Seepärast tuleb astuda palju rohkem samme e-kaasatuse ja Riia eesmärkide saavutamiseks. ELi sekkumine on õigustatud, et tagada infoühiskonnas võrdsed õigused, siseturu järjepidevus ja e-kaasatuse kooskõlatusmeetmed.

E-kaasatus osutab meetmetele, mis on vajalikud selleks, et saaks tegelikkuseks kõikehõlmav infoühiskond, st infoühiskond kõigile. Eesmärk on võimaldada kõigil seda soovivatel isikutel täies ulatuses infoühiskonnas osaleda, olenemata individuaalsetest või ühiskondlikest takistustest. E-kaasatus tagab teadmistepõhises ühiskonnas võrdsuse ja sellel on sotsiaalse õigluse saavutamisel oluline roll. See on vajalik ka majanduslikel kaalutlustel, et kasutada infoühiskonna potentsiaali täies ulatuses tootlikkuse tõstmiseks ning sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse kulude vähendamiseks. Kõikehõlmav infoühiskond pakub info- ja sidetehnoloogia sektorile laialdasi turuvõimalusi.

·Üldjuhul on e-juurdepääsu olukord parem riikides, kus reguleerimine on tugev, mis ei sea täielikult konkurentsivõimelisele info- ja sidetehnoloogiaturule takistusi. E-juurdepääsu käsitlevad õigusalased nõuded on loonud ettevõtjatele võrdsed tingimused ja toonud kaasa uued ärivõimalused.

·Paljudes riikides on e-juurdepääs puudulik, näiteks seoses veebisaitide, digitaaltelevisiooni, hädaabiteenustele telefonijuurdepääsu ja avaliku teabe terminalidega, ning üles kerkivad uued takistused. Selle põhjuseks on sageli turuprobleemid ja ühtse lähenemisviisi puudumine siseturul, mis seavad tööstusharule tõsiseid takistusi. Masstehnoloogiad ja -teenused eiravad sageli kõikehõlmavat disaini / disaini kõigi jaoks. Miljardite eurode suurune e-juurdepääsu äri on kasutamata (puuetega inimesed moodustavad hinnanguliselt 15 % ELi elanikkonnast).

Paljud ettevõtjad teevad märkimisväärseid pingutusi, et parandada e-kaasatust, eriti seoses e-juurdepääsu ja koolitusega. Siiski ei pakuta veel piisavalt info- ja sidetehnoloogilisi lahendusi, mis oleksid taskukohased ja kohandatud konkreetsetele individuaalsetele vajadustele. Konkreetsed probleemid, mille puhul tööstusharu ja teenuseosutajad peaksid suuremat rolli mängima, on järgmised:

·Infotehnoloogiline pädevus on jätkuvalt erinev. Info- ja sidetehnoloogia kasutusalad ja sellel põhinevad teenused levivad, kuid osa elanikkonnast jääb kõrvale, eelkõige töötud ja madala haridustasemega inimesed. Probleem on ka infosisu vähene kättesaadavus võimalikele kasutajatele arusaadavates keeltes.

·Info- ja sidetehnoloogia on võimaldanud paljude jaoks märkimisväärset edasiminekut. Sellele vaatamata on info- ja sidetehnoloogiateenuste kättesaadavus kas turust tulenevatel või muudel põhjustel ebapiisav.

Info- ja sidetehnoloogia, eelkõige mobiiltelefonide ja Interneti-teenuste kasutamine, on paljude elanikerühmade seas kiiresti kasvanud. Viimastel aastatel on vähendatud digitaalseid lõhesid, mis tulenevad soost, vanusest ning töö olemasolust või puudumisest. Kuid teatavad erinevused on jätkuvalt olemas ja ees seisavad suured probleemid. Eelkõige:

Kõnealune eesmärk saavutati juba 2006. aasta lõpuks (kättesaadav 89 %-le ELi elanikkonnast), kuid riikide ja piirkondade vahel on jätkuvalt erinevused, nt lairibaühendus on kättesaadav ainult 70 %-le maapiirkondade elanikest.

2006. aasta Riia ministrite deklaratsioonis seati eesmärgid, mis tuleks saavutada 2010. aastaks. Praeguste suundumuste jätkumise korral on väga raske enamikku neist eesmärkidest ELi tasandil saavutada, kuigi olukord on Euroopa eri paigus väga erinev ja mõned piirkonnad teevad edusamme. Info- ja sidetehnoloogia kasutamise sotsiaalsed erinevused eksisteerivad endiselt ja mõnel juhul isegi suurenevad.

2.3.Ametiasutused: poliitilised meetmed ei ole piisavalt kooskõlastatud ja tõhusad

Paljud ametiasutused kõigil tasanditel viivad läbi e-kaasatust toetavaid algatusi. Need ulatuvad info- ja sidetehnoloogia juurdepääsu ning kättesaadavusega seonduvate seaduslike õiguste tunnustamisest kuni e-kaasatust käsitlevate meetmete rahalise toetamiseni. EL on samuti olnud väga aktiivne selliste poliitiliste tegevuskavade rakendamisel, mis hõlmavad infoühiskonda, andmekaitset, sotsiaalset kaasamist ja tööhõivet, riigihankeid, uurimistegevust, haridust, kultuuri ning standardimist. E-kaasatus on üks algatuse i2010 nurgakividest, millele järgnesid konkreetsed poliitilised meetmed. 2006. aasta Riia ministrite deklaratsiooniga pandi alus terviklikule poliitikasuunale, määratleti prioriteedid ja seati konkreetsed eesmärgid. Teha on siiski veel palju.

·Jätkuvalt ei olda teadlikud ega mõisteta info- ja sidetehnoloogia kasutamise seost sotsiaalse ning majandusliku osalemisega ja tõendid selle mõjust on puudulikud.

·E-kaasatusega seotud kaalutlused ei ole sotsiaalsetes, majanduslikes ja tehnoloogilistes tegevuskavades veel tavapärased ning strateegiline lähenemine ühiseid eesmärke käsitlevale sidusrühmade koostööle on jätkuvalt puudulik.

·Tegevus on sageli killustatud ning avalikud tegevused ei ole kodanikuühiskonna ja ettevõtjate jõupingutustega piisavalt kooskõlastatud. Põhjuseks on osaliselt e-kaasatuse mitmetahulisus ja tõsiasi, et selles võivad osaleda eri ministeeriumid.

·Puudub tõhus õiguslik raamistik, et kaitsta nende kasutajate õigusi, keda varitseb oht olla siseturul tõrjutud. Selline olukord on eriti nähtav e-juurdepääsu puhul: õigusaktid on kogu Euroopas killustatud ja omavad vähest mõjujõudu. ELi asjaomaseid sätteid kohaldatakse ebajärjekindlalt või ei kohaldata üldse, seda peamiselt nende mittesiduvuse tõttu, ning liikmesriikide lähenemisviisid võivad märkimisväärselt erineda. See pärsib e-juurdepääsu käsitlevate ühisjoonte tekkimist paljude kasutajate ning info- ja sidetehnoloogiatööstuse kahjuks, kes peab seisma silmitsi killustatud turgude ning eri nõuetega.

E-kaasatuse eesmärk: ühtsed ja tõhusad e-kaasatust käsitlevad poliitikasuunad ning õigusaktid

3.Probleemidega tegelemine: e-kaasatust käsitlev euroopa algatus

Eelmises lõigus kindlaks määratud probleemidega tegelemine toob kaasa märgatavad edusammud algatuse i2010 ja Riia konverentsi e-kaasatust käsitlevate eesmärkide saavutamisel. E-kaasatust käsitleva Euroopa algatuse peamine eesmärk on seega suurendada olukorra pakilisuse tunnetamist ja näidata senisest rohkem seda olulist panust, mida e-kaasatus saab anda elukvaliteedi, majanduskasvu ja tööhõive parandamiseks ning Riias võetud kohustuste tugevdamiseks. Kõnealuse algatusega ei kaasne haldus- ega finantskoormust ELi tasandil.

„E-kaasatus, võta sellest osa!”: teadlikkuse suurendamine ja jõupingutuste ühendamine -Komisjon viib 2008. aasta jooksul läbi spetsiaalse kampaania („E-kaasatus, võta sellest osa!”), mis põhineb üleskutsel anda omapoolne panus ning teeb nähtavaks e-kaasatusega seotud algatused, sündmused ja tulemused kogu Euroopas. -Komisjon korraldab 2008. aasta lõpus e-kaasatuse teemal kõrgetasemelise ministrite konverentsi, et koondada ja avaldada e-kaasatuse valdkonna saavutusi, anda neile Euroopa e-kaasatuse auhind, kirjeldada hetkeolukorda ning seada uued suunad tuleviku jaoks.

Teiseks loob e-kaasatust käsitlev Euroopa algatus tegevusraamistiku, mis põhineb praegustel tegevustel, otsides nendevahelist sünergiat ja ületab lõhesid ning mille lõppeesmärk on saavutada e-kaasatuse suurem mõju ühtsete meetmete abil kolmes järgmises valdkonnas:

·luua kõigile tingimus infoühiskonnas osalemiseks;

·kiirendada tõrjutuse ohus elanikerühmade tõhusat osalemist ja parandada nende elukvaliteeti;

·lõimida e-kaasatuse meetmeid võimalikult suure püsiva mõju tagamiseks.

3.1.Kõigile infoühiskonnas osalemiseks tingimuste loomine

Infoühiskonnas osalemise eeltingimused on taskukohaste ja juurdepääsetavate info- ja sidetehnoloogiateenuste kättesaadavus ning kodanike oskus neid teenuseid kasutada. Praegu on siiski veel palju inimesi, kellel ei ole võimalik info- ja sidetehnoloogiast täit kasu saada, kuna kõnesolevad eeltingimused ei ole täidetud. Mõnel puudub füüsiline juurdepääs info- ja sidetehnoloogiatoodetele ning -teenustele, eelkõige lairibaühendusele, mõne jaoks ei ole info- ja sidetehnoloogiateenused taskukohased. Selleks et infoühiskonnast maksimaalselt kasu saada, on hädavajalik tagada piisava kiirusega lairibaühenduse olemasolu. Mõne aasta pärast on minimaalne kiirus 20 Mbit/s vajalik selliste teenuste jaoks nagu telemeditsiin, mis on suure tähtsusega paljudele tõrjutuse ohus isikutele, eelkõige üha suurenevale arvule vanematele inimestele. Oluline on suurendada teadlikkust ohtudest, mis seonduvad isikuandmete töötlemisega info- ja sidetehnoloogiavõrkudes, ning harida kasutajaid selles valdkonnas; sellised ohud on näiteks identiteedivargus, diskrimineerimine profiili alusel ja pidev jälgimine.

Paljudele puuetega inimestele on e-juurdepääsu tõkked suureks takistuseks. 2005. aasta teatises e-juurdepääsu kohta sedastati, et edasised meetmeettepanekud, sealhulgas uued õigusaktid, tehakse vajaduse korral 2007. aastal. Käesoleva teatise ettevalmistamiseks läbiviidud üleeuroopalised uuringud ja avalik arutelu osutavad, et edusammud ei ole rahuldavad. Kuigi mitmed riigid on võtnud meetmeid, sealhulgas vastu võtnud uusi õigusakte, on nende mõju vahel piiratud, kuna neid rakendatakse puudulikult. Seetõttu on oluline kehtestada selged ELi eeskirjad ja mehhanismid, mida nõudis hiljuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Seda tuleb teha kohe, enne kui liikmesriikide erinevad sekkumismehhanismid killustavad turgu veelgi ja enne kui uued masstehnoloogiad, nagu digitaaltelevisioon, võetakse laiaulatuslikult kasutusele. Õiguslikud meetmed ja mitteregulatiivne toetus (katseprojektid, uurimistegevus, edendamine) peaksid käima käsikäes. Ühtlasi tuleks jätkuvalt teha e-juurdepääsu valdkonnas rahvusvahelist koostööd.

Käsitleda tuleb ka tõika, et paljudel tõrjutuse ohus inimestel ei ole ikka veel vajalikku infotehnoloogilist pädevust.