[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.7.2009

KOM(2009) 343 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

2008. AASTA ARUANNE EUROOPA KOMISJONI SUHETE KOHTA LIIKMESRIIKIDE PARLAMENTIDEGA

KOMISJONI ARUANNE

2008. AASTA ARUANNEEUROOPA KOMISJONI SUHETE KOHTA LIIKMESRIIKIDE PARLAMENTIDEGA

1. Sissejuhatus

José Manuel Barroso juhitud komisjon on alates oma ametiaja algusest 2004. aastal omistanud suurt tähtsust suhtlusele liikmesriikide parlamentidega, seades üheks põhieesmärgiks „uue lähenemisviisi” määratlemise ja elluviimise suhetes liikmesriikide parlamentidega.

Paljutõotav ja uuenduslik oli juba tõsiasi, et üks komisjoni asepresidentidest määrati vastutavaks suhete eest riikide parlamentidega. Veebruaris 2005 võttis kolleegium asepresident Margot Wallströmi algatusel vastu lühiajalise tegevuskava, mis kehtestab kolm põhieesmärki:

- vastastikused suhted – pidev avatud dialoog: et teha oma tööd tõhusamalt ja läbipaistvamalt, peavad komisjon ja liikmesriikide parlamendid olema kursis üksteise seisukohtade ja vastastikuste huvidega;

- koostöövõrkude loomine: liikmesriikide parlamentide ja komisjoni vaheliste koostöövõrkude loomine võimaldab saada kasu kõigi osapoolte poliitilisest ja halduslikust kompetentsist, seejuures ELi aluslepingute ja liikmesriikide põhiseaduste sätetest rangelt kinni pidades;

- kontakti taastamine kodanike ja nende valitud esindajatega: riikide parlamentide vahendusel saab kuuldavaks Euroopa kodanike hääl.

2006. aasta märtsis rõhutas kolleegium oma esimeses aastaaruandes, mis käsitles nende kolme põhieesmärgi valdkonnas saavutatut, taas oma kindlat tahet tugevdada sidemeid liikmesriikide parlamentidega.

Leiti, et Euroopa Liidu kodanikulähedasemaks muutmiseks peaksid liikmesriikide parlamendid osalema rohkem Euroopa tasandi poliitikaloome protsessis, samuti peeti vajalikuks rõhutada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete olulisust. Seetõttu teatas komisjon oma 10. mai 2006. aasta teatises „Kodanikukeskne tegevuskava” uudse vahendi loomisest, mis võimaldab arendada dialoogi liikmesriikide parlamentidega. Selle algatuse raames edastatakse riikide parlamentidele mitte üksnes komisjoni koostatud konsultatsioonidokumendid (rohelised ja valged raamatud ning teatised), mida nõudis juba Amsterdami lepingu lisaprotokoll, vaid ka kõik uued ettepanekud. Liikmesriikide parlamente kutsuti üles oma arvamust avaldama ja niimoodi ühenduse poliitikaloome protsessis osalema[1].

Juunis 2006 toimunud Euroopa Ülemkogu tervitas seda komisjoni algatust, manitsedes komisjoni suhtuma väga tähelepanelikult liikmesriikide parlamentide märkustesse, eeskätt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete osas.

Komisjon kehtestas sisekorra riikide parlamentide märkustele vastamiseks ning hakkas alates septembrist 2006 saatma parlamentidele uusi õigusaktide ettepanekuid ja konsultatsioonidokumente, samuti nende arvamusavaldustele vastama.

Komisjon selgitab oma vastustes üldjuhul õigusaktide algseid põhjusi ja institutsioonidevahelise dialoogi eri etappe. Samas võib kolleegium – säilitades küll täielikult oma algatusõiguse – võtta arvesse selle dialoogi raames väljendatud seisukohti. Liikmesriikide parlamentidega peetud poliitilisest dialoogist teavitatakse ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

Eelkirjeldatud algatused võimaldasid komisjonil töötada viimase nelja aasta jooksul välja täiesti uue lähenemisviisi suhtlemiseks liikmesriikide parlamentidega, kes on saanud osaleda senisest rohkem Euroopa Liidu valitsemistavade täiustamises. Tänu sellele uuele lähenemisviisile on José Manuel Barroso juhitud komisjon süvendanud ja laiendanud suhteid liikmesriikide parlamentidega. Nende suhete kvaliteet on väga kõrge, rõhutavad nii liikmesriikide parlamendid ise kui ka nende esimeeste konverents ja Euroopa Ühenduse Küsimustega Tegelevate Komisjonide Konverents (COSAC).

Suhete tugevdamisel riikide parlamentidega järgiti täielikult Euroopa Liidu institutsioonide õiguspädevusi ja üldisemalt „institutsioonide kolmiku” tasakaalu.

2008. aastal võttis Euroopa Parlament vastu soovitused, mis põhinesid reformi töögrupis toimunud aruteludel. Soovitustes tehakse ettepanek tihendada veelgi Euroopa Parlamendi koostööd liikmesriikide parlamentidega, eeskätt Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise kontekstis, muutes suhtlemise liikmesriikide parlamentidega sidusamaks ja võttes arvesse ka komisjoni tegevust selles valdkonnas. Konkreetselt soovib Euroopa Parlament senisest rohkem osaleda komisjoni ja parlamentide vahelises dialoogis ning ta näeks meelsasti, et iga aasta sügisel toimuval parlamentidevahelisel foorumil arutataks regulaarselt komisjoni õigusloome- ja töökava. Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide poolt regulaarselt korraldatavad parlamentidevahelised foorumid pakuvad suurepärast võimalust tõhustada dialoogi Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide, nõukogu ja komisjoni vahel.

Komisjoni uut lähenemisviisi suhtluses liikmesriikide parlamentidega on saatnud edu tema ametiaja algusest peale, mida näitab muu hulgas see, et ajavahemikus november 2005 kuni aprill 2009 kohtusid volinikud parlamentidega ligi 500 korda; et volinikud osalesid viisteist korda (pooltel juhtudel esindas komisjoni selle president) parlamentidevahelise foorumi töös; et volinikud võtsid korrapäraselt osa liikmesriikide parlamentide eesistujate konverentsi ja COSACi kohtumistest ning et ajavahemikus september 2006 – aprill 2009 laekus ligikaudu 450 arvamust. Muu hulgas võttis José Manuel Barroso juhitud komisjon vastu neli aastaaruannet, mis käsitlevad suhteid liikmesriikide parlamentidega (k.a käesolev aruanne), määras igas peadirektoraadis ametisse parlamentide koordinaatori, andis välja 12 uudistelehte, osales enam kui 50 riikide parlamentide alaliste esindajate koosolekul Brüsselis ning tõhustas koostööd ja teabevahetust parlamentidevahelise teabevahetuse võrgustikuga (IPEX).

2008. aastat iseloomustab 2006. aasta septembris käivitatud poliitilise dialoogi hoogustumine. Oluliselt on suurenenud riikide parlamentide esitatud arvamuste arv. Mitmekordselt on sagenenud ka komisjoni liikmete külastused liikmesriikide pealinnadesse ja kontaktid nende parlamentidega.

Lissaboni lepingu peatset jõustumist silmas pidades valmistuvad riikide parlamendid rakendama subsidiaarsuse põhimõtte järgimise järelevalvemehhanisme, mis on selle lepinguga ette nähtud, nii riigisiseselt kui ka COSACi või IPEXi raames toimuva töö käigus.

Muu hulgas soovisid riikide parlamendid käsitleda lähemalt parlamentaarse kontrolli küsimust õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas.

2. Ülevaade riikide parlamentide esitatud arvamustest

Poliitilises dialoogis kutsuti osalema 40 parlamendikoda (14 liikmesriigis on ühekojaline ja 13 liikmesriigis kahekojaline parlamendisüsteem). Kutsututest vastas 2008. aastal 24, esitades vähemalt ühe arvamuse.

2.1. Riikide parlamentide seisukohad

Kasvav arvamuste hulk

Komisjoni poliitiline dialoog liikmesriikide parlamentidega on protsess, mille tähtsus liidu institutsioonide praktikas üha kasvab. Septembrist 2006 kuni 2008. aasta lõpuni sai komisjon 368 arvamust 24 liikmesriigi 33 parlamendikojalt. 2008. aastal laekunud 200 arvamust (võrreldes ajavahemikus september 2006 kuni 2007. aasta lõpp laekunud 168 arvamusega) näitavad, et komisjoni ja parlamentide dialoog on saanud harjumuspäraseks (vt lisa).

Mitmed komisjoni ettepanekud arutelude keskmes

2008. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid arvamusi 135 komisjoni dokumendi kohta. Nende tähelepanu köitsid teatavad kindlad teemad, nagu ettepanek piiriüleste tervishoiuteenuste kohta, teatis ja seejärel esitatud ettepanek ühise põllumajanduspoliitika hetkeseisu kohta, „energeetika- ja kliimapaketti” käsitlevad ettepanekud, samuti 2009. aasta poliitiline strateegia.

Erinev osalusmäär

Liikmesriikide parlamendid kasutasid seda menetlust erineval määral. Teatavad ülemkojad, nagu Prantsuse Sénat, Saksa Bundesrat, Ühendkuningriigi House of Lords ja Tšehhi Senát, näitasid jätkuvalt üles suurt aktiivsust. Need neli koda esitasid kokku 54 arvamust 200st. Rootsi Riksdag ja Taani Folketing olid samuti väga aktiivsed. Aasta lõpus suurenes märkimisväärselt ka Itaalia parlamendi kahelt kojalt laekunud arvamuste hulk. Portugali Assembleia da República saatis omalt poolt 65 arvamust, millest enamus olid positiivsed ilma konkreetsete märkusteta.

Samuti tuleb märkida, et väljendatud kahtlused ei olnud alati omavahel kooskõlas. Vähesed ettepanekud kogusid üle kolme arvamuse.

Teatavad parlamendid – eeskätt Rootsi ja Taani parlament – on võtnud nõuks avaldada arvamust ainult komisjoni konsultatsioonidokumentide kohta. Mis puudutab õigusaktide eelnõusid, siis jälgivad nad vastavalt oma sisekorrale valitsuse poolt nõukogus vastuvõetud seisukohti.

Erinevalt Prantsuse ülemkojast ning Madalmaade ja Portugali parlamentidest, kes keskendusid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse teemadele, uurib enamik parlamentidest komisjoni ettepanekute sisust lähtuvaid poliitilisi küsimusi.

Nii tõstsid teatavate riikide esindajatekogud esile oma riigi föderaalsete üksuste probleeme. Regioonide Komitee kutsub teatavaid esindajatekogusid, eeskätt Austria Bundesrati, vastama subsidiaarsusteemalisele küsimustikule, mis saadeti teatavatele kohalikele omavalitsustele.

Laiapõhjaline osalemine

Üldiselt võib öelda, et võrreldes 2007. aastaga kasvas nende parlamentide arv, kes pidasid 2008. aastal komisjoniga korrapärast dialoogi. Teatavad neist osalesid poliitilises dialoogis esmakordselt, nagu Itaalia Senato della Repubblica, Austria Bundesrat ning Kreeka, Küprose ja Bulgaaria parlamendid.

Alates septembrist 2006 on vaid 7 esindajatekogu sellest dialoogist kõrvale jäänud: mõlemad Hispaania ja Rumeenia parlamendikojad, Malta parlament, Austria Nationalrat ja Sloveenia Državni svet.

IPEX ja Europa veebisait

Liikmesriikide parlamentide arvamused ja komisjoni vastused avaldatakse praegu andmebaasis IPEX. Suveks 2009 tehakse need kättesaadavaks komisjoni hallataval 27 veebilehel EUROPA veebisaidil (igal riigil on oma leht).

COSACi raames tehtav töö

Samaaegselt algatas COSAC kaks koordineeritud menetlust, mis keskendusid subsidiaarsusküsimusele:

- Esimene menetlus oli seotud ettepanekuga nõukogu raamotsuse kohta, millega muudetakse terrorismivastast võitlust käsitlevat nõukogu raamotsust 2002/475; komisjon sai selle algatuse raames riikide parlamentidelt 12 arvamust, millest vaid ühes väljendati komisjoni suhtes ametlikku reservatsiooni seoses subsidiaarsusega. Mitu parlamenti küsis, kas ei oleks parem teha see ettepanek Euroopa Nõukogu kontekstis, või kritiseeris ettepaneku nõrka põhjendatust subsidiaarsuse seisukohast.

- Teine menetlus oli seotud ettepanekuga, mis käsitleb religioonil, rassil, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vastu võitlemise põhimõtte rakendamist; selle raames saadeti komisjonile 15 arvamust. Vaid ühe esindajatekogu arvamus oli negatiivne.

Detsembris 2008 algatas COSAC koordineeritud menetluse, et tagada subsidiaarsuse järelevalve seoses elundisiirdamise direktiiviga. Ajavahemikus detsember 2008 – aprilli lõpp 2009 laekus 18 arvamust.

2.2. Mõju poliitika kujundamisele

Liikmesriikide parlamentide arvamused aitavad arendada laiapõhjalist debatti komisjoniga, mida viimane igati soodustab.

2008. aasta jooksul seadis rida parlamente esikohale komisjoni põhialgatused, nagu ettepanekud „energeetika- ja kliimapaketi” või ühise põllumajanduspoliitika hetkeseisu valdkonnas või ettepaneku patsientide õiguste kohta piiriüleses tervishoius (Saksa Bundesrat, Prantsuse Sénat, House of Lords, Tšehhi Senát ning Madalmaade ja Itaalia parlamendid).

Enamikul juhtudel langesid parlamentide seisukohad kokku liikmesriikide delegatsioonide poolt nõukogus esitatud seisukohtadega. Siin võib tuua näiteks „energeetika- ja kliimapaketi”. Poola Sejmi positsioon ühtis riigi valitsuse omaga. Itaalia Senato della Repubblica nõudis paindlike mehhanismide täiustamist ja läbivaatamisklausli lisamist. Itaalia Camera dei Deputati kutsus valitsust üles nõustuma ainult juhul, kui ettepaneku teksti tehakse parandused, näiteks paindlike mehhanismide tugevdamise kohta, et see kajastaks paremini praegust majanduslikku ja finantsolukorda. Ühendkuningriigi House of Lords esitas kaks arvamust. 10. detsembril, Euroopa Ülemkogu eelõhtul, toetasid ülemkoja saadikud süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise katseprojektide rahastamist heitkogustega kauplemise süsteemi raames uutele liikmesriikidele ettenähtud vahenditest ning selliste sektorite heitkoguste täielikku oksjonimüüki, mille puhul ei esine süsinikdioksiidi lekkeohtu. Taastuvenergiate osas taotlesid saadikud valitsuselt ja Euroopa Liidult 2030. aastaks eesmärgi kehtestamist, et edendada tehnoloogiaid ja investeeringuid, mida ei ole 2020. aastaks täielikult rakendatud.

Reageeringud ettepanekule ühise põllumajanduspoliitika hetkeseisu kohta peegeldavad samuti parlamentide ja valitsuste seisukohtade kooskõla. Tšehhi Senát lükkas tagasi kahaneva abi kontseptsiooni, eelistades järkjärgulist ümbersuunamist. Itaalia Camera dei Deputati arvates peab kohustuslik ümbersuunamine ehk siis esimese samba vahendite suunamine maaelu arengule toimuma järk-järgult.

Mis puudutab teisi ühise põllumajanduspoliitika valdkondi, siis soovitas Tšehhi Senát veel oma valitsusel – Euroopa põllumajanduse konkurentsivõime säilitamise huvides – taasavada Tšehhi eesistumisperioodil diskussiooni geneetiliselt muundatud organismide teemal. Itaalia Senato della Repubblica nõudis oma valitsuselt, et see astuks Euroopa institutsioonide juures konkreetseid samme kehtestamaks riigi välispiiridel kontrollisüsteemid ja nende rakendamise kontrollimenetlused teatavate kolmandate riikide eeskujul, et tagada Euroopa normide järgmine põllumajandustoodete valdkonnas.

Mis puudutab ettepanekut patsientide õiguste kohta piiriüleses tervishoius, siis sai komisjon 2008. aastal kolm arvamust ning ajavahemikus jaanuar – aprilli lõpp 2009 veel neli arvamust. Prantsuse Sénat rõhutas, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgmise tagamiseks tuleb ettepanekus toonitada liikmesriikide pädevust tervishoiuteenuste korraldamisel ja elluviimisel. Ka Madalmaade kaks parlamendikoda väljendasid kahtlusi subsidiaarsuspõhimõtte järgmise ja õigusinstrumendi (direktiivi) valiku asjakohasuse osas tervishoiusüsteemi korraldamisel ja rahastamisel. Saksa Bundesrat, olles samuti veendunud vajaduses tugevdada meetmeid, mis suurendavad liikmesriikide vastutust nende tervishoiusüsteemide korralduses, märkis, et ettepanekust tuleks jätta välja sotsiaalabiteenused.

3. Komisjoni töövisiidid ja muud suhted

Komisjoni suhtlus riikide parlamentidega on uue lähenemisviisi raames allutatud kolmele üldeesmärgile: vastastikused suhted ja pidev avatud dialoog, konkreetsed koostöövõrgud ning kodanikulähedasem tegevus tänu parematele suhetele valitud esindajatega. Komisjoni esindused liikmesriikides hoolitsevad selle eest, et parlamentidega peetakse korrapärast ja struktureeritud dialoogi. Kui komisjoni liige külastab liikmesriigi parlamenti, vastutab esindus tema visiidi praktilise ja logistilise korralduse eest ning varustab ta vajaliku poliitilise teabega. Need visiidid äratavad meedia tähelepanu ja pakuvad head võimalust arutada Euroopa tasandi poliitilisi küsimusi liikmesriigi kontekstis.

Riikide parlamentide külastamine

Komisjoni president José Manuel BARROSO külastas Läti, Rootsi, Tšehhi, Luksemburgi ja Itaalia parlamente. Komisjoni asepresident Margot WALLSTRÖM külastas Iiri (kaks korda), Poola, Taani, Leedu, Prantsuse ja Ühendkuningriigi parlamente. 2008. aasta jooksul kohtusid kolleegiumi liikmed eri kohtumiste raames kohalike parlamentide esindajatega rohkem kui 100 korral.

Nii tihe suhtlus näitab selgelt, kui oluliseks peab komisjon riikide parlamentide arvamustega arvestamist ja vajadust selgitada neile poliitikat, mida komisjon ellu viib.

Osavõtt parlamentidevahelistest kohtumistest

Komisjon vastas jätkuvalt positiivselt arvukatele kutsetele osaleda erinevatel parlamentidevahelistel kohtumistel. President José Manuel BARROSO võttis koos asepresidendi Günter VERHEUGENiga veebruaris osa Lissaboni strateegiale pühendatud parlamentidevahelisest kohtumisest (Joint Parliamentary Meeting) ning septembris osales komisjoni president sarnasel kohtumisel rände ja sisserände teemal. Asepresident Margot WALLSTRÖM osales novembris parlamentidevahelisel energeetikateemalisel kohtumisel, volinik Joaquín ALMUNIA osales jaanuaris Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni kohtumisel riikide parlamentidega ning volinik Olli REHN võttis maikuus osa parlamentidevahelisest kohtumisest, mis keskendus Lääne-Balkani piirkonna küsimustele.

Asepresident Franco FRATTINI osales veebruaris COSACi delegatsioonide esimeeste ning eesistujariikide kolmiku kohtumisel Ljubljanas, volinik Janez POTOCNIK osales COSACi XXXIX kohtumisel, mis toimus mais Brdos (Sloveenia), volinik Benita FERRERO-WALDNER võttis osa juulis Pariisis korraldatud COSACi delegatsioonide esimeeste koosolekust ning asepresident Jacques BARROT osales novembris COSACi XL kohtumisel Pariisis.

Infolehe väljaandmine

Komisjoni peasekretariaat andis välja kaks infolehte ja levitas neid nii komisjonis kui ka Euroopa Parlamendis ja liikmesriikide parlamentides.

Alalised esindajad

Erinevad komisjoni talitused osalesid 18 korral riikide parlamentide alaliste esindajate koosolekul Brüsselis. Parlamentide taotlusel tutvustab komisjon oma ettekannetes pooleliolevaid projekte ja kavandatavaid algatusi.

4. Lissaboni lepingu võimalik jõustumine

Subsidiaarsuse järelevalve

COSACi Brdo kohtumise järeldused kutsusid eesistujariiki Prantsusmaad üles moodustama riikide parlamentide alalistest esindajatest ELi juures töörühma, et koostada aruanne selle kohta, kuidas tagada liikmesriikide parlamente käsitlevate Lissaboni lepingu sätete tõhus rakendamine. Komisjoni kutsuti osalema selle töörühma töös.

COSACi Pariisi kohtumisel jõuti järeldusele, et praegune riikide parlamentide esindajate võrgustik Brüsselis ja IPEX on sobivad vahendid, mis võimaldavad vahetada teavet riikide parlamentide läbiviidavatest uurimistest korrapäraselt, kiirelt ja mitteametlikult. Riikide parlamendid jätkasid COSACi sekretariaadi koordineerimisel subsidiaarsuse järelevalve katsemenetlusi Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise kontekstis.

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused

COSASi Pariisi kohtumisel rõhutati taas, kui oluline on, et riikide parlamendid jälgiksid politsei tööd ja hindaksid õigussüsteemi toimimist liikmesriikides. Lisaks soovisid riikide parlamendid, et Euroopa Parlament teostaks ELis toimuva õigusalase ja politseikoostöö järelevalvet ning annaks sellele hinnangu koostöös riikide parlamentidega. Selleks et protsessis osaleda, palusid nad Euroopa Komisjonil avaldada enne Eurojusti ja Europoli käsitlevaks määruseks lõpliku ettepaneku tegemist konsultatsioonidokument.

5. Kokkuvõte

Komisjoni ja riikide parlamentide suhted muutuvad üha tihedamaks, järgides samal ajal täies ulatuses Euroopa Liidu institutsioonide eriõigusi. 2009. aasta tähistab pöördepunkti Lissaboni lepingu jõustumisel ning sel aastal astub ametisse uus komisjon pärast Euroopa Parlamendi valimisi.

Käesolev aruanne tõendab komisjoni valmidust jätkata dialoogi ja tihedat koostööd riikide parlamentidega. Komisjon soovib jätkata ja intensiivistada poliitilist dialoogi liikmesriikide parlamentidega. Ta rakendab vajaduse korral meetmeid, et tagada liikmesriikide parlamente käsitlevate Lissaboni lepingu sätete tõhus rakendamine.

Lisa

Riikide parlamentide arvamused 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 |

PORTUGAL | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

PRANTSUSMAA | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

SAKSAMAA | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

ROOTSI | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 |

ÜHENDKUNINGRIIK | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

TAANI | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 |

TŠEHHI VABARIIK | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

MADALMAAD | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

ITAALIA | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

IIRIMAA | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

ITAALIA | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

POOLA | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

SAKSAMAA | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

EESTI | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUKSEMBURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIA | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

AUSTRIA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

KREEKA | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LEEDU | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

ÜHENDKUNINGRIIK | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

KÜPROS | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LÄTI | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

TŠEHHI VABARIIK | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

PRANTSUSMAA | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

UNGARI | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIA | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BULGAARIA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

SOOME | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

POOLA | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVAKKIA | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVEENIA | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

AUSTRIA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

MADALMAAD * | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

RUMEENIA | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 |

RUMEENIA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 |

SLOVEENIA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

HISPAANIA | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

HISPAANIA | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

KOKKU | 53 | 115 | 200 | 368 |

Madalmaade parlamendi arvamused olid saadetud mõlema koja nimel.

Suhted riikide parlamentidega (01.01.2005–31.12.2008)

- liikmesriigi kohta -

Nationalrat |

BELGIA | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BULGAARIA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

KÜPROS | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

TŠEHHI VABARIIK | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká sněmovna |

TAANI | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

EESTI | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

SOOME | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

PRANTSUSMAA | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

SAKSAMAA | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

KREEKA | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

UNGARI | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

IIRIMAA | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

ITAALIA | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LÄTI | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LEEDU | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUKSEMBURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

POOLA | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGAL | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

RUMEENIA | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 |

Senat |

SLOVAKKIA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SLOVEENIA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

HISPAANIA | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

ROOTSI | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

MADALMAAD | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

ÜHENDKUNINGRIIK | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Parlamentide eesistujate konverents | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Muu | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| KOKKU | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] Vt teatis Euroopa Ülemkogule „Kodanikukeskne tegevuskava – Euroopa Liit tulemuslikuks”, 10. mai 2006, KOM(2006) 211.