[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 141 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2010

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, pidid esitama nõukogule ja komisjonile 1. märtsiks 1999 lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 pidi nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Taani esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 1998–2005 30. oktoobril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 1. detsembril 1998. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Taani esitas viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi 29. novembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmiskasvu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu jõustatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:

- Taani valitsus võttis 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi vastu 29. novembril 2004 ja esitas selle samal päeval Komisjonile. Ajakohastatud programm saadeti Taani parlamendile teadmiseks. Praegune ajakohastatud programm, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2010. aastani, on oktoobris 1998 esitatud lähenemisprogrammi kuues ajakohastatud versioon. Ajakohastatud programm vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[4]

- Ajakohastatud programmis prognoositakse SKT kasvumääraks 2004. aastal 2,2% ja 2005. aastal 2,5%, sest sisenõudlus, eelkõige eratarbimine, suureneb pärast 2003. aasta aeglustumist. 2006. aastaks prognoositakse märkimisväärselt madalamat SKT kasvu. Tööturg on senini arenenud vaid tagasihoidlikult, kuid eeldatavasti see taastub lähiaastatel. Üldiselt tundub praegu olemasoleva teabe kohaselt ajakohastatud programmis sisalduv makromajanduslik stsenaarium olevat suhteliselt ettevaatlik ning see on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste hinnanguga ja sealhulgas 2004. aasta sügise prognoosiga. 2006. ja järgmiste aastate kasvueeldused tunduvad siiski ettevaatlikud olevat ning on komisjoni talituste esitatud keskpika perioodi potentsiaalse kasvumäära prognoosist veidi väiksemad.

- Inflatsioon aeglustus 2003. aasta lõpus seoses impordi vähenemise ja energiahinna alanemisega ning 2004. aastal oli inflatsioon valdavalt madal. Aasta lõpupoole inflatsioon mõnevõrra kasvas, sest mitmete artiklite aktsiisimaksu vähendamine 2003. aasta lõpus ei kajastunud aastavõrdluses ning energiahind tõusis; 2004. aasta keskmine inflatsioon oli 1,2%. Krooni vahetuskurssi mõjutavaid tugevaid pingeid ei ole olnud. Vahetuskursi kõrvalekalle keskkursist on olnud ametlikust piirmäärast palju väiksem ning lühiajaliste intressimäärade erinevus euroalaga võrreldes on jätkuvalt väike. See väljendab suurt usku Taani makromajandusse. Ka pikaajaliste võlakirjade tootlikkus on olnud vastavalt väike. Arengud Taani võlakirjade tootlikkuses on viimasel aastal vastanud suuremate võlakirjaturgude suundumustele.

- Keskpika perioodi eelarveraamistikus on seatud järgmised sihid: valitsemissektori eelarve ülejääk 1,5–2,5% SKTst aastani 2010 ja avaliku sektori tarbimise reaalkasvu piiramine 0,5%le aastas alates 2005. aastast; kulude piiramisega kaasneb nn maksude külmutamine. Nii keskvalitsuse alamsektor kui pensionifondid on programmiperioodi jooksul prognoosi kohaselt ülejäägis. Kohalikud omavalitsused viivad prognoosi kohaselt oma eelarved tasakaalu, nagu seadusega nõutakse. Ajakohastatud programmis on kavandatud järgmised eelarveülejäägid: 2004. aastal 1,2%, 2005. aastal 2,0% ja 2006. aastal 1,6% SKTst. 2010. aastal on ülejääk 2,0% SKTst. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Korrigeerides ühist metoodikat kasutades tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve piisavas ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Kavandatud valitsemissektori ülejäägieesmärgid on peaaegu samad, mis olid 2003. aasta ajakohastatud programmis. Lähiaja erinevused tulenevad SKT kasvuprognoosi muutmisest ning hiljuti võetud meetmetest, sealhulgas 2004. aasta märtsi fiskaalmeetmete paketist, millega toodi ettepoole 2003. aastal vastuvõetud maksureform. Alates 2007. aastast on kavandatud ülejäägid eelmises ajakohastatud programmis esitatud ülejääkidest väiksemad seoses muudetud demograafiliste prognoosidega, mis on võimaldanud alandada pikaajalisi fiskaalnõudeid. Uus ajakohastatud programm vastab üldiselt eelmise programmi strateegiale ja põhineb samal makromajanduslikul stsenaariumil.

- Eelarveprognoosi riskid on enam-vähem tasakaalus, kuigi mõnel määral kaldutakse programmi algusaastate tulemusi üle hindama. Valitsemissektori eelarve on juba palju aastaid olnud Taanis ülejäägis. Nii ka 2003. aastal, kui ülejääk oli 1,0% SKTst, vaatamata sellele, et SKT kasv oli vaid 0,5%. Kui SKT kasv on 2006. aastal prognoositavast suurem ehk suundumusele lähedasem, on ka valitsemissektori ülejääk sellel aastal kavandatust suurem. Lisaks sellele peaks parandama riigi rahandusseisundit ka kõrgem naftahind, kui on prognoositud ajakohastatud programmis, sest Taani on nafta netoeksportija. SKT kasv lähiaastatel, mis põhineb suures osas sisenõudlusel, on ilmselt piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja soodustab selle arengut. Keskpikal perioodil on prognoosi ohustavateks teguriteks riiklike kulutuste väljumine kavandatud kasvu raamest, seda eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil, ja suurema tööhõive keskpika perioodi eesmärkide täitmata jätmine. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.

- Ajakohastatud programmi kohaselt oli 2003. aasta võla suhe SKTsse 44,7% ja prognoositakse, et see on 2010. aastaks 28,75% SKTsse. Võla suhte languse põhjustavad positiivne esmane tasakaal ja SKT nominaalkasvu mõju.

- 2004. aasta ajakohastatud programmis antakse ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, milles on kesksel kohal tööhõive suurendamine ja konkurentsi tugevdamine. Viimastel aastatel on võetud mitmeid erinevaid meetmeid. 2004. aastal täielikult ellu viidud maksureformi eesmärk on vähendada tööjõu ning sealhulgas töötundide arvu suhtes kehtestatud kõrgete maksude negatiivset mõju. Isegi reformijärgselt on maksu ülemmäär üks kõrgeimaid ELis ning seda kohaldatakse suhteliselt paljude täistööajaga töötajate suhtes. Maksureformi osana kasutusele võetud sissetulekul põhineva maksusoodustuse eesmärk on tõsta eelkõige madalapalgaliste huvi tööturul olemise või tööturule jäämise vastu. Keskpika perioodi fiskaalprognoosis eeldatakse, et tööhõive suureneb edasiste reformide tulemusel, mida Taani ametiasutused peavad vajalikeks, kuid mida nad ei ole veel konkreetselt kindlaks määranud. Programmiperioodi keskpunkti lähenedes on pilt selles osas veel ebaselge.

- Taani tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia, mis põhineb peamiselt edasisel võla stabiliseerimisel jätkuva eelarveülejäägiga, peaks aja jooksul andma soodsaid tulemusi. Väljakutseks võib siiski osutuda tugeva kontrolli saavutamine kulutuste üle ja märkimisväärne tööhõive kasv, millele strateegia on samuti rajatud.

- Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [15. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2010. Programm vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasv 2004. aastal 2,2% ja 2005. aastal 2,5% ning aastatel 2006–2010 keskmiselt 1,7%. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium suhteliselt ettevaatlikku kasvuprognoosi. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

3. Keskpika perioodi eelarveraamistikus on järgmised sihid: valitsemissektori eelarve ülejääk 1,5–2,5% SKTst aastani 2010 ja avaliku sektori tarbimise reaalkasvu piiramine 0,5%le aastas alates 2005. aastast; kulude piiramisega kaasneb nn maksude külmutamine. Nii keskvalitsuse alamsektor kui pensionifondid on programmiperioodi jooksul prognoosi kohaselt ülejäägis. Kohalikud omavalitsused viivad prognoosi kohaselt oma eelarved tasakaalu, nagu seadusega nõutakse. Ajakohastatud programmis on kavandatud järgmised eelarveülejäägid: 2004. aastal 1,2%, 2005. aastal 2,0% ja 2006. aastal 1,6% SKTst. 2010. aastal on ülejääk 2,0% SKTst. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Korrigeerides ühist metoodikat kasutades tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve piisavas ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Kavandatud valitsemissektori ülejäägieesmärgid on peaaegu samad, mis olid 2003. aasta ajakohastatud programmis. Lähiaja erinevused tulenevad SKT kasvuprognoosi muutmisest ning hiljuti võetud meetmetest, sealhulgas 2004. aasta märtsi fiskaalmeetmete paketist, millega toodi ettepoole 2003. aastal vastuvõetud maksureform. Alates 2007. aastast on kavandatud ülejäägid eelmises ajakohastatud programmis esitatud ülejääkidest väiksemad seoses muudetud demograafiliste prognoosidega, mis on võimaldanud alandada pikaajalisi fiskaalnõudeid. Uus ajakohastatud programm vastab üldiselt eelmise programmi strateegiale ja põhineb samal makromajanduslikul stsenaariumil.

4. Eelarveprognoosi riskid on enam-vähem tasakaalus, kuigi mõnel määral kaldutakse programmi algusaastate tulemusi üle hindama. Valitsemissektori eelarve on juba palju aastaid olnud Taanis ülejäägis. Nii ka 2003. aastal, kui ülejääk oli 1,0% SKTst, vaatamata sellele, et SKT kasv oli vaid 0,5%. Kui SKT kasv on 2006. aastal prognoositavast suurem ehk suundumusele lähedasem, on ka valitsemissektori ülejääk sellel aastal kavandatust suurem. Lisaks sellele peaks parandama riigi rahandust ka kõrgem naftahind, kui on prognoositud ajakohastatud programmis, sest Taani on nafta netoeksportija. SKT kasv lähiaastatel, mis põhineb suures osas sisenõudlusel, on ilmselt piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja soodustab selle arengut. Keskpikal perioodil on prognoosi ohustavateks teguriteks riiklike kulutuste väljumine kavandatud kasvu raamest, seda eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil, ja suurema tööhõive keskpika perioodi eesmärkide täitmata jätmine.

5. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.

6. Ajakohastatud programmi kohaselt oli 2003. aasta võla suhe SKTsse 44,7% ja prognoositakse, et see on 2010. aastaks 28,75% SKTsse. Võla suhte languse põhjustavad positiivne esmane tasakaal ja SKT nominaalkasv.

7. Taani tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia, mis põhineb peamiselt edasisel võla stabiliseerimisel jätkuva eelarveülejäägiga, peaks aja jooksul andma soodsaid tulemusi. Väljakutseks võib siiski osutuda tugeva kontrolli saavutamine kulutuste üle ja märkimisväärne tööhõive kasv, millele strateegia on samuti rajatud.

8. Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP nov 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

KOM okt 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | puudub | puudub |

LP nov 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |

THHI inflatsioon (%) | LP nov 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |

KOM okt 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | puudub | puudub |

LP nov 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |

KOM okt 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | puudub | puudub |

LP nov 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |

KOM okt 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | puudub | puudub |

LP nov 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |

KOM okt 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | puudub | puudub |

LP nov 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP nov 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |

KOM okt 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | puudub | puudub |

LP nov 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva menetluse kohaselt 2004. aasta septembris esitatud teatises andis Taani andmed valitsemissektori eelarve tasakaalu ja koguvõla kohta, milles liigitati lisapensionifond (arbejdsmarkedets tillaegspension, ATP) valitsemissektori väliselt. See alandas valitsemissektori ülejääki ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKTst. Seetõttu ei arvestatud ATP ülejäägiga ka komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosis. Käesolevas hinnangus on komisjoni talituste valitsemissektori eelarve ülejääki või puudujääki ja koguvõlga käsitlevad andmed arvutatud uuesti ning arvesse on võetud ka ATP fondi, nagu seda on tehtud ka ajakohastatud programmis. Seega on komisjoni talituste valitsemissektori eelarve ülejääki või puudujääki ja koguvõlga käsitlevad andmed sügisel tehtud prognoosist erinevad. 3 Ajakohastatud programmis on esmase tasakaalu puhul välja arvatud intressi netokulud ja mitte intressi brutokulud, nagu tavaliselt tehakse; käesolevas tabelis on esmane tasakaal, mille puhul on välja arvatud intressi brutokulud. Allikad: ajakohastatud lähenemisprogramm, november 2003 ja november 2004 (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM; vt märkust 2); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Rahandus- ja majandusministrite nõukogu 10.7.2001. aastal jõustatud 27.6.2001. aasta dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.