ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 19.1.2016  
COM(2016) 7 final  
2016/0002 (COD)  
  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK seoses teabe vahetamisega 
kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemiga 
(ECRIS) ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK  
{SWD(2016) 4 final}  
{SWD(2016) 5 final}   
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU  TAUST  
• Ettepaneku põhjused ja eesmärgid  
Tõhus koostöö liikmesriikide vahel ja  süüdimõistetud isikute karistusregistri andmete 
vahetamine on nõuetekohaselt toimiva ühise õigusel ja turvalisusel rajaneva ala oluline 
nurgakivi.  
Euroopa Ülemkogu ning justiits - ja siseküsimuste nõukogu on mitmel korral rõhutanud 
olemasoleva Euroopa kari stusregistrite infosüsteemi (ECRIS) täiustamise olulisust. Justiits - ja 
siseministrite 29. jaanuaril 2015 Riias tehtud avalduses rõhutati, et teabe vahetamine 
kriminaalkaristuste kohta on oluline kõigi kuritegevuse vastu võitlemise ja terrorismivastaste 
strateegiate seisukohast1. 20. novembril 2015 järeldas justiits - ja siseküsimuste nõukogu, et 
terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viivale radikaliseerumisele saaks paremini reageerida 
kriminaalõiguslike vahenditega, kui liikmesriigid kasutaksid ECRISt täie s ulatuses ja kui 
komisjon esitaks ettepaneku ECRISe laiendamiseks, et hõlmata kolmandate riikide 
kodanikud2. Sama päeva järeldustes terrorismivastase võitluse kohta kohustusid liikmesriigid 
nõukogus ECRISt täiel määral kasutama ja avaldasid heameelt komis joni kavatsuse üle 
esitada 2016. aasta jaanuaris põhjalik ettepanek ECRISe laiendamiseks, et hõlmata 
kolmandate riikide kodanikud3. Euroopa Ülemkogu kinnitas 2015. aasta 17. –18. detsembril, et 
eriti hiljutised terrorirünnakud osutasid kiireloomulisele vaja dusele jagada rohkem teavet 
terroristliku tegevuse kohta, seda eelkõige seoses Euroopa karistusregistrite infosüsteemi 
(ECRIS) laiendamisega kolmandate riikide kodanike hõlmamiseks4. 
ECRISe täiustamine on ka osa Euroopa julgeoleku tegevuskavast5. Komisjon rõhutas ELi 
meetmete lisandväärtust teabevahetuse, operatiivkoostöö ja muu toetuse seisukohast ja 
kohustus kiirendama juba käimasolevat tööd ECRISe täiustamiseks, et hõlmata kolmandate 
riikide kodanikud ja tagada süsteemi tõhus rakendamine.  
ECRIS on elektr ooniline süsteem teabe vahetamiseks varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste 
kohta, mille on teinud ELi kriminaalkohtud kriminaalmenetluses konkreetse isiku vastu. Kui 
liikmesriigi õigus seda võimaldab, võib süsteemid kasutada ka muudel eesmärkidel. Süsteem 
põhineb nõukogu raamotsusel 2009/315/JSK ja nõukogu otsusel 2009/316/JSK6. 
ECRISe aluseks on põhimõte, et täielikku teavet ELi kodaniku üle tehtud varasemate 
süüdimõistvate kohtuotsuste kohta saab kõnealuse isiku kodakondsusjärgsest liikmesriigist. 
Kohtuot suse teinud liikmesriigid peavad teise liikmesriigi kodaniku kohta tehtud 
süüdimõistva kohtuotsustega seonduvast teabest ja selle ajakohastamisest teavitama 
kodakondsusjärgset liikmesriiki. Kodakondsusjärgne liikmesriik peab kõnealust teavet 
                                                 
1 Justiits - ja siseministrite Riia avaldus, 29. jaanuar 2015, dokument 5855/15.  
2 Euroopa Liidu Nõukogu järeldused terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viivale radikaliseerumisele 
kriminaalõiguslike vahenditega reageerimise tugevdamise kohta, 20. november 2015, dokument 
14419/15.  
3 Euroopa Liidu Nõukogu järeldused terrorismivastase võitluse kohta, 20. november 2015, dokument 
14406/ 15. 
4 Euroopa Ülemkogu 17. –18. detsembri 2015. aasta kohtumise järeldused., dokument EUCO 28/15.  
5 Euroopa julgeoleku tegevuskava – komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa 
Majandus - ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, 28. apri ll 2015, COM (2015) 185 (final).  
6 Nõukogu raamotsus 2009/315/JSK, 26. veebruar 2009, mis käsitleb karistusregistrite andmete 
vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu (raamotsus), ELT L 93, 7.4.2009, lk 23, ja 
nõukogu otsus 2009/316/JSK, 6. aprill 2009, Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise 
kohta raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 kohaldamiseks, ELT L 93, 7.4.2009, lk 33.  
ET 3   ET talletama, et ta saaks anda taotluse korral ammendavat, ajakohastatud teavet7 oma kodanike 
karistusregistri andmete kohta sõltumata sellest, millises ELi liikmesriigis süüdimõistev 
kohtuotsus tehti.  
Elektrooniline tüüpvorm8 võimaldab lühikese tähtaja jooksul9 tõhusat ja koheselt mõistetavat 
sidepidamist kõigis ELi keeltes. ECRISe võrgu kontaktpunktideks kõigis liikmesriikides on 
selleks määratud keskasutused, kes tegelevad kõigi ülesannetega, nagu näiteks karistusregistri 
andmete edastamine, säilitamine, pärin gute tegemine ja teabe andmine.  
Ehkki ka praegu on ECRISe kaudu võimalik vahetada teavet kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute üle langetatud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, puudub järgmistel 
põhjustel selleks tõhus menetlus/mehhanism.  
 Kuna kolmandate riikide kodanikel ja kodakondsuseta isikutel puudub 
kodakondsusjärgne liikmesriik, tuleb konkreetse isiku varasemate karistusregistri 
kannete kohta täieliku ülevaate saamiseks saata päringud kõigisse kohtuotsuse teinud 
liikmesriikidesse. Üld iselt ei tea päringut teostav liikmesriik, missuguses 
liikmesriigis ( -riikides) konkreetne kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik 
on varem süüdi mõistetud.  
 Kui liikmesriik soovib sellist teavet saada, peab ta saatma päringud kõigile 
liikmesriikidel e (nn üldpäring). See tekitab halduskoormust kõigis liikmesriikides, 
kusjuures suuremas osas riikides nõutavat teavet ei ole. Üldpäringutega kaasnev 
halduskoormus oleks hinnanguliselt 78 miljonit eurot aastas, kui liikmesriigid 
esitaksid päringu iga kord, kui kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule 
esitatakse süüdimõistev kohtuotsus. Üldpäringutele vastamise kulusid ei 
kompenseeri neist saadav kasu ja tegelikult on need kulutused asjatud, kuna suurem 
osa vastustest ei anna tulemusi. See mõjutab  negatiivselt eriti väiksemaid 
liikmesriike, kellelt nõutakse kõigile päringutele vastamist, ehkki neil ei pruugi olla 
selleks piisavalt vahendeid. Lisaks õõnestab ebavajalike päringute tulv kogu ECRISe 
võrgu usaldusväärsust ja usaldust tema toimimise vast u, kuna kasutajad võivad 
järeldada, et ECRISe ebatõhusus kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta 
isikutega seonduvate päringute puhul osutab kogu ECRISe ebatõhususele.  
 Praktikas väldivad liikmesriigid üldpäringute saatmist ja tuginevad sageli vaid ne nde 
endi riiklikus karistusregistris talletatavatele andmetele. See tähendab, et täielik teave 
kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku varasemate karistusregistri 
kannete kohta ei ole liikmesriikide vastutavatele asutustele sageli kättesaadav. Ehk ki 
2014. aastal mõisteti 19 liikmesriigis süüdi 558  000 kolmanda riigi kodanikku või 
kodakondsuseta isikut, esitati ECRISe kaudu seoses kolmanda riigi kodanike või 
kodakondsuseta isikute üle langetatud süüdimõistvate kohtuotsustega vaid 23  000 
päringut (pr aegu ECRISes osalevast 25 liikmesriigist).  
                                                 
7 Sisaldab teavet kuriteo laadi, süüdimõistva kohtuotsuse ja sellega seotud karistuste või muude meetmete 
kohta.  
8 8Karistusregistri andmete vahetamisel ECRISe kaudu viitab liikmesriik kuritegude ja karistuste tabelites 
kehtestatud koodidele, kaasa arvatud süüteo toimepaneku ja selles osalemise määraga seotud näitajatele 
ja vajaduse korral t äieliku või osalise kriminaalvastutusest vabastuse olemasolule.  
9 Raamotsuse 2009/315/JSK kohaselt vastatakse kriminaalmenetluse eesmärgil esitatud päringutele 
viivitamata ja mitte hiljem kui kümne tööpäeva jooksul. Üksikasjad on esitatud raamotsuse 
2009/3 15/JSK artiklis 8.  
ET 4   ET Ettepaneku eesmärk on täielikult kooskõlas komisjoni esmatähtsa eesmärgiga teha piiriülese 
kuritegevuse ja terrorismiga võitlemine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal 
Euroopa ühiseks kohustuseks. Et tepanek kuulub Euroopa julgeoleku tegevuskava algatuste 
hulka. Sellega tagatakse, et ECRIS hõlmab nii ELi kodanike kui ka kolmandate riikide 
kodanike ja kodakondsuseta isikute karistusregistri andmeid.  
• Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega  
Muud  kavandatavad ELi meetmed kuritegevusega võitlemiseks ja selle ärahoidmiseks 
mõeldud teabevahetuse ja koostöö valdkonnas ei lahendaks ega leevendaks karistusregistri 
andmete ebatõhusa vahetamise probleemi seoses süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanike 
ja kodakondsuseta isikutega. ECRISe kaudu toimuva, kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute kriminaalkaristusi käsitleva teabevahetuse parandamiseks ei saa 
kasutada alternatiivina muid Euroopa julgeoleku tegevuskavas nimetatud 
teabevahetusvahe ndeid (nagu näiteks SIS II, Prüm ja Eurodac), kuna need on mõeldud muude 
eesmärkide täitmiseks.  
• Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega  
ECRISe täiustamine seoses kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikutega on osa 
Euroopa julgeoleku tegevu skavas esitatud strateegiast. Lisaks toetab karistusregistri andmete 
vahetamine nõukogu raamotsuse 2008/675/JSK10 kohaldamist. Kõnealuses otsuses on 
sätestatud, et liikmesriikide õigusasutused peaksid kriminaalmenetlustes arvesse võtma sama 
isiku suhtes tei ses liikmesriigis muudel asjaoludel tehtud varasemaid süüdimõistvaid 
kohtuotsuseid, olenemata asjaomase isiku kodakondsusest.  
2. ÕIGUSLIK  ALUS,  SUBSIDIAARSUS  JA PROPORTSIONAALSUS  
• Õiguslik alus  
Kavandatav õigusakt on direktiiv, mille aluseks on Euroopa Li idu toimimise lepingu artikli 82 
lõike 1 punkt d. Artikli 82 lõike 1 punkt d on õiguslik alus liidu õigusele tegutseda 
kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas eesmärgiga hõlbustada liikmesriikide 
õigusasutuste või samaväärsete asutuste vahel ist koostööd kriminaalasjade menetlemisel ja 
otsuste täitmisel. Kavandatud meede kuulub otseselt sellesse valdkonda. Ettepanekuga 
muudetakse kõnealuses valdkonnas olemasolevaid ELi õigusakte.  
• Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)  
Süüdi mõistetud k olmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta karistusregistri 
andmete vahetamise praegust süsteemi ei saa parandada liikmesriigi tasandil. Ühine 
mehhanism, mille eesmärgiks on standarditud, kiire, koordineeritud ja tõhus teabevahetus 
liikmesr iikide vahel, nõuab kooskõlastatud tegevust. Seda ei ole võimalik saavutada 
ühepoolselt liikmesriigi tasandil ega ka kahepoolselt liikmesriikide vahel. Ülesande iseloom 
tingib selle lahendamise ELi tasandil.  
• Proportsionaalsus  
Karistusregistri andmete tõh us vahetamine on oluline vahend piiriülese kuritegevusega 
võitlemisel ning aitab oluliselt kaasa kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse 
tunnustamise põhimõtte elluviimisele ühisel õigusel ja turvalisusel rajaneval alal, kus 
                                                 
10 Nõukogu raamotsus 2008/675/JSK, 24.  juuli 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud 
süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes, ELT L  220, 15.8.2008, lk  32. 
ET 5   ET inimesed vabalt liig uvad. Seetõttu on ELi tasandi meetmed proportsionaalsed algatuse 
eesmärkidega.  
Kavandatud muudatused ei lähe kaugemale, kui on vajalik piiriülese õigusalase koostöö 
eesmärgi saavutamiseks, ja tuginevad olemasolevas ECRISes ELi kodanike puhul rakendatud 
põhimõtetele. Kohustust talletada kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute 
sõrmejälgi peetakse vajalikuks, et tagada kõnealuste isikute kindlam tuvastamine. Kolmandate 
riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute isikusamasuse tuvastamine on sageli  väga raske 
või isegi võimatu, kuna usaldusväärsed isikut tõendavad dokumendid puuduvad või on 
kadunud, aga ka levinud perekonnanimede sagedase kasutamise tõttu.  
Mitme olemasoleva valiku hulgast on valitud kõige proportsionaalsem: detsentraliseeritud 
süste em selle liikmesriigi (nende liikmesriikide) kindlakstegemiseks, kellel on kolmandate 
riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta karistusregistri andmeid. Süsteem sisaldab 
süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute anonüüms eid 
isikuandmeid, mis on võetud riiklikest karistusregistritest, ning kasutab indeksifiltrit ja 
päringutabamusel või selle puudumisel põhinevat otsingumehhanismi. Päringutabamus 
osutab, et karistusregistri andmed kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta on 
kättesaadavad, ja näitab, milline liikmesriik saab teavet anda. Kindlaks tehtud liikmesriigile ( -
riikidele) saab seejärel esitada olemaoleva ECRISe kaudu päringu täieliku teabe saamiseks.  
Süsteem ehitatakse üle detsentraliseeritud viisil. Li ikmesriigid peavad isikuandmed oma 
karistusregistrist välja otsima ja sisestama need eraldi faili. Spetsiaalne tarkvara konverteerib 
isikuidentiteedi andmed pöördumatult lukkudeks ja võtmeteks ehk indeksifiltriks. Indeksifilter 
jagatakse kõigile teistele l iikmesriikidele ja need võimaldavad neil teha päringuid oma 
süsteemi siseselt. Indeksifilter ei sisalda seega isikuandmeid, vaid võimaldab andmeid saaval 
liikmesriigil võrrelda neid indeksifiltriga ja näha, kas teiste liikmesriikide karistusregistrites 
on registreeritud muid andmeid. Liikmesriigid peavad saatma riiklikud ajakohastatud 
indeksifiltrid kõigile teistele liikmesriikidele, kui indeksifiltrites sisalduvat teavet muudetakse 
või kustutatakse.  
See lahendus täidab nõuetekohaselt seadusandliku ettepaneku eesmärgid, kuna ECRISe 
raamistikus võetakse kasutusele mehhanism, mille abil teha tõhusalt kindlaks kolmandate 
riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta karistusregistri andmeid omavad 
liikmesriigid. Sellega välditakse kulukaid ja ebatõhusaid üldisi päringuid ja seega 
kõrvaldatakse põhjus, miks liikmesriigid praegu kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute puhul ECRISe kasutamisest hoiduvad.  
Detsentraliseeritud süsteem ei nõua t äiendava tasandi loomist kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute isikuandmete tsentraliseerimiseks ELi tasandil; seda ei ole olemas ka 
ELi kodanike jaoks. Seetõttu ei ole nõutav täiendav andmekaitse ega turvalisus ELi tasandil.  
• Vahendi vali k 
Muudetav seadusandlik tekst on raamotsus, st vahend, mis on saavutatava tulemuse 
seisukohast kõigi liikmesriikide jaoks siduv, kuid jätab vormi ja meetodite valiku riikide 
ametiasutustele. Seetõttu on seadusandliku akti muutmiseks valitud sarnane õigusak t ehk 
direktiiv, kuna paljud kohustused tuleb liikmesriigi õigusesse üle võtta.  
Direktiiv võimaldab riikide ametiasutustel valida ülevõtmise vormi ja meetodid, nt seoses 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga ja isikuandmete otsimiseks kasutatavate riiklik e 
registritega, mille põhjal teiste liikmesriikidega teavet vahetada. Kuna liikmesriigid peavad 
ET 6   ET oma riiklikke karistusregistreid neile esitatud uute nõuetega toimetulemiseks kohandama, on 
direktiiv seadusandliku aktina sobivam kui määrus, mis oleks vahetul t kohaldatav kõikides 
liikmesriikides ja jätaks riikide ametiasutustele vähem valikuvabadust.  
3. JÄRELHINDAMISTE  TULEMUSED,  KONSULTEERIMINE  
SIDUSRÜHMADEGA  JA MÕJUHINNANGUD  
• Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll  
Esimene aruanne nõukogu r aamotsuse 2009/315/JSK rakendamise kohta annab täiendavat 
teavet selle kohta, kuidas praegune süsteem töötab, kuid selles ei keskenduta konkreetselt 
teabe vahetamisele kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta. 
Liikmesriikidega konsulteer imine on siiski selgelt osutanud, et praegu kasutatakse ECRISt 
süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta teabe 
vahetamiseks väga piiratud määral, ja selgunud on ka selle põhjused.  
• Konsulteerimine sidusrühmadega  
Kooskõlas  parema õigusloome suunistes11 esitatud komisjoni konsulteerimise 
miinimumnõuetega sidusrühmade osaluse ja nende seisukohtade arvessevõtmise kohta on 
välja töötatud ulatuslik konsultatsioonistrateegia, et tagada laialdane osalus käesoleva algatuse 
kogu poli itikatsükli jooksul. Kõnealune strateegia põhines erinevatel sihipärastel 
konsultatsioonidel (kahepoolsed kontaktid, sidusrühmade ja ekspertide kohtumised, kirjalikud 
konsultatsioonid), mis võimaldasid komisjonil teha teadliku ja sidusrühmade huve esindava  
valiku. Komisjon on püüdnud koguda selle küsimuse kohta arvamusi väga laiaulatuslikult ja 
tasakaalustatult, andes võimaluse arvamust avaldada kõigile asjaomastele osapooltele 
(liikmesriigid, riikide ametiasutused, juristid ja teadlased, põhiõiguste ja and mekaitse 
sidusrühmad), eriti Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile (FRA), Euroopa 
Andmekaitseinspektorile ja artikli 29 alusel asutatud töörühmale, mis koosneb liikmesriikide 
andmekaitse järelevalveasutustest.  
Kõik liikmesriigid toetasid regulatiivset valikut ja indeksifiltril ning päringutabamusel / selle 
puudumisel põhinevat mehhanismi. Olulist toetust avaldati detsentraliseeritud 
lähenemisviisile, tingimusel et selle rakendamiseks vajalikku tarkvara saab liik mesriigi 
tasandil sujuvalt paigaldada, integreerida ja hooldada ning et kättesaadav on rahaline abi 
(toetused). Mõni liikmesriik eelistas tsentraliseeritud lahendust, kuna nende arvates nõuaks 
see vähem rakendustegevust liikmesriigi tasandil, oleks liikmes riikide jaoks vähem kulukas ja 
tagaks paremini liikmesriikide ühise lähenemisviisi. Paar liikmesriiki olid kõhkleval 
seisukohal.  
Paljud liikmesriigid tunnustasid sõrmejälgede praktilisi eeliseid isiku turvalisel tuvastamisel. 
See on tõepoolest ainus viis i sikusamasuse tuvastamiseks. Kuna õigusasutused vastutavad 
karistusregistris hoitavate andmete õigsuse eest, on isiku tuvastamine äärmiselt oluline. Mõni 
liikmesriik väljendas muret seoses põhiseadusega ja juhtis tähelepanu probleemidele, mis 
seonduvad ECRI Sesse sõrmejälgede lisamise kohustuse praktilise rakendamisega. Paljude 
liikmesriikide keskasutused ei talleta praegu oma riiklikes karistusregistrites sõrmejälgi ega 
ole ühendatud riikliku automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemiga. Mõni liikmesriik 
tunneb muret, et ELi kodanike ja kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute 
suhtes võidakse kehtestada erinevad nõuded. Kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta 
isikute puhul on olukord erinev, kuna mõned neist on pärit riikidest, kus ei ole  kas 
                                                 
11 Komisjoni talituste töödokument (20 15) 111.  
ET 7   ET nõuetekohast või kehtivat rahvastikuregistrit. Seda asjaolu silmas pidades muutub 
sõrmejälgede lisamine esmatähtsaks.  
Põhiõiguste sidusrühm tunnistas, et ECRISe kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta 
isikute puhul kavandatav ECRISe süsteem mõju b üldise õigusemõistmise seisukohast 
põhijoontes positiivselt, kuna see aitab kaasa nõuetekohasele süüdimõistmisele ja kaitseb lapsi 
kuritarvitamise eest. Samuti tunnistati süsteemi positiivset mõju kolmandate riikide 
kodanikele ja kodakondsuseta isikutele , kuna see võimaldab neil tõendada, et nende kohta ei 
ole kogu liidus karistusregistrisse kandeid tehtud12. Põhiõiguste sidusrühm eelistab 
detsentraliseeritud süsteemi, mida täiendavad piisavad anonüümimistehnikad.  
Nimetatud sidusrühmad osutasid tähelepanu asjaolule, et kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute jaoks spetsiaalse süsteemi kasutuselevõtmine ei ole võrdse kohtlemise 
põhimõttega vastuolus, tingimusel et süsteem on vajalik ja proportsionaalne. Euroopa 
Andmekaitseinspektor leidis, et e ri korra loomine ühelt poolt kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute ja teiselt poolt liikmesriikide kodanike kohta talletatava ja vahetatava 
teabe jaoks peab olema nõuetekohaselt põhjendatud. Sidusrühmad juhtisid tähelepanu 
kaitsemeetmetele,  mis on vajalikud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute 
eriolukorraga tegelemiseks rände kontekstis, samuti indeksifiltri loomise ja sõrmejälgede 
kasutamisega seotud asjaoludele, lapse õigustele ning andmesubjektide õigustele ja tõhusate 
õiguskaitsevahendite vajadusele.  
Selles kontekstis tuleks märkida, et käesolev ettepanek ei ole mõeldud rände reguleerimise 
vahendiks. See ei muuda kõnealuses valdkonnas olemas olevaid sätteid ja tagatisi. 
Kavandatava õigusakti põhjendustes tunnustatakse sõn aselgelt vajadust austada ELi ja 
liikmesriikide varjupaiga - ja rändealases õiguses sisalduvaid tagatisi. Tulevases süsteemis 
tuleb need säilitada.  
Teatavad kuriteod, nagu näiteks ebaseaduslik riiki sisenemine või riigis viibimine või 
reisimine võltsitud vi isa või reisidokumendiga, on iseloomulikud kolmandate riikide 
kodanikele ja kodakondsuseta isikutele ning tulevane ECRISe kolmandate riikide kodanikke 
ja kodakondsuseta isikuid käsitlev süsteem ei tohiks ebaproportsionaalselt mõjutada selliste 
kuritegude e est süüdi mõistetud isikute õigusi. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) 
soovitas selles kontekstis, et ebaseadusliku riiki sisenemise või riigis viibimisega seotud 
süüdimõistvaid kohtuotsuseid ei tuleks ECRISe kolmandate riikide kodanikke ja 
kodakondsuset a isikuid käsitleva süsteemi raames töödelda muudel eesmärkidel kui 
kriminaalmenetlustes.  Komisjon leiab siiski, et see, millises ulatuses karistusregistri andmeid 
töödeldakse muudel eesmärkidel kui kriminaalmenetlustes, kuulub liikmesriikide õiguse 
valdko nda, nagu see on praegu ELi kodanike puhul.  
Põhiõiguste sidusrühm tunnistas, et kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute 
kindel tuvastamine võib olla keerukam kui ELi kodanike tuvastamine. FRA arvates tuleb 
indeksifiltri puhul siiski arvesse v õtta sõrmejälgede kasutamise vajadust ja proportsionaalsust, 
samuti passi ja/või elamisloa kasutamist selle alternatiivina ja olemasolevate ELi ja 
liikmesriikide andmebaaside pakutavaid võimalusi. Kõnealuseid variante tuleb kaaluda 
võrreldes kõigi kolmanda te riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute või nende teatavate 
kategooriate sõrmejälgede lisamisega.  
                                                 
12 Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) arvamus seoses teabe vahetamisega kolmandate riikide 
kodanike kohta Euroopa karistusregistrite infosüsteemi täiendava võimaliku tulevase süsteemi raames, 
4.12.2015, FRA – 2015/1 – ECRIS.  
ET 8   ET Ettepanekuga nähakse siiski ette kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute 
sõrmejälgede kohustuslik säilitamine, et lahendada kolmandate rii kide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute tuvastamisega seotud probleemid. Need probleemid erinevad ELi 
kodanike tuvastamisel esinevatest probleemidest, mil teave on kodakondsusjärgsest 
liikmesriigist kergemini kättesaadav.  
Sidusrühmad tegid ka kindlaks, et  kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute 
lapsed võivad olla eriti tundlikud ohtudele, mis tulenevad teabe vahetamisest nende kohta 
tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste üle. FRA tegi ettepaneku, et laste haavatavust arvesse 
võttes tuleks kaaluda  kas laste täielikku väljajätmist ECRISe kohaldamisalast või 
indeksifiltrist, või teabevahetuse piiramist ainult laste poolt toime pandud väga raskete 
kuritegudega. Samal ajal tahavad sidusrühmad tagada, et ettepanek võimaldaks tööandjatel 
tõhusalt kontrol lida, kas konkreetsel kolmanda riigi kodanikul või kodakondsuseta isikul on 
varasema kriminaalkaristuse tulemusena keelatud töötada tegevusalal, mis hõlmab otseseid ja 
korrapäraseid kontakte lastega.  
Selles kontekstis tuleks märkida, et ECRIS on detsentral iseeritud vahend liikmesriikide 
karistusregistrites sisalduvate andmete vahetamiseks. Liikmesriigil peavad oma õiguse alusel 
ise otsustama, kas laste kohta tehtud süüdimõistvad kohtuotsused kantakse riiklikku 
karistusregistrisse või mitte ja sellest tulene valt ka, kas sellekohast teavet saab 
liikmesriikidega vahetada. Mis puutub ECRISe kasutamist, et tutvuda karistusregistri 
andmetega kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute töölevõtmisel 
ametikohtadele, mis hõlmavad otseseid ja korrapäraseid k ontakte lastega, siis direktiivi 
rakendamine hõlbustab nende isikute varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste kontrollimist 
selles valdkonnas.  
Mõni sidusrühm osutas vajadusele tagada kolmandate riikide kodanikele ja kodakondsuseta 
isikutele õigus pääseda juurde enda andmetele ja nõuda nende parandamist, kuna ebatäpsed 
karistusregistri andmed võivad kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikutega 
puhul olla rohkem levinud. ECRISe õigusakt hõlmab siiski ainult karistusregistri andmete 
vahetamist ja e i käsitle isikute õigust pääseda juurde enda andmetele, mida talletatakse 
liikmesriigi tasandil. Seda valdkonda reguleerivad nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil 
andmekaitsealased õigusaktid.  
• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine  
Teostatavusuuring süü dimõistetud kolmandate riikide kodanike Euroopa registri loomise 
kohta aitas paremini mõista tulevast süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanikke ja 
kodakondsuseta isikuid käsitleva teabe vahetamise mehhanismi ning selles hinnati registri 
mõju tehnilisest , õiguslikust ja korralduslikust seisukohast13. ECRISe kolmandate riikide 
kodanikke ja kodakondsuseta isikuid käsitleva süsteemi seadusandliku ettepaneku IKT -alase 
mõju hindamiseks korraldatud uuring andis ülevaate kuludest, mis ELile ja liikmesriikidele 
erinevate võimaluste rakendamisega kaasneksid14. Eurostati rände - ja rahvastikustatistika 
kinnitas probleemi ulatust. Põhjalikud küsitlused viidi läbi FIU.net15 esindajatega, eriti 
                                                 
13 Projekti lõpparuan ne „Teostatavusuuring: süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike Euroopa registri 
loomine”, 11 juuni 2010 (nn Unisysi uuring).  
14 Uuring ECRISe seadusandliku ettepaneku IKT -alase mõju hindamiseks seoses teabe vahetamisega 
kolmandate riikide kodanike ja kod akondsuseta isikute üle langetatud süüdimõistvate kohtuotsuste 
kohta, 4. detsember 2015 (nn Kurt Salmoni uuring, seni avaldamata).  
15 Madalmaades paiknev FIU.net on platvorm, mis ühendab liikmesriikide rahapesu andmebüroosid. 
Rahapesu andmebüroode ülesandek s on tuvastada ja takistada terrorismi rahastamist ja rahapesu.  
ET 9   ET tarkvara Match kohta, mis on FIU.net poolt välja arendatud, anonüümsel indeksif iltril põhinev 
aruka teabe ja teadmiste vahetamise programm.  
• Mõju hindamine  
Euroopa Komisjon teostas mõju hindamise. Lingid kokkuvõttele ja õiguskontrollikomitee 
positiivsele arvamusele on lisatud allpool:  
http://ec.europa.eu/justice/criminal/european -e-justice/ecris/index_et.htm  
Uuriti kolme poliitikavalikut: i) praeguse olukorra säilitamine; ii) vabatahtlik liikmesriigi 
projekt kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta karistusregistri andmete 
vahetamise tõhusama mehhanismi loomiseks,  mida kaasrahastab komisjon ja iii) õigusaktid 
otsingumehhanismide kohta, et teha kindlaks liikmesriigid, kellel on kolmanda riigi kodaniku 
või kodakondsuseta isiku kohta karistusregistri andmeid, mis koosnevad süüdi mõistetud 
kolmanda riigi kodaniku või k odakondsuseta isiku isikuandmetest (indeksifilter) ja mida on 
võimalik otsida päringutabamusel või selle puudumisel põhineva mehhanismi abil. Viimase 
valiku raames uuriti kahte allvalikut: kas detsentraliseeritud indeksifilter, mis jagataks 
anonüümsena kõi gile teistele liikmesriikidele, võimaldades neil teha päringuid oma süsteemi 
siseselt; või indeksifilter, mida talletataks keskses ELi asutuses.  
Seoses sõrmejälgedega uuriti kolme allvalikut: i) kolmandate riikide kodanike ja 
kodakondsuseta isikute sõrmej älgede kohustuslik säilitamine ja nende lisamine registrisse / 
indeksifiltrisse; ii) teha liikmesriikidele kohustuseks kontrollida enne ECRISe kasutamist 
kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute isikuandmeid olemasolevates 
sõrmejälgedel põhine vates andmevahetussüsteemides; iii) ECRISe laiendamine selliselt, et 
see toetaks liikmesriike sõrmejälgede vabatahtlikul kasutamisel kolmandate riikide kodanike 
ja kodakondsuseta isikute puhul.  
Detsentraliseeritud indeksifilter on eelistatud valik, kuna see võimaldab tuvastada tõhusalt 
liikmesriigi ( -riigid), kellel on konkreetse kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku 
kohta karistusregistri andmeid. Kuna see tähendab juriidilist kohustu st kõigile 
liikmesriikidele, tagab see ühtse lähenemisviisi. Selleks ei ole vaja täiendavat ELi tasandi 
süsteemi, mistõttu on see kulutõhusam kui tsentraliseeritult talletatav indeksifilter. Et tagada 
kolmandate riikide kodanike tõhus tuvastamine, tuleks s õrmejäljed lisada isiku 
karistusregistris talletatavatele isikuandmetele ja indeksifiltrisse. Kolmandate riikide kodanike 
ja kodakondsuseta isikute isikusamasuse tuvastamine on sageli väga raske või isegi võimatu, 
kuna usaldusväärsed isikut tõendavad dokum endid puuduvad või on kadunud, aga ka levinud 
perekonnanimede sagedase kasutamise tõttu.  
Olulist otsest mõju majanduse, ühiskonna või keskkonna valdkonnas ei kaasne. Äriühinguid, 
VKEsid ja mikroettevõtjaid ei mõjutataks. ELi ja liikmesriikide eelarvele ava lduv mõju oleks 
järgmine: ühekordne kulu ELi jaoks ligikaudu 1  089 000 eurot ja liikmesriikide jaoks 
ligikaudu 768  000 eurot (kokku ligikaudu 1  857 000 eurot);  jooksvad kulud ELi jaoks 
ligikaudu 668  000 eurot; liikmesriikide puhul jooksvad kulud eeldatavas ti järk -järgult 
suurenevad aastate lõikes, alates 5  304 000 eurost ja ulatudes kuni 12  804 000 euroni. See 
tähendab, et ka jooksvad kogukulud eeldatavasti järk -järgult suurenevad aastate lõikes, alates 
5 972 000 eurost ja ulatudes kuni 13  472 000 euroni. S õrmejälgede käsitlemise lisakulu on 
ligikaudu 5  miljonit eurot käivitamiskuludena ELi jaoks ja  
1 miljon eurot jooksvate kuludena ELi kohta aastas. Käivitamiskulud liikmesriikide jaoks 
ulatuks 2 miljonist eurost kuni 3 miljoni euroni liikmesriigi kohta sõl tuvalt kolmanda riigi 
kodanike või kodakondsuseta isikute kohta tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste hulgast.  
ET 10   ET Praegu kasutavad liikmesriigid ECRISt kolmanda riigi kodanike või kodakondsuseta isikute 
kohta päringute tegemiseks ainult 5  % juhtudest. Kavandatud  lahenduse eelised suurendavad 
eeldatavasti oluliselt ECRISe kasutamist. On kindlaks tehtud, et kui liikmesriigid saadaksid 
süstemaatiliselt üldisi päringuid, oleks neile vastamisega seonduv halduskoormus ECRISe 
töövoo kõige kulukam (hinnanguliselt kuni 78  miljonit eurot) element; kavandatud lahendus 
hoiab need kulud ära.  
• Põhiõigused  
Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et liit tunnustab põhiõiguste hartas 
sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid.  
Kavandatavad meetmed hõlmavad õigusn orme selle tagamiseks, et teavet süüdimõistetud 
kolmandate riikide kodanike kohta vahetataks tõhusamalt. Kõnealused normid on kooskõlas harta 
asjaomaste sätetega, kaasa arvatud isikuandmete kaitse; põhimõte, mille kohaselt kõik on seaduse 
ees võrdsed ja ül dine diskrimineerimise keelamine.  
Kavandatavad meetmed ei piira õigust era - ja perekonnaelu austamisele, õigust tõhusale 
õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ja süütuse presumptsiooni. 
Kavandatavad meetmed ei piira ka tagasi - ja välja saatmise lubamatuse põhimõtte austamist, 
kaitset tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral ja muid ELi varjupaiga - ja piirialases 
õiguses sisalduvaid asjaomaseid nõudeid ja tagatisi.  
Sätted ei mõjuta põhiõigusi, sealhulgas õigust isikuandmete kaitsele, rohkem kui on rangelt 
vajalik kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö eesmärgi saavutamiseks kooskõlas harta 
artikli 52 lõike 1 nõuetega. Kavandatavad meetmed toetuvad olemasolevas ECRISes 
liikmesriikide kodanike puhul rakendatud põhimõtetele , valides selle liikmesriigi (nende 
liikmesriikide) kindlakstegemiseks, kellel on karistusregistri andmeid kolmanda riigi kodaniku või 
kodakondsuseta isiku kohta, detsentraliseeritud süsteemi ja kasutades uusimat tehnoloogiat 
võimalikult väheste andmete ko gumiseks. Sealjuures on arvesse võetud Euroopa Kohtu praktikat 
kohtuasjades Digital Rights Ireland Ltd16 ja Maximilian Schrems vs. andmekaitsevolinik17. 
Võttes arvesse sõrmejälgede võtmise ja anonüümimistehnikate kasutamise võimalikku mõju 
põhiõigustele ning  tagades samal ajal tõhusad vahendid ekslike kokkulangevuste ohu vältimiseks, 
hoitakse ära põhiõiguste ebaproportsionaalne piiramine, kaasa arvatud õigus isikuandmete kaitsele 
ja õigus eraelu austamisele.  
Kavandatavate meetmete üks eesmärk on laste kaitsmi ne kuritarvitamisemise või ärakasutamise 
eest, tagades, et lastega töötavad isikud läbivad nõuetekohased kontrollimenetlused. See 
võimaldab tööandjatel tõhusalt kontrollida, kas isikul on varasema kriminaalkaristuse tulemusena 
keelatud töötada tegevusalal,  mis hõlmab otseseid ja korrapäraseid kontakte lastega.  
Liikmesriigid on kohustatud tagama, et kavandatavaid norme rakendades austatakse täielikult 
põhiõigusi ja hartas sätestatud põhimõtteid.  
Normide rakendamine ja kohaldamine ECRISe kolmandate riikide kodanikke ja kodakondsuseta 
isikuid käsitleva süsteemi suhtes ei tohiks ebaproportsionaalselt mõjutada rändajate ja 
varjupaigataotlejate põhiõigusi, eriti neile pakutavat kaitset tagasisaatmise ja väljasaatmise korral; 
varjupaigaõigust ega isikuandmete kai tset (pidades ühtlasi silmas vajadust hoida ära andmete 
                                                 
16 Euroopa Kohtu otsus, 8.4.2014, Digital Rights Ireland Ltd., C -293/12, ECLI:EU:C:2014:238.  
17 Euroopa Kohtu otsus, 6.10.2015, Maximilian Schrems vs. andmekaitsevolinik, C -362/14, 
ECLI:EU:C:201 5:650.  
ET 11   ET edastamise oht kolmandatesse riikidesse, seda eriti juhul, kui tegemist on rahvusvahelist kaitset 
vajavate inimestega). Põhiõigustele avalduda võiva mis tahes negatiivse mõju vajalikkust ja 
proportsio naalsust tuleks ELi varjupaiga - ja rändealase õiguse seisukohast hoolikalt hinnata.  
Liikmesriigid peaksid kaaluma teatavatel juhtudel ECRISe süsteemi kaudu karistusregistri 
tõendite taotlemise ja saamise lubamist kolmandate riikide kodanikele ja kodakondsu seta 
isikutele, seda eriti tööd otsivate heausksete isikute puhul, kui neid ei kahtlustata varasemas 
viibimises teistes liikmesriikides.  
Liikmesriigid peavad samuti tagama, et andmesubjektidel oleks õigus andmetega tutvuda ja nõuda 
nende parandamist ning e t andmesubjektid saaksid tõhusaid õiguskaitsevahendeid kasutades 
ebatäpseid karistusregistri andmeid vaidlustada, kusjuures tuleks tagada täielik kooskõla 
nõuetega, mis tulenevad õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile, kaasa arvatud õigusabi 
kättesaadavus ning kirjaliku ja suulise tõlke teenused.  
Normide kohaldamise kohta aru andes hindab komisjon ka kavandatavate meetmete mõju, samuti 
meetmete rakendamise mõju põhiõigustele. Komisjoni hinnang põhineb osaliselt kolmandate 
riikide kodanike põhiõigustele aval duva mõju võrdlemisel ELi kodanike põhiõigustele avalduva 
mõjuga. Komisjoni analüüsis pööratakse erilist tähelepanu sõrmejälgede, muude biomeetriliste 
andmete ja isikuandmete kasutamise vajadusele ja proportsionaalsusele, toetudes varasematele 
kogemustele ning anonüümimise ja ekslike kokkulangevuste ohu vältimise tagamiseks 
kasutatavatele vahenditele ja tehnikale. Kõigis ettepanekutes süsteemi tulevase läbivaatamise 
kohta tuleb kõnealuse hinnangu tulemusi arvesse võtta.  
Käesolev ettepanek ei välista liikmes riikide kohustusi, mis tulenevad nende riiklikust õigusest, 
kaasa arvatud õigusnormid alaealiste ja laste kohta tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste riiklikku 
karistusregistrisse kandmise kohta. Samuti ei taksita see liikmesriikidel nende suhtes siduvate 
rahvusvaheliste lepingute või põhiseaduslike normide kohaldamist, eriti Euroopa inimõiguste ja 
põhivabaduste kaitse konventsioonist tulenevad lepingud, milles kõik liikmesriigid on osalised.  
4. MÕJU  EELARVELE  
Direktiivi rakendamiseks ette nähtud rahastamispak ett ajavahemikuks jaanuar 2017 kuni 
detsember 2020 on 10  760 000 eurot18. Kavandatud rahastamispakett on kooskõlas praeguse 
mitmeaastase finantsraamistikuga ja kulud kaetakse õigusprogrammist. Kulukohustuste 
ajakava tuleneb ELi ja liikmesriikide tasandil va jalikest eeldatavatest kohandustest kolmel 
esimesel aastal. Alates rakendamise kolmandast aastast hoolduskulud stabiliseeruvad ja on 
1 602 000 eurot aastas.  Täiendavad üksikasjad esitatakse käesolevale ettepanekule lisatud 
finantsselgituses.  
5. MUUD  KÜSIMU SED  
• Rakenduskavad ning järelevalve -, hindamis - ja aruandluskord  
Kaks aastat pärast õigusakti vastuvõtmist hindab komisjon, millises ulatuses liikmesriigid on 
seda rakendanud ning liikmesriikide poolt eespool sätestatud eesmärkide saavutamiseks 
võetud meemete tõhusust. Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal teeb komisjon otsuse 
asjakohaste järelmeetmete kohta.  
                                                 
18 Üksikasjad on esitatud finantsselgituse osas 3.2.1 tegevusassigneeringute kogusummat käsitlevas 
tabelis.  
ET 12   ET Direktiivi rakendamist liikmesriikides jälgib pidevalt olemasolev ECRISe eksperdirühm, mis 
toimib ka foorumina parimate tavade vahetamiseks karistu sregistri andmete vahetamise kohta 
ELi tasandil, kaasa arvatud andmed kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute 
kohta.  
• Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus  
Artikkel 1  
Punkt 1:  
Raamotsuse artiklit 1 on laiendatud eesmärgiga para ndada teabevahetust kolmandate riikide 
kodanike ja kodakondsuseta isikute süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Õigusakti eesmärk 
sisaldab nüüd süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi jaoks kohustust talletada 
karistusregistri andmeid, kaasa arvatud sõrm ejälgi, kolmanda riigi kodaniku või 
kodakondsuseta isiku kohta.  
Punkt 2:  
Raamotsuse artikli 1 punktis a olev mõiste „kohtuotsuse teinud liikmesriik” on viidud üle 
artiklisse 2 „Mõisted”. Mõiste hõlmab nüüd süüdimõistvaid kohtuotsuseid olenemata sellest, 
kas need on tehtud teise liikmesriigi kodaniku, kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta 
isiku kohta.  
Lisatud on mõiste „kolmanda riigi kodanik”, et selgitada kodakondsuseta isikute ja teadmata 
kodakondsusega isikute kuulumist sellesse rühma.  
Punkt 3:  
Praeguse raamotsuse artikli 4 punkti 1 muudetakse selliselt, et liikmesriikide kohustus lisada 
süüdimõistetud isiku kodakondsus (või kodakondsused) karistusregistrisse laieneks nüüd ka 
kolmanda riigi kodaniku kodakondsuse või kodakondsuste kohta. Teave kod akondsuse kohta 
on hädavajalik keskasutuste jaoks, et teha kindlaks, missugusel liikmesriigil on teavet 
asjaomase isiku kohta.  
Punkt 4:  
Uues artiklis 4a sätestatakse liikmesriigi järgmised kohustused juhul, kui süüdimõistev 
kohtuotsus kolmandate riikide ko danike ja kodakondsuseta isikute kohta on tehtud nende 
territooriumil: kohustus talletada karistusregistri andmeid; kohustus jagada teistele 
liikmesriikidele anonüümitud indeksifilter, milles sisalduvad asjaomase liikmesriigi 
territooriumil süüdi mõistetud  kolmanda riigi kodaniku isikuandmeid, et oleks võimalik 
kindlaks teha liikmesriik, kellel on karistusregistri andmeid kolmanda riigi kodaniku kohta ja 
kohustus ajakohastada indeksifiltrit juhul, kui selles sisalduvaid andmeid kustutatakse või 
muudetakse. Liikmesriik järgib andmete talletamise kohustust isegi juhul, kui andmeid 
talletatakse muus andmebaasis kui karistusregister, tingimusel et keskasutusel on juurdepääs 
andmebaasile, kus andmeid talletatakse.  
Lisaks on kõnealuses artiklis sätestatud, et sed a kohaldatakse olenemata sellest, kas isikul on 
ka ELi kodakondsus, et tagada info leidmine olenemata sellest, kas täiendav kodakondsus on 
teada või mitte; isiku karistusregistri andmed ja indeksifilter hõlmavad tema kui liikmesriigi 
kodaniku kohta talleta tud teavet.  
ET 13   ET Punkt 5:  
Sätestatud on indeksifiltrit vastu võtva liikmesriigi vastav õigus ehk õigus indeksifiltri põhjal 
päringuid sooritada.  
Punkt 6:  
Artikli 6 parema loetavuse huvides on raamotsuse sätted välja jäetud, kui nende tähtaeg on 
möödunud (2. lõ ik ja 3. lõigu sissejuhatus).  
Lisaks pannakse artikli 6 lõikega 3 liikmesriigile kohustus täiendada kolmanda riigi kodaniku 
poolt taotletud karistusregistri väljavõtet (isiku enda andmeid) teabega teistest liikmesriikidest 
samal viisil, nagu seda tehtaks E Li kodanike puhul.  
Punkt 7:  
Artikli 7 uues lõigus 4a sätestatakse, et kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku 
kohta tehtud päringut käsitletakse sarnaselt ELi kodanike kohta tehtud päringutele; lõikeid 1 
ja 4a tõlgendatakse samamoodi. Seega peab p äringu saanud keskasutus edastama teabe oma 
liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku kohta tehtud süüdimõistva kohtuotsuse kohta ja lisaks 
kolmandates riikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, mis on kõnealuse liikmesriigi 
karistusregistrisse kantud.  
Sellest lähtuvalt on raamotsuse artikli 7 lõikes 4 olev viide kolmandate riikide kodanikele ja 
kodakondsuseta isikutele välja jäetud.  
Punkt 8:  
Viiteid isikuandmetele laiendatakse kolmandate riikide kodanikke ja kodakondsuseta isikuid 
käsitlevatele uutele sätetele.  
Punkt 9:  
Artikli 11 lõikes 3 sisaldub selge viide Euroopa karistusregistrite infosüsteemile ja 
tüüpvormile. Artikli 11 lõike 3 esimene lause on tähtaja möödumise tõttu tarbetuks muutunud 
ja seetõttu välja jäetud.  
Artikli 11 lõikes 5 sätestatakse liikmesriikide tehnilised kohustused seoses ülesannetega, mida 
direktiiviga täidetakse. See hõlmab nii praegust teabe vahetamise süsteemi kui ka uut, 
anonüümsel indeksifiltril ning päringutabamusel / selle puudumisel põhinevat süsteemi. 
Tehniline ja haldus korraldus teabevahetuse hõlbustamiseks sätestatakse rakendusaktides.  
Artikli 11 lõige 4 hõlmab teabe edastamist juhtudel, kui ECRIS ei ole kättesaadav; selles 
kombineeritakse artikli 11 praegusi lõike 5 ja 3. Praeguse artikli 11 lõike 4 sisu on nüüd 
artikl is 11b (rakendusaktid).  
Artikli 11 lõige 5 asendab praeguse artikli 11 lõike 5 ja selles nõutakse, et liikmesriigid 
teataks nõukogu asemel komisjonile, kui neil on võimalik hakata kasutama ECRISt ja uut 
indeksifiltrit.  
Praeguse artikli 11 lõige 7 jäetakse välja ja liikmesriikide kohustus teha kindlaks määratud 
tähtaja jooksul vajalikud tehnilised kohandused on nüüd käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 3.  
ET 14   ET Punkt 10:  
Uus artikkel 11a hõlmab nõukogu otsuses 2009/316/JSK (ECRISe loomise kohta) sisalduvaid 
põhil isi punkte selleks, et korraldada liikmesriikide vahel karistusregistrites sisalduvate 
andmete vahetust.  
Punktid 11 ja 12:  
Selleks et anda komisjonile vajalikud vahendid teabevahetuse tehniliste tahkude 
rakendamiseks ja tagada teabevahetuse praktiline toimimine, on võetud kasutusele 
komiteemenetlus. Valitud menetlus on kontrollimenetlus. Seda kasutatakse eelkõige 
rakendusmeetmete võtmiseks seoses tüüpvormiga, mis on praegu sätestatud nõukogu otsuses 
2009/316/JSK.  
Punkt 13:  
Uus artikkel 13a hõlmab komisj oni aruandlus - ja läbivaatamiskohustusi.  
Praegune, nõukogu otsuse 2009/316/JSK artikli 7 kohane aruandekohustus, st korrapärane 
aruanne ECRISe kaudu karistusregistri andmete vahetamise kohta, inkorporeeritakse 
raamotsusesse (artikli 13a lõige 4).  
Artikkel  2: 
Selle sättega asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK. Nimetatud otsuse sisu on suuremalt 
jaolt inkorporeeritud raamotsusesse ja lisaks rakendusmeetmetesse kooskõlas artikliga 11b.  
Artikkel 3:  
Võttes arvesse, et komisjon ja liikmesriigid saavad tugineda  olemasolevale tehnoloogiale ja 
liikmesriikides olemas olevatele toimivatele karistusregistritele, tundub 12 -kuuline 
ülevõtmisperiood olevat piisav.  
Artiklid 4 ja 5:  
Need artiklid hõlmavad direktiivi jõustumist ja selle adressaate (liikmesriigid).   
   
ET 15   ET 2016/0002 (COD)  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,  
millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK seoses teabe vahetamisega 
kolmandat e riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemiga 
(ECRIS) ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK  
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d,  
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,  
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,  
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt  
ning arvestades järgmist:  
(1) Liit on seadnud endale eesmärgiks luua oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja 
õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos 
kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete 
rakendamisega.  
(2) Kõnealune eesmärk eeldab, et andmeid liikmesriikides  tehtud süüdimõistvate 
kohtuotsuste kohta võetakse arvesse süüdimõistva kohtuotsuse langetanud 
liikmesriigist väljaspool nii uute kriminaalmenetluste käigus nõukogu raamotsuse 
2008/675/JSK19 kohaselt kui ka uute kuritegude ärahoidmiseks.  
(3) See eesmärk eel dab karistusregistris sisalduvate andmete vahetamist liikmesriikide 
pädevate ametiasutuste vahel. Selline teabevahetus on korraldatud nõukogu 
raamotsuses 2009/315/JSK20 sätestatud eeskirjade ja nõukogu otsusega 
2009/316/JSK21 loodud Euroopa karistusregistrit e infosüsteemi (ECRIS) abil, mis seda 
hõlbustavad.  
(4) ECRISt reguleerivas õigusraamistikus ei ole aga võetud piisavalt arvesse kolmandate 
riikide kodanikke käsitlevate päringute eripära. Ehkki ECRISe kaudu on ka praegu 
võimalik vahetada teavet kolmandate riikide kodanike kohta, puudub menetlus või 
mehhanism, et tagada teabevahetuse tõhusus.  
(5) Kui liikmesriikide kodanike puhul kogutakse liidus andmeid kodakondsusjärgses 
liikmesriigis, siis kolmandate riikide kodanike puhul talletatakse need üksnes neis 
liikmesriikides, kus süüdimõistvad otsused on langetatud. Seega on võimalik saada 
                                                 
19 Nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsus 2008/675/JSK, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides 
tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessev õtmist uutes kriminaalmenetlustes (ELT L  220, 15.8.2008, 
lk 32).  
20 Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsus 2009/315/JSK, mis käsitleb karistusregistrite andmete 
vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu (ELT L 93, 7.4.2009, lk 23).  
21 Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsus 2009/316/JSK, Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) 
loomise kohta raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 kohaldamiseks (ELT L 93, 7.4.2009, lk 33).  
ET 16   ET täielik ülevaaade teatava isiku eelnevatest kriminaalkaristustest ainult siis, kui teavet 
taotletakse kõigist liikmesriikidest.  
(6) Sellised üldpäringud põhjustavad halduskoor muse kõigile liikmesriikidele, sealhulgas 
neile, kellel ei ole teavet kõnealuse kolmanda riigi isiku kohta. Tegelikkuses vähendab 
see negatiivne mõju liikmesriikide valmidust taotleda teavet kolmandate riikide 
kodanike kohta ja viib selleni, et liikmesriig id kasutavad vaid oma riiklikus registris 
talletatud karistusregistri andmeid.  
(7) Kriminaalkaristusi käsitlev teabevahetus on oluline kõigis kuritegevuse ja 
terrorismivastase võitluse strateegiates. Kui liikmesriigid kasutaksid ära kõiki 
ECRISega pakutava id võimalusi, edendaks see terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni 
viivale radikaliseerumisele kriminaalõiguslike vahenditega reageerimist.  
(8) Hiljutised terrorirünnakud näitasid eelkõige kiireloomulist vajadust tõhustada 
asjaomast teabevahetust, eriti seos es ECRISe laiendamisega kolmandate riikide 
kodanikele.  
(9) Sellest tulenevalt tuleks luua süsteem, mis võimaldab liikmesriigi keskasutusel kiiresti 
ja tõhusalt teha kindlaks, millises teises liikmesriigis on talletatud karistusregistri 
andmed kolmanda riigi kodaniku kohta, et seejärel kasutada olemasolevat ECRISe 
raamistikku.  
(10) Liikmesriikide kohustused, mis on seotud kolmandate riikide kodanike suhtes 
langetatud süüdimõistvate kohtuotsustega, peaksid tuvastamise tagamiseks hõlmama 
ka sõrmejälgede andmeid. See kohustus hõlmab andmete, sealhulgas sõrmejälgede 
talletamist, teiste keskasutuste esitatud teabepäringutele vastamist, selle tagamist, et 
kolmanda riigi kodaniku taotletav karistusregistri väljavõte sisaldab vajaduse korral ka 
teistest liikmesriikidest saadud teavet, ning tehniliste muudatuste tegemist, et  tagada 
teabevahetussüsteemi toimimine uusimate tehnoloogiate kasutamise kaudu.  
(11) Kuna andmeid konkreetse kolmanda riigi kodaniku kohta ei talletata ühes 
liikmesriigis, peaks detsentraliseeritud infotehnoloogia süsteem võimaldama 
liikmesriikide keskasu tustel teha kindlaks, millises muus liikmesriigis on 
karistusregistri andmed talletatud. Selleks peaks iga keskasutus edastama teistele 
liikmesriikidele indeksifiltri, mis sisaldab kõnealuses liikmesriigis süüdi mõistetud 
kolmandate riikide kodanike tuvast amisandmeid anonüümsel kujul. Isikuandmed 
tuleks anonüümseks muuta nii, et andmesubjekt ei ole tuvastatav. Andmeid saav 
liikmesriik võib neid andmeid seejärel oma andmetega võrrelda päringutabamuse / 
selle puudumise põhimõtte alusel, et teha kindlaks, kas karistusregistri andmed on 
teistes liikmesriikides kättesaadavad, ja kui päringu tulemus on positiivne, siis 
millistes liikmesriikides andmed on. Andmeid saav liikmesriik peaks seejärel 
päringuga jätkama ECRISe raames. Selliste kolmandate riikide kodanike puhul, kellel 
on ka mõne liikmesriigi kodakondsus, peaks indeksis sisalduv teave piirduma 
liikmesriikide kodanike puhul esitatuga.  
(12) Liikmesriikide karistusregistrite andmete elektroonilise vahetuse suhtes tuleks 
kohaldada nõukogu raamotsust 2008/977/JS K,22 milles tagatakse andmekaitse piisav 
tase, kui teavet vahetatakse liikmesriikide vahel, võimaldades samal ajal 
liikmesriikidel nõuda rangemate andmekaitsemeetmete kohaldamist siseriiklikul 
andmetöötlusel.  
                                                 
22 Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/977/JSK krim inaalasjades tehtava politsei - ja 
õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (ELT L 350, 30.12.2008, lk 60).  
ET 17   ET (13) Karistusregistri andmete vahetamiseks tulek s kasutada ühise sideinfrastruktuurina 
turvalist üleeuroopalist valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (sTESTA), 
muud selle edasiarendamisel põhinevat süsteemi või muud turvalist võrku.  
(14) Olenemata liidu rahastamisprogrammide kasutamise võima lusest vastavalt 
kohaldatavatele õigusnormidele, peaks iga liikmesriik kandma kulud, mis tekivad 
tema karistusregistri andmebaasi rakendamise, haldamise, kasutamise ja hooldamisega 
ning ECRISe kasutamiseks vajalike tehniliste kohanduste rakendamise, haldam ise, 
kasutamise ja hooldamisega.  
(15) Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja -vabadusi ning järgitakse eelkõige 
Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, sealhulgas õigust 
isikuandmete kaitsele, põhimõtet, mille kohaselt kõik on se aduse ees võrdsed, ja üldist 
diskrimineerimiskeeldu. Käesolevat direktiivi tuleks rakendada kooskõlas nimetatud 
õiguste ja põhimõtetega.  
(16) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, s.o karistusregistris leiduva teabe kiiret ja tõhusat 
vahetamist kolmandate ri ikide kodanike kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt 
saavutada ning nõutava sünergia ja koostalitusvõime tõttu on seda parem saavutada 
liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 
sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte ga. Kõnealuses artiklis sätestatud 
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi 
saavutamiseks vajalikust kaugemale.  
(17) Selleks et tagada raamotsuse 2009/315/JSK ühtsed rakendamistingimused, tuleks 
raamotsusesse lisa da nõukogu otsuse 2009/316/JSK põhimõtted ning anda komisjonile 
rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusega (EL) nr 182/201123. 
(18) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatu d Taani 
seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva 
direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.  
(19) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud pro tokolli nr  21 
(Ühendkuningriigi ja  Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajaneva ala suhtes) artiklite  1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see 
piiraks kõnealuse protokolli artikli  4 kohaldamist, ei osale need liikmesri igid 
käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.  
[või]  
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 
(Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õ igusel 
rajaneva ala suhtes) artikli 3 ja artikli 4a lõike 1 kohaselt on nimetatud liikmesriigid 
teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.  
                                                 
23 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL)  nr 182/2011, millega 
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli 
mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, 
lk.13).  
ET 18   ET (20) Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi  ja 
nõukogu määruse (EÜ) nr 45/200124 artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 
[...]25. 
(21) Raamotsust 2009/315/JSK tuleks seetõttu vastavalt muuta,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:  
Artikkel 1  
Raamotsust 2009/315/JSK muudetakse järgmiselt.  
(1) Artikkel 1 asendatakse järgmisega:  
„Artikkel 1  
Reguleerimisese  
Käesoleva raamotsusega  
(a)  määratakse kindlaks kord, mille alusel süüdimõistva kohtuotsuse teinud 
liikmesriik jagab selle kohta teavet teistele liikmesriikidele;  
(b)  määratakse kindlaks süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kohustus 
talletada asjaomased andmed, ja täpsustatakse karistusregistris sisalduvate 
andmete kohta esitatud päringutele vastamise tingimused;  
(c)  luuakse süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe vahetamiseks 
detsentraliseer itud infotehnoloogia süsteem – Euroopa karistusregistrite 
infosüsteem (ECRIS) –, mis rajaneb kõikide liikmesriikide karistusregistrite 
andmebaasidel.”;  
(2) artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:  
„d) „süüdimõistva kohtuotsuse langetanud liikmesriik” – liikmes riik, kus 
süüdimõistev kohtuotsus tehakse;  
e) „kolmanda riigi kodanik” – muu riigi kui liikmesriigi kodanik või 
kodakondsuseta isik või isik, kelle kodakondsus on teadmata liikmesriigile, kus 
on isiku suhtes langetatud süüdimõistev otsus.”;  
(3) artikli 4 lõige  1 asendatakse järgmisega:  
„1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada, et iga tema territooriumil 
langetatud süüdimõistvale kohtuotsusele lisatakse selle kandmisel riigi 
karistusregistrisse andmed süüdimõistetud isiku kodakondsuse või 
kodakonds uste kohta, kui tegemist on teise liikmesriigi või kolmanda riigi 
kodanikuga.”;  
(4) lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 4a  
Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kohustused seoses kolmandate 
riikide kodanike suhtes langetatud süüdimõistvate otsustega  
                                                 
24 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 ük sikisikute kaitse 
kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba 
liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).  
25 ELT C...  
ET 19   ET 1.  Liikmesriik, kus tehti kolmanda riigi kodaniku suhtes süüdimõistev kohtuotsus, 
talletab järgmised andmed, välja arvatud siis, kui see ei ole erandlikel juhtudel 
võimalik:  
(a) teave süüdimõistetud isiku kohta (täielik nimi, sünniaeg, sünnikoht (linn 
ja riik ), sugu, kodakondsus ning olemasolu korral varasem nimi või 
varasemad nimed;  
(b) süüdimõistva kohtuotsuse laad (süüdimõistva kohtuotsuse kuupäev, 
kohtu nimi, kuupäev, mil otsus muutus lõplikuks);  
(c) teave kuriteo kohta, millest tulenevalt süüdimõistev kohtuotsus langetati 
(süüdimõistva kohtuotsuse aluseks oleva kuriteo kuupäev ja nimetus või 
õiguslik kvalifikatsioon ning viide kohaldatavatele õigusnormidele);  
(d) teave süüdimõistva kohtuotsuse sisu kohta (eelkõige põhikaristus ja 
võimalikud lisakaristused, julgeoleku meetmed ja karistuse täitmist 
muutvad hilisemad otsused);  
(e) süüdimõistetud isiku vanemate nimed;  
(f) süüdimõistva kohtuotsuse viitenumber;  
(g) kuriteo koht;  
(h) vajaduse korral süüdimõistvast kohtuotsusest tulenevate õiguste 
äravõtmise kohta;  
(i) süüdimõistetud isiku isikuk ood või isikut tõendava dokumendi liik ja 
number;  
(j) isiku sõrmejäljed;  
(k) olemasolu korral varjunimi ja/või teine nimi või teised nimed.  
2.   Keskasutus loob indeksifiltri, mis sisaldab lõike 1 punktides a, e, i, j ja k 
osutatud anonüümseks muudetud teavet oma  liikmesriigis süüdimõistetud 
kolmandate riikide kodanike kohta. Keskasutus edastab indeksifiltri ja selle 
ajakohastused kõigile liikmesriikidele.  
3.  Kui lõikes 1 osutatud andmeid muudetakse või need kustutatakse, muudab või 
kustutab süüdimõistva otsuse l angetanud liikmesriigi keskasutus samad lõike 1 
kohaselt talletatud ja lõike 2 kohaselt loodud indeksifiltris sisalduvad andmed.  
4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse indeksifiltri osas ka selliste kolmandate riikide 
kodanike suhtes, kellel on liikmesriigi kodako ndsus, kui keskasutus talletab 
lõike 1 punktides a, e, i, j ja k osutatud andmeid liikmesriikide kodanike kohta.  
5. Lõiget 1 kohaldatakse süüdimõistvate otsuste suhtes, mis on tehtud pärast [12 
kuud pärast vastuvõtmist].  
Lõiget 2 kohaldatakse [12 kuud pära st vastuvõtmist] seisuga karistusregistrisse 
kantud andmete suhtes ja süüdimõistvate kohtuotsuste suhtes, mis on tehtud 
pärast [12 kuud pärast vastuvõtmist].”;  
(5) lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 4b  
Indeksifiltrite kasutamine  
ET 20   ET 1. Selleks et selgitada väl ja, millistel liikmesriikidel on karistusregistri andmeid 
kolmanda riigi kodaniku kohta, võivad liikmesriigi keskasutused teha päringu 
artikli 4a kohaselt edastatud indeksifiltrites, et võrrelda nendes olevaid 
andmeid oma artikli 4a lõikes 2 kohaste andmet ega. Indeksifiltreid ei kasutata 
muudel kui artiklis 6 osutatud eesmärkidel.  
2. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka selliste kolmandate riikide kodanike suhtes, 
kellel on liikmesriigi kodakondsus.”;  
(6) artiklit 6 muudetakse järgmiselt:  
(a) lõige  2 jäetakse välja;  
(b) lõige  3 asendatakse järgmisega:  
„3. Kui liikmesriigi kodanik küsib karistusregistrist andmeid enda kohta muu 
liikmesriigi kui kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutuselt, esitab 
keskasutus, eeldusel, et asjaomane isik on või oli päringu teinud või 
päring u saanud liikmesriigi elanik või kodanik, päringu isiku 
kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele karistusregistris sisalduvate 
ja nendega seotud andmete saamiseks, et oleks võimalik lisada need 
andmed asjaomasele isikule väljastatavatele andmetele.  
Kui kolmanda riigi kodanik, kellel ei ole liikmesriigi kodakondsust, küsib 
karistusregistrist andmeid enda kohta liikmesriigi keskasutuselt, esitab 
see keskasutus päringu ainult nende liikmesriikide keskasutustele, kellel 
on kõnealuse isiku kohta karistusregi stri andmeid, karistusregistris 
sisalduvate ja nendega seotud andmete saamiseks, et oleks võimalik 
lisada need andmed asjaomasele isikule väljastatavatele andmetele.”;  
(7) artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:  
„4. Kui päring karistusregistri andmete saamis eks liikmesriigi kodaniku suhtes 
tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta esitatakse artikli 6 kohaselt muu 
liikmesriigi kui kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele, edastab päringu 
saanud liikmesriik andmed tema riigis tehtud süüdimõistvate kohtuotsu ste 
kohta sellises ulatuses, nagu on sätestatud kriminaalasjades vastastikuse 
abistamise Euroopa konventsiooni artiklis 13.  
4a. Kui päring karistusregistri andmete saamiseks kolmandate riikide kodanike 
suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta esitat akse artikli 6 kohaselt 
kriminaalmenetluse eesmärgil, edastab päringu saanud liikmesriik andmed 
päringu teinud liikmesriigi keskasutusele nii oma riigis tehtud süüdimõistvate 
kohtuotsuste kui ka kolmandates riikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste 
kohta , mis on talle edastatud ja kantud karistusregistrisse.  
Kui selliseid andmeid taotletakse muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil, 
kohaldatakse vastavalt käesoleva artikli lõiget 2.”;  
(8) artiklit 9 muudetakse järgmiselt:  
(a) lõikes 1 asendatakse tekst „artikli 7 lõ igete 1 ja 4” tekstiga „artikli 7 lõigete 1, 
4 ja 4a”;  
(b) lõikes 2 asendatakse tekst „artikli 7 lõigete 2 ja 4” tekstiga „artikli 7 lõigete 2, 
4 ja 4a”;  
ET 21   ET (c) lõikes 3 asendatakse tekst „artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4” tekstiga „artikli 7 lõigete 
1, 2, 4 ja 4a”;  
(9) artikli 11 lõiked  3–7 asendatakse järgmisega:  
„3. Liikmesriikide keskasutused edastavad artiklis 4 osutatud teabe, artiklis 4a 
osutatud indeksifiltri, artiklis 6 osutatud päringud, artiklis 7 osutatud vastused 
ja muu asjakohase teabe elektrooniliselt ECRISe kau du ja kasutavad selleks 
tüüpvormi vastavalt rakendusaktides sätestatud nõuetele.  
 4.  Kui lõikes 3 osutatud andmete edastusviis ei ole kättesaadav, edastavad 
liikmesriikide keskasutused kõik lõikes 3 osutatud andmed, välja arvatud 
artiklis 4a osutatud indeksifilter, mis tahes viisil, millest jääb kirjalik jälg ning 
mis võimaldab andmeid saaval liikmesriigi keskasutusel kontrollida nende 
autentsust.  
5.  Iga liikmesriik teeb tehnilised kohandused, mis on vajalikud lõikes 3 osutatud 
tüüpvormi ja artiklites  4a ja 4b osutatud indeksifiltri kasutuselevõtuks ja 
kõikide lõikes 3 osutatud andmete elektrooniliseks edastamiseks teistele 
liikmesriikidele ECRISe kaudu. Liikmesriik teatab komisjonile kuupäeva, 
millest alates ta saab andmeid sel viisil edastada ja kasu tada artiklites 4a ja 4b 
osutatud indeksifiltrit.”;  
(10) lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 11a  
Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS)  
1. Selleks et vahetada vastavalt käesolevale raamotsusele karistusregistrite 
andmeid elektrooniliselt, on loodud detsentraliseeritud infotehnoloogia süsteem 
– Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) –, mis rajaneb kõikide 
liikmesriikide karistusregistrite andmebaasidel. See koosneb järgmistest 
osadest:  
(a) ühistele protokollidele vastav sidumistarkvara, mis võimal dab 
liikmesriikide karistusregistrite andmebaaside vahel andmeid vahetada;  
(b) ühistele protokollidele vastav indeksifiltri tarkvara, mis võimaldab 
keskasutustel võrrelda oma artiklites 4a ja 4b osutatud andmeid teiste 
keskasutuste andmetega, tagades samal aja l isikuandmete täieliku kaitse;  
(c) keskasutuste ühine sideinfrastruktuur, mis võimaldab kasutada 
krüpteeritud võrku.  
ECRIS tagab teistele liikmesriikidele edastatud karistusregistri andmete 
konfidentsiaalsuse ja tervikluse.  
2. Kõik karistusregistrite andmed t alletatakse üksnes liikmesriikide hallatavates 
andmebaasides.  
3. Liikmesriikide keskasutustel ei ole otsest elektroonilist juurdepääsu teiste 
liikmesriikide karistusregistrite andmebaasidele.  
4. Asjaomane liikmesriik vastutab tarkvara ning andmebaaside ees t, kus 
talletatakse karistusregistri andmeid ning mis saadavad ja võtavad vastu 
selliseid andmeid.  
5. Ühise sideinfrastruktuuri haldamise eest vastutab komisjon. See peab täitma 
vajalikke turvanõudeid ja täielikult vastama ECRISe vajadustele.  
ET 22   ET 6. Komisjon p akub lõikes 1 osutatud tarkvara, üldist tuge ja tehnilist abi, 
sealhulgas statistika kogumine ja koostamine.  
7. Iga liikmesriik kannab oma kulud, mis tekivad tema lõikes 1 osutatud 
karistusregistri andmebaasi ja tarkvara rakendamise, haldamise, kasutamise ja 
hooldamisega.  
Komisjon kannab ECRISe ühise sideinfrastruktuuri rakendamisel, haldamisel, 
kasutamisel, hooldamisel ja edasiarendamisel ning samuti sidumistarkvara ja 
lõikes 1 osutatud tarkvara rakendamisel ja edasiarendamisel tekkivad kulud.”;  
(11) lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 11b  
Rakendusaktid  
1. Komisjon sätestab rakendusaktidega järgmised küsimused:  
(a) artikli 11 lõikes 3 osutatud tüüpvorm, ka seoses teabega kuriteo kohta, 
millest tulenevalt süüdimõistev kohtuotsus langetati, ja teabega 
süüdimõistva  kohtuotsuse sisu kohta;  
(b) eeskirjad, mis käsitlevad ECRISe, artiklites 4a ja 4b osutatud indeksifiltri 
ja sõrmejälgede vahetamise tehnilist rakendamist;  
(c) muud liikmesriikide keskasutuste vahel süüdimõistvaid kohtuotsuseid 
käsitleva teabevahetuse korraldamise  ja lihtsustamise viisid, sealhulgas:  
i) vahendid, mis hõlbustavad edastatavate andmete mõistmist ja 
masintõlget;  
ii) elektroonilise teabevahetuse tingimuste, eelkõige kasutatavate 
tehniliste näitajate ning vajaduse korral kohaldatavate 
vahetusmenetluste k indlaksmääramine;  
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas 
artikli 12a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;  
(12) lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 12a  
Komiteemenetlus  
1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr  182/2011 tähenduses26. 
2. Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 
5.”; 
(13) lisatakse järgmine artikkel:  
„Artikkel 13a  
Komisjoni aruanne ja läbivaatamine  
                                                 
26 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr  182/2011, mi llega 
kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, 
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).   
ET 23   ET 1.  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva 
raamotsuse kohaldamise kohta [24 kuud pärast rakendamist]. Aruandes 
hinnatakse, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse 
järgimiseks vajalikke meetmeid, sealhulgas s elle tehniline rakendamine.  
2. Kui see on asjakohane, lisatakse aruandele asjaomased seadusandlikud 
ettepanekud.  
3. Komisjoni talitused avaldavad korrapäraselt aruande ECRISe kaudu toimuva 
karistusregistri andmete vahetamise kohta, mis põhineb artikli  11a lõikes  6 
osutatud statistikal. Aruanne avaldatakse esimest korda üks aasta pärast lõikes 
1 osutatud aruande esitamist.”.  
Artikkel 2  
Nõukogu otsuse 2009/316/JSK asendamine  
Otsus 2009/316/JSK asendatakse nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes on käesolev 
direktiiv siduv, ilma et see piiraks nende liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse 
otsuse siseriiklikku õigusesse rakendamise tähtpäevaga.  
Artikkel 3  
Ülevõtmine  
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus - ja 
haldusnormid hiljemalt [12 kuud pärast vastuvõtmise kuupäeva]. Liikmesriigid 
edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.  
Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse 
või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale 
direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.  
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide te ksti. 
3. Liikmesriigid teevad artikli 11 lõikes 5 nimetatud tehnilised kohandused [12 kuu 
jooksul selle vastuvõtmisest].  
Artikkel 4  
Jõustumine  
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Artiklit 2 hakata kse kohaldama [ alates käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast ] 
Artikkel 5  
Adressaadid  
ET 24   ET Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.  
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel  Nõukogu nimel  
president  eesistuja  
ET 25   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile  
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
 1.4. Eesmärgid  
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju  
 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid  
2. HALDUSMEETMED   
 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
 2.2. Haldus - ja kontrollisüsteemid  
 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed  
3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub  
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele   
 3.2.1.  Üldine hinnanguline m õju kuludele  
 3.2.2.  Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele  
 3.2.3.  Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele  
 3.2.4.  Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga  
 3.2.5.  Kolmandate isikute rahaline osalus  
 3,3. Hinnangul ine mõju tuludele
ET 26   ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 
2009/315/JSK seoses teabe vahetamisega kolmandate riikide kodanike kohta ja  
Euroopa karistusregistrite infosüsteemiga (ECRIS) ning asendatakse nõukogu otsus 
2009/316/JSK  
1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile27  
Poliitikavaldkond   33  Õigus - ja tarbijaküsimus ed 
Tegevuspõhise eelarvestamise meede  33 03  Õigusküsimused  
1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
Ettepanek/algatus käsitleb  uut meedet.   
Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / 
ettevalmistavast meetmest28.  
Ettepanek/algatus käsitleb  olemasoleva meetme pikendamist.   
Ettepanek/algatus käsitleb  ümbersuunatud meedet.   
1.4. Eesmärgid  
1.4.1.  Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu 
täidetakse  
• Parandada ühise turvalisusel ja õigusel rajane va ala toimimist, arendades 
teabevahetust kriminaalasjades seoses kolmandate riikide kodanikega.  
• Vähendada kuritegevust ja edendada kuritegevuse tõkestamist (ka seoses 
terrorismiga).  
• Tagada kolmandate riikide kodanike ja ELi kodanike võrdne kohtlemine  
seoses karistusregistri andmete tõhusa vahetamisega.  
1.4.2.  Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise struktuurile  
Erieesmärk  
• Tõhustada ECRISe kaudu toimuva karistusregistri andmete vahetamist 
kolmanda te riikide kodanike kohta.  
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise 
struktuurile  
Meede 33 03  
                                                 
27 ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.  
28 Vastavalt finantsmääruse artikli  54 lõike  2 punktile  a või  b. 
ET 27   ET 1.4.3.  Oodatavad tulemused ja mõju  
Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.  
Algatusega on kavas luua ühine mehhanism, mille eesmärk on standardiseeritud, 
kiire, kooskõlastatud ja tõhus teabevahetus liikmesriikide vahel. Eesmärki luua ühine 
mehhanism kriminaalkaristusi käsitlevaks teabevahetuseks ei saa liikmesriigid üksi 
saavutada , vaid see eeldab kõigi liikmesriikide kooskõlastatud tegevust. 
Liikmesriikide kooskõlastamatu tegevuse korral ei ole tõenäoliselt võimalik 
saavutada piisavat mastaabisäästu, et lahendada süsteemi praeguse kasutamisega 
seotud puudujäägid.  
1.4.4.  Tulemus - ja mõjunäitajad  
Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.  
Kolmandate riikide kodanike kohta vahetatud karistusregistri andmete hulka 
võrreldakse kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate otsuste ja 
süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike hulgaga.  
1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
1.5.1.  Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused  
Tehnilise mehhanismi rakendamine, mis suurendab ECRISe kaudu toimuva 
karistusregistri andmete vahetamist kolmandate riikide kodanike kohta.  
1.5.2.  Euroopa Liidu meetme lisandväärtus  
Algatusega on kavas luua ühine mehhanism, mille eesmärk on standardiseeri tud, 
kiire, kooskõlastatud ja tõhus kriminaalkaristusi käsitlev teabevahetus liikmesriikide 
vahel. Eesmärki ei saa liikmesriigid üksi saavutada, vaid see eeldab kõigi 
liikmesriikide kooskõlastatud tegevust. Liikmesriikide kooskõlastamatu tegevuse 
korral ei  ole tõenäoliselt võimalik saavutada piisavat mastaabisäästu, et lahendada 
süsteemi praeguse kasutamisega seotud puudujäägid.  
1.5.3.  Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid  
ECRIS rakendati edukalt ja õigeaegselt 2012. aasta aprillis. Nüüd kavatsetakse  
kohaldada samasuguseid häid tavasid.  
1.5.4.  Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega  
Vt „Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega”. ECRISe kaudu toimuva 
kriminaalkaristusi käsitleva teabevahetuse parandamist ei saa asendada mõne muu 
Euroopa julgeoleku tegevuskavas nimetatud teabevahetusvahendiga (nagu näiteks 
SIS II, Prüm ja Eurodac), kuna need on mõeldud muude eesmärkide täitmiseks.  
ET 28   ET 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju  
Piiratud kestusega ettepanek/algatus   
–  Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA –[PP/KK]AAAA  
–  Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA –AAAA  
Piiramatu kestusega ettepanek/algatus  
– Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2017 –2018,  
– millele järgneb täieulatuslik rakendamine.  
1.7. Kavandatud eelarve täit mise viisid29  
Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt  
– oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat 
komisjoni personali;  
– rakendusametite kaudu  
Eelarve täitmine koostöös  liikmesriikidega  
Kaudne eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud  
– kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;  
– rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);  
– Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;  
– finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;  
– avalik -õiguslikele asutustele;  
– avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad 
piisavad finantstagatised;  
– liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritu d avaliku 
ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;  
– isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP 
erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.  
– Mitme eelarve täitmi se viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.  
Märkused:  
- 
                                                 
29 Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: 
http://www. cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html  
ET 29   ET 2. HALDUSMEETMED   
2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
Täpsustage tingimused ja sagedus.  
Programmi rakendamise korrapärane järelevalve on kavandatud  kooskõlas 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ja komisjoni haldusmenetlusega. 
Järelevalve hõlmab igal aastal korralduskomiteele esitatavat aruannet toetatavate 
meetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta.  
2.2. Haldus - ja kontrollisüsteemid  
2.2.1.  Välja selgitatud ohud  
Programmi haldusasutuse järelevalve all võetakse kasutusele pidev 
riskijuhtimisprotsess.  
2.2.2.  Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta  
 Programmi kohaste assigneeringute suhtes kohaldatakse komisjoni 
kontrollimeetmeid.  
2.2.3.  Kont rolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme 
prognoos.  
Sätestatud on suur hulk finants - ja halduskontrolli mehhanisme. Programmi 
rakendatakse riigihangete kaudu kooskõlas finantsmääruse eeskirjade ja 
menetlustega.   
2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed  
Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus - ja kaitsemeetmed.  
Riigihanke -eeskirju ja menetlusi kohaldatakse kogu protsessi jooksul ning need 
hõlmavad järgmist:   
– tööprogrammi koostamine, võttes arvess e korralduskomitee arvamust, kusjuures 
tööprogramm sisaldab vahendite eraldamiseks vahe -eesmärke, et tagada tulemuste ja 
kulude kontrollitavus;  
– pakkumistingimuste nõuetekohane koostamine, et tagada nõutavate tulemuste ja 
tekkinud kulude kontrollitavus;  
– pakkumuste kvaliteedi - ja finantsanalüüs;  
– komisjoni muude talituste kaasamine kogu menetluse jooksul;  
– mitmel tasandil toimuv tulemuste kontrollimine ja arvete läbivaatamine enne 
maksmist ning  
siseaudit.  
ET 30   ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub  
 Olemasolevad eelarveread  
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees 
eelarveridade kaupa  
Mitmeaasta
se 
finantsraam
istiku 
rubriik  Eelarverida  Assigne
eringute 
liik Rahaline osalus  
Nr  Liigenda
tud/ 
liigenda
mata30 EFTA 
riigid31 
 Kandidaatri
igid32 
 Kolmand
ad riigid  Rahaline osalus 
finantsmääruse 
artikli  21 lõike  2 
punkti  b 
tähenduses  
3  33 03 02  
Kriminaal - ja tsiviilasjades tehtava 
õigusalase koostöö hõlbustamine ja 
toetamine  Liigendat
ud EI EI EI EI 
5  33 01 01  
Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud 
kulud õigus - ja tarbijaküsimuste 
poliitikavaldkonnas  Liigenda
mata  EI EI EI EI 
                                                 
30 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.  
31 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.  
32 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne -Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.  
 
ET 31   ET 3.2. Hinnanguline mõju kuludele  
3.2.1.  Üldine hinnanguline mõju kuludele  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik  
  3 Turvalisus ja kodakondsus  
 
Õigus - ja tarbijaküsimuste 
peadirektoraat    201733 2018  2019  2020     KOKKU  
Tegevusassigneeringud          
Eelarverida nr 33 03 0234  Kulukohustused  (1) 3 247 3 381 1 602 1 602    10 232 
Maksed  (2) 1 624 3 314 3 942 1 802    10 681 
Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud35          
Eelarverida nr   (3)         
Õigus - ja tarbijaküsimuste 
peadirektoraadi assigneeringud 
KOKKU  Kulukohustused  =1+ +3  3 247 3 381 1 602 1 602    10 232 
Maksed  =2+ +3  1 624 3 314 3 942 1 802    10 681 
 
 
 
                                                 
33 Aasta, mil alustata kse ettepaneku/algatuse rakendamist.  
34 Kulud, mis tekivad liikmesriikidele identifitseerimisandmete väljasõelumisel, saab kompenseerida ELi -poolse kaasrahastamise vormis. Kuna kõik liikmesriigid ei 
vaheta veel ECRISe kaudu teavet, võib osa ELi vahenditest ette näha ka nende riiklike süsteemide ajakohastamiseks. Alates 2019. aastast peaksid hoolduskulud 
stabiliseeruma (0,602 miljonit aastas).  
35 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne 
teadustegevus.  
 
ET 32   ET Tegevusassigneeringud KOKKU  Kulukohustused  (4) 3 247 3 381 1 602 1 602    10 232 
Maksed  (5) 1 624 3 314 3 942 1 802    10 681 
Eriprogrammide vahenditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU  (6) 0 000 0 000 0 000 0 000    0 000 
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIGI 3 assigneeringud 
KOKKU  Kulukohustused  =4+ 6  3 247 3 381 1 602 1 602    10 232 
Maksed  =5+ 6  1 624 3 314 3 942 1 802    10 681 
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  
Tegevusassigneeringud KOKKU  Kulukohustused  (4)         
Maksed  (5)         
Eriprogrammide vahenditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU  (6)         
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIGI 1 -4 assigneeringud 
KOKKU  
 
(võrdlussumma)  Kulukohustused  =4+ 6          
Maksed  =5+ 6          
 
  
 
ET 33   ET Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik  
  5 „Halduskulud”  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
   2017  2018  2019  2020     KOKKU  
Õigus - ja tarbijaküsimuste peadirektoraat  
Personalikulud  0 198 0 198 0 066 0 066    0 528 
Muud halduskulud  0 000 0 000 0 000 0 000    0 000 
Õigus - ja tarbijaküsimuste 
peadirektoraat KOKKU  Assigneeringud  0 198 0 198 0 066 0 066    0 528 
 
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIGI 5 assigneeringud 
KOKKU   (Kulukohustuste 
kogusumma = maksete 
kogusumma)  0 198 0 198 0 066 0 066    0 528 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
   201736 2018  2019  2020     KOKKU  
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIKIDE 1 –5 assigneeringud 
KOKKU  
 
  Kulukohustused  3 445 3 579 2 068 1 668    10 760 
Maksed  1 822 3 512 4 008 1 868 
   11 209 
                                                 
36 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.  
 
ET 34   ET 3.2.2.  Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamis t, mis toimub järgmiselt:  
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Täpsustage 
eesmärgid ja 
väljundid  
 
   2017  2018  2019  2020     KOKKU  
VÄLJUNDID  
Väljun
di 
liik37 
 Välju
ndi 
keskm
ine 
kulu 
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  Kokku  Kulud 
kokku  
ERIEESMÄRK vt punkt 1.4.2                  
- Suurendada 
ECRISe kaudu 
toimuvat 
andmevahetust 
kolmandate 
riikide kodanike 
kohta     3 247  3 381  2 002  1 602        10 232 
Erieesmärk kokku   3 247  3 381  2 002  1 602        10 232 
KULUD KOKKU   3 247  3 381  2 002  1 602        10 232 
                                                 
37 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kil omeetr ites jms).  
 
ET 35   ET 3.2.3.  Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele  
3.2.3.1.  Ülevaade  
– Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub 
järgmiselt:  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
 
201738 2018  2019  2020     KOKKU  
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIK  5         
Personalikulud  0 198  0 198  0 066  0 066     0 528  
Muud halduskulud          
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIK 5 kokku          
 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIGIST  539 välja 
jäävad  kulud  
         
Personalikulud          
Muud halduskulud          
Mitmeaastase 
finantsraamistiku 
RUBRIIGIST  5 välja 
jäävad kulud kokku          
 
KOKKU  0 198  0 198  0 066  0 066     0 528  
Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt 
kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral 
täiendavate assigne eringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga -aastase vahendite eraldamise menetluse 
käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
                                                 
38 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.  
39 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega 
seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.  
 
ET 36   ET 3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõ lmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:  
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina  
 2017  2018  2019  2020     
Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad 
(ametnikud ja ajutised töötajad)    
XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) - 
AD 1.5 1.5 0,5  0,5    
XX 01 01 02 (delegatsioonides)         
XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)         
10 01 05 01 (otsene teadustegevus)         
Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud  
töötajad)40 
 
XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised 
töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud 
tööjõud)         
XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud 
töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud 
ja noored eksperdid delegatsioonides)         
XX 01 04 yy 41 
 - peakorteris  
        
- delegatsioonides         
XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, 
renditud tööjõud ja riikide lähetatud 
eksperdid kaudse teadustegevuse 
valdkonnas)         
10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja 
riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse 
valdkonnas)         
Muud eelarveread (täpsustage)         
KOKKU  1,5 1,5 0,5 0,5    
XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.  
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise 
teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile 
iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.  
Ülesannete kirjeldus:  
Ametnikud ja ajutised töötajad  AD-kategooria ametikohtade töötajad tegelevad programmi juhtimisega: 
tööprogrammi koostamine,  
eelarve haldamine, programmi täitmisega seotud avalike pakkumismenetluste 
korraldamine,  
programmi täitmisega seotud lepingute haldamine,  
jätkuprojektid, suhtlemine  
                                                 
40 Lepingulis ed töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored 
eksperdid delegatsioonides.  
41 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A 
read).  
 
ET 37   ET komisjoni talituste ja liikmesriikide ekspertidega, ekspertkohtumiste, õpikodade ja 
konverentside korraldamine.  
Koosseisuvälised töötajad   
 
ET 38   ET 3.2.4.  Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga  
–  Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga  
–  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase 
rubriigi ümberplaneerimine.  
Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.  
–  Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või 
mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.  
Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelar veridadele ja summadele.  
3.2.5.  Kolmandate isikute rahaline osalus  
– Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.  
– Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on 
järgmine:  
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
 
Aasta N Aasta N+
1 Aasta N+
2 Aasta N+
3 Lisage vajalik arv aastaid, et 
kajastada kogu finantsmõju 
kestust (vt punkt 1.6)  Kokku  
Täpsustage kaasrahastav 
asutus           
Kaasrahastatavad 
assigneeringud KOKKU          
 
 
 
ET 39   ET 3.3. Hinnanguline mõju tuludele  
–  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.  
–  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:  
–  omavahenditele  
–  mitmesugustele tuludele  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Tulude eelarverida  Jooksva aasta 
eelarves 
kättesaadavad 
assigneeringu
d Ettepaneku/algatuse mõju42 
Aasta N Aasta N+
1 Aasta N+
2 Aasta N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada 
kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  
Artikkel ….          
Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek 
mõjutab.  
 
Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod.  
 
                                                 
42 Traditsiooniliste omavahendi te (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab 
märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25  % sissenõudmiskulude mahaarvamist.