ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

märgib, et ELi transporditaristu investeeringute sekkumisloogika peaks olema jätkuvalt keskselt juhitud ja koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise tasakaalustatud süsteem, et rahuldada poliitika ja rahastamise vajadusi; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu eesmärk on käsitleda keskselt kogu ELi hõlmavat TEN-T põhikoridoride prioriteeti, sealhulgas ohutuse ja tehnoloogilise uuendamise alaseid ning keskkonnaaspekte; tuletab samuti meelde, et ERFil ja Ühtekuuluvusfondil on tugev piirkondlik mõõde, mis vastab kohalikule nõudlusele (linna- ja linnalähipiirkondades) ja piirkondlikele erijoontele; juhib tähelepanu, et nad toetavad ühenduvust TEN-T võrku ja liikuvust teise ja kolmanda astme liiklussõlmede ning mitmeliigiliste terminalide kaudu (TEN-T üldvõrk); rõhutab sellega seoses, et kolme rahastamisallika asjakohaseid eelarvelisi vahendeid tuleb suurendada tasakaalustatult, et vältida investeeringute ebaühtlast jaotumist tasemete vahel; kutsub komisjoni üles aitama töötada välja lihtsustatud, õigeaegseid ja paindlikke menetlusi ressursside ülekandmiseks piirkondade, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakenduskavade ja programmi tegevussuundade vahel, et reageerida asjakohaselt muutuvale majanduslikule olukorrale ja piirkondlikule nõudlusele;
13.

toonitab, et Guatemalas, Islandil, Indias, Iisraelis, Uus-Meremaal, Norras, Serbias, Šveitsis ja Türgis on loomkatsed kosmeetikatööstuses keelatud; märgib, et ka teised riigid, nagu Lõuna-Korea ja Austraalia, on sellise keelu kehtestamiseks teinud olulisi edusamme;
43.

rõhutab, et ajakirjandusvabaduseks on vaja sõltumatust poliitilisest ja majanduslikust võimust, mis tähendab võrdset kohtlemist sõltumata toimetuse suunitlusest; kordab, kui oluline on säilitada ja kaitsta ajakirjandust, mis saab kasu mehhanismidest, mille abil välditakse koondumist ühteainsasse, monopolistlikusse või kvaasi-monopolistlikusse rühma, tagades vaba konkurentsi ja toimetuste mitmekesisuse; kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele meediaomandi reguleerimise ja seda rakendama, et vältida meediasektori omandi horisontaalset koondumist ning kaudset ja meediapiire ületavat omandit, ning tagama läbipaistvuse, avalikustamise ja kodanike jaoks hõlpsa juurdepääsu teabele meedia omandisuhete, rahastamisallikate ja juhtimise kohta; rõhutab, kui tähtis on rakendada asjakohaseid piiranguid meediaomandile seoses isikutega, kes on avaliku sektori teenistuses, ning tagada sõltumatu järelevalve ja vastavuse tagamise mehhanismid, et vältida huvide konflikti ja nn pöördukse efekti; on seisukohal, et audiovisuaalmeedia sektori tõhusa järelevalve tagamiseks on hädavajalikud sõltumatud ja erapooletud riiklikud ametiasutused;
L.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; arvestades, et Euroopa Parlament on asutanud pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni, mis aitab teha kindlaks, kas EFSA ja ECHA järgisid asjakohaseid rahvusvahelisi teaduslikke standardeid ja kas tööstuse esindajad avaldasid glüfosaatide kantserogeensuse üle otsustamisel liidu ametitele lubamatut mõju;
B.

arvestades, et Venezuelas kannatab kvaliteetsete tervishoiuteenuste piiratud kättesaadavuse ning ravimite, toidu ja vee nappuse tõttu alatoitumise all üha enam inimesi, eriti sellistes haavatavates rühmades nagu naised, lapsed ja haiged; arvestades, et 87 % Venezuela elanikkonnast on vaesuses, kusjuures äärmise vaesuse tase on 61,2 %; arvestades, et emade suremus on suurenenud 60 % ning väikelaste suremus 30 %; arvestades, et 2017. aastal sagenesid malaariajuhtumid eelmise aastaga võrreldes 69 %, mis on suurim kasv maailmas, ning arvestades, et muud haigused, nt tuberkuloos ja leetrid, on muutumas epideemiaks;
—

võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 24. aprilli 2013. aasta raportit „Regional Study: management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants“ (Piirkondlik uuring: Euroopa Liidu välispiiride haldamine ja selle mõju rändajate inimõigustele),
19.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Jordaania Hašimiidi Kuningriigi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus on liidus ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigis erinev; on arvamusel, et asjaomane andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged kaitsemeetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata kaitseklauslid, mida Jordaania Hašimiidi Kuningriik peab põhiõiguste puhul täitma ja mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
F.

arvestades, et uus leping loob uue õigusliku aluse poliitilise dialoogi elavdamiseks ning majanduskoostöö ja teiste sektorite, nagu energia-, transpordi-, taristu- ja keskkonnaalase koostöö ulatuse laiendamiseks; arvestades, et eeldatavasti mõjutavad need sätted Armeeniat positiivselt, edendades demokraatlikke standardeid, majanduskasvu ja kestlikku arengut; arvestades, et need väljavaated on eriti tähtsad Armeenia noorte jaoks, sealhulgas parema hariduse ja rohkemate töövõimaluste tõttu; arvestades, et koostöö suurendamine on kasulik nii ELi kui ka Armeenia kodanikele;
3.

on seisukohal, et 3D-printimise sektoris tuleb mõistetavalt olla tähelepanelik eeskätt prinditud toodete kvaliteedi ning kasutajatele või tarbijatele tekkivate võimalike ohtude suhtes ning asjakohast tähelepanu tuleks pöörata selliste tuvastamis- ja jälgitavusmeetmete kehtestamisele, millega tagatakse toodete jälgitavus ning hõlbustatakse nende edasise kasutamise jälgimist ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel; on seisukohal, et selliste vahendite väljatöötamisel oleks kasu õiguste omanike ja 3D-tootjate vahelisest tihedast koostööst; leiab samuti, et see aitaks tagada loodud objektide jälgitavuse ja vähendada võltsimist;
5.

mõistab hukka väljendusvabaduse rikkumise Somaalia riiklike ja mitteriiklike osaliste poolt; väljendab muret praeguse administratsiooni ja mõne piirkondliku valitsusasutuse autokraatliku lähenemise pärast, mistõttu vahistatakse poliitilisi oponente ja rahumeelseid kriitikuid; on arvamusel, et ajakirjanike ning kodanikuühiskonna aktivistide mis tahes hirmutamine, ahistamine, kinnipidamine või tapmine on täiesti vastuvõetamatu; palub, et Somaalia ametivõimud lõpetaksid NISA kasutamise sõltumatute ajakirjanike ja poliitiliste oponentide hirmutamiseks; kutsub valitsust ja ELi tema Somaalias õigusriigi põhimõtete juurutamiseks võetavate meetmete ühe osana üles tagama, et NISAt reguleeritaks tõhusa järelevalvemehhanismiga; kinnitab, et väljendus- ja mõttevabadus on tugeva ja demokraatliku ühiskonna arenguks hädavajalikud; kutsub Somaalia föderaalvalitsust üles tagama, et väljendusvabadust austataks täielikult; palub, et Somaalia valitsus vaataks läbi karistusseadustiku, uue meediaseaduse ja teised õigusaktid, et viia need kooskõlla Somaalia rahvusvaheliste kohustustega väljendusvabaduse ja meediavabaduse valdkonnas;
H.

arvestades, et paljudele inimõiguslastele on mõistetud pikad vangistused, eelkõige Germain Rukukile, kes töötab Burundi katoliiklike juristide ühenduses ja kellele mõisteti 32-aastane vabadusekaotus, või neid (näiteks Nestor Nibitangat) peetakse kohtuprotsessi ootel endiselt kinni; arvestades, et on heaks kiidetud piiravad seadused kohalike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide kontrollimiseks; arvestades, et mõned organisatsioonid on olnud sunnitud oma tegevuse peatama ja teised lõpetama, näiteks Ligue ITEKA, FOCODE ja ACAT; arvestades, et paljud juhid ja inimõiguste kaitsjad on saadetud maapakku ning need, kes veel riigis viibivad, elavad pideva surve all või vahistamishirmus; arvestades, et Emmanuel Nshimirimanale, Aimé Constant Gatorele ja Marius Nizigamale on mõistetud 10–32 aastat vangistust ning Nestor Nibitangat võib oodata 20 aasta pikkune vanglakaristus; arvestades, et ajakirjanik Jean Bigirimana on tänaseks olnud peaaegu kaks aastat kadunud ja ta on üks paljudest kriisis kadunuks jääma sundimise ohvritest;
E.

arvestades, et siiani on üle 750 miljoni naise abiellunud enne 18-aastaseks saamist ja 250 miljonit neist abiellus enne 15-aastaseks saamist; arvestades, et praegu on ligikaudu 40 miljonit 15–19-aastast tütarlast abielus või vabaabielus; arvestades, et igal aastal abiellub enne 18-aastaseks saamist ligikaudu 15 miljonit tütarlast ja neist neli miljonit enne 15-aastaseks saamist; arvestades, et umbes 156 miljonit poissi on samuti abiellunud enne 18-aastaseks saamist ja neist 25 miljonit enne 15-aastaseks saamist; arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud on sagedasemad vaestes ja vähem arenenud piirkondades; arvestades, et koos maailma rahvaarvu kasvuga kasvab ka lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude arv; arvestades, et ÜRO Lastefondi hiljutises aruandes prognoositakse, et 2050. aastal on neid tütarlapsi, kes on abiellunud enne 18-aastaseks saamist, ligikaudu 1,2 miljardit; arvestades, et neist kümnest riigist üheksa, kus on lapsega sõlmitud abielude määr kõige kõrgem, on liigitatud ebakindlateks riikideks;
51.

tuletab meelde, et naiste õigused on inimõigused, ning ergutab jätkama tööd sotsiaalsete ja kultuuriliste normide ja sooliste stereotüüpidega tegelemiseks ühiskonnas, tehes selleks rohkem koostööd kodanikuühiskonnaga ning naiste õigusi ja mõjuvõimu suurendamist toetavate rohujuuretasandi organisatsioonidega, eelkõige ebakindlates ja konfliktiriikides ning hädaolukorras; on veendumusel, et hädavajalik on luua uusi ja arendada olemasolevaid võrgustikke ning kaasata kõik peamised osalejad, sealhulgas erasektor, ning võimaluse korral luua avaliku ja erasektori partnerlusi; rõhutab, et kohalikes kogukondades ja valitsusvälistes organisatsioonides peab suurenema naiste roll järelevalves ja kohalikelt asutustelt vastutuse võtmise nõudmisel; kordab, et selle asemel, et käsitleda naisi ja tütarlapsi kaitsetuna, tuleks rõhutada nende rolli muutuste ja arengu käivitajana ning rahu kindlustajana konfliktide lahendamises; rõhutab, et naiste ja meeste vahelise tõelise võrdõiguslikkuse tagamiseks on vajalik poiste ja meeste kaasamine ja aktiivne osalemine; pooldab seetõttu laiapõhjalist haridust soolise vägivallaga seotud käitumise muutmiseks, mis kaasab kõik mehed, poisid ja kogukonnad; rõhutab, et nais- ja meesrollide sotsiaalsed normid asetavad naised kaitsetumasse olukorda, eelkõige seoses nende seksuaal- ja reproduktiivtervisega, ning toovad kaasa kahjulikke praktikaid, nagu naiste suguelundite moonutamine, lapsega sõlmitavad abielud, varajane abielu ja sundabielu;
100.

tunneb heameelt komisjoni esimese iga-aastase koormusanalüüsi üle, mis tehti ELi õigusaktide lihtsustamise kontekstis ning mille raames viidi läbi Eurobaromeetri kiiruuring selle kohta, kuidas ettevõtjad reguleerimist tajuvad, ja intervjueeriti üle 10 000 ettevõtja 28 liikmesriigis, peamiselt VKEsid, pidades silmas ettevõtete jagunemist ELis; juhib tähelepanu analüüsi tulemustele, mis kinnitavad, et keskendumine tarbetute kulude vähendamisele on endiselt asjakohane ja et ettevõtjate arvamust mõjutavad eri tegurid keerulises koosmõjus, mille põhjuseks võivad ka olla erinevused riikide haldus- ja õiguskorras, mis puudutab õigusaktide rakendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et tajumist võib mõjutada ka ülereguleerimine ja isegi ebatäpsed meediakajastused; on seisukohal, et iga-aastase koormusanalüüsi kontseptsioon, mis on küll oluline vahend probleemide kindlakstegemiseks ELi õigusaktide rakendamisel ja kohaldamisel, ei tohi anda alust eeldusele, et reguleerimine põhjustab iseenesest liigset halduskoormust; nõustub komisjoniga, et ainus viis, kuidas teha kindlaks, mida on tegelikult võimalik lihtsustada, sujundada või kaotada, on küsida kõikide sidusrühmade – ka nende, kellel on vähem võimas esindatus – seisukohti konkreetsete õigusaktide või mitmesuguste õigusaktide kohta, mida kohaldatakse konkreetses sektoris; palub, et komisjon täiustaks iga-aastast koormusanalüüsi esimesest analüüsist saadud kogemuste põhjal, kohaldaks läbipaistvaid ja kontrollitavaid andmekogumismeetodeid, pööraks erilist tähelepanu VKEde vajadustele ning käsitleks nii tegelikku kui ka tajutavat koormust;
38.

peab kahetsusväärseks, et viimastel aastatel on teatatud paljudest Vahemerel hukkunud või kadunuks jäänud inimestest; rõhutab lisaks, et otsingu- ja päästetööd on Euroopa integreeritud piirihalduse eraldiseisev komponent, nagu on sätestatud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti määruses; on seisukohal, et püsiv, otsustav ja tõhus liidu reageerimine merel toimuvate otsingu- ja päästeoperatsioonide raames on ülimalt oluline, et hoida ära surmajuhtumeid merel; peab äärmiselt oluliseks, et kõikide merepiiridel toimuvate piirivalveoperatsioonide kavandamisse ja nende operatsioonide Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolsesse rakendamisse kaasataks piisavad mereotsingute ja -päästega seotud aspektid ja suutlikkus, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 656/2014;
19.

märgib, et enamik liikmesriike nõuab pooltelt kohtumenetluse algatamisel kohtulõivu; rõhutab, et tasuta õigusabi kättesaadavus ja kohtulõivude suurus mõjutavad oluliselt õiguskaitse kättesaadavust (mis on ELis põhiõigus), eriti vaesuses elavate kodanike jaoks, ning rõhutab tasuta õigusabi rolli nõrgematele pooltele võrdsetel tingimustel õiguskaitse kättesaadavuse tagamisel; rõhutab, et allpool vaesuspiiri elavatele tarbijatele osutatav tasuta õigusabi on endiselt oluline tasakaalustav tegur; juhib tähelepanu sellele, et tasuta õigusabi saamise raskendatus võib olla suur takistus olukorras, kui kohtulõivud ja/või -kulud on nõude suurust arvestades suhteliselt suured; on seisukohal, et tasuta õigusabi tuleks siduda liikmesriikide vaesuspiiriga; rõhutab, et õiguskulusid tuleks üldiselt veelgi vähendada, näiteks kasutades liikmesriikide elektroonilisi e-õiguskeskkonna portaale; kutsub liikmesriike üles muutma veebipõhist teavet, mis võimaldab kodanikel saada teada, kas neil on õigus saada tasuta õigusabi, kasutajasõbralikumaks ja tagama veebis kättesaadava teabe ka nägemispuudega inimestele;
41.

usub, et kalandustoodete väärtusahel on keerukas, ulatudes tootjatest mitmesuguste vahendajate kaudu jaemüüjate või restoranideni; rõhutab, et kalatoodete müügi vahendajatel ning kala ja mereandide töötlejatel on väärtusahelas oluline osa; märgib, et keskmiselt on tootjate kasumimarginaal väärtusahelas ainult 10 % ja ülejäänud 90 % läheb vahendajatele; toonitab, et väärtusahela lühendamine, eelkõige tootjate (oma toodangu ja turustamiskavade tõttu kõige tähtsama osapoole) organisatsioonide loomise kaudu, on esmane väikekalurite sissetulekute suurendamise ja tarbijatele paremate (ja tõenäoliselt soodsama hinnaga) toodete pakkumise abinõu;
28.

võtab teadmiseks, et komisjon on edasi lükanud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, näiteks mobiil- ja nutitelefone puudutavad meetmed, oodates lisahindamiste tulemusi ja arvestades asjaolu, et selles tooterühmas muutub tehnoloogia kiiresti; on aga seisukohal, et just nende toodete osas, mida müüakse arvukalt ja vahetatakse tihti uute vastu välja on olemas selge potentsiaal paremate tulemuste saavutamiseks, eriti ressursitõhususe osas, ning seepärast tuleks nende suhtes ökodisaini kriteeriume kohaldada ja teha pingutusi reguleerimisprotsessi tõhustamiseks; rõhutab vajadust hoolikalt hinnata, kuidas saaks parandada selliste tooterühmade ökodisaini, mille puhul on peamisteks ökodisaini parameetriteks parandatavus ja varuosade asendamine;
22.

rõhutab, et rahastamise jätkusuutlikkuses peaksid ELi institutsioonid olema eeskujuks; märgib, et kuigi 26 % EIP rahast investeeritakse kliimameetmetesse ning EIP tõi 2007. aastal esimesena rohelised võlakirjad turule ja praeguse seisuga selles valdkonnas seatud eesmärgi tõenäoliselt ka saavutab, rahastab ta endiselt suurte CO 2 heitkogustega projekte, mis tähendab, et mõndagi saab veel parandada; nõuab seetõttu tungivalt, et EIP kohandaks laenuandmispõhimõtteid ja projektieelistusi nii, et see oleks kooskõlas Pariisi lepingu ja 1,5 °C temperatuuritõusu piiranguga; kutsub üles EIP laenutehinguid ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) määruse sätteid tugevdama ja tasakaalustama, et EIP ega EFSI suurte CO 2 heitkogustega projektidesse enam ei investeeriks, vaid et nad eelistaksid lisaks innovatiivsetele sektoritele ja mittemateriaalsetele varadele tõhusaid ja dekarboniseerimisprojekte; on seisukohal, et EIP-l on võimalik anda keskkonnasäästlikule süsteemile üleminekuks piirkondlikult tasakaalustatud viisil rohkem riskikapitali; on seisukohal, et sellega seoses tuleks võtta lisameetmeid, sealhulgas koostoimes järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ELi rahastamisvahenditega;
8.

toetab ettepanekuid, mille komisjon on teinud ELi omavahendite süsteemi reformimise kohta, sest 2021.–2027. aasta finantsraamistiku paketi tulude seisukohast on see väga positiivne; tunneb heameelt selle üle, et pakutud on kolm uut ELi omavahendit ja praegust käibemaksupõhist omavahendit on soovitatud muuta lihtsamaks; rõhutab, et samu ideid, mis põhinevad otseselt institutsioonidevahelise kõrgetasemelise omavahendite töörühma tööl, sisaldas ka Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta resolutsioon; võtab rahuloluga teadmiseks, et uued omavahendid vastavad kahele liidu strateegilisele eesmärgile, millest esimene on hästi toimiv siseturg ning teine keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutustega; loodab, et nõukogu ja komisjon toetavad omavahendite vastuvõtmisel parlamendile suurema rolli andmist; tuletab veel kord meelde, et parlament on seisukohal, et järgmise finantsraamistiku kulu- ja tulupoolt tuleks eesseisvatel läbirääkimistel käsitleda ühtse paketina ning finantsraamistikus on parlamendiga võimalik kokkuleppele jõuda ainult siis, kui vastavaid edusamme tehakse ka omavahendites;
D.

arvestades, et noorte töötus on viimastel aastatel järk-järgult vähenenud, kuigi see oli Eurostati andmetel 2018. aasta jaanuaris 16,1 % ja mõnes liikmesriigis isegi üle 34 %; arvestades, et võrreldes 2008. aasta näitajatega (15,6 %) näeme, et töötuse määr on tõusnud; arvestades, et need arvud näitavad, et noorte potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ei ole olemas kõigile ühtmoodi sobivat lahendust; arvestades, et äärsepoolseimates piirkondades on noorte töötuse määr murettekitavalt kõrge ning mõnes neist, näiteks Mayotte’is, on see üle 50 %;
148.

on arvamusel, et rahvusvahelise kaubanduse ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) nõuded on avaldanud väga märkimisväärset mõju ÜPP läbivaatamistele, mis on järjestikku toimunud alates 1990. aastatest; on seisukohal, et nende läbivaatamistega on suurendatud Euroopa põllumajandustoodete ja Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse konkurentsivõimet, kuid on kahjustatud ka põllumajandussektori ulatuslikke valdkondi, seades need maailmaturgude ebastabiilsuse meelevalda; on arvamusel, et nüüd on aeg keskenduda rohkem muudele ÜPP eesmärkidele, näiteks põllumajandustootjate elatustasemele ning tervise, tööhõive, keskkonna ja kliimaga seotud küsimustele, nagu on soovitatud komisjoni teatises Euroopa toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta;
11.

toonitab, et sõlmitud lepingud ning liidu praegused ja tulevased kahepoolsed läbirääkimised annavad turulepääsu ja kaubandustõkete kõrvaldamise kaudu võimaluse majanduskasvuks; palub komisjonil pidevalt suhelda sidusrühmadega, et hinnata käimasolevate läbirääkimiste prioriteete; tuletab meelde, et esikohal peab olema läbirääkimiste sisu, mitte nende tempo, et läbirääkimisi tuleb pidada vastastikkuse ja ühise kasu vaimus, et ELi eeskirjad ja normid tuleb kindlustada, et vältida liidu sotsiaalmudeli ja keskkonnaohtusattumist, ning et avaliku sektori teenused, sealhulgas üldhuviteenused ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 14 ja 106 ja protokollis nr 26, samuti audiovisuaalteenused, tuleb välja jätta; rõhutab, et komisjon peab kõikides kaubandusläbirääkimistes tagama, et ELi ning riiklikele ja kohalikele asutustele jääks täielik õigus kehtestada, võtta vastu, säilitada või tühistada mis tahes meetmeid, mis puudutavad avaliku sektori teenuste tellimist, korraldamist, rahastamist ja osutamist, nagu see on olnud ka eelnevate kaubanduslepingute puhul;
11.

rõhutab, et selleks, et kaitsta üleilmset bioloogilist mitmekesisust, peatada selle praegune vähenemine ja seda võimalikult palju taastada, on vaja tugevamat rahvusvahelist raamistikku; on veendunud, et selline raamistik peaks põhinema sihteesmärkidel ja vabatahtlikel kohustustel, hõlmama riiklikult kindlaksmääratud panuseid ja neid täiendavaid kohalikke ja piirkondlikke panuseid ning muid sobilikke meetmeid, finantskohustusi, paremaid suutlikkuse suurendamise tagatisi ning iga viie aasta tagant toimuva läbivaatamise mehhanismi, rõhuasetusega kaitsealade juhtimise parandamisel, tulemuslikumatel kaitsemeetmetel ja üha kasvavatel eesmärkidel;
C.

arvestades, et 2013. aastal tehtud Euroopa ettevõtete uuringu andmetel (5) võivad kasutatavad töötajate finantsosaluse kavad ettevõtete iseärasustest sõltuvalt suurel määral üksteisest erineda; arvestades, et 62 % Euroopa äriühingutest kasutab ühte või teist muutuvpalga vormi, kasumi jagamise osakaal on 30 % ja grupi töötulemustega seotud tasu 25 %; arvestades, et aktsiaomandi kavasid kasutab vaid 5 % äriühingutest; arvestades, et töötajate finantsosaluse kavad on rohkem levinud era- kui avalikus sektoris (mõne üksiku riigi erandiga), samuti teatavates majandussektorites, eeskätt info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, finants- ja kindlustus- ning nõustamissektoris; arvestades, et neid süsteeme kasutavad tõenäolisemalt pigem suuremad kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning samuti on nende kasutamine levinum väliskapitaliga või hargmaiste ettevõtjate puhul ning äriühingutes, mis paiknevad suure majandusliku tähtsusega või arenenud piirkondades (6);
H.

arvestades, et selline areng võib kallutada riigi kõrvale Euroopa väärtuste ja põhimõtete järgimise kursilt ning vähendab veelgi Moldova kodanike niigi nõrka usaldust riigi institutsioonide vastu; arvestades, et Moldova erakonnad on teatanud, et see loob ohtliku pretsedendi tulevasteks valimisteks, ning et tuhanded inimesed on avaldanud meelt Chișinău kohtute otsuste vastu;
19.

juhib tähelepanu sellele, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed või andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta, on äärmiselt tundlik ja tekitab tõsist muret, arvestades Iisraeli Riigi ja Euroopa Liidu erinevat õigusraamistikku, ühiskondlikke tunnusjooni ja kultuurilist tausta; toonitab asjaolu, et kuriteo määratlus on liidus ja Iisraeli Riigis erinev; on arvamusel, et asjaomane andmete edastamine peaks seetõttu toimuma üksnes väga erandlikel juhtudel ning sealjuures peaksid andmesubjektile ja temaga seotud isikutele olema kehtestatud selged turvameetmed; on seisukohal, et tuleb kindlaks määrata kaitseklauslid, mida Iisraeli Riik peab põhiõiguste ja -vabaduste puhul täitma ning mis käsitlevad muu hulgas väljendusvabaduse, usuvabaduse ja inimväärikuse austamist;
E.

arvestades, et komisjon on möönnud, et FATCA ja sellega seotud valitsustevaheliste kokkulepete soovimatu tagajärg on, et see takistab juurdepääsu ELi finantsteenustele USA kodanike ja kõigi selliste isikute puhul, kelle kohta on kaudseid tunnuseid, et nad võivad kuuluda FATCA alla („USA isikud“);