1.Elektrisüsteemi üleminekukava

Oma poliitilistes suunistes seadis komisjon eesotsas president Junckeriga üheks strateegiliseks eesmärgiks vastupidava energialiidu loomise ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika elluviimise.

Seda eesmärki toetati komisjoni 2015. aasta tööprogrammis ja täpsustati vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegias eesmärgiga tagada kõigile ELi kodanikele ja ettevõtjatele usaldusväärne ja taskukohane energiavarustus, seada prioriteediks energiatõhusus ja viia Euroopa Liit taastuvenergia valdkonnas maailma liidriks. Nende eesmärkide saavutamiseks peab põhjalikult muutma Euroopa energiasüsteemi, sealhulgas kujundama ümber Euroopa elektrituru, suurendama prognoositavust, ühendama hulgi- ja jaemüügi ning meelitama ligi täiendavaid investeeringuid. See võimaldab pakkuda Euroopa energiatarbijatele uusi võimalusi, millele on osutatud lisatud teatises COM(2015) 339.

Euroopa elektrivõrgus toimuvad praegu suured muutused. Alates energia siseturu kolmanda paketi vastuvõtmisest, on poliitilised otsused võimaldanud suurendada konkurentsi elektrivaldkonnas ja hoogustanud piiriülest elektrivoogu. Hulgimüügile on üha omasem õiglane ja avatud konkurents ning kuigi jaemüügi tasandil on konkurents veel ebapiisav, on olukord muutumas. Turgude liitmine ja voopõhise meetodi kohaldamine võimsuse jaotamisel võimaldab kogu Euroopas elektriga tõhusamalt kaubelda. Lisaks on taastuvatest energiaallikatest saamas tänu taastuvenergia direktiivile üks olulisemaid elektrienergiaallikaid ja liikmesriigid teevad jõupingutusi, et minna üle vähem CO2-heiteid tekitavale energiasüsteemile.

Kõik need on tulevikku suunatud tegevused, kuid Euroopa peab tegema ära suure töö, enne kui energiamaastik vastab seatud eesmärkidele. Selleks et muutusi juhtida ja neist täiel määral kasu saada peab teadma, kuidas Euroopa elektrisüsteem ja -turg on korraldatud ning kuidas neid reguleeritakse.

Praegune turukontseptsioon pärineb ajastust, kus enamasti fossiilkütusel töötavate suurte tsentraliseeritud elektrijaamade peamine eesmärk oli varustada teatavas piirkonnas (tavaliselt liikmesriigis) asuvaid majapidamisi ja ettevõtteid neile vajaliku elektrienergiaga ning tarbijad (kodumajapidamised, ettevõtjad ja tööstusharud) olid passiivsed turuosalised. Liikumine hajutatud elektritootmise suunas suurendab turuosaliste arvu ja muudab praegu turul toimivaid rolle. Elektriturgu peab kohandama vastavalt uuele olukorrale, võttes täielikult arvesse kõiki tegureid, sealhulgas paindlikku nõudlust, energiateenuseosutajaid ja taastuvaid energiaallikaid. Näitena võib esile tuua paindlikkust, mis võimaldab tööstustarbijatel turul osaleda ja saada suurenenud konkurentsist otsest kasu. Turg vajab tõhusat reguleerimis- ja juhtimisraamistikku, mis vähendab vajadust näiteks võimsuse tagamise mehhanismide järele.

Täielikult toimiv Euroopa turg peab võimaldama elektril liikuda vabalt sinna, kus seda kõige rohkem vajatakse, saada maksimaalset kasu piiriülesest konkurentsist ning pakkuda vajalikke signaale ja stiimuleid, et suunata vajalikke investeeringuid. Lisaks tuleb tagada, et elektrienergia tarnimisel lähtutaks ainult turuolukorrast. Praegu ei ole see alati nii. Kuigi turgude liitmine on suurendanud hinnakorrelatsiooni hulgiturul, erineb absoluutne hinnatase külgnevatel turgudel oluliselt ja hinnavahe ei ole vähenenud. Täiendavaid jõupingutusi on vaja ka selleks, et luua piisavalt võrkudevahelisi ühendusi ja tagada kogu energiasektoris stabiilsus pikaajaliste investeeringute jaoks.

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2014. aasta oktoobris lepiti 2030. aastaks kokku järgmised edasipüüdlikud eesmärgid: vähendada ELi kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu ELi energiatarbimises vähemalt 27 % ja parandada energiatõhusust vähemalt 27 % võrra. See tähendab, et elektrienergiasüsteemi muutmist CO2-heite vähendamiseks tuleb jätkata ja kiirendada. ELi 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine eeldab taastuvenergia osakaalu suurendamist elektritootmises vähemalt 50 %ni. Täna ei ole turg ei pakkumise ega ka nõudluse poolel piisavalt paindlik, et taastuvate energiaallikate osakaalu saaks suurendada. Uus turukorraldus peab tagama, et energiaturg tuleb üleminekuga toime minimaalsete kuludega. Selle saavutamiseks on vaja kõrvaldada taastuvenergiaga seotud takistused ning tagada, et turg annab vajaliku signaali piisavate investeeringute leidmiseks, et arendada paindlikku tootmisvõimsust ja suurendada taastuvate energiaallikate osatähtsust energiasüsteemis. Taastuvate energiaallikate edukas ja vähimate kuludega lõimimine saab toimuda vaid hästi toimiva lühiajalise elektrituru kaudu, mis ulatub elektrienergia tarnimiseelsest päevast kuni selle tarbimishetkeni, ning tagab ulatusliku juurdepääsu paindlikele tehnoloogiatele.

Kõikide otsuste tegemisel, mis on seotud energiatõhusust esmatähtsaks pidava energialiidu arendamisega, võetakse arvesse energiatõhususe suurendamise võimalusi. Prognoosi kohaselt võib elektrienergia nõudlus suureneda, kui tarbijad hakkavad kasutama muude energiaallikate abil toodetud elektrit. Kui turukorraldust muudetakse, tuleb luua tingimused, mis soodustavad ELi energiatarbimise vähendamist ja võimaldavad uut liiki paindliku nõudluse kulutõhusalt turule lõimida.

Uus tehnoloogia, nagu arukad võrgud, arukad arvestisüsteemid, aruka maja lahendused ning energia omatootmise ja salvestamise seadmed, võimaldab kodanikel võtta vastutuse energiasüsteemi ümberkujundamise eest – uue tehnoloogia kasutuselevõtt võimaldab vähendada energiaarvet ja osaleda aktiivselt energiaturul. See turuvaldkond vajab edendamist.

ELi turukorraldus peab tagama, et nii suur- kui ka väiketarbijate vajadused kogu Euroopas saavad rahuldatud uuenduslike ettevõtete ja usaldusväärsete vahendajate kaasabil. Nad peaksid kasutama uue tehnoloogia võimalusi, keskenduma tarbijatele ning töötama välja ja võtma kasutusele uusi tooteid ja teenuseid. See võimaldab pakkuda tarbijatele uusi väljundeid, mis hõlmavad mitmesuguseid energialiidu strateegia elemente, luua teadusuuringutel ja innovatsioonil põhinevaid töökohti ning seada poliitiliste otsuste puhul esiplaanile energiatõhususe.

Eesmärk on lõimida taastuvad energiaallikad täielikult elektrisüsteemi. Selleks on vaja tagada, et turg on taastuvenergia kasutamiseks valmis, ja soodustada taastuvenergia tootjate osalemist elektriturul võrdsetel alustel konventsionaalsete tootjatega.

Seega on vaja luua uus raamistik turukorralduse jaoks, mis

on sobilik kogu ELi hõlmava elektrituru jaoks, annab selgeid hinnasignaale uute investeeringute jaoks ja hõlbustab taastuvenergia edasist arendamist;