Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/005 SE/Saab, Rootsi) /* COM/2012/0622 final */





SELETUSKIRI Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[1] punkt 28 võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) igal aastal mahus, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 25. mail 2012. aastal esitas Rootsi taotluse EGF/2012/005 SE/Saab fondist rahalise toetuse saamiseks seoses koondamistega Rootsis Saab Automobile SA-s, selle ühes tütarettevõttes ja 16 tarnijaettevõttes. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon, et määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 kohaselt on kõik kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber || EGF/2012/005 Liikmesriik || Rootsi Artikkel 2 || a) Põhiettevõte || Saab Automobile SA Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 16 Vaatlusperiood || 19.12.2011 – 19.4.2012 Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 20.12.2011 Taotluse kuupäev || 25.5.2012 Koondamisi vaatlusperioodil || 3 239 Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 509 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 3 748 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 1 350 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 10 509 120 Fondi[3] toetuse rakendamisega seotud kulud (eurodes) || 400 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,67 Kogueelarve (eurodes) || 10 909 120 Fondi toetus (50 %) (eurodes) || 5 454 560 1. Taotlus esitati komisjonile 25. mail 2012 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 20. augustini 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 3. Koondamiste ja üleilmastumisest põhjustatud oluliste maailmakaubanduse struktuurimuutuste vahelise seose väljatoomiseks Rootsi viitab autotööstuse 2011. aasta taskuraamatule (2011 Automobile Industry Pocket Guide),[4] millest on näha, et EL 27 toodang moodustas 2010. aastal (15,1 miljonit tükki) 26 % maailma sõiduautode toodangust ning oli seega tunduvalt väiksem 2005. aasta tasemest (34,1 %) ja 2000. aasta tasemest (35,9 %). Samal kümnendil aga kasvas BRIC-riikide turuosa 8,4-lt % (2000) 15,8-ni % (2005) ja 33,5-ni % (2010). 4. Euroopa osa kahanemine sõiduautode maailmaturul nähtub ka lõpparuandest Cars 21, mis avaldati 6. juunil 2012[5]. 5. Euroopa autotootjate ühenduse ACEA[6] viimasest poolaastaaruandest nähtub, et Euroopa Liidus jätkub uute sõiduautode arvelevõtmiste langussuundumus. 2012. aasta juuni arvelevõtmiste arv on 2,8 % väiksem kui 2011. aasta juuni vastav suurus, mis omakorda on 7,3 % väiksem kui 2010. aasta juuni vastav suurus. Kahanemine on olnud peaaegu pidev suundumus viimasel viie aasta jooksul (2008–2012, väike tõus oli üksnes 2009. aastal). 6. Saabi seisund on olnud viimastel aastatel ebakindel, kui General Motors 2008. aasta augustis teatas, et soovib äriühingu ära müüa. Pärast mitut tulemusteta läbirääkimiste vooru ostis Hollandi äriühing Spyker Cars Saabi 23. veebruaril 2010. Peagi tekkisid likviidsusprobleemid, mis põhjustasid tootmises seisakuid. Katse müüa äriühingut Hiina äriühingule ebaõnnestus, kui General Motors keeldus allkirjastamast nende autode litsentse, mida too soovis toota. 19. detsembril 2011 esitas Saab Automobile pankrotiavalduse. 7. Siiani on fondile kõige rohkem taotlusi (kokku 16) esitatud autotööstusest, neist seitse on seotud üleilmastumisega, ülejäänud üheksa on tingitud majandussurutisest[7]. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 8. Rootsi esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise järgu tootjate juures. 9. Taotluses osutatakse 3 239 koondamisele äriühingus Saab Automobile AB ja selle tütaräriühingus SAAB Automobile Powertrain AB neljakuisel vaatlusperioodil 19. detsembrist 2011 kuni 19. aprillini 2012 ning veel 509 töötaja koondamisele 16 alltöövõtja juures enne vaatlusperioodi, kuid need olid seotud sama koondamislainega. Koondamiste arv on määratud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt. Rootsi ametiasutused kinnitasid sama kolmanda taande kohaselt, et kõik kõnealused koondamised on sellel ajavahemikul toimunud. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 10. Rootsi ametiasutused väidavad, et vaatamata sellele, et Saabil on juba mitu aastat olnud probleeme, tuli pankrotistumine ja tegevuse lõpetamine ootamatult. Mitu ostjat olid huvitatud äriühingu ja selle töötajaskonna ülevõtmisest ning võimalikud ostjad leidsid, et mitu automudelit ja autokavandit olid huvitavad. Aga kui GM kui endine omanik keeldus vajalike litsentside üleandmisest võimalikule Hiina ostjale, ei jäänud äriühingule enam muid võimalusi ja nii otsustati esitada pankrotiavaldus. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed ning toetust vajavate töötajate kirjeldus 11. Taotlus käsitleb 3 748 koondamist, millest 3 239 toimusid äriühingus Saab Automobile AB ja selle tütaräriühingus Saab Automobile Powertrain AB, ülejäänud 509 aga 16 alltöövõtja juures. Kuna alltöövõtjate loetelu on konfidentsiaalne (kuigi on kättesaadav auditi jaoks), on äriühingud allpool tähistatud tähtedega A, B, C jne. Äriühing || Koondatute arv Saab Automobile Aktiebolag || 2 960 Saab Automobile Powertrain AB || 279 A || 71 B || 45 C || 7 D || 88 E || 123 F || 20 G || 8 H || 14 I || 11 J || 20 K || 8 L || 31 M || 10 N || 16 O || 5 P || 32 Kokku || 3 748 12. Sellest üldarvust käsitleb toetus 1 350 töötajat. Enamik ülejäänud töötajatest (eelkõige tehnikud ja muud kõrge kvalifikatsiooniga töötajad) on uue töökoha juba leidnud. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt. Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 1 000 || 74,07 Naised || 350 || 25,93 ELi kodanikud || 1 320 || 97,78 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 30 || 2,22 15–24aastased || 15 || 1,11 25–54aastased || 1 200 || 88,89 55–64aastased || 135 || 10,00 üle 64aastased || 0 || 0,00 13. Kõnealuste töötajate seas on 20 pikaajalise terviseprobleemi või puudega töötajat. 14. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Protsent Seadusandjad, kõrgemad ametnikud ja juhid || 27 || 2,00 Spetsialistid || 215 || 15,93 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 180 || 13,33 Ametnikud || 193 || 14,30 Teenindus- ja müügitöötajad || 16 || 1,19 Oskus- ja käsitöölised || 88 || 6,52 Seadme- ja masinaoperaatorid ja koostajad || 523 || 38,74 Lihttöölised || 5 || 0,37 Muud || 103 || 7,63 15. 103 isiku seas, kes kuuluvad rühma „muud”, on mitme väikese rühma esindajaid, nagu näiteks juhatajad, meditsiinitöötajad ja kunstnikud. 16. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Rootsi kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 17. Valdav enamus koondatud töötajatest elab Trollhättani, Vänersborgi and Uddevalla kommuunis, 70 kuni 90 km põhja pool tööstuslikult arenenud Västra Götalandi maakonna tähtsaimast linnast Göteborgist. See on suure töötusega piirkond, kuna seal on juba varem tehaseid kinni pandud. 55 500 elanikuga Trollhättanis on tööstus suurim ettevõtlusvaldkond. Rootsi riiklik tööturuasutus on asjaomaste kommuunide peamine sidusrühm koos Trollhättani linnaga, ülikooliga University West, ametiühingute ja uuele töökohale asumisel abistavate asutustega Trygghetsrådet TRR ja Startkraft. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 18. Pärast Saabi pankrotti kasvas töötus Trollhättanis 2012. aasta jaanuaris üle 20 %, millega see kommuun muutus Rootsi 290 kommuunist kõige suurema töötusega kommuuniks. Ka naaberkommuunides kasvas samal põhjusel järsult töötus, kuigi seal oli ka varem kõrge töötuse tase. Saab Automobile on avaldanud ka kaudset mõju tööhõivele ja lisandväärtusele, ostes sisendeid ning nõustamisteenuseid ja muid teenuseid tarnijatelt. Riikliku Majandusuuringute Instituudi (NIER) tehtud hinnang Saabi sulgemise mõju kohta Rootsi majandusele näitab, et 2010. aastal lõi Saab alltöövõtjatele tööd pakkudes neile 3 200 töökohta, mis tähendas 0,9 alltöövõtu töökohta ühe Saabi töökoha kohta. Saabi 3 600 töötajast umbes 2000 elab Trollhättanis, mis vastab 8,4 % selle kommuuni töötajaskonnast. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, sealhulgas selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 19. Rootsi pakub selliseid EGF-i meetmeid ja ettevõtmisi, mis lähevad kaugemale tööturuasutuse poolt tavaliselt pakutust, st laiendatud meetmeid konkreetsete lahenduste leidmiseks. Praktikas tähendab see tugevdatud meetmeid sellistes valdkondades: abi töö otsimisel, abi kutsevalikul, vajaduspõhine koolitus ja täiendõpe (nt uued infotehnoloogia alased oskused), töökogemuse kinnitamine, töökohavahetuse ja ettevõtluse edendamise toetusmeetmed, abi füüsilisest isikust ettevõtjale ning mitmesugused piiratud kestusega meetmed (tööotsija toetus, kolimistoetus, õppetoetus, ebasoodsas olukorras olevate isikute ja vanemate töötajate toetus nende töökohtade säilitamiseks või nende abistamiseks tööturul jne). 20. EGF-i toetusega töötajatele pakutakse laiemat meetmete valikut, sealhulgas selliseid meetmeid, mida tavaliselt riiklik tööturuasutus ei paku. Sellised töötajad saavad kasutada tavaliselt kättesaadavatest kauema kestusega meetmeid ja tavalisest varasemas järgus tõhustatud teenuseid. Allpool loetletud meetmete üks eesmärk on minna üle nn rohelisematele töökohtadele, see on valdkond, milles Rootsi on rahvusvahelisel tasandil juhtpositsioonil. Prognooside kohaselt on selles valdkonnas oodata tööjõu puudust ning fondi meetmed võiksid aidata seda ära hoida. Maailma suurim laineenergia park valmib aastatel 2014–15 Sotenäsi kommuunis, mille kaugus sobib Trollhättani piirkonnast tööl käimiseks. 21. Fondi meetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed. – Tööotsingute toetamine. Meetmetega abistatavad töötajad saavad varem abi ja see vastab isiku vajadustele paremini kui tavaliselt kasutatav meede, ning kauaaegsetele töötajatele osutatakse erilist abi. Kavandatud meetmete seas on ka rühmatöö. Töötajaid abistatakse nõustamisega tööotsingutel. – Kutsenõustamine. Abistatavatele töötajatele antakse tõhusamat abi juba varasemas järgus, seda nii üksikutele töötajatele kui ka rühmadele. Eesmärk on juhendamisega suunata töötajaid sellistele aladele, kuhu tegelikult töötajaid vajatakse ning kus täiendkoolituse järel võiks töötajail olla häid võimalusi tööd leida. Erilist tähelepanu osutatakse töövõimalustele nn rohelistel aladel. – Töökogemuse kinnitamine ja tööturukoolitus. Töökogemuse kinnitamist saab praegu teha üldkorras elektri, ehituse, tervishoiu, tööstuse, veonduse ning toitlustuse ja restoranide alal. Fondi toetusega avaneb uusi võimalusi koondatutele teistel aladel, kus nad on omandanud kogemusi ja kus neil võib olla võimalik saada vajalik kvalifikatsioon kas otse või täiendava koolituse kaudu, sealhulgas ka nn rohelistel aladel. Kellel on soovi, neile pakutakse võimalust minna praktikale. Tööturuasutus võib pakkuda lühendatud kestusega kutsealaseid kursuseid töötajatele sellistele töökohtadele asumiseks, mille jaoks vajaliku kvalifikatsiooniga tööjõudu ei ole ja mille jaoks tavalise koolitussüsteemiga tööjõudu ette ei valmistata. Fondist saadava abiga võib pakkuda laiemat kursuste valikut, võib pakkuda kursuseid teatava haridustaseme omandanutele, võib pikendada koolituse kestust tavaliselt kuuelt kuult kaheteistkümnele kuule ning saada projektijuhi kvalifikatsioon lisaks töötaja olemasolevale või saadavale kvalifikatsioonile. – Praktikatoetus ja tööotsingutoetus. Fondi toetuse abiga võib pikendada praktikat tulevase tööandja juures üle tavalise kuue kuu, kui sellest võib olla abi töötaja töölevõtmiseks asjaomase tööandja juures. – Toetus lisaks käivitustoetustele. Lisaks tavalisele käivitustoetusele võib fondi abiga töötajatele anda tõhustatud käivitustoetust ja võimaldada pikemaajalist juhendamist, aga pakkuda ka täiendkoolitust, nõustamist ja turustamisjuhiseid. – Liikuvustoetus. See kujutab endast toetust leibkonna teise kohta kolimiseks, toetust töövestlusele või tööle sõiduks. 22. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimismeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. 23. Individuaalsed teenused, mida kirjeldavad Rootsi ametiasutused, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Rootsi ametiasutuste hinnangu kohaselt on kogukulud 10 909 120 eurot, millest individuaalsete teenuste kulud moodustavad 10 509 120 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud 400 000 eurot (3,67 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 5 454 560 eurot (50 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Tööotsingute toetamine || 1 350 || 373 || 503 550 Kutsenõustamine || 1 350 || 93 || 125 550 Töökogemuse kinnitamine ja tööturukoolitus || 800 || 6 000 || 4 800 000 Praktikatoetus ja tööotsingutoetus. || 800 || 5 000 || 4 000 000 Toetus lisaks käivitustoetustele || 90 || 9 778 || 880 020 Liikuvustoetused || 400 || 500 || 200 000 Individuaalsed teenused kokku || || 10 509 120 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 80 000 Haldus || || 190 000 Teavitamine ja reklaam || || 60 000 Kontrollitegevus || || 70 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 400 000 Eeldatavad kulud kokku || || 10 909 120 Fondi toetus (50 % kogukuludest) || || 5 454 560 24. Rootsi kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid. Rootsi tööturuasutus vaatab nimekirjad üle, tagamaks et fondi toetuse saajad ei saa ühtlasi toetust teistest liidu rahastamisvahenditest, et ära hoida igasugust kahekordset rahastamist. Kuupäev(ad), millal on alustatud või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele 25. Rootsi alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 20. detsembril 2011; nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 26. Kuna Saabi tehases on tootmine peatatud, on tööturuasutus valmis, et võtta meetmeid asjaomaste isikute abistamiseks. Sellega seoses on loodud soojad suhted kohaliku omavalitsuse, tööandja, ametiühingu ja uuele töökohale siirdumisel abistavate asutustega Startkraft ja Trygghetsrådet (need mõlemad on kollektiivlepingu alusel asutatud). 27. Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 28. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Rootsi ametiasutused oma taotluses: · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberstruktureerimiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 29. Rootsi on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Rootsi riiklik tööturuasutus, mis nimetatakse ametlikult korraldus- ja makseasutuseks. Projekti raamatupidamist kontrollib siseauditi üksus, mis on riikliku tööturuasutuse juhatuse juurde kuuluv eraldi organ. Selle ülesanne on uurida riikliku tööturuasutuse sisekontrolli ja järelevalvet ning teha juhatusele ja peadirektorile ettepanekuid parandamiseks, anda nõu ja toetust. Projekti auditeerimine toimub korrapäraselt. Rahastamine 30. Rootsi taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas fondi toetuse rakendamise kulusid) 5 454 560 euro ulatuses, mis moodustab 50 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb Rootsi esitatud teabel. 31. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja eraldiste ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 32. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 33. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 34. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste eraldised, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseeraldiste allikad 35. Pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on praegu menetluses olevad taotlused fondist abi saamiseks vastu võtnud, jääb fondi eelarvereale 6 618 euro ulatuses maksete eraldisi. Selleks et katta ülejäänud osa käesolevas taotluses märgitud summast, tehakse ettepanek paigutada Euroopa mikrokrediidirahastust „Progress” ümber 5 447 942 eurot. 36. Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” maksete vajadused kuni aasta lõpuni vastavalt selle korraldusasutuse Euroopa Investeerimisfondi viimastele hinnangutele võimaldavad fondi eelarvereale üle kanda 5 447 942 eurot. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/005 SE/Saab, Rootsi) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[8] eriti selle punkti 28; võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[9] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[10] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud üleilmastumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (3) Rootsi esitas 25. mail 2012 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega ettevõttes Saab Automobile SA, ühes selle tütarettevõttes ja 16 tarnijaettevõttes ning täiendas seda lisateabega kuni 20. augustini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 5 454 560 euro eraldamiseks. (4) Rootsi rahalise toetuse taotluse rahuldamiseks tuleks seega kasutusele võtta fondi vahendid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist võetakse kulukohustuste ja makseeraldistena kasutusele 5 454 560 eurot Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve raha. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] http://www.acea.be/images/uploads/files/20110921_Pocket_Guide_3rd_edition.pdf [5] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/cars-21-final-report-2012_en.pdf [6] http://www.acea.be/images/uploads/files/20120717_PRPC-FINAL-1206.pdf [7] Korrapärased ajakohastamised on kättesaadavad siin: http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en [8] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [9] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [10] ELT C […], […], lk […].