20. tervitab rahalist toetust, mida Euroopa Liit annab teatavatel põhitingimustel teatavatele demonteeri-
misprojektidele uutes liikmesriikides;
21. toetab komisjoni arvamust, et iga elektrijaama majandusliku elujõulisuse hindamisel tuleb konkurent-
simoonutuste vältimiseks võtta arvesse ka tuumaelektrijaama demonteerimiskulusid, mis hõlmab muuhulgasmuude elektrienergia tootmise liikide väliskulud ja toetused;
22. märgib, et tuumaelektrijaama käitaja vastutab sellise kindlustuse hankimise eest, mis tagaks tsiviil-
vastutuse kogu demonteerimise ajaks ettenägematute sündmuste või avariide puhuks kooskõlas rahvus-vaheliste vastutuskonventsioonidega;
23. märgib, et 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsioon kolmandate isikute vastutuse kohta tuumaener-
gia valdkonnas ning 31. jaanuari 1963. aasta lisakonventsioon 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsioonijuurde 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga ja 16. novembri 1982. aasta protokolliga muudetud kujulon endiselt jõus ja EL ei saa neid ühepoolselt lõpetada; märgib, veelgi enam, et Euroopa Parlament andisoma 26. veebruari 2004. aasta resolutsioonis kolmanda isiku vastutuse kohta tuumaenergia valdkonnas (
1)
nõusoleku ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse 29. juuli 1960. aasta Pariisi konvent-siooni osalisteks olevatel liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides konventsiooni muutmise
protokoll või sellega ühineda;
*
**
24. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmes-
riikide valitsustele.
(1) ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 123.
P6_TA(2005)0433
Globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmine
Euroopa Parlamendi resolutsioon globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta
(2005/2049(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaal-
komiteele ning regioonide komiteele: “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu? ”
(KOM(2005)0035);
—võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto
protokolli ja selle protokolli rakendamismenetlusi, mis võeti vastu osapoolte konverentsil Bonnis(2001. aasta juulis), Marrakechis (2001. aasta novembris), New Delhis (2002. aasta oktoobris ja novem-bris), Milanos (2003. aasta detsembris) ja Buenos Aireses (2004. aasta detsembris);
—võttes arvesse oma eelnimetatud kliimamuutusi käsitlevaid resolutsioone, eelkõige 13. jaanuari
2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (
1) ja 12. mai
2005. aasta resolutsiooni valitsusekspertide seminari kohta kliimamuutuste teemal; (2)
—võttes arvesse G8 tippkohtumisel Gleneagles'is 24 Maailma Majandusfoorumit esindava rahvusvahelise
äriliidri avaldusi, näiteks vajaduse kohta võtta vastu pikaajalised kliima tasakaalustamise eesmärgid;
(1) ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 144.
(2) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0177.C 280 E/120 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0312/2005);
A. arvestades, et kliimamuutused on 21. sajandi üks peamisi väljakutseid, millel on olulised negatiivsed
üleilmsed keskkonna-, majanduslikud ja sotsiaalsed ning eeldatavalt katastroofilised mõjud; ja arvestades,et kliimamuutused erinevad teistest keskkonnaprobleemidest, millega maailm silmitsi seisab;
B. arvestades, et märke kliimamuutustest on näha juba praegu, näiteks polaarjää ja igikeltsa sulamine ja
äärmise tõenäosusega suurenenud äärmuslike ilmastikutingimuste sagedus ja intensiivsus; ilmastikugaseotud loodusõnnetustest tulenev majanduskahju on viimase kümne aasta jooksul suurenenud1960ndate aastate tasemega võrreldes kuus korda;
C. arvestades, et tööstusriikidel on suur vastutus nii praegu kui ka minevikus keskkonda heidetud kasvu-
hoonegaaside atmosfääri kogunemise eest; arvestades, et arengumaid mõjutab ebastabiilsem kliima tõe-näoliselt kõige tugevamini ja et eeskätt tööstusriigid peavad võtma vastutuse selle eest, et aidata madalasisetulekuga riikidel kliimamuutustega kohaneda;
D. arvestades, et Kyoto protokoll, mis jõustus 16. veebruaril 2005. aastal pärast ratifitseerimist 152 riigi ja
piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni poolt, mis moodustavad 1990. aasta I lisas toodudkasvuhoonegaaside (Greenhouse Gas –GHG) heitkogustest 61,6 % ja peaaegu 90 % maailma elanik-
konnast;
E. arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli täielik rakendamine kõigi
osaliste poolt on kliimamuutuste probleemi lahendamise põhiküsimus, vaatamata sellele, et meetmedei saa olla tõhusad, kuni leitakse globaalne lahendus, mis hõlmab ka suurema osa saasteainete heit-koguste eest vastutavaid majandushiiglasi;
F. arvestades, et Kyoto protokoll sätestab, et 2005. aastal algavad läbirääkimised heitkoguste vähendamise
kohustuste üle ajavahemikuks pärast 2012. aastat ja et seejärel peaks Montrealis toimuv osalejate11. konverents (COP-11) ja protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste 1. konverents (COP /MOP 1) andma sellele ülesandele kõige kõrgema eelistuse;
G. arvestades, et varsti tuleb seada uusi sihtmärke, et anda kindlus investeeringuteks madala süsinikusisal-
dusega energiaallikatesse, kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendavatesse tehnoloogiatesse ja taastu-vasse energiasse ning vältida investeerimist sobimatusse energeetika infrastruktuuri;
H. UNFCCC peamise eesmärgi jaoks, milleks on ohtlike kliimamuutuste vältimine, võib hiljutiste teaduslike
aruannete kohaselt olla vajalik kasvuhoonegaaside sisalduse stabiliseerumine alla 500 ppm taseme (CO
2
ekvivalent), mis on praegusest tasemest pisut kõrgem, ja seetõttu võib lähitulevikus olla vaja heit-koguseid suurel määral vähendada;
I. arvestades, et investeeringud energiatõhususse on kõige paljutõotavam viis süsiniku heitkoguste vähen-
damisel, ja arvestades, et tõhusa energiakokkuhoiu potentsiaal on ELis märkimisväärne;
J. arvestades, et kliima poolt avaldatavat mõju saab oluliselt vähendada tõhusama planeerimisega ühen-
duse tasandil;
K. arvestades, et enne kui praegust heitkogustega kauplemise korraldust laiendatakse teistele valdkondadele
(näiteks lennundus), peab analüüs näitama, et see laiendamine aitab kliimamuutuse vastu võidelda ja et
rikkad riigid või piirkonnad ei saa arenevate riikide ja ettevõtete arvel eelisseisundit;
L. arvestades, et heitkoguste piiramiseks tehtavates üldistes jõupingutustes ning säästvama elustiili kujun-
damisel oleks väga vaja palju suuremat kodanike osalust;18.11.2006 ET C 280 E/121 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
M. arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused suurenevad paljudes liikmesriikides jätkuvalt ning see
näitab, et Kyoto protokolli nõuetele vastamiseks on ELi jaoks vaja kiireid meetmeid;
N. arvestades, et maailma keskmise temperatuuri tõusu maksimaalselt 2 °C võrra, võrreldes tööstusajastu
eelse ajaga, piiramise tulud kaaluvad üles kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks mõeldud meet-mete kulud, sest meetmete võtmine hoiab ära vastasel juhul tekkiva kahju ja hävingu;
O. arvestades, et fossiilkütusel põhinevast majandusest edasiminek on ajalooline ärivõimalus; arvestades, et
see ärivõimalus on väga kasulik ka arengumaade jaoks, mis on rikkad taastuvenergiaallikate poolest,kuid millel puudub praegu tehnika nende ressursside ärakasutamiseks;
1. rõhutab, et ELi kliimamuutuste leevendamise strateegia peaks põhinema lähenemisel, mis koosneb
järgmisest seitsmest komponendist:
—tuginemine Kyoto protokolli põhielementidele –kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise siduvatele
eesmärkidele, ülemaailmsele cap-and-trade süsteemile ja paindlikele mehhanismidele,
—oma heitkoguste tugev vähendamine 30 % võrra aastaks 2020, kasutades turusoodustusi ja eeskirju, et
ergutada investeeringuid tõhususse ja/või süsinikuvabadesse ja väikeste süsiniku heitkogustega tehno-loogiatesse;
—ennetava lähenemisviisi võtmine, et kaasata teisi peamisi osalisi, eriti USAd,
—strateegilise partnerluse loomine selliste riikidega nagu Hiina, Lõuna-Aafrika Vabariik, Brasiilia ja India,
et aidata neil välja töötada säästva energeetika strateegiaid ja tagada nende osalemine kliimamuutusteleevendamisel tehtavates jõupingutustes,
—säästvate energiatehnoloogiate alaste teadusuuringute ja innovatsiooni jõuline toetamine ja vastakate
meetmete, näiteks fossiilkütusetoetuste kaotamine, samuti väliskulude, sh kliimamuutuste kulude arvessevõtmine energia tootmishinnas,
—Euroopa ja liikmesriikide seadusandluse kasutamine, et ergutada energiatõhususe suurendamist ja vähen-
dada kliimamuutusi vähendava tehnoloogia hinda;
—kliimamuutuste vähendamises Euroopa kodanike tasandil palju suurema vahetu osaluse edendamine;
selle eeltingimuseks on üksikasjaliku teabe esitamine toodete ja teenuste süsinikusisalduse kohta ningtuleviku valikuvõimaluseks on isiklike kaubeldavate kvootide süsteem;
2. palub ELil tagada, et Montrealis toimuval osalejate 11. konverentsil (COP-11) ja protokolliosaliste koos-
olekuna toimival osaliste 1. konverentsil (COP / MOP 1) võetakse vastu otsus tulevaste kliimaga seotudkohustuste läbirääkimiste ajakava kohta, et saavutada kokkulepe 2008. aasta lõpuks;
3. kutsub ELi juhte üles esitama osapoolte 11. konverentsil (COP-11) ja protokolliosaliste koosolekuna
toimival osaliste 1. konverentsil (COP / MOP 1) ettepanekuid tulevase kliimare žiimi jaoks, mis põhineks
üldisel eesmärgil, et keskmine temperatuuri tõus maailmas ei tohiks industrialiseerimiseelse perioodiga võr-
reldes ületada 2 ;
4. usub, et tulevane re žiim peaks põhinema ühisel, kuid diferentseeritud vastutusel, mille eesmärgiks on
vähendamine ja koondumine, jätkuval ja järjest suuremal heitkoguste vähendamisel ning vähendamisel teh-tavatesse jõupingutustesse rohkemate riikide kaasamisel; rõhutab, et heitkoguste vähendamise sihtmärgidpeaksid põhinema hiljutistel teadusuuringutel ning seadma põhjendatud tõesusega eesmärgiks, et keskminetemperatuuri tõus maailmas ei ületaks 2 °C; rõhutab, et kulutasuvus peab iseloomustama kõiki kaalutavaidmeetmeid ja et seetõttu peaks pikaajaliseks eesmärgiks olema ülemaailmse cap-and-trade'il põhineva süsini-kuturu väljatöötamine; märgib veel, et kulutasuvuse arvutamine peaks hõlmama mittetegutsemise kulusidning varasemast tegevusest ja uuenduslikkusest, samuti tehnoloogia kasutamisest saadud kogemustest tule-nevat oodatavat majanduslikku kasu, mis vähendab leevendamise kulusid;C 280 E/122 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
5. tervitab Euroopa Ülemkogu 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi järeldusi, eriti seda, et arenenud
riikide puhul tuleks 2020. aastaks püüelda heitkoguste vähendamiseni suurusjärgus 15 –30 %; nõuab siiski
kindlalt heitkoguste vähendamise pikaajaliste eesmärkide seadmist, ja teeb ettepaneku vähendada heit-koguseid 60 –80 % ulatuses 2050. aastaks;
6. mõistab hukka asjaolu, et USA praegune valitsus ei täida UNFCCC (Ühinenud Rahvaste Organisat-
siooni kliimamuutuste raamkonventsioon) kohustusi viia heitkoguste tase tagasi 1990. aasta tasemele javältida ohtlikke kliimamuutusi, ning avaldab kahetsust tema otsuse üle Kyoto protokolli ratifitseerimisega
mitte jätkata; palub ELil tagada, et üksikriikide eemalejäämine ei halvaks mitmepoolset protsessi;
7. tuletab meelde, et ELis on energiasäästu potentsiaal tervelt 40 %, kuid selle eesmärgi saavutamiseks
tuleb kehtestada ranged siduvad normid;
8. märgib, et süstemaatilise lähenemisega saaks 2020. aastaks 25 % ELi kogutarbimisest rahuldada taas-
tuva energiaga;
9. rõhutab, et kliimamuutuste tõhus vähendamine nõuab energia- ja transpordisüsteemide ning ehitiste
soojuspidavuse projekteerimise olulist ümberkorraldamist ja et selline ümberkorraldamine peaks saamaLissaboni strateegia raames liikumapanevaks jõuks, et toetada kasvu ja konkurentsivõimet; kutsub ELi ülestöötama välja strateegia, mis muudaks Euroopa majanduse kõige energiatõhusamaks kogu maailmas, seadesenergia kasutamise intensiivsuse iga-aastase vähendamise sihtmärgiks ligikaudu 2,5 –3% ;
10. sellega seoses kutsub liikmesriike üles rakendama alalisi seiresüsteeme igas majandussektoris kasuta-
tud materjali- ja energiakoguste hindamiseks, et asjakohast heitmete vähendamise poliitikat toetada;
11. tunnistab, et meetmetega viivitamine suurendab kahjulike keskkonnamõjude ja suuremate kulude
riski; kinnitab samuti, et ülemaailmne heitkoguste vähendamine ei tohi tekitada teisi ohte;
12. arvab, et võitlus kliimamuutuse vastu on kasulik nii ühiskonnale kui ka keskkonnale ja aitab kaasa
Lissaboni eesmärkide ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele; usub, et investeerimine taastuvasseenergiasse ja selle arendamine toob endaga kaasa uusi võimalusi põllumajandusele ning metsandusele, uusitöökohti, parema tervishoiu, suurema kasvu piirkondade tasandil, kohalike ja piirkondlike vahendite ningolemasoleva kõrgtasemel tehnoloogia parema ärakasutamise ja vaesuse vähenemise;
13. nõuab, et EL peaks rohkem panustama paljutõotavate tehnoloogiliste lahenduste arendamisse koos-
töös teiste globaalses plaanis olulist rolli omavate osalejatega;
14. rõhutab, et mitmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vajalikud tehnoloogiad on juba
olemas, kuid nende turuleviimist takistavad mitmed tõkked, eriti vastakad meetmed, näiteks fossiilkütustekasutamise toetused; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema õigusloomealaseid ettepanekuid, et kaotada kõikniisugused toetused ning luua energiatõhusate, väikeste süsinuku heitkogustega ja süsinikuvabade tehno-loogiate aktiivsemaks kasutamiseks positiivsete meetmete struktuur, ning nõuab ELi siseste riigihangeteennetavat kasutamist, et aidata vähendada selliste tehnoloogiate kulusid; samuti nõuab –lisaks sellele, et
seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis pöörataks põhitähelepanu kliimamuutuste leevendamisega
seotud valdkondadele –kiirelt täidetavat tööprogrammi, mis sarnaneb USAs 1960. aastatel ellu viidud
Apollo programmiga, et edendada säästva energeetika ja maakasutuse korralduse toetamiseks tehtavaidteadusuuringuid ja uuendusi;
15. kutsub komisjoni üles, arvestades, et enamus või kogu ELi energeetika infrastruktuur tuleb lähema
kümne aasta jooksul ümbervahedata, tegema ettepanekuid, mis tagaksid, et kõikide energeetika infra-struktuuri investeeringute tegemisel ELis rakendataks parimat võimalikku tehnoloogiat, mis võimaldab fos-siilkütustest tulenevate heitkoguste vähendamist või nende ärahoidmist;18.11.2006 ET C 280 E/123 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
16. märgib, et investeeringud energiatõhususe meetmetesse ja taastuvate energiaallikatega seotud tehno-
loogiasse on peamised valikuvõimalused kliimamuutuste leevendamiseks; juhib samal ajal tähelepanu süsi-niku kogumise ja ladustamise meetodite arendamise tähtsusele –eelkõige suurte söevarudega piirkondades;
17. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma selgeid ja konkreetseid meetmeid, et lõpule viia puhta
arengu mehhanismi ja selle institutsioonide muutmine eesmärgiga edendada mehhanismi rakendamist jasuurendada erasektori osalejate laialdasemat osavõttu ning luua sellega impulss kohustuste täitmiseks aja-vahemikuks pärast 2012. aastat;
18. juhib tähelepanu vajadusele arendada uusi tehnoloogiaid kosmosesüsteemidele, et analüüsida loodus-
katastroofe kosmosest ning näha sel teel ette ja leevendada katastroofide hävitavaid tagajärgi;
19. on seisukohal, et kliimamuutuste ja katastroofide ennetamiseks vajalike teadusuuringute ja tehno-
loogia arengu keerukus, samuti nende piiriülene mõõde loob vajaduse leida Euroopa mudel, mis sisaldakspiirkondlikku ja riiklikku subsidiaarsuspõhimõtet;
20. tunnistab, et on vaja hoiakute muutumist ja füüsilisi kohandusi, et võimaldada ühiskonnal kliima-
muutuse tagajärgedeks valmistuda;
21. kutsub ELi riike üles näitama eeskuju, kui nad ei ole seda veel teinud, andes ressursse lisafondi, et
tagada puhta arengu mehhanismi juhtorgani volituste täitmine, milleks on hästitoimiva ja tõhusa mehha-
nismi loomine;
22. rõhutab, et transpordisektori areng on äärmiselt tähtis, sest transport annab ühenduse CO
2heit-
kogustest umbes 30 % ning maanteetranspordi osa selles on ligikaudu 85 %; rõhutab, et raudteetransport
on palju energiasäästlikum kui maanteetransport; avaldab kahetsust, et tõenäoliselt ei suuda autotööstus
vabatahtlikus kokkuleppes sätestatud tähtaja jooksul saavutada eesmärki 140 g/km; seepärast nõuab jõulisimeetmeid transpordi heitkoguste vähendamiseks, sh uute sõidukite kohustuslikke CO
2heitkoguste piirmää-
rasid, et saavutada keskpikas perspektiivis autotootjate vahelise heitkogustega kauplemise süsteemi abil uutesõidukite puhul piirmäär 80 –100 g/km, ning muid meetmeid, näiteks kogu ELis kehtivad kiirusepiiranguid,
liiklusmakse ja maksusoodustusi koos raudteetranspordi ja muu ühistranspordi arendamisega; lisaks nõuabtungivalt, et komisjon kavandaks uuenduslikke meetodeid, mille abil juhtida tähelepanu transpordi põhjusta-tud CO
2reostusele, ning esitaks ettepanekud, mille eesmärk on liiklusmahtude stabiliseerimine või vähenda-
mine Euroopa Liidus ajavahemikus praegusest kuni 2010. aastani;
23. märgib murega kaubaveo suurenemist, kutsub komisjoni üles koostama hinnangut kaubaveost tingi-
tud CO 2heitkoguste kohta, et teha ettepanekuid suure osa maanteeveo asendamiseks keskkonnasõbraliku-
mate transpordiliikidega; kutsub komisjoni üles Euroopa kliimamuutuste programmi (ECCP) läbivaatamiseraames tegema ettepanekuid üleeuroopalise kiirraudtee-kaubaveovõrgu loomiseks, et lahendada kaubaveo-võrgu killustatuse ja infrastruktuuri ülejäänud kitsaskohtadega seotud probleemid; nõuab ka veoautodekohustuslike CO
2heitkoguste vähendamise eesmärkide kaalumist; kutsub komisjoni üles uurima kasu,
mida toob kliimaleevendamine, kui kõikidel liikmesriikidel lubatakse kasutada Rootsis/Soomes kehtestatudpikkusega veokeid, ning anda mõne aja möödudes tulemustest aru;
24. nõuab veel kord rahvusvaheliste lennu- ja laevandusettevõtete heitmete lisamist alates 2012. aastast
kehtestatavatesse heitmete vähendamise normidesse;
25. toetab keskkonnamaksude sisseviimist ühenduses; rõhutab, et keskkonnamaks on teiste turumeetme-
tega sarnaselt oluline vahend reostatuse vähendamise poliitika tõhustamisel; kutsub komisjoni üles esitamaettepanekuid Euroopa esimese keskkonnamaksu sisseseadmiseks ja liikmesriike kehtestama keskkonnamaksuhiljemalt 2009. aastaks;C 280 E/124 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
26. toetab komisjoni ettepanekut linnakeskkonna temaatilise strateegia kohta, mille eesmärgiks on paran-
dada linnapiirkondade kvaliteeti, eriti nende õhukvaliteeti; kliimamuutuste osas on seisukohal, et prioriteet-seks tuleks pidada kahte poliitikavaldkonda: puhta õhu tagamise või heitkoguste vähendamise tehnoloogiatkasutava ühistransporditeenuste arendamist ning säästvate, keskkonnasõbralike ehitusmeetodite edendamist;
27. arvab, et EL ja tema liikmesriigid peavad ühenduse planeerimisvahendid läbi vaatama ja neid muutma,
et vähendada mõju kliimale, eriti seoses transpordisüsteemide ning uute elamu- ja tööstuspiirkondade pla-neerimisega ning nendesse uute investeeringute tegemisega;
28. ELi selge juhtpositsiooni näitamiseks enne 2012. aasta läbirääkimisi kutsub komisjoni üles esitama
konkreetseid õigusloomealaseid ettepanekuid, et laiendada ehitiste energiatõhususe direktiivi ulatust ningajakohastada biokütuste direktiivi, et see hõlmaks uusimal tehnoloogial põhinevaid bioalternatiivkütuseid(näiteks MTHF, etüüllevulinaat jne), kehtestama Euroopa kliimamuutuste programmi läbivaatamise raameskohustuslikud üleeuroopalised ühisstandardid selliste uute kütuste jaoks, looma stiimuleid biokütusel tööta-vate sõidukiparkide rajamiseks ning kehtestama miinimumnõuded segamissuhtele; uurides transpordikütus-tes 10 %-lise biokütuse segu kasutamise nõude keskkonnamõju;
29. kutsub ELi üles tagama, et struktuurifondid oleks suunatud eelkõige säästvaks arenguks;30. märgib, et lennuliiklus tekitab 4 –9 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest ning et lennuliikluse
heitkogused suurenevad aastas 3 %; rõhutab, et lennundussektorile on vaja kehtestada ranged vähendamiseeesmärgid; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kiiresti meetmed selleks, et vähendada lennunduse kliima-mõju, luues ajavahemikuks 2008 –2012 lennundussektori heitkogustega kauplemise pilootsüsteemi, mis hõl-
mab kõiki ELi lennujaamadesse saabuvaid ja neist väljuvaid lende, ning nõuab samaaegset vahendite loomistkõikide lennuliiklusest tulenevate kliimamõjudega tegelemiseks; nõuab samaaegseid jõupingutusi meretrans-
pordist lähtuvate heitkogustega tegelemiseks;
31. kutsub komisjoni üles määratlema majanduses selget suunda CO
2vähendamisele, koostades selleks
teekaardi, mis muu hulgas annab parema ettekujutuse sellest, mida võib oodata vesinikust ja taastuvener-
giast; palub komisjonil samal ajal kindlaks määrata kõik takistused uute ja puhaste tehnoloogiate arendami-
sel ning kasutamisel;
32. rõhutab, et vastupidiselt elektri- ja kütusesektorile puudub Euroopa Liidul süstemaatiline lähenemine
kütte- ja jahutussektoris kasutatava taastuvenergia toetamisele, vaatamata sellele, et sõltuvus gaasi ja naftaimpordist on selles sektoris eriti tugev, samas kui kulutused taastuvenergia osakaalu suurendamiseks onsuhteliselt madalad; seetõttu nõuab strateegiat, mis muudaks kütte- ja jahutussektoris kasutatava taastusener-gia tootmise suurendamise kaudu konkurentsivõimeliseks; märgib seoses sellega, et majaomanikele ja ehita-jatele ELi tasandil bürokraatlike õigusnormide kehtestamine ei ole õige tee, vaid pigem tuleks eelistadadirektiivi, mis sätestaks realistlikud, kuid ambitsioonikad eesmärgid ja kooskõlastaks liikmesriikide tegevustajutiste piiratud turulepääsu soodustuste põhjal;
33. leiab sellega seoses, et komisjon peaks esitama biokütust käsitlevale ettepanekule sarnase direktiivi
ettepaneku kütte- ja jahutussektori kohta;
34. leiab, et biomassi kasutamise kiire areng ja põllumajandusega seotud taastuva energia tootmise eden-
damine koos tasakaalustatud lähenemisega toiduainete tootmisele peab olema ühenduse põllumajanduspolii-tika ümberkujundamisel põhiprioriteet; rõhutab, et energiatootmine biomassist peab olema korraldatud vii-sil, mis on energia muundamise seisukohast tõhus ja ühtlasi keskkonnasäästlik; sellega seoses tervitabkomisjoni kavatsust esitada biomassi tegevuskava ja palub komisjonil lisada oma ettepanekusse õiguslikultsiduvad meetmed;18.11.2006 ET C 280 E/125 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
35. juhib tähelepanu vajadusele mitmekesistada teadusuuringuid ja ennetavaid meetmeid, et vältida mõju
inimeste tervisele ja turvalisusele, üleujutusi, põuda, tulekahjusid –eelkõige metsa- ja kaitsealadel –ning
bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja majanduslikku kahju; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles arves-tama metsade ning põllumajanduse rolliga süsinikdioksiidi absorbeerimisel, erosiooni aeglustamisel, ressurs-side tagamisel ja lõpuks ka kliima reguleerimisel;
36. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma ettepaneku tegemist valdkondlike eesmärkide arvesta-
miseks energiamahukate eksporditööstusega riikides ilma heitkoguste vähendamise siduvate kohustustetalisaks siduvatele heitkoguste sihtmärkidele tööstusriikides; lisaks sellele palub, et komisjon uuriks võimalustsiduda ELi heitkoguste kauplemise süsteemi kolmandad riigid; kutsub komisjoni üles alustama aktiivseltdialoogide pidamist ettevõtetega kõikides tööstusvaldkondades, et teha kindlaks, milliste muudatuste tegemistvõib ja peab ergutama tootmises, tarbimises ja transpordis, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseidEuroopa Liidus;
37. kutsub komisjoni üles võtma kliimamuutuste vähendamise valdkonnas tõsiselt arvesse tasuta kasutaja
probleemi; kutsub komisjoni ja liimesriike üles uurima võimalust piirikohandamismeetmete võtmiseks kau-bavahetuses, et tasakaalustada lühiajalist konkurentsieelist, mille võivad saada tootjad tööstusriikides, millel eiole süsinikuga seotud kohustusi; rõhutab, et rahvusvahelisel kaubandusstruktuuril on suur mõju kliimamuu-tusele; kutsub seetõttu Maailma Kaubandusorganisatsiooni üles lülitama oma töösse säästva arengu mehha-nismi;
38. leiab, et praeguse heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisel ja selle võimalikul laiendamisel
tuleks uuesti hoolikalt läbi vaadata nn “trendimeetodi ”põhimõte (printsiip, mille kohaselt heitmete projekt-
sioonid on arvutatud eelmiste perioodide trendide alusel), kuna sellel põhimõttel on suuri puudusi, ninguurida tuleks selliseid alternatiive nagu “erinäitaja ”(riigisisene eriheitkoguse näitaja) ja enampakkumine, mil-
les kasutatakse nn alt-üles lähenemisviisi; lisaks sellele tuleb suurenenud piiriülese kaubanduse kasvust tule-nevalt uuesti läbi vaadata ka riigisisesed heitkoguste kvoodid, eriti elektri puhul;
39. soovitab, et EL töötaks arengumaade jaoks välja spetsiaalse kliimamuutustealase koostööpoliitika;
märgib, et kliimamuutusi käsitlevate kaalutluste integreerimine laiemasse arengupoliitikasse nõuab mitmetevahendite väljatöötamist ja sisseseadmist; selles valdkonnas on prioriteetideks põllumajandus ja toiduainetega
kindlustatus –nimetatud kaks valdkonda on kõige kliimatundlikumad; usub lisaks, et teiseks võtmeproblee-
miks on majanduslik mitmekesistamine, võttes arvesse seda, et paljud väikeste saareriikide liitu (Alliance ofSmall Island States –AOSIS) kuuluvad arengumaad sõltuvad väga suurel määral turismist; kliimamuutuste
vastases võitluses on elulise tähtsusega transport, sotsiaalne planeerimine ja energiaprobleemid; märgib, etteisteks prioriteetideks oleksid katastroofide ennetamine ja nendeks valmisolek;
40. tervitab komisjoni poolt Aafrika keskkonna ja säästva arengu keskkonnainfosüsteemi loomist, mis
põhineb satelliidi- ja arvutikaardistustehnoloogiatel ning on abiks ECHO büroole tema arendustegevuses;soovitab uurida komisjoni struktuuri võimalikku arendamist ja laiendamist, et lisada sellele kliimamuutuste
vaatlusvõrk;
41. rõhutab, et võttes arvesse arengumaade osalust tulevases kliimare žiimis, peaks EL selgelt tunnustama
seda, et nende riikide prioriteediks on vaesuse vastu võitlemine ja areng; siiski ei ole aastatuhande arenguees-märke kunagi võimalik saavutada, kui keskkonnaküsimustega, nagu kliimamuutused, ei tegelda korralikult;säästev areng ja vaesuse vastu võitlemine peaksid jääma üldiseks raamistikuks, mille piires ergutatakse aren-gumaid kehtestama poliitikat ja meetmeid, millesse on integreeritud kliimamuutustega seotud probleemidkas muutustega kohanemiseks või selle leevendamiseks;
42. toetab seetõttu uue ühtse poliitilise lahenduse loomist, et parandada juba halvemas olukorras olevate
elanikerühmade heaolu asjakohase majandusliku toetusega globaalse arengustrateegia kaudu; soovitab, et seeuus strateegia peaks põhinema seosel kliimamuutuste, loodusvarade majandamise, katastroofide ennetamiseja vaesuse likvideerimise vahel;C 280 E/126 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005
43. rõhutab, et kõikidel arengumaadel on õigus majandusarengule; rõhutab, et EL ja teised tööstusriigid
peavad aitama arengumaid säästava tehnoloogia arendamisel; tunnistab, et arengumaad ei peaks kordamatööstusriikide saastamispraktikat; on veendunud, et puhta arengu mehhanismi reegleid tuleb muuta, et oleksvõimalik edendada säästvat arengut; soovitab rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide laenuprioriteedid,samuti ELi toetusmeetmed suunata taastuvenergia ja energiatõhususe toetamisele; teeb seetõttu ettepanekukäivitada mitmepoolne säästva energeetika algatus (Sustainable Energy Initiative), mis hõlmaks ELi, selliseidriike nagu Hiina, India, Brasiilia, Lõuna-Aafrika jne ning mõningaid suuri energiaga seotud korporatsioonening mille eesmärk peaks olema edendada laialdast tehnoloogiakoostööd, keskendudes peamiste sihtmärki-dena energiale ja transpordile, võttes eeskujuks hiljuti loodud ELi –Hiina kliimamuutuste partnerluse;
44. kutsub komisjoni üles ühelt poolt B lisas nimetatud riikidega tehtava tehnoloogiakoostöö ja teiselt
poolt Cotonou lepingu läbivaatamise raames aitama nende riikide valitsustel rakendada energeetika stratee-giaid, et vähendada nende sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest, edendada tehnoloogia hüppelist arengut,nimelt seoses taastuvenergiaga, eelkõige biomassiga, ning aidata neil saavutada ÜRO aastatuhande arenguees-märke;
45. rõhutab vajadust suurema rahalise abi järele kliimaga kohanemiseks vähimarenenud riikides; leiab
seoses sellega, et säästva metsanduse korraldamine, eriti troopikametsade puhul, on oluline aspekt nii kliima-muutuste vähendamisel kui ka nendega kohanemisel, ja nõuab seega tungivalt, et komisjon käsitleks sedaoma arengukoostöötegevuste prioriteedina;
46. kutsub komisjoni üles uurima heitkogustega kauplemise individuaalse kvoodisüsteemi sisseseadmise
tasuvust ja väärtusi, et kaasata kodanikke ja mõjutada inimeste tarbimisharjumusi;
47. kutsub ELi olema positiivseks eeskujuks erinevates tegevusvaldkondades kasvuhoonegaaside heit-
koguste piiramisel, kasutades selleks suuremat energiatõhusust kontorihoonetes ja kõikide kasutatud sead-mete jaoks, kasutades transporditeenuse jaoks madala süsinikusisaldusega sõidukeid jne; parlamendiliikmetereisimise osas tuleks teha suuremaid jõupingutusi, viidates Euroopa Parlamendi mitme asukoha uuele läbi-kaalumisele, transporditeenuse jaoks väikeses koguses süsinikku keskkonda heitvate sõidukite kasutamiselejne;
48. kutsub komisjoni üles käivitama ELi algatust, et suurendada kodanike teadlikkust rollist, mida etendab
ülemäärane tarbimine ja tootmine kliimamuutustes;
49. tunnistab ja toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) põhinevaid lahendusi, mille eesmärk
on eraldada majanduskasv energia- ja materiaalsest tarbimisest, samuti transpordist, ning aidata seeläbi kaasasäästvama ühiskonna arengule; kutsub komisjoni üles soovitama poliitikameetmete võtmist, et tõhustada IKTvahendusel elamumajandust, mitteainelist valdkonda, transporti ja üleminekut tootmiselt teenuste osutami-sele;
50. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide
valitsustele ja parlamentidele ning UNFCCC sekretariaadile ja WTOle palvega saata see edasi kõikidele lepin-guosalistele, kes ei ole ELi liikmed.18.11.2006 ET C 280 E/127 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 16. november 2005