Kõik 28 ELi liikmesriiki on käesoleva aruande jaoks esitanud andmekogud. Need on peamiselt 2012. aasta andmed ning erandlikel ja põhjendatud juhtudel 2011. aasta andmed (Küpros, Ungari ja Leedu).

Kanalisatsiooniteenuste kõrge kvaliteet on ELi kodanike jaoks samuti oluline küsimus, nagu nähtub Euroopa kodanikualgatusest „Right 2Water” („Õigus veele”). Komisjon on seda tunnistanud ning lubanud võtta meetmeid tõstatatud mure lahendamiseks. Need meetmed hõlmavad direktiivi rakendamise tõhustamist, meetmeid veealaste andmete haldamise läbipaistvuse suurendamiseks ning paremini struktureeritud dialoogi sidusrühmadega.

Oluline on jätkata jõupingutusi, et parandada vastavust asulareovee puhastamise direktiivile ja saavutatut säilitada. Seda tõdeti ka seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, milles on öeldud, et ELi looduskapitali kaitsmiseks, säilitamiseks ja suurendamiseks 2020. aastaks tuleb kooskõlas veepoliitika raamdirektiiviga märkimisväärselt vähendada siirde-, ranniku- ja magevett mõjutavaid survetegureid.

Direktiivi rakendamine on raskendatud reoveetaristu ehitusega seotud rahaliste ja planeerimisraskuste tõttu. Nende probleemide lahendamiseks on EL andnud märkimisväärse summa rahalisi vahendeid ELi ühtekuuluvuspoliitika vahenditest (17,8 miljardit eurot programmiperioodil 2007–2013; summa võib siiski veel muutuda). Investeeringud taristusse aitavad otseselt ja kaudselt kaasa majanduskasvule ja tööhõivele ning toetavad seega üht praeguse komisjoni peamistest prioriteetidest, milleks on töökohtade loomise, majanduskasvu ja investeeringute edendamine.

Asulareovee puhastamise direktiiviga kehtestatakse asulareovee kogumise ja puhastamise miinimumnõuded ning see on üks peamisi ELi veealase õigustiku kohaseid poliitilisi vahendeid. Asulareovee puhastamise direktiivi rakendamine on alates selle vastuvõtmisest 1991. aastal märkimisväärselt vähendanud eelkõige selliste peamiste vee eutrofeerumist põhjustavate saasteainete heiteid nagu orgaanilised ained ja toitained. Direktiivi rakendamine ei ole siiski kaugeltki veel lõpule jõudnud. Mõnel liikmesriigil, kes ühinesid ELiga 2004. aastal või hiljem, on suuri puudujääke direktiivile vastavuses.

Kaheksas rakendusaruanne hõlmab rohkem kui 19 000 üle 2 000 elanikuga väike- ja suurlinna („linnastud”), mis kokku tekitavad saastet koguses, mis vastab 495 miljonile inimekvivalendile. Võrreldes eelmise aruandega on märgata vähenemist ligikaudu 100 miljoni inimekvivalendi võrra, mis on tingitud peamiselt linnastute suuruse ümberarvutustega vastavalt rahvaloendusest, turismi- ja tööstussektorist saadud uutele andmetele Tšehhi, Hispaania, Ungari ja Rumeenia puhul, ning kuna välja jäid rahvastikuandmed Itaalia ja Poola kohta.

Peaaegu 15 000 väike- ja suurlinna (ehk 86 % reostuskoormusest) asuvad nendes 15 ELi liikmesriigis, mis moodustasid ELi kuni aastani 2004. Ülejäänud reostuse tekitavad need 13 liikmesriiki, kes ühinesid ELiga 2004., 2007. ja 2013. aastal. Paljude linnastute puhul on mitmes hiljem liitunud liikmesriigis (Bulgaaria, Küpros, Läti, Ungari, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia) nõuetele vastavuse tähtaeg hiljem kui 2011/2012 ning seetõttu ei ole neid käesolevas aruandes hinnatud.

Nõuetele vastavuse määr EL 15 puhul on üldiselt olnud väga hea. Üksikute liikmesriikide tasandil on 95–100 %-line vastavuse määr üsna sagedane. Tulemused on oluliselt madalamad EL 13s, eriti tundlikel aladel. Siiski on täheldatud märkimisväärseid edusamme pärast viimast aruannet (SWD(2013) 298 (final)).

EL 28 tulemused on siiski üsna head, kuna EL 13 panus aastasesse reostuskoormusesse on suhteliselt väike (14 %).

Uus lähenemisviis: vahemik praeguse olukorra ja direktiivis sätestatud nõuetele vastavuse vahel Selleks et saada parem ülevaade liikmesriikide olukorrast reovee kogumise ja käitlemise eesmärgi täitmisel, hinnatakse käesolevas aruandes esimest korda reovee nõuetekohase kogumise, reoveepuhastite ühendamise ja reovee käitlemisega seotud puudusi. Selline lähenemisviis täiendab ametlikku liidu vastavushindamist, mida kasutatakse, et hinnata vastavust asulareovee puhastamise direktiivist tulenevatele juriidilistele kohustustele. Metoodika ja tulemused on esitatud lisas ning need võib kokku võtta järgmiselt: Kuigi täieliku vastavuse saavutamiseks asulareovee puhastamise direktiivi nõuetele on veel palju ära teha, on siiski saavutatud suurt edu ja suur osa Euroopa asulareoveest läbib tegelikult nõuetekohase puhastuse, enne selle keskkonda tagasilaskmist. Täieliku nõuetele vastavuse saavutamiseks on vaja võtta meetmeid, et kõrvaldada olemasolevad puudujäägid: • 11 miljonit ie (2 %) tuleb ühendada ja töödelda, või kasutada individuaalseid või muid asjakohaseid süsteeme; • 48 miljonit ie (9 %) juba ühendatud asula reoveest peab läbima bioloogilise puhastuse ning • 39 miljonit ie (12 %) juba ühendatud asula reoveest peab läbima põhjalikuma puhastuse.

2.1. Kogumissüsteemid ning individuaalsed ja muud asjakohased süsteemid (artikkel 3)

Enamik liikmesriike kogub märkimisväärse osa oma reoveest, kusjuures nõuetele vastavuse keskmine määr on 98 % (eelmises aruandes oli see määr 94 %). 20 liikmesriiki on saavutanud 100 %-lise vastavuse määra. Kõik liikmesriigid on kas püsinud varasemate tulemuste juures või neid parandanud, v.a Bulgaaria. Ainult kahes liikmesriigis oli vastavuse määr ikka veel alla 60 % (Bulgaaria ja Sloveenia). Esineb veel riike, kus reovee kogumine toimub ainult osaliselt, kasutades suhteliselt palju (üle 20 %) individuaalseid või muid asjakohaseid süsteeme. See on nii Kreekas, Ungaris, Lätis, Leedus ja Slovakkias.

2.2. Sekundaarne ehk bioloogiline puhastus (artikkel 4)

Asulareovee puhastamise direktiivi sätete kohase sekundaarse puhastuse läbis 92 % ELi reoveest, mis on 10 protsendipunkti rohkem kui eelmises aruandes. 16 liikmesriiki on saavutanud 90–100 %-lise vastavuse ja 5 liikmesriiki on saavutanud 50–90 %-lise vastavuse (Küpros, Tšehhi, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugal) ning 3 liikmesriiki jäid madalamale tasemele (Bulgaaria, Malta, Sloveenia). Kuigi EL 13 vastavuse määr on endiselt madalam, on üldine 68 %-line määr märkimisväärne edasiminek võrreldes eelmise aruandega, milles üksnes 39 % reoveest läbis nõuetekohase bioloogilise puhastuse.

2.3. Põhjalikum ehk kolmanda astme puhastus ning tundlikud alad (artikkel 5)

Peaaegu 75 % ELi territooriumist on praeguseks määratletud tundliku alana. 15 liikmesriiki on määratlenud kogu oma territooriumi tundliku alana ning 13 liikmesriiki on tundlikuna määratlenud ainult teatavad veekogud. Ungari ja Sloveenia on võtnud kohustuse kohaldada tulevikus põhjalikumat puhastamist oma territooriumi selles osas, mis asub Doonau valgalas ja mille puhul ei olnud kummagi riigi ühinemislepingutes sellist töötlemist ette nähtud. Tundlike alade üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) andmesaidil.

Üldine nõuete täitmise määr on 88 %, mis on märkimisväärne 11protsendipunktine edasiminek võrreldes eelmise aruandega. Viivituste tõttu põhjalikuma puhastuse rakendamisel EL 13s on nende liikmesriikide keskmine nõuetele vastavuse määr 32 %. Üldkokkuvõttes jäid 9 liikmesriiki alla 50 % taseme, 4 liikmesriigis olid vastavusmäärad vahemikus 50–90 % ja positiivne oli see, et 12 riigis oli nõuetele vastavuse määr 90–100 %. Raskusi täieliku nõuetele vastavuse saavutamisel tekitavad suur investeeringute vajadus, vajalike rahaliste vahendite mobiliseerimine, pikk ja keeruline kord uue taristu loomiseks ja olemasoleva parandamiseks.