. Nimetatud õigus on sätestatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vabatahtlikes suunistes, mis käsitlevad toetuse andmist sellele, et riikliku toiduga kindlustamise raames saaks järk-järgult teoks iga isiku õigus piisavale toidule, ja mille FAO nõukogu võttis vastu 2004. aasta novembris; innustades toiduga kindlustamata riikide valitsusi töötama välja ja rakendama riiklikke strateegiaid toiduga kindlustamatuse algpõhjuste kõrvaldamiseks pikaajaliste meetmete abil ning hädaabi, taastamis- ja arendusmeetmete sobiva seose tagamiseks; osutades rahvusvahelisele humanitaarõigusele ja kesksetele humanitaarpõhimõtetele (inimlikkus, erapooletus, neutraalsus ja sõltumatus); osutades 17. juunil 2003. aastal Stockholmis heakskiidetud humanitaardoonorluse põhimõtetele ja headele tavadele; tunnistades, et osalistel on oma tegevuspoliitika, mis käsitleb toitlusabi andmist häda- ja muudes olukordades; võttes arvesse 1996. aastal Roomas vastu võetud maailma toidualase tippkohtumise tegevuskava ja 2009. aasta toiduga kindlustatuse ülemaailmse tippkohtumise deklaratsioonis kindlaksmääratud viit ülemaailmset jätkusuutlikku toiduga kindlustatust käsitlevat Rooma põhimõtet, eelkõige võetud kohustust saavutada kõigis riikides toiduga kindlustatus, ning jätkuvaid jõupingutusi vaesuse vähendamiseks ja nälja kaotamiseks, mida ÜRO peaassamblee kinnitas taas ÜRO aastatuhande deklaratsioonis; võttes arvesse doonorriikide ja abi saavate riikide võetud kohustusi parandada abi tulemuslikkust, kohaldades Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2005. aastal vastu võetud abi tulemuslikkust käsitleva Pariisi deklaratsiooni põhimõtteid; olles otsustanud tegutseda kooskõlas oma Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kohustuste, eelkõige WTO toiduabi käsitlevate põhimõtetega; on kokku leppinud järgmises: Artikkel 1 Eesmärgid Käesoleva konventsiooni eesmärkideks on elude päästmine, nälja vähendamine, toiduga kindlustatuse parandamine ja kõige haavatavamate elanikkonnarühmade toitumuse parandamine järgmiste meetmete abil: (a) rahuldades kõige haavatavamate elanikkonnarühmade toidu- ja toitumisalaseid vajadusi osaliste poolt võetud kohustuste abil anda toitlusabi, mis suurendab piisava, ohutu ja täisväärtusliku toidu kättesaadavust ja tarbimist; (b) tagades toitlusabi andmise kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele asjakohaselt, õigeaegselt, tulemuslikult ning vajaduste ja ühiste põhimõtete alusel; ning (c) hõlbustades teabe jagamist, koostööd ja kooskõlastamist ja pakkudes diskussiooniplatvormi, et parandada vajaduste rahuldamisel osaliste vahendite kasutamise tulemuslikkust, tõhusust ja järjekindlust. Artikkel 2 Toitlusabi põhimõtted Osalised peaksid kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele toitlusabi andes järgima alati järgmisi põhimõtteid: (a) Toitlusabi üldpõhimõtted: i) toitlusabi tuleb anda üksnes juhul, kui see on kõige tulemuslikum ja kohasem viis rahuldada kõige haavatavamate elanikkonnarühmade toidu- või toitumisalased vajadused; ii) toitlusabi tuleb anda, võttes arvesse abi saavate riikide pikaajalisi taastamis- ja arenduseesmärke, toetades samal ajal laiemat toiduga kindlustatuse saavutamise eesmärki, kui see on asjakohane; iii) toitlusabi tuleb anda viisil, mis kaitseb haavatavate elanikkonnarühmade ja kohalike kogukondade elatusvahendeid, tugevdab nende iseseisvust ja paindlikkust ning ennetab toiduga kindlustatuse kriise, valmistab nendeks ette, leevendab nende mõju ja lahendab neid; iv) toitlusabi tuleb anda viisil, mis väldib sõltuvust ning minimeerib otsest ja kaudset mõju abisaajatele ja teistele; v) toitlusabi tuleb anda viisil, mis ei mõjuta negatiivselt kohalikku tootmist, turutingimusi, turustusstruktuure ja kaubandust või haavatavate elanikkonnarühmade jaoks hädavajalike kaupade hindu; vi) toitlusabi tuleb anda alati, kui võimalik, täieliku kinkeabina; (b) Toitlusabi tulemuslikkuse põhimõtted: i) selleks, et suurendada haavatavatele elanikkonnarühmadele antava toitlusabi jaoks kättesaadavat summat ja edendada tulemuslikkust, tuleb minimeerida seotud kulud; ii) otsida aktiivselt koostöövõimalusi, koordineerida ja jagada teavet, et suurendada toitlusabikavade tulemuslikkust ja tõhusust ning toitlusabi, sellega seonduvate poliitikavaldkondade ja vahendite ühtsust; iii) alati, kui see on võimalik ja asjakohane, hankida toit ja muud toitlusabi komponendid kohapealt või piirkonnast; iv) alati, kui see on võimalik ja vajalik, anda sidumata rahalist toitlusabi; v) väljendada toiduabi rahalises väärtuses üksnes juhul, kui see on vajalik, ning haavatavate elanikkonnarühmade toiduga kindlustatuse parandamiseks; rahalise väärtuse väljenduse aluseks peab olema läbipaistev ja objektiivne turuanalüüs, vältida tuleb äritegevuse kahjustamist; vi) tagada, et toitlusabi ei kasutataks osaliste turuarenduseesmärkide edendamiseks; vii) vältida niipalju kui võimalik toiduabi reeksporti, v.a juhul, kui see on vajalik hädaolukorra ennetamiseks või sellele reageerimiseks; reeksportida toiduabi üksnes äritegevuse kahjustamist vältival viisil; viii) tunnistada, kui see on kohane, asjakohaste ametiasutuste või sidusrühmade esmast rolli ja vastutusust toitlusabioperatsioonide korraldamisel, koordineerimisel ja läbiviimisel; (c) Toitlusabi andmise põhimõtted: i) suunata toitlusabi vastavalt kõige haavatavamate elanikkonnarühmade toidu- või toitumisalastele vajadustele; ii) kaasata abisaajad ja kui see on asjakohane, siis ka muud asjaomased sidusrühmad oma vajaduste hindamisse ning toitlusabi kavandamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse; iii) anda toitlusabi, mis vastab kehtivatele ohutus- ja kvaliteedinormidele ning järgib abisaajate kultuurilisi ja kohalikke toitumistavasid ja toitumisalaseid vajadusi; iv) säilitada toitlusabi saajate väärikus; (d) Toitlusabi vastutuse põhimõtted: i) võtta konkreetsed ja kohased meetmed toitlusabipoliitika, -kavade ja -operatsioonide läbipaistvuse ja nendega seotud vastutuse suurendamiseks; ii) kontrollida ja hinnata regulaarselt ja läbipaistvalt toitlusabimeetmete tulemusi ja mõju ning teavitada neist, et arendada parimaid tavasid ja maksimeerida nende tulemuslikkust. Artikkel 3 Seos WTO lepingutega Üheski käesoleva konventsiooni sättes ei tohi teha erandeid osaliste vahel kehtivatest praegustest või tulevastest WTO kohustustest. Kui sellised kohustused on vastuolus käesoleva konventsiooniga, juhindutakse eespool nimetatud kohustustest. Ühegi käesoleva konventsiooni sättega ei tohi piirata osalise vabadust võtta WTO läbirääkimistel mis tahes seisukohti. Artikkel 4 Abikõlblik riik, abi saamise tingimustele vastavad haavatavad elanikkonnarühmad, abikõlblikud tooted, abikõlblik tegevus ja seotud kulud 1. „Abikõlblik riik” on mis tahes OECD arenguabi komitee ametliku arenguabi saajate nimekirja kuuluv riik või mis tahes muu menetlus- ja rakenduseeskirjades nimetatud riik. 2. „Abi saamise tingimustele vastavad haavatavad elanikkonnarühmad” on mis tahes abikõlbliku riigi haavatavad elanikkonnarühmad. 3. „Abikõlblikud tooted” on inimtoiduks ettenähtud tooted, mis on kooskõlas sihtriigi asjaomase riikliku poliitika ja õigusega, sealhulgas vajaduse korral kehtivate rahvusvaheliste toiduohutuse ja -kvaliteedi normidega, samuti tooted, mis aitavad kaasa toiduvajaduse rahuldamisele ja elatusvahendite kaitsmisele häda- ja varajase taastumise olukordades. Abikõlblike toodete nimekiri on esitatud menetlus- ja rakenduseeskirjades. 4. Abikõlblik tegevus osalise iga-aastaste miinimumkohustuste täitmiseks vastavalt artiklile 5 peab olemas kooskõlas artikliga 1 ning hõlmama vähemalt järgmist: (a) abikõlblike toodete jagamine; (b) raha ja talongide jagamine ning (c) toitumisalane sekkumine. Nimetatud abikõlblikke tegevusi on kirjeldatud üksikasjalikumalt menetlus- ja rakenduseeskirjades. 5. Seotud kulud, mida võib käsitada abikõlblikena osaliste iga-aastaste miinimumkohustuste täitmiseks vastavalt artiklile 5, peavad olema kooskõlas artikliga 1 ja piirduma otseselt abikõlbliku tegevusega seotud kuludega. Seda on selgitatud täpsemalt menetlus- ja rakenduseeskirjades. Artikkel 5 Kohustus 1. Iga osaline nõustub käesoleva konventsiooni eesmärkide täitmiseks võtma iga-aastase toitlusabi kohustuse, mille suurus määratakse kooskõlas tema õigusnormidega. Iga osalise kohustust nimetatakse tema „iga-aastaseks miinimumkohustuseks”. 2. Iga-aastast miinimumkohustust väljendatakse väärtuseliselt või koguseliselt, nii nagu menetlus- ja rakenduseeskirjades ette nähtud. Osaline võib valida, kas väljendada oma kohustust kas miinimumväärtuse või -kogusena või kombinatsioonina mõlemast. 3. Iga-aastaseid miinimumkohustusi saab väärtuseliselt väljendada osalise valitud vääringus. Iga-aastaseid miinimumkohustusi saab koguseliselt väljendada teravilja ekvivalendi tonnides või muudes menetlus- ja rakenduseeskirjades ettenähtud ühikutes. 4. Iga osaline teatab sekretariaadile oma esialgse iga-aastase miinimumkohustuse suuruse niipea kui võimalik, kuid hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva konventsiooni jõustumist või kolm kuud pärast käesoleva konventsiooniga ühinemist. 5. Iga osaline teatab sekretariaadile kõigist oma iga-aastase miinimumkohustuse järgnevatel aastatel tehtavatest muudatustest hiljemalt muutusele eelneva aasta 15. detsembriks. 6. Sekretariaat teatab kõigile osalistele muudetud iga-aastased miinimumkohustused niipea kui võimalik, kuid hiljemalt iga aasta 1. jaanuaril. 7. Iga-aastaste miinimumkohustuste täitmiseks tehtavaid osamakseid tuleks teha alati, kui võimalik, täieliku kinkeabina. Vähemalt 80 % osalise poolt kohustuse täitmiseks abikõlblikele riikidele või abi saamise tingimustele vastavatele haavatavatele elanikkonnarühmadele antavast toitlusabist antakse täieliku kinkeabina, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud menetlus- ja rakenduseeskirjades. Osalised püüavad niivõrd, kui võimalik, seda protsendimäära järk-järgult ületada. Iga osaline peab oma aastaaruandes nimetama osamaksed, mis ei ole tehtud täieliku kinkeabina. 8. Osalised kohustuvad viima kõik käesoleva konventsiooni kohased toitlusabitehingud läbi nii, et vältida kahjulikku mõju tavapärasele tootmisrütmile ja rahvusvahelisele kaubandusele. 9. Osalised tagavad, et toitlusabi andmine ei oleks otseselt või kaudselt, ametlikult või mitteametlikult, otsesõnu või vihjamisi seotud põllumajandustoodangu või muude kaupade ja teenuste ärilise ekspordiga abi saavatesse riikidesse. 10. Oma iga-aastase miinimumkohustuse täitmiseks, olgu see väljendatud väärtuses või koguses, peab osaline tegema osamakseid, mis on kooskõlas käesoleva konventsiooniga ja mis koosnevad abikõlblike toodete ja tegevuste ning seotud kulude rahastamisest, nagu on sätestatud artiklis 4 ja üksikasjalikumalt kirjeldatud menetlus- ja rakenduseeskirjades. 11. Nagu on sätestatud artiklis 4 ja üksikasjalikumalt kirjeldatud menetlus- ja rakenduseeskirjades, võib käesoleva konventsiooni kohase iga-aastase miinimumkohustuse täitmiseks tehtavaid osamakseid suunata üksnes abikõlblikesse riikidesse või abi saamise tingimustele vastavatele haavatavatele elanikkonnarühmadele. 12. Osalised võivad teha osamakseid kahepoolselt, valitsustevaheliste või muude rahvusvaheliste organisatsioonide või muude toitlusabipartnerite kaudu, kuid mitte teiste osaliste kaudu. 13. Iga osaline teeb kõik endast sõltuva, et täita oma iga-aastast miinimumkohustust. Kui osaline ei suuda konkreetsel aastal oma iga-aastast miinimumkohustust täita, kirjeldab ta selle suutmatuse põhjuseid oma vastava aasta aruandes. Täitmata summa lisatakse osalise järgmise aasta miinimumkohustusele, v.a juhul, kui artikli 7 alusel moodustatud komitee otsustab teisiti või kui erakorralised asjaolud õigustavad kohustuse täitmata jätmist. 14. Kui osalise osamakse ületab tema iga-aastast miinimumkohustust, võidakse ülejääk, kuid mitte rohkem kui 5 % iga-aastasest miinimumkohustusest, lahutada osalise järgmise aasta osamaksest. Artikkel 6 Iga-aastane aruandlus ja teabe jagamine 1. Üheksakümne päeva jooksul pärast kalendriaasta lõppu esitab iga osaline kooskõlas menetlus- ja rakenduseeskirjadega sekretariaadile aastaaruande, milles kirjeldab üksikasjalikult, kuidas ta on täitnud käesoleva konventsiooni kohase iga-aastase miinimumkohustuse. 2. Nimetatud aastaaruanne sisaldab jutustavat osa, mis võib sisaldada teavet selle kohta, kuidas osalise toitlusabipoliitika, -kavad ja -operatsioonid aitavad kaasa käesoleva konventsiooni eesmärkidele. 3. Osalised peaksid vahetama pidevalt teavet oma toitlusabipoliitika ja kavade ning nende hindamise tulemuste kohta. Artikkel 7 Toitlusabi komitee 1. Käesolevaga luuakse toitlusabi komitee (edaspidi „komitee”), milles on esindatud kõik konventsiooni osalised. 2. Komitee teeb otsuseid oma ametlikel istungitel ja täidab kooskõlas käesoleva konventsiooni põhimõtete ja eesmärkidega käesoleva konventsiooni sätete rakendamiseks nõutavaid funktsioone. 3. Komitee võtab vastu oma menetluseeskirjad, samuti võib ta vastu võtta käesoleva konventsiooni sätteid täpsustavaid eeskirju, et tagada nende sätete nõuetekohane täitmine. Käesoleva konventsiooni esialgseteks menetlus- ja rakenduseeskirjadeks on 1999. aasta toiduabi konventsiooni toiduabi komitee 25. aprilli 2012. aasta dokument FAC(11/12)1. Komitee võib hiljem otsustada nimetatud menetlus- ja rakendamiseeskirju muuta. 4. Komitee teeb oma otsused konsensuse alusel, mis tähendab, et ükski osaline ei ole ametlikult vastu komitee otsusele ametlikul istungil arutatava küsimuse kohta. Ametlikku vastuseisu võib väljendada kas ametlikul istungil või 30 päeva jooksul pärast ametliku istungi protokolli avaldamist, milles on registreeritud asjaomane otsuse ettepanek. 5. Igal aastal koostab sekretariaat komiteele kokkuvõtva aruande, mis tuleb koostada, vastu võtta ja avaldada kooskõlas menetlus- ja rakenduseeskirjadega. 6. Komitee peaks olema osalistele aruteluplatvormiks toitlusabiküsimustes, näiteks seoses vajadusega võtta asjakohased ja õigeaegsed ressursikohustused toidu- ja toitumisalaste vajaduste rahuldamiseks, eelkõige konkreetsetes häda- ja kriisiolukordades. Komitee peaks hõlbustama teabevahetust muude sidusrühmadega ja neile teabe jagamist, samuti nendega konsulteerima ja saama neilt oma aruteludeks vajalikku teavet. 7. Iga osaline määrab oma esindaja, kellele sekretariaat saadab teated ja muu teabe. Artikkel 8 Komitee eesistuja ja eesistuja asetäitja 1. Komitee määrab iga aasta viimasel ametlikul istungil järgmiseks aastaks eesistuja ja eesistuja asetäitja. 2. Eesistuja ülesanded on: (a) kiita heaks iga ametliku istungi või mitteametliku kohtumise päevakorra projekt; (b) juhatada ametlikke istungeid või mitteametlikke kohtumisi; (c) avada ja lõpetada iga ametlik istung või mitteametlik kohtumine; (d) esitada päevakorra projekt iga ametliku istungi või mitteametliku kohtumise alguses komiteele vastuvõtmiseks; (e) juhatada arutelusid ja tagada menetlus- ja rakenduseeskirjades sätestatud menetluste järgimine; (f) andma osalistele sõna; (g) teha otsuseid päevakorrapunktide üle kooskõlas asjakohaste menetlus- ja rakenduseeskirjadega; ning (h) esitada küsimusi ja kuulutada välja otsused. 3. Kui eesistuja puudub ametlikult istungilt või mitteametlikult kohtumiselt kogu selle kestuse ajal või osa ajast või ei suuda ajutiselt eesistuja ülesandeid täita, toimib eesistujana tema asetäitja. Kui puuduvad nii eesistuja kui ka tema asetäitja, määrab komitee ajutise eesistuja. 4. Kui eesistuja ei saa mingil põhjusel oma ülesannete täitmist jätkata, saab tema asetäitja kuni aasta lõpuni eesistujaks. Artikkel 9 Ametlikud istungid ja mitteametlikud kohtumised 1. Komitee peab ametlikke istungeid ja mitteametlikke kohtumisi vastavalt menetlus- ja rakenduseeskirjadele. 2. Komitee peab vähemalt ühe ametliku istungi aastas. 3. Komitee peab eesistuja või vähemalt kolme osalise taotlusel täiendavaid ametlikke istungeid ja mitteametlikke kohtumisi. 4. Komitee võib kooskõlas menetlus- ja rakenduseeskirjadega kutsuda ametlikele istungitele või mitteametlikele kohtumistele vaatlejaid või muid asjassepuutuvaid sidusrühmi, kes soovivad arutada toitlusabiga seotud küsimusi. 5. Komitee tuleb kokku menetlus- ja rakenduseeskirjade kohaselt määratud kohas. 6. Ametlike istungite ja mitteametlike kohtumiste päevakord töötatakse välja kooskõlas menetlus- ja rakenduseeskirjadega. 7. Ametliku istungi protokolli, mis sisaldab komitee kõiki otsuse ettepanekuid, levitatakse 30 päeva jooksul pärast ametlikku istungit. Artikkel 10 Sekretariaat 1. Komitee määrab menetlus- ja rakenduseeskirjade kohaselt sekretariaadi ja palub sellelt teenuste osutamist. Komitee palub rahvusvaheliselt teraviljanõukogult, et selle sekretariaat toimiks komitee esialgse sekretariaadina. 2. Sekretariaat täidab käesolevas konventsioonis ning menetlus- ja rakenduseeskirjades sätestatud ülesandeid, mitmesuguseid halduslikke ülesandeid, sh dokumentide ja aruannete töötlemine ja levitamine, ning muid ülesandeid, mille komitee kindlaks määrab. Artikkel 11 Vaidluste lahendamine Komitee püüab lahendada osaliste kõik vaidlused käesoleva konventsiooni või menetlus- ja rakenduseeskirjade tõlgendamise või rakendamise küsimustes, k.a väited käesolevas konventsioonis sätestatud kohustuste täitmata jätmise kohta. Artikkel 12 Allakirjutamine, ratifitseerimine ja heakskiitmine Käesolev konventsioon on allakirjutamiseks avatud Ameerika Ühendriikidele, Argentinale, Austraaliale, Austria Vabariigile, Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Eesti Vabariigile, Euroopa Liidule, Hispaania Kuningriigile, Horvaatia Vabariigile, Iirimaale, Itaalia Vabariigile, Jaapanile, Kanadale, Kreeka Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Malta Vabariigile, Norra Kuningriigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Prantsusmaa Vabariigile, Rootsi Kuningriigile, Rumeeniale, Saksamaa Liitvabariigile, Slovaki Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Soome Vabariigile, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile, Šveitsi Konföderatsioonile, Taani Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis alates 11. juunist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Käesolev konventsioon tuleb igal allakirjutanul ratifitseerida või heaks kiita. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Artikkel 13 Ühinemine 1. Iga artiklis 12 nimetatud riik, kes ei ole konventsioonile allakirjutamise aja jooksul alla kirjutanud, või Euroopa Liit, kui ta ei ole nimetatud aja jooksul alla kirjutanud, võib konventsiooniga ühineda igal ajal pärast allakirjutamistähtaja möödumist. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. 2. Kui käesolev konventsioon on vastavalt artiklile 15 jõustunud, on see avatud ühinemiseks kõigile muudele riikidele peale nende, kes on nimetatud artiklis 12, või omaette tolliterritooriumidele, kellel on täielik autonoomia väliskaubandussuhetes ja keda loetakse komitee otsusega ühinemistingimustele vastavaks. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Artikkel 14 Ajutisest kohaldamisest teatamine Iga artiklis 12 nimetatud riik või Euroopa Liit, kes kavatseb konventsiooni ratifitseerida või heaks kiita või sellega ühineda, või mis tahes riik või omaette tolliterritoorium, keda loetakse komitee otsusega artikli 13 lõike 2 kohaselt ühinemistingimustele vastavaks, kuid kes ei ole veel oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud, võib igal ajal teate käesoleva konventsiooni ajutise kohaldamise kohta hoiulevõtjale hoiule anda. Konventsioon kehtib alates teate hoiuleandmisest ajutiselt sellise riigi, omaette tolliterritooriumi või Euroopa Liidu suhtes. Artikkel 15 Jõustumine 1. Käesolev konventsioon jõustub 1. jaanuaril 2013 juhul, kui viis allakirjutanut on 30. novembriks 2012 andnud hoiule oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad. 2. Kui käesolev konventsioon ei jõustu vastavalt lõikele 1, võivad oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad hoiule andnud allakirjutanud ning artikli 13 lõike 1 kohaselt ühinemiskirjad hoiule andnud riigid või Euroopa Liit otsustada ühehäälsel heakskiidul, et see jõustub nende vahel. 3. Iga riigi või omaette tolliterritooriumi või Euroopa Liidu jaoks, kes pärast konventsiooni jõustumist selle ratifitseerib või heaks kiidab või sellega ühineb, jõustub konventsioon kuupäevast, mil ta annab hoiule oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja. Artikkel 16 Hindamis- ja muutmismenetlus 1. Osalised võivad igal ajal pärast käesoleva konventsiooni jõustumist teha ettepaneku konventsiooni asjakohasuse hindamiseks või selle muutmiseks. Sekretariaat peab saatma kõik muutmisettepanekud kõigile osalistele vähemalt kuus kuud enne nende arutamist järgmisel komitee istungil pärast teatamisaja möödumist. 2. Konventsiooni muutmise ettepanekud võetakse vastu komitee otsusega. Sekretariaat teavitab kõiki osalisi ja hoiulevõtjat kõigist komitee vastuvõetud muutmisettepanekutest. Hoiulevõtja saadab kõik vastuvõetud muudatused kõigile osalistele. 3. Teade muudatuse heakskiitmise kohta saadetakse hoiulevõtjale. Vastuvõetud muudatus jõustub nende osaliste jaoks, kes on heakskiitmisteate saatnud, üheksakümmend päeva pärast kuupäeva, mil hoiulevõtja on saanud heakskiitmisteated vähemalt neljalt viiendikult nendelt konventsiooni osalistelt, kes olid osalised päeval, mil komitee tegi muutmisettepaneku. Selline muudatus jõustub muude osaliste jaoks üheksakümmend päeva pärast seda, kui osaline annab oma heakskiitmisteate hoiulevõtjale hoiule. Komitee võib otsustada kasutada konkreetse muudatuse jõustamiseks muud teadete arvu. Sekretariaat edastab sellise otsuse osalistele ja hoiulevõtjale. Artikkel 17 Väljaastumine ja lõpetamine 1. Iga käesoleva konventsiooni osaline võib osaliste hulgast iga aasta lõpus välja astuda, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale ja komiteele vähemalt üheksakümmend päeva enne asjaomase aasta lõppu. Sellist osalist ei vabastata tema aasta lõpuks täitmata iga-aastasest miinimumkohustusest või aruandmiskohustusest, mis tulenes käesolevast konventsioonist, kuni ta oli osaline. 2. Osaline võib igal ajal pärast käesoleva konventsiooni jõustumist teha ettepaneku konventsioon lõpetada. Selline ettepanek saadetakse kirjalikult sekretariaati ning sekretariaat edastab selle kõigile osalistele vähemalt kuus kuud enne selle arutamist komitees. Artikkel 18 Hoiulevõtja 1. Käesoleva konventsiooni hoiulevõtja on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär. 2. Hoiulevõtja saab teated kõigist käesoleva konventsiooni allakirjutamistest, ratifitseerimistest, heakskiitmistest, ajutise kohaldamise teadetest ja sellega ühinemistest ning teavitab neist teadetest kõiki osalisi ja allakirjutanuid. Artikkel 19 Autentsed tekstid Käesoleva konventsiooni originaalid, mille inglis- ja prantsuskeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud. London, 25. aprill 2012. FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja mõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3. Pettuste ja muude rikkumiste ärahoidmine 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED EL on olnud 1999. aasta toiduabi konventsiooni läbirääkimiste eestvedaja. Seda on tehtud kooskõlas ELi humanitaartoitlusabi poliitikaga, mis edendab kõige tulemuslikumaid ja tõhusamaid vahendeid konkreetsetele kriisidele reageerimiseks. Uus konventsioon peegeldab tänapäevast lähenemisviisi toitlusabile ja keskendub humanitaarküsimustele, nähes ette lühiajalisi, kuni üheaastaseid meetmeid. Selle eesmärk on parandada toitlusabi andmise tulemuslikkust ja see näeb ette laiemat toitlusabi vahendite valikut (k.a raha ja talongid). Konventsioon edendab toitlusabi andmist objektiivselt tuvastatud vajaduste alusel ja kohalikku olukorda arvestades. Peale selle edendab see humanitaarpõhimõtete järgimist, stimuleerib kohalikke ja piirkondlikke oste ning arvestab toitlusabi raames ka toitumisalaseid küsimusi. Konventsioon innustab sidusrühmade koostööd, hõlmab piisavaid järelevalve- ja hindamisvahendeid ning soodustab parimate tavade jagamist. Uus toitlusabi konventsioon on avatud individuaalseks allakirjutamiseks ja ratifitseerimiseks ELile, ELi liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele, kes kõik võtavad oma eelarvest lähtuvaid kohustusi. Konventsiooni ratifitseerinust saab selle osaline ja ta peab teatama sekretariaadile oma iga-aastase toitlusabi miinimumkohustuse väljendatuna tonnaažis ja/või väärtuses. Iga-aastane miinimumkohustus on paindlik ja seda saab muuta, teavitades sekretariaati. ELi eelarve alusel kavandatakse konservatiivset lähenemist Euroopa Liidu iga-aastasele miinimumkohustusele, s.o 200 miljonit eurot, mis vastab umbes 80 %-le humanitaartoiduabi eelarverea viimase paari aasta keskmisest. Võttes arvesse konventsiooni humanitaarset suunitlust, käsitletakse järelaruandluses lühiajalisi toitlusabimeetmeid, mida EL toetab ja mis on konventsiooni tingimustele vastavad. Tegelikkuses on iga-aastase miinimumkohustuse täitmine ja aruandlus seotud esmajoones humanitaartoitlusabi meetmetega. Üksnes väga spetsiifilisi toiduga kindlustatusega seotud operatsioonide elemente võib lugeda konventsiooni tingimustele vastavaiks, kuid seda tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi. Osalised peavad igal aastal esitama aruande oma iga-aastasse miinimumkohustuse täitmise ja võetud või toetatud toitlusabimeetmete kohta. Konventsiooni sekretariaat koostab osaliste üksikaruannete põhjal koondaruande ja avaldab selle. EL kohustub esitama aruandeid ELi iga-aastaste miinimumkohustuste täitmise kohta ja ELi liikmesriigid esitavad samasuguseid aruandeid oma iga-aastaste miinimumkohustuste täitmise kohta. 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Komisjoni ettepanek: nõukogu otsus toitlusabi konventsiooni allakirjutamise ja sõlmimise kohta. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[4] Humanitaarabi – toitlusabi 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[5] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse (a) ELi hääle kuuldavaks tegemine ülejäänud maailmas. Ettepanek on kooskõlas üldise eesmärgiga „teha ELi hääl ülejäänud maailmas kuuldavaks”, millel põhineb komisjoni 2012. aasta tööprogramm. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr.. Seotud tegevuspõhine juhtimine ja eelarvestamine 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Uus toitlusabi konventsioon innustab kooskõlas ELi humanitaartoitlusabi poliitikaga kasutama innovaatilisi toitlusabi andmise vahendeid ja suurendab toitlusabi andmise tulemuslikkust, tuginedes objektiivselt tuvastatud vajadustele, arvestades kohalikku olukorda. Konventsioon hõlmab piisavaid järelevalve- ja hindamisvahendeid ning innustab jagama toitlusabi konventsiooni parimaid tavasid. „Prognoositavus” põhineb eelkõige asjaolul, et konventsiooni osalisteks saavad abiandjad võtavad ise kohustuse anda igal aastal teatav kogus toitlusabi. Peale selle on neil kohustus esitada igal aastal aruanne, mis avalikustatakse. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Määrata kindlaks ettepaneku/algatuse rakendamise järelevalveks kasutatavad näitajad. Toitlusabi konventsiooniga ühinevad abiandjad kohustuvad andma igal aastal kindla koguse toitlusabi ning nad peavad esitama aastaaruande, mis avalikustatakse (ehkki kohustuse täitmata jätmise eest ei ole ette nähtud karistusi). 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Tagada kõige tulemuslikum ja tõhusam toitlusabi andmine ja/või toetamine peamiste abiandjate poolt vastuseks kõige haavatavamate elanikkonnarühmade toidu- ja toitumisalastele vajadustele, mis põhinevad kindlaksmääratud vajadustel, austades aluspõhimõtteid ja järgides WTO kohustusi. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus - EL kui üks peamistest humanitaartoitlusabi andjatest on koos ELi liikmesriikidega teinud selgitustööd läbirääkimiste pidamise kohta 1999. aasta toiduabi konventsiooni uuendamise üle ja on olnud nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil ajakohase toitlusabi konventsiooni väljatöötamise eestvedaja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusega; - Toitlusabi konventsioon võimaldab ELil edendada rahvusvahelisel tasandil, nagu on kirjeldatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikes 4, oma humanitaarpoliitika eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 214 lõikes 1; - ELi sekkumine aitab saavutada suuremat ühtsust ELi ja liikmesriikide toitlusabiga seotud meetmete vahel; - Tegutsemine rahvusvahelisel tasandil toitlusabi konventsiooni raames loob tingimused toitlusabiga seotud meetmete suurema läbipaistvuse ja ennustatavuse saavutamiseks; - Vastuseks toiduga kindlustamatusest tekkinud vajadustele on EL innustanud üleminekut puhtalt tootepõhiselt lähenemisviisilt mitmekesisemale, kasutades suuremat ja kohasemat vahendite valikut; - ELi rahvusvahelise tasandi meetmed, mida ta võtab toitlusabi konventsiooni raames koos muude suurte rahvusvaheliste abiandjatega, aitavad kaasata veel abiandjaid ja edendada ajakohastatud lähenemisviisi toitlusabile. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kogemused ELi osalemisest rahvusvahelistes toitlusabiga seotud küsimuste konventsioonides ja foorumitel (eelkõige 1999. aasta toiduabi konventsioonis, mille osaline EL on) on aidanud kaasa ELi jõupingutustele ajakohastatud rahvusvahelise toitlusabipoliitika vahendi loomiseks: esiplaanil peab olema selge keskendumine abisaajate vajaduste tõhusale ja tulemuslikule rahuldamisele (erinevalt varasemast annetamisest ülemäärastest toiduvarudest lahtisaamiseks), kõigile osalistele tuleb anda aega kohaneda olemasoleva vahendiga uute vajaduste arvessevõtmiseks ja nende rahuldada püüdmiseks ajakohastatud poliitilise lähenemisviisi kaudu. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kaubandus ja põllumajandus. Uus konventsioon on WTOga kokkusobiv ja see edendab parimaid tavasid, mille eesmärk on minimeerida moonutavat või kahjulikku mõju kohalikule elanikkonnale, turgudele ja ühiskonnale laiemalt. Esialgu täidab konventsiooni sekretariaadi rolli rahvusvaheline teraviljanõukogu, mis on loodud ja mida rahastatakse teraviljakaubanduse konventsiooni kohaselt, mida haldab Euroopa Komisjon (põllumajanduse peadirektoraat). Kui see on asjakohane ja teostatav, püüeldakse vastasmõjule arengukoostöö vahendi toiduga kindlustamise temaatilise programmiga, et edendada pikaajalisi lahendusi toiduainetega kindlustatuse saavutamiseks. 1.6. Meetme kestus ja mõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Jõustumine käivitusperioodiga 1. jaanuarist 2013 juhul, kui viis osalist on selle ratifitseerinud 30. novembriks 2012, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[6] ¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[7] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (ÜRO organisatsioonid ja ICRC/IFRC) Märkused: Konventsiooniga nähakse ette toitlusabi komitee loomine, mis koosneb konventsiooni osaliste esindajatest ja mis haldab konventsiooni täitmist ning toimib konventsiooni osaliste põhilise arutelu- ja teabevahetusplatvormina. Kui eelarve täitmise eest vastutavad valitsusvälised organisatsioonid või eelarvet täidetakse ühiselt ÜRO organisatsioonide või Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsiooni / Rahvusvahelise Punase Risti Komitee kaudu, haldab komisjon (humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat) operatsioone otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus. Konventsiooni artiklis 6 nähakse ette iga-aastane aruandlus. Konkreetseid aruandlusnõudeid kirjeldatakse üksikasjalikult menetlus- ja rakenduseeskirjades (eeskiri 9 ja 10), mis võetakse vastu toitlusabi komitee esimesel kohtumisel. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud Mingeid ohte ei ole tuvastatud. Toitlusabi konventsioonis ei nähta ette ühtki tegevust, mis tooks kaasa täiendavaid ohte peale nende, mis on tuvastatud iga-aastases, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi jaoks läbiviidavas hindamises tervikuna. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi üldises kontrollistruktuuris ei tehta seoses toiduabi konventsiooniga mingeid muudatusi. 2.3. Pettuste ja muude rikkumiste ärahoidmine Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi üldises kontrollistruktuuris ei tehta seoses toiduabi konventsiooniga mingeid muudatusi. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …………….....….] || Liigendatud/ liigendamata ([8]) || EFTA[9] riigid || Kandidaat-riigid[10] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 4 || 23.02.02 Toiduabi || Liigendatud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Ei kohaldata Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…………………………………….] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 4 || EL kui ülemaailmne partner Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat || || || Aasta N[11] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || Aasta N+7 || Järgnevad aastad || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || || 23 02 02 || Kulukohustused || (1) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksed || (2) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Maksed || (2a) || || || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[12] || || || || || || || || || || Ei kohaldata || || (3) || || || || || || || || || || Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksed || =2+2a +3 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksed || (5) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 4 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksed || =5+ 6 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (Võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || Aasta N+7 || KOKKU Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat || ||  Personalikulud || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248  Muud halduskulud || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[13] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || Aasta N+7 || Järgnevad aastad || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1-5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || || 1600,264 Maksed || 130,033 || 160,033 || 180,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 130,033 || 1600,264 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || || Aasta N+7 || Kokku || || || VÄLJUNDID Väljundi liik[14] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulud || Väljundite arv kokku || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1[15]… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 1600 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N[16] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || Aasta N+7 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || || Personalikulud || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248 Muud halduskulud || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[17] || || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || || KOKKU || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Aasta N+4 || Aasta N+5 || Aasta N+6 || Aasta N+7 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 XX 01 01 02 (delegatsioonid) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18] || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 aa [19] || - peakorteris[20] || || || || || || || || -delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 23 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Valmistavad ette ELi osalemise toitlusabi komitee kohtumistel ja osalevad neil kohtumistel. Valmistavad ette ja toimetavad kohale iga-aastased aruanded iga-aastaste miinimumkohustuste täitmise ja toetatud toitlusabi meetmete kohta. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage mis laadi ümberplaneerimine on vajalik ning täpsustage seotud eelarveread ja neile vastavad summad. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[21]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[22] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] ELT C , , lk . [2] ELT L , , lk . [3] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas. [4] ABM – tegevuspõhine juhtimine; tegevuspõhine eelarvestamine. [5] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [6] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [9] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [10] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [11] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [12] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [13] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [14] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [15] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [17] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [18] Lepingulised töötajad, INT= tööhõiveasutuste kaudu palgatud töötajad („Intérimaire”); JED= noored eksperdid lähetuses („Jeune Expert en Délégation”); LA = kohalikud töötajad; SNE = riikide lähetatud eksperdid. [19] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiir (endised B..A read). [20] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [22] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, st brutosumma, milles on lahutatud 25 % kogumiskuludena.