[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.9.2006

SEK(2006) 1111 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem Nr 7/2006

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. MÄRKUSED 2006. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 3

3. JÄRELDUSED 4

1. SISSEJUHATUS

1. lisas on esitatud eelarve tegelik täitmine ajavahemikul 16. oktoobrist 2005 kuni 31. maini 2006, võrreldes kulude profiiliga, mis määrati kindlaks näitaja abil, mis on kehtestatud nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000 (eelarvedistsipliini kohta)[1] artikli 7 sätete põhjal.

2. MÄRKUSED 2006. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

Järgnev on lühikokkuvõte tähtsaimatest erinevustest tegeliku täitmise ja näitajakohase täitmistaseme vahel 2006. aasta eelarve eri sektorite lõikes (NB: sulgudes esitatakse praegune ülekasutamise (+) või alakasutamise (–) määr).

2.1. Finantstegurid

Dollari kurss euro suhtes

Eespool nimetatud ajavahemikus kantud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursi muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eeskätt teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõningate sisetoetuste, näiteks puuviljatoetuse puhul mõjutab kulusid euro-dollari kurss.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikli 8 lõikele 1 koostati eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetav eelarve lähtuvalt 2005. aasta juulist kuni septembrini kehtivast keskmisest pariteedi suhtest 1 euro = 1,22 USA dollarit. Tuleks märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2005 kuni 31. maini 2006 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,21 USA dollarit, s.t ligikaudu 1% madalam 2006. aasta eelarve koostamisel kasutatud kursist.

2.2. Alamrubriik 1a – Ühine põllumajanduspoliitika (välja arvatud maaelu arendamine)

2.2.1. Suhkur (+316,3 miljonit eurot), puu- ja köögivili (– 118,4 miljonit eurot) ja piim (– 114,8 miljonit eurot)

Selliste rakendamissuundumuste põhjused kõnealustes sektorites on sarnased eelmises varajase hoiatamise süsteemi aruandes nr 5-6/2006 esitatud põhjustega.

2.2.2. 1. lisas nimetamata toodete eksporditoetused (– 84,2 miljonit eurot)

Eksporditoetuste määrade üldine langus ning töödeldud põllumajandustoodete väiksem ekspordimaht on viinud eksporditoetuse maksete vähenemiseni liikmesriikides, mis omakorda on viinud kõnealuse meetme assigneeringute alakasutamiseni, mis hinnanguliselt kestab kuni eelarveaasta lõpuni.

2.2.3. Kiutaimed (– 13,7 miljonit eurot)

Komisjon on vastu võtnud otsuse puuvillatoetuse kohta. Puuvilla maailmaturuhinna tõus on viinud abimäära vähenemiseni ja sellest tulenevalt tuleb makseid vähendada, mis viib kõnealuse meetme assigneeringute alakulutamiseni eelarveaasta lõpuks.

2.2.4. Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus (– 43,6 miljonit eurot)

Praegu tooks värskele ja külmutatud sealihale eksporditoetuste maksmise lõpetamine kaasa väiksemad maksed. See tõsiasi on näitajaga juba välja toodud. Kui võtta arvesse linnugripiepideemiast tulenevate erakorraliste toetusmeetmete maksumust muna- ja kodulinnulihasektoris ning kui liikmesriigid maksavad kõik otsustatud toetused välja jooksval eelarveaastal, ei kesta praegune alakulutamine siiski eelarveaasta lõpuni.

2.2.5. Otsetoetused (– 1 769,1 miljonit eurot)

Selle artikli raames rahastatavate meetmete puhul on praegune alatäitmine ligikaudu 40% madalam kui 2006. aasta aprillis täheldatud tase. Tootlikkusega sidumata otsetoetuste puhul on alakasutamine samuti vähenenud ligikaudu 66% võrreldes sama ajavahemikuga. Komisjon jälgib eelarve täitmisseisu tähelepanelikult liikmesriikidelt saadud korrapärase teabe põhjal. Hetkel ei saa komisjon välistada selle meetme puhul eelarve assigneeringute alakasutamist.

3. JÄRELDUSED

Alamrubriigi 1a puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoobrist 2005 kuni 31. maini 2006 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 36 312,8 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 83,9% olemasolevatest assigneeringutest. Eelarve assigneeringute üldine alakulutamine näitajaga võrreldes ulatus ligikaudu 1 780,2 miljoni euroni sama ajavahemiku puhul ning mõjutab nii turumeetmeid kui ka otsetoetusi.

Komisjon arvab, et eelarve assigneeringute alakasutamine jätkub kuni eelarveaasta lõpuni. Lõpliku prognoositava koguse hindamiseks on siiski liiga vara.

Alamrubriigi 1b puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoobrist 2005 kuni 31. maini 2006 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 3 838,6 miljoni euro väärtuses, s.t 49,4% olemasolevatest assigneeringutest. Praegu eeldab komisjon, et selle sektori assigneeringuid kasutatakse nii, nagu on kavandatud 2006. aasta eelarves.

LISA

[pic]

[1] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27.