ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 20.4.2004 
KOM(2004) 275 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega sätestatakse Horvaat iaga loodava Euroopa partnerlus e põhimõtted, prioriteedid 
ja tingimused  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Thessaloníkis 19. ja 20. juunil 2003. aas tal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas 
korduvalt oma kindlat otsust toetada täiel määral  ja tõhusalt Lääne-Balk ani riikide Euroopaga 
ühinemise väljavaateid ja märkis, et „Lääne-Ba lkani riikidest saab ELi lahutamatu osa, kui 
nad täidavad kehtestatud kriteeriumid“. Ülemkogu kiitis heaks nõukogu 16. juuni 2003. aasta 
järeldused Lääne-Balkani riik ide kohta, sealhulg as lisa „Thessaloníki arengukava Lääne-
Balkani piirkonna jaoks: liikumine Euroopa integratsiooni suunas“, mille eesmärk on 
tugevdada Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani r iikide suhteid, muu hulga s Euroopa partnerluse 
loomise kaudu, tuginedes ka laienemisprotsessis kasutatud tavadele. ?Komisjonil on palutud 
esitada nõukogule kinnitamiseks esimesed Eur oopa partnerlused koos käesoleva aasta 
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi aastaaruannetega.  
Euroopa partnerlus Horvaatiaga põhineb nõukogu määrusel (EÜ) nr 533/2004. Nimetatud 
dokumendis loetletakse lühiajalised ja keskmise  tähtajaga prioriteedid Horvaatia edasiseks 
integreerumiseks Euroopa Liiduga; need on määratud kindlaks komisjoni arvamuses 
Horvaatia ühinemistaotluse kohta, ja mille alus el mõõdetakse edusamme. Euroopa partnerlus 
Horvaatiaga kajastab praegust ettevalmistu setappi ja on kohandatud Horvaatia nõuetele. 
Oodatakse, et Horvaatia vastaks Euroopa partnerlusele, valmista des ette kava koos ajakava ja 
konkreetsete meetmetega Euroopa partnerluse pr ioriteetide elluviimis eks. Komisjon jälgib 
regulaarselt prioriteetide rakendamisel saa vutatud edu eelkõige stabiliseerimis- ja 
assotsieerimisprotsessi aastaarua nnete ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames 
loodud struktuuride kaudu.  
Ühenduse finantsabi kavandamisel tuleks läht uda Euroopa partnerluse prioriteetidest ning 
sellise abi eraldamine jätkub asjaomaste fi nantsvahendi(te) raames, eelkõige vastavalt 
nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2666/2000 (CARDS). 
Kavandatud nõukogu otsusel puudub finantsmõju. 
Eeltoodut arvesse võttes teeb komisjon nõukogul e ettepaneku lisatud otsus vastu võtta. 
 
ET 3   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega sätestatakse Horvaat iaga loodava Euroopa partnerlus e põhimõtted, prioriteedid 
ja tingimused  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 53 3/2004 Euroopa partnerluste loomise kohta 
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames
1 ning eriti selle artiklit 2, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Thessaloníkis 19. ja 20. juunil 2003. aas tal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas 
„Thessaloníki arengukava Lääne-Balkani pi irkonna jaoks: Euroopa lõimumise poole“, 
kus Euroopa partnerlust nimetatakse üheks stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tõhustamise vahendiks.  
(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 533/2004 nä hakse ette, et nõukogu peab komisjoni 
ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häält eenamusega vastu võtma otsuse Euroopa 
partnerluse põhimõtete, priorite etide ja tingimuste kohta ning  selles edaspidi tehtavate 
kohanduste kohta. 
(3) Nõukogu määruses (EÜ) nr 533/2004 sä testatakse, et Euroopa partnerluse 
rakendamise kontrollimine tagatakse stabilisee rimis- ja assotsieer imisprotsessi alusel 
kehtestatud mehhanismide, eel kõige aastaaruannete kaudu.  
(4) Komisjoni arvamuses Horvaatia ühinemista otluse kohta on esitatud analüüs Horvaatia 
ettevalmistustest edasisel integreerumisel Euroopa Liiduga ja määratud kindlaks mitu 
edasise tegevuse prio riteetset valdkonda. 
(5) Ettevalmistumisel edasiseks integreer umiseks Euroopa Liiduga peaks Horvaatia 
Euroopa partnerluse prioriteetide järgimisek s välja töötama ajakava ja üksikasjaliku 
plaani, 
                                                
 
1 ELT L … 
 
ET 4   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 533/2004 artikl ile 1 on Horvaatia Euroopa partnerluse 
põhimõtted, prioriteedid ja tingimused sätest atud käesoleva otsuse lisas, mis moodustab 
käesoleva otsuse lahutamatu osa. 
Artikkel 2 
Euroopa partnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja a ssotsieerimisprotsessi 
alusel kehtestatud mehhanismide kaudu.  
Artikkel 3 
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast  selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 
Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja    
 
ET 5   ET LISA  
1. S ISSEJUHATUS  
Thessaloníki arengukava Lääne-Balkani riik idele määrab kindlaks stabiliseerimis- ja 
assotsieerimisprotsessi tõhustamise viisid  ja vahendid, mille hulka kuulub muu hulgas 
Euroopa partnerluste loomine.  
Komisjoni arvamuse põhjal Horvaatia ühi nemistaotluse kohta on Horvaatiaga loodava 
Euroopa partnerluse eesmärgiks määrata kind laks tegevuse prioriteedid, mis toetaksid 
Euroopa Liidule lähenemise püüdlusi ühtses  raamistikus. Prioriteedid on kohandatud 
Horvaatia konkreetsetele vajadustele ja etteva lmistustasemele ning neid ajakohastatakse 
vastavalt vajadusele. Euroopa partnerluse raam es antakse ka juhtnööre Horvaatiale antava 
finantsabi kohta.  
Eeldatakse, et Horvaatia võtab vastu ajakava ja üksikasjaliku plaani selle kohta, kuidas ta 
kavatseb järgida Euroopa partnerl use prioriteete. Plaanis tuleks ära näidata ka Thessaloníki 
arengukava järgimise viisid, prioriteedid võitluses orga niseeritud kuritegevuse ja 
korruptsiooni vastu ning ühtse piirihaldus e meetmed, mis on esitatud JSK ministrite 
kohtumisel Brüsselis 28. novembril 2003. aastal  Euroopa Liidu Lääne-Balkani foorumi 
raames. 
2. P ÕHIMÕTTED  
Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess mä ärab Lääne-Balkani riikide kursi lähenemisel 
Euroopa Liidule kuni nende liitumiseni tulevikus. 
Horvaatia suhtes kindlaks määr atud põhiprioriteedid on seotud te ma võimega täita 1993. aasta 
Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu poolt kehtestat ud kriteeriume ning stabiliseerimis- ja 
assotsieerimisprotsessiks kehtestatud tingi musi, eriti nõukogu 29. aprilli 1997. aasta ja 21. – 
22. juuni 1999. aasta järeldustes, 24. nove mbri 2000. aasta Zagrebi tippkohtumise 
lõppdeklaratsioonis ja Thessaloníki ar engukavas kindlaksmääratud tingimusi.  
3. P RIORITEEDID  
Euroopa partnerlus osutab peamistele prioriteetsete le valdkondadele Horvaatia 
ettevalmistustes edasiseks integreerumiseks Euroopa Liiduga, põhinedes komisjoni arvamuses 
esitatud analüüsil Horvaatia liikmekssaamise tao tluse kohta. Kõnealuses Euroopa partnerluses 
loetletud prioriteedid on va litud selle põhjal, et nende tä itmist või märkimisväärset 
edendamist on Horvaatialt reaalne eeldada lä hiaastate jooksul. Eris tatakse lühiajalisi 
prioriteete, mille saavutamist eeldatakse ühe kuni  kahe aasta jooksul, ja keskmise tähtajaga 
prioriteete, mille saavutamist eelda takse kolme kuni nelja aasta jooksul. 
Tuleks meeles pidada, et õigusaktide ühtlustamise puhul ei piisa ainult ELi acquis ’ 
inkorporeerimisest seadusandluse sse, vaid on vaja teha ka et tevalmistusi selle täielikuks 
rakendamiseks.  
 
ET 6   ET 3.1. L ÜHIAJALISED PRIORITEEDID  
POLIITILISED KRITEERIUMID  
DEMOKRAATIA JA ÕIGUSRIIK  
• Tugevdada kohtusüsteemi. Välja töötada ja rakendada  kompleksne strateegia 
kohtureformiks, konsulteerides selleks huvita tud organitega, sealhulgas vajaliku uue 
seadusandluse rakendamine ja personalijuht imissüsteemi kehtestamine, mis hõlmab ka 
avatud, õiglast ja läbipaistvat töölevõtmis-, hindamis- ja liikuvussüsteemi. Suurendada kohtute professionaalsust, tagades kohtunike ja  muude kohtuametnike koolitusasutuste piisava 
riigipoolse finantseerimise, mis lubab välja arendada kohtunike, prokuröride ja 
halduspersonali kvaliteetse koolituse. Näha ette asjakohased kutsealusõppe ja kutsekoolituse kavad. Tegeleda kohtute mahajäämuse pr obleemiga. Võtta meetmed kohtuotsuste 
nõuetekohase ja täieliku täitmise tagamiseks. 
• Täiustada korruptsioonivastast võitlust. Võtta meetmeid, et ra kendataks korruptsiooni 
ohjeldamise õiguslikku raamistikku ja taga taks selle täitmine. Eelkõige tugevdada 
korruptsiooni ja organiseer itud kuritegevuse vastu võitlemise ameti (USKOK) 
haldussuutlikkust ja tegevusvõimet. Edasi arenda da korruptsiooni tõkestamise ja selle vastu 
võitlemise riiklikku strateegiat ning näha ette nõutav kooskõlastamine asjassepuutuvate 
valitsusasutuste ja -organite vahel meetmete rakendamise osas. Võtta kasutusele tegevusjuhendid/eetikakoodeksid am etnike ja valitud esindajate  tarvis. Astuda konkreetseid 
samme, et suurendada korruptsiooni kui tõsise kuriteo teadvustamist.
 
• Parandada riiklike haldusorganite toimimist  - Rakendada esialgseid meetmeid 
töölevõtmisel ja edutamisel läbipaistva ja selge korra kasutamise tagamiseks ning täiustada personalijuhtimist kõikides r iigihalduse organites avaliku teenistuse aruandekohustuse, 
avatuse ja läbipaistvuse tagamiseks. 
I
NIMÕIGUSED JA VÄHEMUSTE KAITSE  
• Tagada vähemuste õiguste austamine . Tagada riigiõiguse rakendamine 
vähemusrahvuste suhtes. Eelkõige  tagada vähemuste proportsion aalne esindatus kohalikes ja 
piirkondlikes omavalitsusüksustes, riigiametiasutustes ja kohtuorganites ning riiklikes haldusorganites seaduses sätestatud korras. Tagada vajalikud vahendi d, sealhulgas piisav 
finantseerimine, valitud vähemusvolikogude nõuetekohase toimimise tagamiseks. Rakendada 
uus strateegia mustlaste ka itseks ja integreerimiseks. 
• Kiirendada pagulaste tagasitulekut.  Lõpetada juba esitatud eluasemete 
rekonstrueerimise  taotluste menetlemine 2004. aasta aprilliks; rekonstrueerida kõik 
eluasemed, mille kohta on tehtud positiivne otsu s, 2005. aasta aprilliks; tagada kõigile 
võimalikele toetuse saajatele suuna tud avalik teabekampaania pära st uue tähtaja kehtestamist 
rekonstrueerimistaotluste esitamiseks 2004. aasta 1. aprillist 30. septembrini. Lõpetada eluasemete tagastamine  2004. aasta juuniks. Rakendada  seadusandlus kaotatud 
rendi/valdusõiguse  hüvitamiseks nii riigi erilise huvi pi irkondades kui väljaspool neid. Luua 
sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused pare ma õhkkonna loomiseks tagasipöördujate jaoks 
ning vastuvõtvate kogukondade suhtumise paranda miseks tagasipöördujate suhtes. Tõhustada 
piirkondlikku koostööd pagulaste tagas ituleku protsessi kiirendamiseks.  
 
ET 7   ET • Toetada sõnavabadust ja tagada m eedia demokraatlik toimimine. Vaadata läbi 
meediaalased õigusaktid kooskõlas Eur oopa Nõukogu, Euroopa Komisjoni ja OSCE 
ühisekspertide missiooni soovitustega 2004. aas ta veebruarist. Eelkõige vaadata läbi 
elektroonilise meedia seadus, et  kehtestada läbipaistev, pr ognoositav ja tõhus reguleeriv 
raamistik (kaasa arvatud järkjärguline Euroopa Liidu acquis 'ga ühtlustamine juba 
ratifitseeritud Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni konve ntsiooni täieliku rakendamise 
abil); tagada elektroonilise meedia nõukogu polii tiline ja rahaline sõltumatus; tagada 
Horvaatia raadio ja televisiooni ning selle saatenõukogu töö sõltumatus ja stabiilsus, kuni 
Horvaatia raadio- ja televisiooniseadus läbi vaadatakse; tagada, et meediaseaduse ja laimu puudutavate õigusaktide läbivaatamine peeg eldaks Euroopa standardeid vastavalt 
määratlusele Euroopa inimõigus te konventsiooni artiklis  10 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu 
praktikat. 
• Parandada koostööd ombudsmaniga , võttes täielikult arvesse tema soovitustes ja 
aastaaruandes väljendatud otsused.  
P
IIRKONDLIK KOOSTÖÖ  
• Tagada täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvus vahelise kriminaalkohtuga 
(EJRK).  
• Tõhustada piirkondlikku koostööd. Töötada lõplike lahenduste leidmiseks 
pooleliolevates kahepoolsetes küsimustes, er iti piiriküsimustes Sloveenia, Serbia ja 
Montenegroga ning Bosnia ja Hertse goviinaga. Tagada kõi kide piirkondlike 
vabakaubanduslepete rakendamine. Sõlmida naaberriikidega kokkulepped võitluseks organiseeritud kuritegevusega, piirihalduse ja tagasivõtmise valdkonnas ning neid rakendada. 
Alustada Kagu-Euroopa piirkondlik u transpordi tuumvõrgu arenda mist käsitleva vastastikuse 
mõistmise memorandumi (VMM) rakendamist, eelkõige võtta meetmed koostöömehhanismide, muu hulgas juhtivkomitee ja Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse 
(SEETO) loomiseks. Saavutada edu 2002. ja 2003. aasta Kagu-Euroopa piirkondliku 
energiaturu Ateena protsessi memorandumitest tulenevate kohustuste täitmisel. Alustada 
Kagu-Euroopa piirkondliku tr anspordi tuumvõrgu arendami st käsitleva vastastikuse 
mõistmise memorandumi (VMM) rakendamist, eelkõige võtta meetmed koostöömehhanismide, muu hulgas juhtivkomitee ja Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse 
(SEETO) loomiseks. Saavutada edu 2002. ja 2003. aasta Kagu-Euroopa piirkondliku 
energiaturu Ateena protsessi memorandum itest tulenevate kohustuste täitmisel. 
• Tagada stabiliseerimis- ja assotsieeri mislepingu nõuetekohane rakendamine 
piirkondliku koostöö valdkonnas. Lõpetada läbirääkimised e ndise Jugoslaavia Makedoonia 
Vabariigiga kahepoolse piirkondlik u koostöö konventsiooni teemal.  
M
AJANDUSLIKUD KRITEERIUMID  
• Hoida ettenägelikku, stabiilsusele orie nteeritud makromajanduslikku poliitikat , 
sealhulgas töötada välja turupõhised rahalised vahe ndid rahanduspoliitika tõhususe 
parandamiseks.  
• Kiirendada ettevõte te restruktureerimist ja erastamist.  Kaotada ebaselgus 
seaduseelnõude kiire vastuvõ tmise teel. Kiirendada ettevõtete restruktureerimist ja 
ühiskondlikus omandis olevate ettevõtete erasta mist. Välja töötada ja vastu võtta suurte 
avaliku sektori ettevõtete restruktureerimise ja erastamise või likvideerimise strateegiad, 
 
ET 8   ET eelkõige tootmise, põllumajanduse, transpordi , turismi ja kommunaalteenuste valdkonnas. 
Võtta vastu ELi nõuetele vastav  terasesektori rest ruktureerimisprogramm ja asuda seda 
rakendama. 
• Vähendada turulepääsu ja turult lahkumise takistusi . Lihtsustada ettevõtete 
turulepääsu ja turult lahkumise eeskirju Eelkõi ge kiirendada registreerimismenetlust ja 
tõhustada pankrotieeskirjade rakendamist. 
• Kiirendada maareformi , eelkõige põllumajandusmaa registreerimist ja erastamist 
tänapäevase ja efektiivse katastri ja kinni stusregistri asutamise teel, et kõrvaldada 
olemasolevad takistused maa- ja elamuturu arendamisel.  
• Võtta vastu keskmise tähtajaga maksuraamistik , mis kajastab jätkuvat maksualast 
korrigeerimist ja konsolideerimist.  
• Jätkata riigi rahanduse struktuurireforme , eelkõige kulude haldamise valdkonnas. 
Luua läbipaistev ja efektiivne võlahaldusvõime. 
VÕIME TÄITA LIIKMEKOHUSTUSI  
SISETURG JA -KAUBANDUS  
• Kaupade vaba liikumine  - Restruktureerida olemasolev institutsiooniline raamistik, et 
reguleerimise, akrediteerimise, standardiseeri mise ja toodete sertifitseerimise toimingute 
vahel oleks tagatud vajalik lahusus. Jätkata t ööd vana lähenemisviisi ja uue lähenemisviisi 
direktiivide ülevõtmisel.  
Tühistada olemasolevad meetmed, millel on sama väärne mõju Euroopa Liidust importimisel 
kohaldatavate koguseliste piirangutega.  
Luua vajalikud haldusstruktuuri d, et tagada terviklik lähenemi ne toidu ohutuse parandamiseks 
kogu toiduahela ulatuses.  Tagada efektiivse ja läbipaistva riigihankekorra täielik toimimine ja võtta vastu selle rakendamiseks vajalikud õigusaktid.  
• Teenuste osutamise vabadus  - Tugevdada finantsteenus te, eelkõige kindlustusturu, 
investeerimisteenuste ja väär tpaberituru järeleva lve reguleerimis- ja haldusraamistikku. 
Asutada isikuandmete kaitseks sõ ltumatu järelevalveasutus.  
• Kapitali vaba liikumine  - Täiustada rahapesuvastast s eadusandlust ja viia lõpule 
efektiivse rahapesuvastase süsteemi loomine.  
• Äriühinguõigus  – Jätkata seadusandluse ühtlustamist, et tagada intellektuaal-, tööstus- 
ja kaubandusomandi õiguste kaitse tase, mi s on sarnane Euroopa Liidus kehtivaga, ning 
tugevdada haldussuutlikkust, et tagada efektiivsete vahendite olemasolu selliste õiguste 
rakendamiseks.  
• Konkurents  - Jätkata ühtlustamist Euroopa Liidu acquis 'ga, tagada monopolivastaste 
ja riigiabi seaduste täitmine ja võtta vastu asjakohased rakendusaktid. Tugevdada 
turukonkurentsi kaitse ameti haldussuutlikkus t ja sõltumatust nii riigiabi kui 
monopolivastasuse valdkonnas. Parandada riig iabi valdkonna läbipaistvust, muu hulgas 
 
ET 9   ET Euroopa Ühendusele esitatava iga- aastase aruande ja riigiabi ka vade täieliku nimistu loomise 
teel. 
• Maksustamine – Alustada praeguste maksuseaduste ja haldusmenetluse läbivaatamist, 
et tagada maksuseaduste tõhus täitmine.  
Tugevdada maksu- ja tolliametite suutlikkust, eelkõige maksude kogumise ja kontrolli alal; 
luua toimiv ja piisava personaliga aktsiisi maksu teenistus; lihtsustada menetluskorda 
maksupettuste efektiivseks uurimiseks. 
Alustada vajalike infotehnoloogiasüsteemide väljaarendamist, et võimaldada elektroonilist 
andmevahetust Euroopa Liidu ja tema liikmesriikidega.  
• Tolliliit  - Tugevdada tolliteenuste hal dus- ja toimevõimet, eelkõige 
sooduspäritolureeglite ko ntrolli alal, ja jätkata ühtlustami st Euroopa Liidu tolliseadustikuga.  
Tõhustada vastavalt vahelepingule täie ndavalt halduskoostööd tollisektoris.  
• Välissuhted  – Lõpetada läbirääkimised stabiliseerimis- ja 
assotsieerimislepingu/vahelepingu kohandamise suhtes seoses ELi laienemisega 1. mail 2004 
ja rakendada neid muudatusi nõuetekohaselt.  
POLIITIKAVALDKONNAD  
• Põllumajandus  - Alustada nõuetekohase kõlvikut e ja loomade identifitseerimise 
süsteemi ülesehitust kooskõlas Euroopa Liidu acquis 'ga. Tugevdada põllumajandusstatistika 
kogumist ja töötlemist koos kõlas Euroopa Liidu sta ndardite ja metoodikaga. 
Töötada välja strateegia, et lu ua efektiivsed ja finantsilisel t usaldusväärsed makseasutused 
põllumajandusfondide juhtimiseks ja kontrollim iseks kooskõlas Euroopa Liidu nõuete ja 
rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. 
Tugevdada maaelu arengustrateegia loomis eks vajalikke haldusstruktuure ja 
tegevusvahendeid maaelu arendusprogrammide koostamiseks, rakendamiseks, juhtimiseks, järelevalveks, kontrollim iseks ja hindamiseks. 
Jätkata Euroopa Liidu acquis 'ga ühtlustamist veterinaar- ja fü tosanitaarsektoris, ajakohastada 
kontrollikorda, kaasajastada liha- ja piimatööstu si, et need vastaksid Euroopa Liidu hügieeni- 
ja rahvatervise standarditele. Ühtlustada elusloomade ja loomsete saaduste importimise kord rahvusvaheliste sanitaar- ja fütosanitaarkohus tustega (SPS-kohustused) ja Euroopa Liidu 
acquis ' ga. 
• Kalandus  - Alustada piisavate haldus- ja kontrollstrukt uuride loomist 
kalanduspoliitika jaoks. Hinnata koos Euroopa Komisjoni ja huvitatud naaberriikidega, eelkõige Sloveenia ja Itaaliaga, püügitegevuse tagajärgi ökoloogia- ja kalapüügitsoonis, mille 
Horvaatia kehtestas ühepoolselt  2003. aasta oktoobris, pidades silmas asjakohaste lahenduste 
väljatöötamist, et tagada ühenduse püügite gevuse jätkumine Horvaatia vetes.  
• Transport  - Jätkata õigusaktide ühtlustamis t ja tugevdada haldussuutlikkust 
lennundussektoris. Pidada ühendusega läbirääkim isi üldise lennunduslepingu suhtes, mis 
annab vastastikuse juur depääsu lennundusturule. 
 
ET 10   ET • Statistika  - Tugevdada Horvaatia statistikabüroo ha ldussuutlikkust ja parandada 
koordineerimist teiste Horvaatia ametliku st atistika asutustega. Esitada komisjonile 
statistikapiirkondade kohta uus ettepanek, mi s oleks kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega. 
• Telekommunikatsioon ja infotehnoloogia  - Tugevdada siser iiklike reguleerivate 
asutuste suutlikkust telekommuni katsiooni ja postiteenuste valdkonnas ja tagada nende 
sõltumatus. 
• Keskkond  - Välja töötada horisont aalõigusaktid, sealhulgas keskkonnamõju hindamise 
ja avalikkuse osalemise kohta. 
Tugevdada haldussuutlikkust siseriiklikul ja pi irkondlikul tasandil, et tagada planeerimine, 
sealhulgas finantsstrateegiate ettevalmistamine. 
Tugevdada siseriiklike ja piirkondlike kontroll iteenistuste suutlikkust ja võimaldada neil 
efektiivselt tagada keskkonnaalaste õigusaktide täitmine. 
Võtta vastu jäätmekava ja alustada selle rakendamist. 
• Finantskontroll  – Töötada välja avali ku sektori sisefinantskont rolli süsteemi loomise 
põhimõtted. Käivitada pädeva personali, koolitus e ja seadmetega varustamise abil avaliku 
halduse sisefinantskontrolli te gevus või tugevdada seda, mo odustades muu hulgas sõltumatult 
tegutsevad sisekontrolli osakonnad. 
Kehtestada efektiivne kord ühenduse finantshuve mõjutava eeskirjade eiramise avastamiseks, 
käsitlemiseks ning finants-, haldus- ja õigusmeetmete võtmiseks. 
KOOSTÖÖ JUSTIITS - JA SISEKÜSIMUSTES  
• Piirihaldus  - Tugevdada piirihaldust, tõhustades eelkõige merepiiride jälgimist; võtta 
vastu ja rakendada ühtne piirihalduse strateegia; suurendada investeeringuid tehnilistesse seadmetesse ja infrastruktuuri; tõhus tada piirivalveametnike erikoolitust. 
Rakendada valitsuse poolt vastu võetud ja JSK ministrite koht umisel Brüsselis 28. novembril 
2003. aastal Euroopa Liidu-Lääne-Balkani foorum i raames esitatud meetmeid koostöös kõigi 
asjaomaste ametitega. 
• Organiseeritud kuritegevus, narkoo tikumid, korruptsioon ja terrorism  - Rakendada 
valitsuse poolt vastu võetud ja JSK ministrite  kohtumisel Brüsselis 28. novembril 2003. aastal 
Euroopa Liidu-Lääne-Balkani foorumi raames  esitatud tegevusele suunatud meetmed.  
Parandada koostööd õiguskaitseorganite ja kohtute vahel, eelkõige seoses 
majanduskuritegude, organiseeritud kuritegevuse , pettuste, rahapesu ja korruptsiooniga; 
tõhustada narkokaubandusevastast võitlust ning tõhustada narkomaania ennetamist ja nõudluse vähendamist narkootikumide järele; t ugevdada korruptsiooni ja organiseeritud 
kuritegevuse vastu võitlemise ameti (USKOK) haldussuutlikkust. 
Jätkata ettevalmistusi koostöölepingu sõlmimiseks Europoliga. Suurendada rahvusvahelist koos tööd ja terrorismiga seotud asjaomaste rahvusvaheliste 
konventsioonide täieulatuslikku rakendamist; para ndada politsei ja luur eteenistuste vahelist 
 
ET 11   ET koostööd ja infovahetust riigisiseselt ja te iste riikidega; tõhus tada terrorismiaktide 
finantseerimise ja ettevalmistamise takistamist. 
• Sisseränne ja varjupaik  - Rakendada uusi varjupaigaala seid õigusakte ja rajada 
sealhulgas ajutine vastuvõtukeskus. 
3.2. K ESKMISE TÄHTAJAGA PRIORITEEDID  
POLIITILISED KRITEERIUMID  
DEMOKRAATIA JA ÕIGUSRIIK  
• Jätkata kohtusüsteemi tugevdamist.  Jätkata kohtureformi rakendamist ja võtta 
meetmeid kohtuasjade mahajäämuse edas iseks vähendamiseks kõikides kohtutes; 
ratsionaliseerida kohtukorraldust, töötades vä lja tänapäevased infotehnoloogiasüsteemid ja 
tagades halduspersonali piis ava taseme; tagada kohtuotsuste õigeaegne ja tegelik 
täideviimine; tagada juurdepääs  õigusemõistmisele ja õigusabi le ning näha ette vastavad 
eelarvelised vahendid; tõhustada koolitu st Euroopa Liidu õigusaktide alal.  
• Tõhustada veelgi korruptsioonivastast võitlust . Edendada korruptsioonivastast 
võitlust ja rakendada sellega seotud õigusakte . Eelkõige luua asjaomastes teenistustes 
korruptsiooni vastu võitlemiseks eriüksused ning  anda neile piisav koolitus ja vahendid. 
Tagada rahvusvaheliste õigusaktidega sätestat ud normide täitmine, kehtestades vastavad 
õigus- ja haldusmeetmed. 
• Jätkata riiklike haldusorganite toimimise parandamist.  Jätkata otseselt Euroopa 
Liidu acquis 'ga seotud institutsioonide loomise protse ssi ja käivitada reformid riigihalduse 
üldise efektiivsuse tõstmiseks. Viia  lõpule denatsionaliseerimisprotsess. 
INIMÕIGUSED JA VÄHEMUSTE KAITSE  
• Tagada vähemuste õiguste jätkuv austamine.  Jätkata mustlaste olukorra parandamist 
vastava strateegia tõhustatud rakendamise teel , andes vajalikku finantsa bi siseriiklikul ja 
kohalikul tasandil, rakendades diskrimineerim isvastaseid meetmeid töötamisvõimaluste 
edendamisel ning parandades juurdep ääsu haridusele ja elamistingimusi.  
• Viia lõpule pagulaste tagasituleku protsess  asjakohaste õigusaktide nõuetekohase ja 
õigeaegse rakendamise teel. Tagada piirkond like arenguprogrammide kaudu tagasipöördujate 
majanduslik ja sotsiaalne taasinte greerumine mõjutatud piirkondades.  
PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ  
• Jätkata piirkondliku koostöö tõhustamist.  Seoses Kagu-Euroopa piirkondliku 
energiaturu Ateena protsessiga valmistuda in tegreeritud piirkondliku energiaturu rajamiseks 
2005. aastal.  
MAJANDUSLIKUD KRITEERIUMID  
• Parandada jätkuvalt ting imusi eraettevõtete jaoks . Saavutada märkimisväärne edu 
erastamisprotsessis ja jätkata pingutusi eraettevõtete loomise ja arendamise tingimuste parandamiseks. Saavutada märkimisväärne edu suurettevõtete restrukt ureerimise valdkonnas. 
 
ET 12   ET • Viia lõpule maareform , erilise rõhuasetusega põllumajandusmaa registreerimisel ja 
erastamisel. 
• Jätkata tööturu reformi . Jätkata pingutusi tööturu reageerimisvõime edendamiseks ja 
suurendada osalemist tööturul. 
• Jätkata jätkusuutliku keskmise tähtajaga maksuraamistiku rakendamist,  
vähendades pidevalt riiklike kogu kulutuste osakaalu SKT-st. Ee listada riiklike kulutuste 
suunamist Euroopa Liidu acquis ' ga seotud valdkondadesse, sealhulgas tervishoiu- ja 
pensionisüsteemi reformiks. Jätkata toetuste  vähendamist suurtele kahjumit tootvatele 
ettevõtetele. Sel viisil vähendada veelgi üldist  valitsemissektori puudujääki ja avaliku sektori 
laenukoormust. 
VÕIME TÄITA LIIKMEKOHUSTUSI  
SISETURG JA KAUBANDUS  
• Kaupade vaba liikumine  - Saavutada märkimisväärset e du vana ja uue lähenemisviisi 
direktiivide ülevõtmisel ning Euroopa Liidu standardite vastuvõtmisel. 
Jätkata Horvaatia toidualaste õigusaktid e ühtlustamist ja tugevdada vajalikke 
rakendusstruktuure. 
Kehtestada riigihangete kord, millega kaasne ksid kõik asjakohased haldusstruktuurid, ning 
saavutada märkimisväärset edu töös täielikuks ühtlustamiseks Euroopa Liidu acquis 'ga. 
• Isikute vaba liikumine  - Jätkata Euroopa Liidu acquis 'ga ühtlustamist 
kutsekvalifikatsiooni ja diplomite  vastastikuse tunnustamise, seal hulgas haridust ja kutseõpet 
käsitlevate sätete alal ning arenda da edasi nõutavaid haldusstruktuure.  
Kaotada mis tahes diskrimineerivad meetmed Euroopa Liidu võõrtöötajate ja Euroopa Liidu 
kodanike suhtes; tugevdada so tsiaalkindlustuskavu koordine erivaid haldusstruktuure. 
• Teenuste osutamise vabadus  - Kaotada Euroopa Liidu füüsil iste ja juriidiliste isikute 
suhtes kehtivad tõkked piiriüleste tee nuste sisseseadmisel ja osutamisel.  
Jätkata andmekaitsealaste õigusaktide ühtlustamist; tugevdada järelevalveasutust ja tagada 
selle sõltumatus. 
• Kapitali vaba liikumine  – Töötada ülejäänud piirangu te kaotamise suunas kapitali 
vabal liikumisel; jätkata maksesüsteemidealaste õigusaktide ühtlustamist ja tagada nende rakendamine tegelikkuses.  Tugevdada finantsteabe üksuse haldussuut likkust ja parandada selle koostööd teiste 
rahapesuvastase võitlusega seotud institutsioonidega. 
• Äriühinguõigus  - Viia lõpule ühtlustamine intellekt uaal- ja tööstusomandi õiguste 
valdkonnas ja tugevdada nende rakendamist võ itluses piraatluse ja võltsimise vastu. 
• Konkurents  - Tugevdada monopolivastast ja r iigiabi ametkonda ning panna alus 
usaldusväärsele järelevalvele. Parandada olulis elt läbipaistvust riigiabi valdkonnas. Töötada 
kõigil haldus- ja kohtutasanditel välja konkur entsiõiguse ja -poliitika alane koolitus. 
• Maksustamine  - Jätkata tööd käibemaksu ja ak tsiisimaksu ühtlustamise suunas 
Euroopa Liidu maksualase  acquis' ga, pöörates erilis t tähelepanu vabatsoonide hõlmamisele 
 
ET 13   ET käibemaksu territoriaalsel koh aldamisel ning olemasolevate käibemaksu nullmäärade ja 
müügimaksu kaotamisele. 
Täita ettevõtlusmaksu juhendi põhimõtteid ja tagada, et uued maksumeetmed oleksid 
kooskõlas nende põhimõtetega. 
Jätkata maksuameti, sealhulgas IT sektori tugevdamist ja tagada selle nõuetekohane 
toimimine, et saavutada Euroopa Liidu standa rdid ja IT süsteemide vastastikune seotavus. 
Töötada välja ja rakendada eetikakoodeks. 
• Tolliliit - Tõhustada ja konsolideer ida tolliteenistuste hal dus- ja toimevõimet. 
Laiendada kogu personali koolitust ja kasutada  rohkem infotehnoloogiat , mille süsteemide 
ülesehitus ja kasutamine peaks olema Eur oopa Liidu süsteemidega ühilduv, et tagada 
vastastikune seotavus. Välja töötada ja rake ndada tolliteenistuse eetikakoodeks. Tõhustada 
auditeerimist ning riskianalüüsi. 
Jätkata ühtlustamist vabatsoon ide, transiidi, lõ ivude, tariifide piirmäärade ja üldise 
soodustuste süsteemi valdkondades. 
VALDKONDLIKUD TEGEVUSPÕHIMÕTTED  
• Põllumajandus  - Tugevdada turu ja maaelu arendamise põhimõtete rakendamiseks 
vajalikke haldusstruktuure; luua viinamar jaistandusregister kooskõlas Euroopa Liidu 
standarditega. Jätkata ettevalmistusi täielikult toimiva haldus- ja kontrollisüsteemi ja 
makseasutuse rajamiseks kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega.  Jätkata ja oluliselt täiustada Euroopa Liidu acquis 'ga ühtlustamist veterinaar- ja 
fütosanitaarsektoris, sealhulgas loomade identi fitseerimise süsteemi, loomsete jäätmete 
käitlemise, liha- ja piimatööstuste kaasajas tamise, loomahaiguste tõrjeprogrammide ja 
taimekaitse alal; oluliselt ajakohastada järelevalvestruktuure. 
• Kalandus  - Luua haldusstruktuure ja hankida seadmeid, mis on vajalikud 
kalanduspoliitika efektiivse rakendamise tagamiseks, sealhulgas kalavarude majandamise, 
püügitegevuse järelevalve ja kontrolli, turupol iitika, struktuuriprogrammide, kalalaevade 
registri ja laevastiku mahutavuse korraldus kava jaoks, mis vastaks olemasolevatele 
kalavarudele. 
• Transport - Jätkata Euroopa Liidu acquis 'ga ühtlustamist ja töötada välja piisav 
haldussuutlikkus maanteetranspord i (sotsiaalsed, tehnilised ja ma ksusätted), raudteetranspordi 
(eelkõige koostalitlusvõime ja sõltumatu või msuse eraldamine) ja mereveonduse (eelkõige 
meresõiduohutuse) valdkonnas. Saavutad a lennunduse valdkonnas Euroopa Liidu acquis 'ga 
täielik ühtlustamine kokkuleppe raames, mis kä sitleb Horvaatia osalemist Euroopa ühtsel 
lennundusturul. 
• Majandus- ja rahaliit  - Jätkata keskpanka reguleeriv ate õigusaktide ühtlustamist. 
Täiustada rahanduspoliitikat turule orient eeritud finantsinstrumentide kasutamise 
laiendamiseks ja tõhustamiseks. 
• Sotsiaalpoliitika ja tööhõive  - Jätkata Euroopa Liidu õigusaktidega ühtlustamist 
töötervishoiu ja tööohutuse, tööõiguse, na iste ja meeste võrdse kohtlemise ja 
mittediskrimineerimise valdkonnas; tõhustada sellega seotud haldusstruktuure ja neid struktuure, mida on vaja sotsi aalkindlustuse koordineerimiseks. 
 
ET 14   ET Töötada välja ja rakendada laiaulatuslik t ööhõivestrateegia, mis hõlmab kõiki asjaomaseid 
pooli, pidades silmas hilisemat osalemist Euro opa tööhõivestrateegias, ja millega kaasneks 
analüüsi-, rakendamis- ja hindamisvõime suurendamine. 
Arendada edasi tööturu osapoolte suutlikkust , eelkõige kahepoolses so tsiaalses dialoogis, 
arendada ja rakendada Euroopa Liidu acquis’ d. 
Jätkata rahvatervisealaste õigusaktide ühtlu stamist ning suurendada investeeringuid 
tervishoidu. 
• Energeetika - Jätkata riikliku energiaturu (elekter  ja gaas) ühtlustamist Euroopa Liidu 
acquis 'ga, parandada energiatõhusust, soodustada t aastuvaid energiaallik aid, luua naftavarud 
piisava tarnekindluse tagamiseks, tagada tuumaohutus ja kiir guskaitse; tõhustada 
haldussuutlikkust kõikides nimetatud valdkondades. 
• Väikese ja keskmise suurusega ettevõtted  – Jätkata Euroopa väikeettevõtete harta 
rakendamist. Lihtsustada veelgi äriühingute registreerimise korda. 
• Teadus ja uurimistöö  - Tõhustada teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse suutlikkust, 
et tagada edukas osalemine ühenduse raamprogrammides. 
• Haridus ja väljaõpe  - Tõhustada püüdlusi tänapäevas e kutseharidussüsteemi loomisel. 
• Telekommunikatsioon ja infotehnoloogia  - Võtta vastu vajalikud esmased ja teisesed 
õigusaktid normatiivraamistiku väljakujundamiseks ja luua konkurents kõikides valdkondades. Võtta vastu ühtne strateegia  teadmuspõhise majanduse edendamiseks. 
• Regionaalpoliitika ja strukt uurivahendite koordineerimine  - Tagada vastutuse selge 
jaotamine ja efektiivne mini steeriumidevaheline koordineerimine kõikehaarava ja ühtse 
strateegia väljatöötamiseks regionaalarengu va ldkonnas. Luua partnerlusstruktuurid tiheda 
koostöö tagamiseks asjaomaste riikliku ja piirkondliku tasandi huvirühmade vahel. 
Tagada, et pädevad haldus- ja makseasutus ed arendaksid järk-järgult oma suutlikkust; 
koostada ja rakendada regionaalarengu kavad; tõhustada finantsjuhtimis- ja 
kontrollimenetlust; rajada nõuetekohased järelevalve-  ja hindamissüsteemid. 
• Keskkond  - Tagada keskkonnakaitse alaste nõuete integreer imine muude valdkondlike 
tegevuspõhimõtete määratlusse ja rakendamisse, pidades silmas säästva arengu soodustamist; 
rakendada horisontaalseid õigusakte. 
Jätkata tööd Euroopa Liidu acquis ' ülevõtmisega, asetades erilis t rõhku jäätmekäitlusele, vee 
kvaliteedile, õhu kvaliteedile, looduskaitsele ja saastuse komplekss ele vältimisele ja 
kontrollile. Välja töötada ke skkonnainvesteeringute strateegia, mis põhineb ühtlustamise 
kulude hindamisel. Suurendada investeeringu id keskkonna infrastruktuuri, pöörates eriti 
tähelepanu reoveekogumisele ja -käitlusele, joogiveevarustusele ja jäätmekäitlusele. 
• Tarbija- ja tervisekaitse  - Jätkata ohutusega seotud meetmete ühtlustamist Euroopa 
Liidu acquis 'ga ja tugevdada efektiivseks turujä relevalveks vajalikku haldussuutlikkust. 
• Finantskontroll  - Töötada välja ühtne õigusraamistik ja efektiivsed mehhanismid 
riiklike tulude ja kulude jälgimiseks, kontrollimisek s ja auditeerimiseks.  
 
ET 15   ET Töötada välja efektiivsed mehhanismid ühenduse finantshuve mõjutava eeskirjade eiramise 
edastamiseks komisjonile ja kehtes tada vajalikud koordineerimismeetodid. 
KOOSTÖÖ JUSTIITS - JA SISEKÜSIMUSTES  
• Piirihaldus  - Tugevdada piirikontrolli, töötad a välja siseriikli kud andmebaasid ja 
registrid ning tagada asjaomaste teenistuste vaheline koordineerimine. 
• Organiseeritud kuritegevus ja korruptsioon  - Täiustada politsei varustust ja 
infrastruktuuri, sealhulgas rajada arvut itel põhinev uurimissüsteem; tugevdada koostööd 
politsei ja teiste õiguskaitseorganite vahel; tõhustada võitlust narkokaubanduse, organiseeritud 
kuritegevuse, majanduskuritegevuse (sealhulgas ra hapesu ja raha võltsimine), pettuste ja 
korruptsiooni vastu; tõhustada asjaomaste siseriiklike õigusaktide ühtlustamist acquis 'ga 
nimetatud valdkondades. 
4. P ROGRAMMITÖÖ  
Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames eraldatakse ühenduse abi Lääne-Balkani 
riikidele vastavate finantsinstrumentidega ning eelkõige vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 
2666/20002. Sellest tulenevalt ei oma käesolev otsus finantsmõju. Li saks eelnevale on 
Horvaatial juurdepääs rahastamisele mitut r iiki hõlmavate ja horis ontaalprogrammide kaudu. 
Komisjon teeb koostööd Euroopa Investeerimispa nga ja rahvusvahelist e rahandusasutustega, 
eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni-  ja Arengupangaga ning Maai lmapangaga, et kergendada 
stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga  seotud projektide kaasfinantseerimist. 
5. T INGIMUSLIKKUS  
Ühendus abistab stabiliseerimi s- ja assotsieerimisprotsess i raames Lääne-Balkani riike 
tingimusel, et tehakse jätkuvalt edusamme K openhaageni kriteeriumite täitmisel ning eelkõige 
Euroopa partnerluse konkreetsete prioriteetid e järgimisel. Nende üldtingimuste täitmata 
jätmise korral võib nõukogu võtta asjaomased meetmed vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2666/2000 artiklile 5.  
Ühenduse abi andmine sõltub ka nõukogu 29. ap rilli 1997. aasta ja 21.– 22. juuni 1999. aasta 
järeldustes määratletud tingimuste täitmisest, ee lkõige seoses abisaajate kohustusega viia ellu 
demokraatlikud, majanduslikud ja institutsionaalsed reformid. 
6. J
ÄRELEVALVE  
Euroopa partnerluse tingimuste täitmise kontro llimine tagatakse stabiliseerimis- ja 
assotsieerimisprotsessi alusel kehtestatud mehhanismide kaudu, ee lkõige stabiliseerimis- ja 
assotsieerimisprotsess i aastaaruannete kaudu. 
                                                 
2 EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1.