P6_TA(2006)0392

Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005-2009

Euroopa Parlamendi resolutsioon nanoteaduste ja nanotehnoloogiate kohta: Euroopa tegevuskava 2005-2009 (2006/2004(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2005 teatist pealkirjaga "Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005-2009" (KOM(2005)0243);

- võttes arvesse Kuningliku Seltsi ja Kuningliku Tehnikaakadeemia 29. juuli 2004. a ühist raportit "Nanoteadus ja nanotehnoloogia: võimalused ja ebakindlus";

- võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 24. septembri 2004. aasta Brüsseli istungi eesistuja järeldusi;

- võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise "Euroopa nanotehnoloogia strateegia suunas" kohta [1] ja tema arvamust eelnimetatud komisjoni 7. juuni 2005 teatise kohta [2],

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45,

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvaterviseja toiduohutuse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A6-0216/2006);

A. arvestades, et komisjon on vastu võtnud tegevuskava nanoteaduste ja nanotehnoloogiate turvalise, tervikliku ja vastutustundliku strateegia koheseks rakendamiseks;

B. arvestades, et nanoteadustel ja nanotehnoloogiatel - mitmeid valdkondi hõlmavate sektoritena - on potentsiaal tuua ühiskonna jaoks kaasa olulisi hüvesid uute toodete, materjalide, rakenduste ja teenuste väljaarendamisel, tõstes seeläbi tootlikkust ja elukvaliteeti terves ELis;

C. arvestades, et nõukogu tunnistab nanotehnoloogiate olulist rolli paljudes valdkondades ning rõhutab teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste loomise jätkamise tähtsust antud valdkonnas ning nende kasutamise julgustamist tööstuslikes rakendustes;

D. arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et nanotehnoloogiad võivad ELi oluliselt aidata Lissaboni Strateegias püstitatud eesmärkide saavutamisel;

1. tervitab komisjoni tegevuskava, milles määratletakse mitmed konkreetsed ja omavahel seotud meetmed nanoteaduste ja nanotehnoloogiate koheseks rakendamiseks, põhinedes tuleviku vajadusi arvestatavalt määratud eelisvaldkondadel;

2. tunnistab tähtsat rolli, mida nanoteadused ja nanotehnoloogiad võivad etendada nn läbimurdetehnoloogiatena ELi majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonna-alaste eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et nanotehnoloogiad võivad edendada kodanikke otseselt puudutavaid valdkondi (rahvatervis, energeetika, transport, säästev areng) ning lisaks aidata kaasa ELi konkurentsivõimele ja säästva arengu eesmärkide saavutamisele;

3. märgib, et tehnoloogiaplatvormid, ekspertide nõustamisrühmad ja tegevuskavad on kasulikud vahendid aitamaks välja arendada ühiselt kokku lepitud teadusuuringute programme ja kasutuselevõtustrateegiaid nanotehnoloogiate ja nanoteaduste valdkonnas, ning seega luua uusi töökohti ja edendada majanduskasvu;

4. toetab eesmärke ja algatusi, mis on sätestatud eespool nimetatud 7. juuni 2005 komisjoni teatises; tervitab selget sihti selles teatises ja eelnimetatud tegevuskavas;

5. rõhutab samas vajadust suurendada avaliku sektori rahastatavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse; mõistab, et Euroopa teadusmaastiku killustatus kajastab nanoteaduslike uuringute kerget kättesaadavust ja suhteliselt madalaid kulusid, kuid on samuti teadlik, et kõrvale tuleb panna rahalised vahendid vajalike laiaulatuslike vahendite loomiseks ja hooldamiseks, sh eelkõige puhtad ruumid, litomenetlused ja väga kulukad analüütilised protseduurid; tunneb muret Euroopa riiklike investeeringute praeguse taseme üle nanoteadustesse ja nanotehnoloogiatesse ning soovitab, et eelnimetatud tegevuskavas püstitatud eesmärgid ühitataks sobivalt rahaliste tingimustega ning toetab komisjoni valmisolekut eraldada oluliselt rohkem vahendeid nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alaseks teadustööks, mis on Euroopa edasise arengu seisukohalt eriti tähtis;

6. on seisukohal, et Euroopa vajab ühtset maailmatasemel teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri süsteemi, et säilitada ELi konkurentsivõimelisust nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et võimaliku mastaabisäästu tagamiseks ning selle interdistsiplinaarse ja keeruka laadi tõttu vajab teadus- ja arendustegevuse infrastruktuur nanotehnoloogiate valdkonnas vahendite kriitilist massi, mida kohalikud omavalitsused ja tööstused ei ole suutelised võimaldama; tunnistab teisalt, et väikesemahulised riiklikud teadus- ja arendustegevuse strateegiad võivad tihtipeale olla paremas olukorras, et kohaselt reageerida muutunud võimalustele ja turu arengutele; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid ja koordineeriksid oma teadus- ja arendustegevuse jõupingutusi antud valdkonnas; sellega seoses soovitab igas liikmesriigis ja iga riigi eripära põhjal luua infrastruktuuri ning nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alaste eriteadmistega teadlaste minimaalne kriitiline mass, mille tulemusena loodaks lõpuks mõnes riigis ELi tasandil koordineeritavad spetsialiseerunud tippkeskused;

7. juhib eriti tähelepanu nanomeditsiinile kui läbimurdetehnoloogiaid (nt molekulaarkuvamine ja -diagnostika) hõlmavale paljutõotavale interdistsiplinaarsele valdkonnale, mis võib tuua muljetavaldavat kasu haiguste, nt vähk, südame-veresoonkonna probleemid, diabeet, Alzheimeri ja Parkinsoni tõbi, varajaseks diagnoosimiseks ning tõhusaks ja tulusaks raviks; nõuab tungivalt, et komisjon ning siseriiklikud ja piirkondlikud asutused suurendaksid oma teadus- ja arendustegevuse investeeringuid nimetatud valdkonnas ning kooskõlastaksid oma jõupingutusi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (seitsmes raamprogramm) esitatud nanomeditsiini käsitleva Euroopa tehnoloogiaplatvormi abil ning muude vahendite abil, sh seitsmendas raamprogrammis pakutud teadmiste piirkonnad, et saavutada selle valdkonna kriitiline mass;

8. rõhutab nanoteaduste ja nanotehnoloogia keskset rolli molekulaarbioloogia arendamisel;

9. on veendunud, et mitut valdkonda hõlmavad nanoteadused ja nanotehnoloogiad tuleks sobitada kokku vesinikenergia arendamisega, sh uute ja tõhusate vahendite väljatöötamine vesinikelementide ja suure kasuteguriga kütuseelementide salvestamiseks, ning ka praegusest palju suurema võimsusega infokandetehnoloogiatega;

10. rõhutab Euroopas nanotehnoloogiate valdkonnas toimunud märkimisväärset arengut, mis põhineb ülevalt-alla lähenemisel, eriti sellistes valdkondades nagu nanoosakesed, kriimustus- ja roostekindlad katted ja kihid, ning samuti katalüsaatorite ja fotodioodide tootmine, sh nn sinine laser, ning nanomeditsiini, nanokosmeetika ja haiguste nanodiagnoosimise valdkonnas;

11. usub, et Euroopa alusuuringute tase saab aidata kaasa selliste tehnoloogiliste vahendite leidmisele, mis võimaldavad tarvitusele võtta alt-üles lähenemist, eriti nanoelektroonikas;

12. usub, et tehnoloogia arengu kiirendamise meetmeid peavad täiendama poliitilised abinõud, et tagada olemasolevate tehnoloogiate turu hõlvamist; märgib, et normid võimaldavad turgudele ja rahvusvahelisele kaubandusele tagada võrdsed tingimused ja on ausa konkurentsi, võrdleva riskihindamise ja regulatiivsete meetmete eelduseks; palub seetõttu komisjonil ja nõukogul kõrvaldada takistused normide puudumise ja ebaselgete õigusaktide näol, mis tarbetult takistavad nanotehnoloogiate kohaldamist Euroopas, ning tegema seda uusi bürokraatlikke takistusi seadmata;

13. rõhutab Euroopa teadusruumi jaoks vajaliku nn teadmiste kolmnurga (haridus, teadusuuringud ja innovatsioon) loomise tähtsust; on seisukohal, et vajaliku sünergia saavutamiseks teadustegevuse, hariduse ja innovatsiooni vahel on vaja ulatuslikku teadmiste edasiandmisel põhinevat lähenemisviisi ning ka valdkonnaüleste inimressursside arendamist; palub seetõttu liikmesriikidel arendada välja strateegiaid, mis parendaksid teadmiste edasiandmist ning aitaksid kaasa oskuste puudumise kõrvaldamisele, asetades suuremat rõhku loodusteaduste õpetamisele ning meelitades üliõpilasi teadusliku suunitlusega, mitmeid valdkondi hõlmavatesse ainetesse; tunneb heameelt komisjoni jõupingutuse üle toetada teaduskoolituse võrgustikke nanotehnoloogiates ja palub liikmesriikidel luua nii eraldi kui ka tihedas koostöös üksteisega mitmeid valdkondi hõlmavad võrgustikud, et ühendada nanotehnoloogiad ulatuslikumate teadusvaldkondadega, eesmärgiga arendada uusi hübriidtehnoloogiaid;

14. on seisukohal, et tööstus, uurimisinstituudid ja rahaasutused peavad tegema koostööd tagamaks, et tipptasemel teadus- ja arendustegevus nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas kantakse üle uutesse toodetesse ja protsessidesse; usub, et liikmesriigid peaksid kiirendama ja ergutama seda protsessi, keskendudes ettevõtluskliima parendamisele oma riigis nanotehnoloogia valdkonnas tegutsevate ettevõtete, eelkõige tegevust alustavate ettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning uuenduslike ettevõtete jaoks; on sellega seoses seisukohal, et intellektuaalomandi õiguste kaitse on innovatsiooni jaoks väga oluline, seda nii esialgsete investeeringute ligitõmbamiseks kui ka tulevaste tulude tagamiseks; kutsub komisjoni üles välja töötama intellektuaalomandi õiguste kaitse standardeid ja litsentsilepingute mudeleid;

15. 15 kahetseb tõsiasja, et nanoteaduste ja nanotehnoloogiate leiutiste patentimine areneb Euroopas aeglaselt; kutsub ELi üles looma nanoteaduste ja nanotehnoloogiate patendi järelevalvesüsteemi, mida juhib Euroopa Patendiamet;

16. julgustab üldiste reformide läbiviimist Euroopa patendisüsteemi vallas, et vähendada patentimisega seotud kulutusi ja parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu patentidele; rõhutab vajadust läbipaistvama ja selgepiirilisema patendikaitse järele;

17. on veendunud, et Euroopa võimalused püsida ja olla antud valdkonnas esirinnas sõltuvad tema koordineerimisvõimest; tuletab meelde vajadust ühenduse ühtse koordineerimise keskuse loomise järele ja ELi ühel häälel kõnelemise tähtsust rahvusvahelisel tasandil, eriti Hiina patendikaitsest tingitud väljakutsete valguses; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja mehhanisme tegevuste tõhusaks koordineerimiseks antud valdkonnas; nõuab tungivalt, et komisjon hõlmaks oma poliitikas kõiki tegevusi OECDs (nt määratlused, nomenklatuur, riski juhtimine) ja UNESCOs (eetika);

18. tunnistab, et vastutustundliku strateegia oluline element on sotsiaalsete, tervishoiu ja ohutusaspektide integreerimine nanoteaduste ja nanotehnoloogiate tehnoloogiaarendusse; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja Euroopa tööstus algataksid tõhusa dialoogi kõikide sidusrühmadega, et tagada säästev areng;

19. rõhutab, et nanoteadustel ja nanotehnoloogiatel põhinevate toodete kogu elutsükli vältel (kavandamisest kuni kasutusest kõrvaldamise või ringlussevõtuni) tuleb hinnata toodete tehnoloogilisi riske, mis võivad mõjutada inimeste tervist, tarbijaid, töötajaid ja keskkonda;

20. soovitab tarbekaupade koostisainete loeteludesse märkida toodetud nanoosakeste lisamine;

21. rõhutab vajadust kinni pidada eetilistest põhimõtetest ning tervitab selliste teemade nagu inimeste mitte-raviotstarbelised protseduurid ja eraelu puutumatuse ning nanoteaduste ja nanotehnoloogiate vaheliste seoste kavandatavat ülevaatamist; eeldab, et ülevaatamised on avalikud ja sisaldavad nanomeditsiini põhjalikku analüüsi;

22. toetab eetikakomiteede loomist, kes oma sõltumatute teaduslike arvamuste abil aitaksid kaasa üldsuse tõhusale teavitamisele ja usalduse tekkimisele seoses võimalike riskide ja eelistega, mida nanotehnoloogiliste avastuste kasutussevõtmine võib kaasa tuua;

23. tervitab kõnealust ettepanekut käsitleva arutelu läbiviimist ning ergutab komisjoni oma tööd tõhustama, et olla vastavuses üha kasvava nõudega parema õigusloome järele;

24. tervitab komisjoni kavatsust töötada välja asjakohane mitmekeelne teabematerjal erinevatele vanuserühmadele, et tõsta teadlikkust nanoteaduste ja nanotehnoloogiate edusammudest ning eeldatavast kasust; ergutab komisjoni tegema seda tihedas koostöös liikmesriikidega; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja teavitamisstrateegia üldsuse teadlikkuse tõstmiseks nanotehnoloogia pakutavatest ulatuslikest võimalustest ning üldsuse hirmude mahasurumiseks; leiab, et kõnealuse teavitamisstrateegia osana peaks komisjon ära kasutama selliseid ideid nagu reklaamiturnee (näidates nanoteaduse veoautot) või nanotehnoloogia auhind;

25. palub tööstusel võtta osa ühisest jõupingutusest ning nõuab tungivalt, et tööstus osaleks nanotehnoloogiate arendamises, võttes arvesse nende laiemaid majanduslikke, sotsiaalseid, tervishoiu- ja turvalisuse alaseid ning keskkonnamõjusid ja tegutsedes vastavalt ettevõtete sotsiaalse vastutuse kontseptsioonile; seetõttu rõhutab, et ettevõtjad peavad aitama kaasa objektiivse teabe edastamisele nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonna teaduslike avastuste, nende ettenähtud kasutusalade ning neist tulenevate riskide ja kasu kohta ühiskonna jaoks;

26. tuletab meelde, et nanoteaduste ja nanotehnoloogiate kõigi rakenduste ja kasutusalade puhul tuleb täita Euroopa Liidus kehtivaid rangeid tervisekaitse, tarbijakaitse, töökaitse ja keskkonnakaitse nõudeid ja rõhutab nanomaterjalide kodifitseerimise vajalikkust, mis viib standardite koostamiseni, mis omakorda ergutab jõupingutusi võimalike riskide tuvastamiseks; kutsub komisjoni üles tegema vajalikke algatusi selle saavutamiseks;

27. rõhutab, et jäätmete hulga vähendamise ja energia tõhusama kasutamise eesmärgil tuleb tooteid miniaturiseerida;

28. rõhutab, et teadmised uute, sünteetiliste nanoosakeste võimalikust ohust tervisele ja keskkonnale on veel piiratud, mistõttu tuleks vähelahustuvate või raskesti biolagundatavate nanoosakeste mõjusid ettevaatusprintsiibile vastavalt uurida, enne kui selliseid osakesi hakatakse tootma ja turule viima;

29. palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu nanoteaduste ja nanotehnoloogiate arengule uutes liikmesriikides, andes neile vahendid oma teadusprofiilide määratlemiseks, ning tõhustades samal ajal veelgi Euroopa põhiliste asukohtade juhtpositsiooni, mille eesmärgiks on Euroopa globaalse juhtrolli saavutamine;

30. rõhutab rahvusvahelise koostöö tähtsust nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas; palub komisjonil tugevdada veelgi juba suurepäraseid suhteid eriti Venemaa teadlastega ning uurida koostöövõimalusi ja piiranguid antud valdkonnas Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Hiina ja Indiaga; palub komisjonil tugevdada rahvusvahelist koostööd eesmärgiga ühtlustada nanoteaduste ja nanotehnoloogiate patenditaotluse läbivaatamist ELi, Ameerika Ühendriikide ja Jaapani vahel; rõhutab, et dialoogi peaks tugevdama kooskõlas WTO eesmärkidega;

31. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] ELT C 157, 28.6.2005, lk 22.

[2] INT/277 - CESE 1237/2005.

--------------------------------------------------