ET Euroopa Liidu Teataja C 191/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (CCMI) arvamus „Raamatukirjastussektori areng” (omaalgatuslik arvamus)

2012/C 191/04

Raportöör: Grace ATTARD

Kaasraportöör: Hilde VAN LAERE

14. juulil 2011. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Raamatukirjastussektori areng”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 12. aprillil 2012. Raportöör oli Grace Attard ja kaasraportöör oli Hilde Van Laere.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 480. istungjärgul 25.–26. aprillil (25. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 156, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Raamatukirjastussektoris toimub üha muutuv moderniseerimisprotsess, millel on digitaalajastul olulised tagajärjed.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et ELi tasandil peaks esmatähtsaks ülesandeks olema analüüsida üldjoontes raamatukirjastustööstuse rolli Euroopa sotsiaalses, majanduslikus, kultuurilises, teaduslikus ja kunstilises arengus ning samas pöörata tähelepanu teiste sidusrühmade, sh raamatukaupmeeste, kirjanike, teadlaste, illustraatorite, trükitööstuse ja sellega seotud tööstusharude, raamatukogude, reprodutseerimisõiguste organisatsioonide ning tarbijate õigustele ja vajadustele. Euroopa Komisjon peab Euroopa digitaalse tegevuskava strateegiate kaalumisel lisama raamatukirjastussektori asjaomaste valdkondade hulka.

1.3 Komitee rõhutab, et oluline on juhtida tähelepanu vajadusele kirjastustööstust mõjutavate asjakohaste ELi õigusaktide ja poliitika järele sellistes valdkondades nagu intellektuaalomand (eelkõige autoriõigus) ja selle jõustamine, maksustamine, infoühiskond ja kultuuripoliitika.

1.4 Komitee kordab, et ELi tasandil on vaja kaotada diskrimineeriv kord, mis kehtib praegu nii ELis – kus ühe ja sama kultuuritoote võrguversioone maksustatakse praegu standardsete määradega, mis moonutab põhjendamatult võrreldava sisuga toodete konkurentsi – kui ka võrdlusena USAs, kus internetis avaldamine on maksuvaba ja tekitab seega ebavõrdseid võimalusi ja kõlvatut konkurentsi.

1.5 Komitee on seisukohal, et trükisektorit tuleks innustada suunda muutma nende majanduslike ja tehniliste mudelite valdkonnas, mis iseloomustavad selle sektori arengut, võttes kooskõlas trükisektorit hõlmava ELi kavaga enesele keskse rolli teabe käsitlemisel ja levitamisel, piirdumata seejuures üksnes teenusepakkuja rolliga.

1.6 Komitee toonitab, et vaja on luua Euroopa tasandi vaatluskeskus, et analüüsida trükitööstuse praegu ja tulevikus vajaminevaid oskusi, et soodustada kutseõpet, töötajate liikuvust ja ümberõpet, rahastades seda valdkonda avaliku sektori vahenditest, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, samuti tuleb teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja raamprogrammi „Horisont 2020” kaudu toetada teadusuuringuid, et trükitööstus jääks konkurentsivõimeliseks.

1.7 Komitee rõhutab, et peale asjaolu, et intellektuaalomandi õiguste juhtimisviis on oluline tehnoloogilises ja kaubanduslikus innovatsioonis, on see väga tähtis ka Euroopa kultuuri, teaduse ja kunstide õitsenguks ning Euroopa kodanike elukvaliteedi parandamiseks.

1.8 Komitee leiab, et digitaalsed turud töötavad kasutaja kasuks, kui tarbijatele luuakse turvaline digitaalkeskkond ja antakse neile sealhulgas tõhus kontroll oma isikuandmete ja eraelu puutumatuse üle.

1.9 Komitee rõhutab sotsiaalseid ja majanduslikke kohustusi digitaalsel üleminekul, et kindlustada igas liikmesriigis kõigis vanuses võimalikult paljudele inimestele kasusaamine digitaalrevolutsioonist.

1.10 Komitee rõhutab, et töötajatele, sh füüsilisest isikust ettevõtjatele ja allhanke pakkujatele, tuleb tagada inimväärne töö ning see peab toimuma sotsiaaldialoogi ja kollektiivlepingute kaudu liikmesriikide ja ELi tasandil.

1.11 Avatud koostalitlusvõimeliste elektrooniliste standardite vastuvõtmine on äärmiselt oluline, et suurendada konkurentsi ning vältida turgude isoleerimist ja turgu valitseva seisundi teket.

1.12 Komitee rõhutab strateegias „Euroopa 2020” (1) ühtse integreerituma teenusteturu tähtsust, et aidata kõigil raamatukirjastustööstuse ettevõtjatel ja sidusrühmadel areneda ja töökohti luua.

1.13 Komitee soovib, et komisjon innustaks kirjastussektorit ja trükitööstust jätkama oma jõupingutusi suuremat osalust edendava mudeli arendamisel ning tegutsema ühises läbipaistvas raamistikus, mis võimaldaks majandus-, sotsiaal- ja tehnoloogia- ning keskkonnavaldkonna paremat kooskõlastamist.

1.14 Komitee kutsub komisjoni üles alustama strateegilist dialoogi Euroopa kirjastustööstusega, et jõuda järeldusteni, milliste konkreetsete strateegiatega vastata trükiraamatute ja e-raamatute vajadustele digitaalajastul ja nii ka tugevdada selle sektori ülemaailmset konkurentsivõimet. Komitee rõhutab komisjonile uuesti vajadust luua kõrgetasemeline töörühm, mis hõlmab eelkõige kirjastustööstuse, trükitööstuse ja paberitööstuse esindajaid, et analüüsida neid investeerimis- ja tööhõivevõimalusi, mida kõnealused sektorid võivad pakkuda multimeedia revolutsioonilise arengu raames.

2. Sissejuhatus ja taust

2.1 Raamatukirjastustööstus on Euroopa kultuuritööstuse suurim haru ja seega keskne osaleja Euroopa majanduslikus, sotsiaalses, poliitilises, eetilises, hariduslikus, kunstialases ja teaduslikus arengus. Euroopa kirjandus on Euroopa üks peamisi kunsti- ja kultuuripärandeid, mis kätkeb riikide tohutut mitmekesisust, kuna iga Euroopa keel, piirkond ja vähemus on esindatud ning tulevaste põlvede jaoks raamatutesse talletatud, samuti edendab see kultuuridevahelist dialoogi.

2.2 Euroopa kirjastajate (ELi liikmesriigid ning Norra ja Island) käive oli ligikaudu 23,5 miljardit eurot (2010), kokku avaldati umbes 525 000 uut teost ja täiskohaga tööd sai kokku umbes 135 000 inimest. Laos oli saadaval 7,5 miljonit teost. Raamatukirjastussektor aitab kaudselt kaasa ka töökohtade loomisele: Euroopas on üle 100 000 kirjaniku, illustraatori ja ilukirjanduse tõlkija ning rohkem kui 25 000 raamatupoodi. Et sektorist saada üksikasjalikum ülevaade, tuleb koguda täpsemaid andmeid.

2.3 Raamatute tootmise metoodika – tellimisest ja toimetamisest kuni trükkimise ja levitamiseni – on teostuselt, kuid mitte kontseptsioonilt, sajandite jooksul palju muutunud, kuigi raamat kui loometeos on jäänud olemuselt samaks. Metoodika on hakanud muutuma just digitaalse kirjastamise arenguga.

2.4 2008. aastal andsid peamised loomemajandusharud ELi SKPst 4,5 % ja hõlmasid 8,5 miljonit töökohta, (2) kusjuures kogu loomemajandus andis samal aastal ELi SKPst 6,9 %. Loomemajanduse raames andsid kirjastussektorid 2003. aastal 1,07 % ELi SKPst, samas kui raadio-, televisiooni-, filmi- ja videosektorid andsid 0,41 % ja muusikatööstus 0,06 %.

2.5 Rahvusvahelisel tasandil on Euroopa kirjastustööstus väärt rohkem kui USA kirjastustööstus, mille aastakäive on viimastel aastatel olnud 24–25 miljardit USA dollarit (17–19 miljardit eurot). Samuti on igal aastal kuus kuni kaheksa Euroopa ettevõtjatele kuuluvat ettevõtet kümne maailma suurima kirjastusgrupi hulgas. Ka toimuvad kolm suurimat rahvusvahelist raamatumessi ELi liikmesriikide linnades: Frankfurdis, Londonis ja Bolognas.

2.6 OECD on rõhutanud lugemise kasulikku mõju ühiskonnale, kuna lapse lugemus viitab kõige selgemini, millised võimalused tal edaspidi elus on. Kirjastamine soodustab ka arvamuste mitmekesisust, arvamusvahetust, dialoogi ja sõnavabadust, olles seega demokraatliku ühiskonna üks tugisambaid.

3. Digitaaltehnoloogiale üleminek

3.1 Digitaaltehnoloogiale üleminek kirjastussektoris muudab suurel määral raamatute kirjastamise arengut, suhteid ning majandus- ja kultuurimudeleid.

3.2 Euroopa e-raamatuturg on killustunud ja mitmekesine. Väljakujunenud turgude majanduskasv on väga kõrge, aga isegi nende puhul on digitaalse kirjastamise osakaal võrreldes trükiraamatute turuga kokkuvõttes väga väike (minimaalselt alla 1 % ja maksimaalselt 5 % raamatuturust). Sobilike kaasaskantavate lugemisseadmete puudumine on oluline põhjus, miks areng on kuni viimaste aastateni nii aeglane olnud.

3.3 Ometi pakub üha suurem hulk kirjastajaid oma raamatuid elektroonilises vormis teistes valdkondades. Mõneaastase tehnoloogia ja uuendustega katsetamise järel on tekkinud suur hulk erinevaid ärimudeleid digitaalraamatute pakkumiseks. Lugejatel on raamatutele juurdepääs personaalarvutite, lugemisotstarbeliste e-lugejate, tahvelarvutite ja ka nutitelefonide kaudu, mis muutuvad aina kõrgetasemelisemaks ja kasutajasõbralikumaks, ning mis kõige olulisem – majanduslikult kättesaadavaks. Oodatav e-lugejate hinnalangus laiendab tõenäoliselt turgu veelgi.

3.4 Turustusahelasse tuleb juurde uusi ettevõtjaid tänu nende suurele osatähtsusele seoses lõppkasutajatega teistes valdkondades: otsingumootorid ja portaalid, näiteks Google; interneti-ettevõtjad, sealhulgas muud laadi internetipoed, näiteks Amazon, mis toodab ka Kindle’i e-lugejat; elektrooniliste seadmete tootjad, näiteks Apple, kes sisenevad infosisu turule oma seadmete tõttu ja loovad ka oma e-raamatupoed; ning mobiilsidefirmad ja internetiteenuse pakkujad.

3.5 E-raamatud pakuvad lihtsat juurdepääsu teadmistele, kultuuri- ja vabaajategevusele ka lugemisraskustega haavatavatele elanikkonnarühmadele, näiteks eakamatele inimestele, füüsilise puudega inimestele või inimestele, kes ei loe teksti oma emakeeles.

3.6 Digitaalraamat muudab ka kirjastustööstuse keskkonnamõju. Kuigi teame, et paber on taastuv ja ringlussevõetav toormaterjal, tuleb elektrooniliste seadmete, sh toormetallide keskkonnamõju ja elektrikasutust veel edasi uurida.

3.7 Kirjastaja roll jääb ka digitaalajastul oluliseks: kvaliteedi tagamiseks on kirjastajate tegevuses keskne tähtsus käsikirjade valikul ja analüüsil, olenemata teose vormist. Tähtsad ülesanded, millega kirjastajate pädevuseta hakkama ei saa, on ka toimetamine ja turundus.

3.8 Internetis toimepandava autoriõiguste rikkumisega võitlemise, digiteerimissüsteemide, personali ja tehnoloogia investeeringute kulud ning failide konkreetsesse vormingusse teisendamise kulud on kõik elektroonilise kirjastamisega tekkinud uued kulud. Kulusid säästetakse trükkimiselt, füüsiliselt talletamiselt ja levitamiselt, mis on tavapäraselt moodustanud kogukuludest vähem kui ühe kuuendiku, kuna litsentsitasude, toimetamise, turunduse, levitamise, digitaalse talletamise ja arhiveerimise kulud jäävad alles ka digitaalses maailmas.

4. Raamatukirjastustööstuse proovilepanek digitaalsel ajajärgul

4.1 2009. aastal lõid nõukogu (3) ja komisjon (4) Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase vaatluskeskuse, et paremini kursis olla intellektuaalomandi õiguste (5) rikkumisega.

4.2 Kirjastussektori kui kultuurisektori jaoks on autoriõigus loodava väärtuse õigusliku tunnustamise alus. Tasakaalus autoriõiguste kord on seetõttu ülimalt tähtis selle tööstuse investeeringute säilitamiseks ja julgustab samal ajal autoreid uusi teoseid looma.

4.3 Komitee rõhutab, et vajalik on intellektuaalomandi õiguste tõhus jõustamine, nii internetis kui ka muul juhul, sest piraatlus nõrgendab kultuuri, loovust ja uute ärimudelite teket ning takistab turu arenemist, kuna vähendab kirjastajate ja autorite kindlust, et nad oma rahalised ja intellektuaalsed investeeringud tagasi saavad (6).

4.4 Autoriõigust käsitlevad õigusaktid on pärit digitaalrevolutsioonieelsest ajast, aga tegelikkuses toimuvat allalaadimist, failivahetust ja digitaalõiguste haldamist sageli ei käsitleta, nagu tunnistatakse Euroopa digitaalses tegevuskavas, mille eesmärk on ajakohastada ELi ühtse turu eeskirju, et viia see digitaalsesse ajajärku (7). Terviklik ELi tasandil reguleerimine, mida praegu arutatakse, on vajalik, et tegeleda liikmesriigiti erinevate reguleerimis- ja jõustamistavadega.

4.5 Võltsimis- või piraatlussüüdistustega seotud vaidluste kiire ja järjekindel lahendamine tugeva jõustamise kaudu suurendaks tarbijausaldust. Euroopa õigusaktidega on jõustamine sätestatud autoriõiguse direktiivi (2001/29/EÜ) artikli 8 lõikega 3, mille kohaselt on õiguste valdajatel võimalik taotleda kohtu ettekirjutust vahendajatele, kelle teenuseid kolmandad isikud kasutavad autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse rikkumiseks. Samuti käib siia juurde intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiivi (2004/48/EÜ) artikkel 8, millega antakse õiguste valdajale õigus saada teavet rikkuja isiku kohta.

5. Digiteerimise ja globaliseerumise probleemid Euroopa trükitööstuses

5.1 Euroopa trükitööstuse paneb tõsiselt proovile üha kasvav ja laialt levinud internetikasutus ning uute meedialiikide eelistamine, mis teabe- ja reklaamivahenditena muudavad järk-järgult turu ülesehitust.

5.2 Teised olulised konkurentsi mõjutavad tegurid on ühest küljest import väikeste tootmiskuludega riikidest (nt Hiina) raamatute puhul, mida on võimalik trükkida ilma eriliste ajaliste piiranguteta, ja teisest küljest paberi ja trükivärvi tootmisettevõtete suur koondumine, mis tekitab tihedat ülemaailmset konkurentsi, eriti Indiast ja Hiinast, kus pakutakse madalaimaid hindu. Komitee rõhutab vajadust järgida sarnaseid sotsiaal- ja keskkonnakriteeriumeid kõigis tootmisriikides.

5.3 Mainitud tegurite ja raske majandusolukorra tagajärjeks on mõnikord hinnalangus ja märkimisväärne mõju tööstuse tööhõivele.

5.4 Eurostati avaldatud 2009. aasta näitajate põhjal koosneb Euroopa trükitööstus 119 000 ettevõttest (2007. aastal oli neid 132 571), annab tööd rohkem kui 735 000 inimesele (2007. aastal oli töötajaid 853 672) ja selle käive on üle 88 miljardi euro (2007. aastal oli käive veel 110 miljardit eurot).

5.5 Samas on digitaaltrüki kasutuselevõtt uuendanud kirjastaja, trükkija ja kasutaja koostööd, sest raamatuid saab trükkida nõudluse korral, kas või siis, kui tellitakse vaid üks eksemplar.

5.6 Trükiettevõtted astuvad samme, et ühendada kogu väärtusahela teenuseid, nagu talletamine, andmebaaside haldus, veebi-, trükitud või e-raamatute kujundus ning oma trükieelse tegevuse osakonna arendamine.

5.7 Komitee toetab ettepanekuid, mis Euroopa Komisjon on esitanud oma 2007. aasta aruandes Euroopa trükitööstuse konkurentsivõime kohta. Samas palub komitee komisjonil luua trükitööstuse jaoks tervikuna Euroopa sotsiaaldialoogi komitee, kuna praegu toimub tööandjate ja ametiühingute vahel ametlik sotsiaaldialoog üksnes ettevõtja ja riigi tasandil.

5.8 Komitee nõustub Intergrafi soovitustega, eriti soovitusega viia läbi sõltumatu uuring tehnoloogia (trükitehnoloogia ning mobiil- ja internetitehnoloogia) arenemise, demograafilise mõju ja tarbijakäitumise kohta.

6. Raamatukaupmeeste probleemid

6.1 Raskused on tekkinud seetõttu, et jaemüüjad on kehtestanud oma internetimüügile territoriaalsed piirangud. Eriti kriitilise tähtsusega probleem on see, et loobutakse väljakujunenud levitussüsteemidest, kuna välja on kujunemas digitaalraamatute internetikaupmeeste uus ülemvõim.

6.2 Traditsioonilised raamatukaupmehed on kultuuri jaoks tähtsad, säilitades isikliku kontakti ja suhte tarbijaga ka veebis ning pakkudes teenuseid, mida internet pakkuda ei saa.

6.3 Tänapäeval kasutatakse raamatupoode kui näitust raamatutest, mille tarbija lõpuks internetist ostab, ja nii tehakse konkureerivatele internetikaupmeestele tasuta turundus- ja edendustööd. Mõned traditsioonilised raamatukaupmehed vajavad aga ümberõpet, sest neil puuduvad teadmised interneti sotsiaalmeediast ja nad peavad olema uuenduslikud turustamisel ja toodete valimisel. Digitaalmaailmas on standardid veel nõrgad: näiteks kuigi praktiliselt kõigil trükitud raamatutel on raamatu rahvusvaheline standardnumber ISBN, ei ole seda mitte kõigil e-raamatutel.

6.4 Euroopa raamatukogude liitude ja raamatukaupmeeste vahel on vaja luua ja tugevdada sünergiat. Digiteerimine tekitab teatud määral vastuolu ühelt poolt raamatukaupmeeste ja kirjastajate e-raamatute piraatlusega seotud mure ja teiselt poolt raamatukogude entusiasmi vahel edendada e-raamatute laenutamist. Tähelepanu tuleb juhtida õiguslikule erinevusele (trükitud raamatute) laenutamise ja e-laenutamise vahel ning seda tuleks teha ja jõustada kõigil osapooltel. Sidusrühmad peaksid uurima süsteemi, milles oleksid kombineeritud piraatlusevastased kaitsemeetmed ja e-laenutamise soodustamine seaduslikus raamatukogude laenutamisteenuses.

6.5 Tänu oma müügiplatvormile ja e-lugejale (Kindle ja iPad) kahes valdkonnas turgu valitseva seisundi saavutanud Amazon ja Apple on juhtrollis, mis võimaldab neil kõigile teistele tööstuse ettevõtjatele hindu ja tingimusi dikteerida. See Euroopast väljaspool toimiv valitsev seisund kahjustab ka väikekirjastusi, kel ei ole võimu Amazoni ja Apple’i kehtestatud tingimuste üle läbirääkimisi pidada.

6.6 Avatud koostalitlusvõimeliste standardite vastuvõtmisega hoitakse ära turgude isoleerimine ja turgu valitseva seisundi kujundamine mõne suure ettevõtja poolt, kes praegu kasutavad autoriõigusega kaitstud suletud tehnoloogiat, mis tagavad, et teatud seadmeid saab kasutada vaid nende endi kataloogidega või vastupidi. Kõnealuste standardite kehtestamine suurendab sel viisil konkurentsi.

7. Maksustamine ja hinnakujundus

7.1 Suuremas osas ELi ja maailma riikides kohaldatakse trükitud raamatute müügile vähendatud käibemaksumäära, tunnustades kasu, mida lugejad toovad kultuurile, haridusele, teadusele ja kogu ühiskonnale.

7.2 Sellest hoolimata kehtib ELis praegu diskrimineeriv kord, sest ühe ja sama kultuuritoote võrguversioone maksustatakse standardsete määradega, mis moonutab põhjendamatult võrreldava sisuga toodete konkurentsi.

8. Orbteoste ja lõppenud tiraažiga teoste säilitamine (8)

8.1 Komitee nõustub üldiselt kavandatud direktiiviga, millega luuakse õigusraamistik, et tagada seaduslik ja piiriülene veebijuurdepääs orbteostele (9).

8.2 Orbteostealaseid õigusakte on rakendanud väga vähesed liikmesriigid ja isegi kui need on olemas, annavad need juurdepääsu ainult riigi territooriumil elavatele kodanikele.

8.3 Autoriõiguse direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis c lubatakse avalikel raamatukogudel, haridusasutustel, muuseumidel ja arhiividel reprodutseerida autoriõigusega kaitstud teoseid eelneva loata, juhul kui need asutused ei ole otseselt ega kaudselt ette nähtud majandusliku või kaubandusliku tulu saamiseks ja kui protsess vastab Berni konventsiooni kolmeastmelisele testile. Muul juhul on aga teose interneti kaudu üldsusele kättesaadavaks tegemiseks vaja eelnevalt hankida vastav õigus.

8.4 Kaubandusvõrgus puuduvate teoste kohta alustasid raamatukirjastajad dialoogi, mis tipnes sellega, et kõik asjaomased sidusrühmad kirjutasid alla vastastikuse mõistmise memorandumile „Digiteerimise juhtpõhimõtted ja kaubandusvõrgus puuduvate teoste kättesaadavaks tegemine”. Seni ei ole erinevate sidusrühmade sõlmitud ja kaubandusvõrgus puuduvaid teoseid käsitlevate vabatahtlike lepingute jaoks veel piiriüleselt tunnustatavat õiguslikku struktuuri loodud.

8.5 Selle dialoogi edukas lõpuleviimine hoogustab arendama digitaalseid raamatukogusid, nt Europeanat, ja teisi avaliku sektori asutusi, mis täidavad avalikke huvisid teenivaid ülesandeid.

8.6 Euroopa Komisjoni abiga raamatusektori sidusrühmade konsortsiumi loodud ARROW süsteem pakub praktilise lahenduse, sest selle raames on loodud kulutõhus vahend, mis võimaldab kasutajatel leida kiiresti ja tõhusalt teavet teose autoriõigusega seotud olukorra ja selle õiguste valdajate kohta.

8.7 Raamatukogude ja kirjastajate avaliku ja erasektori partnerlus võib suurendada digitaalsete raamatukogude kaudu juurdepääsu kaubandusvõrgus olemasolevatele raamatutele. Selliseid partnerlusi on juba mitu.

8.8 E-raamatute säilitamise kohustust tuleb kõigil sidusrühmadel omavahel arutada, et leida tasakaal raamatukogudes nende e-raamatute kogumise, säilitamise ja kättesaadavaks tegemise huvide ning kuritegeliku elektroonilise edastamise vastaste tagatiste vahel.

9. Keel ja liikuvus

9.1 Kuna keel on kirjastamise lahutamatu osa, on raamatukirjastustööstusele ja eriti VKEna tegutsevatele kirjastajatele omased liikuvusega seotud probleemid.

9.2 Raamatukirjastustel – v.a ingliskeelsete teoste kirjastajatel – ja töötajatel tekib ühest liikmesriigist teise kolimisel üsna suuri probleeme, sest enamik VKEna tegutsevaid kirjastajaid on keskmise suurusega ettevõtjad, kes avaldavad teoseid vaid ühes keeles (10).

9.3 Mõned uued arenemisjärgus e-raamatute platvormid takistavad keelealast liikuvust. Suurim e-raamatute lugejate tootja – Amazon, USA ettevõtja – keelab oma Kindle’i e-lugeja kaudu juurdepääsu kõigile vähemuskeeltele, sealhulgas 23-st ELi ametlikust keelest 18 keelele, ning keelab seega sisuliselt maailma suurimal e-raamatute platvormil ära 18 ELi keele kirjanduse.

10. Usaldava ja teadliku tarbija nimel

10.1 Tarbija ja raamatu suhe on muutumas, sest talletatud digiraamatust ei jää füüsilist jälge ja raamatu ost toimub hetkega.

10.2 Komitee on veendunud, et kõigis intellektuaalomandi õiguste poliitika algatustes tuleb tarbijaid intellektuaalomandi õiguste alases arutelus käsitleda asjaomase sidusrühmana.

10.3 Digitaalsete ja füüsiliste raamatute paralleelne areng peab toimuma järk-järgult ning täiendama trükiteoste kirjastamise jätkusuutlikkust. Märkimisväärsele arvule Euroopa kodanikele ei meeldi endiselt elektroonilised tehingud ja/või infosisuga digitaalses vormis tutvuda ja seda tarbida. Meetmed, millega saavutada selles vallas kindlustunne ja vähendada digitaalset lõhet, võivad suurendada sotsiaalset kaasatust.

10.4 Komitee toetab Euroopa Tarbijaliitude Ametit (BEUC), kes tunnustab võrgu neutraalsust kui reguleerimispõhimõtet. Euroopa Komisjon peaks tuginema elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) tööle ja võtma vastu siduva õigusakti, mis tagaks võrgu neutraalsuse järjekindla ja tõhusa kaitse kogu Euroopas.

11. VKEde turulepääs

11.1 Raamatupoekettide turgu valitsev seisund kogu ELis on tekitanud väikekirjastajatele teatavaid piiranguid turulepääsul. Kirjastajatel, kellel puudub vajalik finantsmõju oma teoste müümiseks raamatupoeketti, on juurdepääs tarbijatele tõkestatud suures osas nende alaesindatuse tõttu raamaturiiulitel.

11.2 Traditsiooniliselt on väikekirjastajad olnud kirjastustööstuses innovatsiooni ja loovuse kasvulavaks, ning nende piiratud turulepääs võib tõsiselt mõjutada loomemajanduse elujõulisust.

11.3 Nišikirjastuste äritegevuse jätkumine sõltub sageli rahastamisest ja toetustest.

11.4 Ettevõtted, eelkõige VKEd peavad investeerima teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni (11) ning seda tuleb toetada asjakohaste õiguslike, halduslike, maksualaste ja rahanduslike raamtingimuste kaudu.

11.5 Üksnes 8 % Euroopa VKEdest tegutsevad tänase seisuga teistes liikmesriikides. 92 % ettevõtetest on mikroettevõtted, (12) mis tegutsevad väga erinevatel turgudel. Seetõttu tuleb Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” nende erivajadustele rohkem tähelepanu pöörata.

11.6 Raamatukirjastustööstuse eripära on see, et selle rahaline sõltumatus oleneb suhteliselt väikesest arvust bestselleritest. Nende tulust omakorda subsideeritakse vähem kasu toovaid, aga kultuuriliselt ja sotsiaalselt olulisi kirjandusžanre.

11.7 VKEna tegutsevad kirjastajad vajavad rahalist ja korralduslikku abi, sest peavoolust erineva kirjanduse kulumudel on harva majanduslikult tasuv. Lisaks ei ole enamikul VKEdest kirjastajatel vahendeid, et koostada elluviidavaid ettepanekuid ELi teadus- ja arendustegevuse rahastamisele juurdepääsuks.

11.8 Komitee rõhutab strateegias „Euroopa 2020” ühtse integreerituma teenusteturu tähtsust (13). See on vajalik, et aidata raamatukirjastustööstuse ettevõtjatel, sh VKEdel areneda ja töökohti luua.

Brüssel, 25. aprill 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) COM(2010) 2020 final.

(2) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus intellektuaalomandi õiguste kaitse ja Siseturu Ühtlustamise Ameti kohta, ELT C 376, 22.12.2011, lk 62.

(3) Nõukogu resolutsioon, 25.9.2008 (ELT C 253, 4.10.2008).

(4) Komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatis „Intellektuaalomandi õiguste jõustamise tõhustamine siseturul”, COM(2009) 467 final.

(5) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus intellektuaalomandi õiguste kaitse ja Siseturu Ühtlustamise Ameti kohta, ELT C 376, 22.12.2011, lk 62.

(6) Euroopa Komisjon, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, „Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009”, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf. Technopolis (2007), „Effects of counterfeiting on EU SMEs”, http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf. http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus intellektuaalomandi õiguste kaitse ja Siseturu Ühtlustamise Ameti kohta, ELT C 376, 22.12.2011, lk 62.

(7) „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, 3.3.2010.

(8) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta”, ELT C 376 22.12.2011, lk 66.

(9) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus intellektuaalomandi õiguste kaitse ja Siseturu Ühtlustamise Ameti kohta, ELT C 376, 22.12.2011, lk 62.

(10) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „VKEde toetamine maailmaturu muutustega kohanemisel”, ELT C 255, 22.9.2010, lk 24–30.

(11) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”, ELT C 256, 27.10.2007, lk 17.

(12) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine”, ELT C 376, 22.12.2011, lk 51.

(13) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ühtse teenusteturu kohta, ELT C 318, 29.10.2011, lk 109–112.