2009
KOMISJONI 
SULARAHAHALDUSEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 5
ISSN 1831-0818
ET

KOMISJONI 
SULARAHAHALDUSEriaruanne nr 5   2009
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel: +352 4398-45410
Faks: +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 5   2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9207-293-3
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus3
SISUKORD
Punkt
1–VI  KOKKUVÕTE
1–8 SISSEJUHATUS
1–4  TAUST
5–7  ÕIGUSLIK RAAMISTIK
8 EUROOPA KOMISJONI SULARAHAHALDUSEGA SEOTUD TEGEVUSED
9–12  AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
13–39  PEAMISED TÄHELEPANEKUD
13–20  KAS KOMISJON JÄRGIB SULARAHAHALDUSELE KOHALDATAVAID EESKIRJU JA MÄÄRUSI?
13–18 SULARAHAHALDUS JA PROGNOOSIMINE
19 AVANSIKONTODE HALDAMINE
20 PERSONAL – TUNDLIKUD AMETIKOHAD
21–39   KAS KOMISJON ON KEHTESTANUD SISEKONTROLLISÜSTEEMID, 
MILLE ABIL TAGATAKSE USALDUSVÄÄRNE SULARAHAHALDUS?
21–23 KOMISJONI SULARAHAHALDUSEGA SEOTUD TEGEVUSTE ÜLDINE STRUKTUUR24–26 SULARAHAHALDUSEGA SEOTUD TEGEVUSTE RISKIJUHTIMINE
27–29 TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE JA VÕRDLUSANALÜÜS
30–32 USALDUSKONTODE HALDAMINE
33–34 TRAHVIDE HALDAMINE
35–38 MAKSEPROTSESS JA PANGAKONTODE HALDAMINE39 PERSONAL
40–47  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
40–43  KAS KOMISJON JÄRGIB SULARAHAHALDUSELE KOHALDATAVAID EESKIRJU JA MÄÄRUSI?
44–47   KAS KOMISJON ON KEHTESTANUD SISEKONTROLLISÜSTEEMID, 
MILLE ABIL TAGATAKSE USALDUSVÄÄRNE SULARAHAHALDUS?
 KOMISJONI VASTUSED
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus4
KOKKUVÕTE
I.
Sularahahaldusega tegelevad komisjonis  
kaks peadirektoraati: eelarve peadirekto-raat (DG BUDG) ning majandus- ja rahan-
dusküsimuste peadirektoraat (DG ECFIN).  
Eelarve peadirektoraat vastutab komisjoni  
ja Euroopa Arengufondi kogu eelarve sula-
rahahalduse eest. Majandus- ja rahandus-
küsimuste peadirektoraat vastutab muude  
eelarveväliste artiklitega seotud sularaha-
halduse ja ühenduse rahaliste vahendite  investeerimise eest.
II.
Auditi peamine eesmärk oli hinnata komis-joni sularahahalduse kvaliteeti ja eelkõige  seda:
kas komisjon on järginud sularahahaldu- a) 
sele kohaldatavaid eeskirju ja määrusi;
kas komisjon on kehtestanud sisekont- b) 
rollisüsteemid, mille abil tagatakse usal-dusväärne sularahahaldus.
III.
Kontrollikoda uuris järgmisi peamisi sulara-hahalduse valdkondi:
komisjoni sularahahaldusega seotud  a) 
tegevuste üldine struktuur;
sularahahaldusega seotud tegevuste  b) 
riskijuhtimine;
tulemuslikkuse hindamine ja võrdlusana- c) 
lüüs;sularaha planeerimine ja prognoosi- d) 
mine;
usalduskontode haldamine; e) 
trahvide haldamine; f) 
makseprotsess ja pangakontode halda- g) 
mine;
personal. h) 
IV.
Kolm peamist õiguslikku nõuet on:
komisjon peab tagama, et tema käsu- a) 
tuses on piisavad rahalised vahendid,  
et katta eelarve täitmisest tulenev  
sularahavajadus;
komisjon peab sisse seadma sularaha- b) 
haldussüsteemid, mis võimaldavad koos-
tada rahavoogude prognoose;
komisjon peab kasutama omavahendite c) 
kontodele kantud summasid ulatuses,  
mis on vajalik eelarve täitmisest tule-nevate sularahanõuete katmiseks.
V.
Kontrollikoja peamised järeldused on:
komisjon järgis üldiselt ühenduse õigus- –
aktide peamisi sätteid;
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus5
komisjon on loonud usaldusväärsed   –
menetlused sularahahalduse prognoo-simiseks, tagades sellega, et tema käsu-
tuses on piisavad rahalised vahendid,  
et katta eelarve täitmisest tulenevad  
sularahanõuded;
komisjoni menetlusi liikmesriikide oma- –
vahendite kontode vaheliste ülekan-
nete tegemiseks ei dokumenteeritud  piisavalt;
ühenduse omavahendeid käsitleva mää- –
ruse sätete tulemusena kogunevad aasta 
teises pooles märkimisväärsed summad, kuna omavahendeid kantakse kontodele, 
mille liikmesriigid on avanud komisjoni 
nimel eelarveassigneeringute põhjal;
maksete sooritamise ja pangakontodega  –
seoses sisse seatud sisekontrollimenetlu-
sed olid üldiselt tõhusad, kuid erinevalt majandus- ja rahandusküsimuste peadi-
rektoraadist ei dokumenteerinud eelarve 
peadirektoraat sularahahaldusega seo-
tud riskide juhtimist ega ole kehtestanud 
menetlusi oma tegevuse kõigi aspektide hindamiseks;
komisjoni peadirektoraatide vahel puu- –
dus kooskõlastus valdkonnas, mis vajab 
ühtset lähenemisviisi küsimustes, nagu riskijuhtimine ja -järelevalve. See viis  olukorrani, kus asjaomased peadirekto-raadid olid vahendite kommertspankades hoidmiseks kehtestanud kontolimiidid,  võtmata arvesse komisjoni koguriski seo-
ses iga kommertspangaga;
trahve hoitakse spetsiaalsetel jooksev- –
kontodel, millega kaasneb suurem kah-
jurisk.KOKKUVÕTE
VI.
Kontrollikoja peamised soovitused on:
komisjon peaks parandama oma raha- –
voogude prognoosimeetodite dokumen-
teerimist;
komisjon peaks analüüsima omavahen- –
dite kontode praeguse süsteemi toimi-mist, et vähendada summasid nendel  
kontodel aasta teises pooles;
komisjon peaks kehtestama menetlused,  –
mis tagavad tema sularahahaldusega  
seotud tegevuste kooskõla;
eelarve peadirektoraat peaks parandama  –
oma riskijuhtimise dokumenteerimist ja 
tulemuste mõõtmise ulatust;
komisjon peaks esmajärjekorras leidma  –
optimaalse lahenduse esialgselt sisse-
nõutud trahvide käsitlemisele.
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus6
SISSEJUHATUS
TAUST
 1.  Euroopa Liidu eelarvest rahastatakse mitmeid erinevaid meetmeid Euroopa 
Liidus ja sellest väljaspool. Euroopa Komisjon rakendab eelarvet omal 
vastutusel kooskõlas finantsmäärusega1 ja eelarveassigneeringute  
piires. Eelarve täitmise käigus tegi komisjon 2007. aastal kolmanda-tele isikutele ligikaudu 1,5 miljonit makset. Kolmandad isikud on ELi 
ametnikud ja pensionärid, rahalisi vahendeid haldavad liikmesriikide 
ametiasutused, ühenduse tegevuskava kaudu otseselt toetust saavad 
eraettevõtted ja eraisikud. 2007. aastal tegi komisjon makseid kokku 114 miljardi euro ulatuses.
 2.  Maksete rahastamiseks peavad rahalised vahendid olema kättesaada-
vad. Kaks peamist sissetulekukategooriat on omavahendid ja muud tulud
2. Tulude suurima osa moodustavad käibemaksu põhjal arvuta-
tavad omavahendid ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul  põhinevad omavahendid. Iga liikmesriik on avanud komisjoni nimel 
konto, millele kantakse kord kuus vastavas ulatuses omavahendite  
osamaksed (vt 1. selgitus ).1 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta 
määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 
finantsmäärust (EÜT L 248, 
16.9.2002, lk 1), muudetud 
määrusega (EÜ, Euratom) 
nr 1995/2006 (ELT L 390, 
30.12.2006, lk 1) ning määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007 lk 9). 
2 Täpsema teabe saamiseks vt 
Euroopa Kontrollikoja 2007. 
eelarveaasta aastaaruande 4. peatükk. 
SULARAHA JA SULARAHARAHA EKVIVALENDID
(miljonit eurot)
Saldo seisuga 
31.12.2007Saldo seisuga 
31.12.2006
Kontod liikmesriikide riigikassades 
ja keskpankades11 313 11 467
Jooksevkontod 956 933
Avansikontod 81 82
Ülekandmisel olev raha 2 3
Lühiajalised hoiused ja muud sularaha 
ekvivalendid1 367 976
Piirangutega sularaha (trahvid) 5 037 2 924
Sularaha ja raha 
ekvivalendid – tagatisfond249 440
Kokku 19 005 16 824
Allikas : Euroopa ühenduste 2007. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.TABEL 1
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus7
3 Komisjoni 23. detsembri 
2002. aasta määrus 
(EÜ, Euratom) nr 2342/2002, 
millega kehtestatakse Euroopa 
ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad 
(EÜT L 357, 31.12.2002, 
lk 1), muudetud määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1261/2005 
(ELT L 201, 2.8.2005, lk 3), 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 
19.8.2006, lk 3) ning määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 478/2007 
(ELT L 111, 28.4.2007, lk 13). 
4 Finantsmääruse artikli 61 
lõike 1 punkt f ning lõige 3. 
5 Rakenduseeskirjade artikkel 58.  3.  Lisaks sellele avab komisjon pangakontosid kesk- ja kommertspankades, 
et sooritada makseid kolmandatele isikutele, ning kogub muid laeku-
misi kui liikmesriikide omavahendite osamaksed eelarvesse. Rahalisi 
vahendeid kantakse korrapäraselt omavahendite kontodelt makse-
teks ettenähtud pangakontodele. Kõnealustel maksekontodel tuleb 
hoida piisavaid rahalisi vahendeid, et tagada ühenduse meetmete  
pidev rahastamine. 31. detsembril 2007 oli kõigi kontode saldo kokku 19 miljardit eurot (vt tabel 1 ).
 4.  Komisjon on sisse seadnud süsteemid, et hallata oma sularahatehinguid, 
täpsemalt rahavoogusid (laekumised ja maksed), pangakontode ava-mist ja haldamist, sularaha prognoosimist ja likviidsuse juhtimist.
ÕIGUSLIK RAAMISTIK
 5.  Vastavalt finantsmäärusele ja rakendusmeetmetele kuulub sularahahal-
dus peaarvepidaja ülesannete hulka3. Kuigi sularahahalduse ja selle 
põhikomponentide üldine määratlus puudub, on piisavalt põhjalikult 
kirjeldatud üksikuid ülesandeid, mis kuuluvad tavaliselt sularahahal-
duse juurde, nagu pangakontode haldamine, maksete tegemine ja  
kontode vastavusse viimine.
 6.  Finantsmääruses on sätestatud, et peaarvepidaja peaks muu hulgas vastu-
tama sularahahalduse eest ning ainuüksi peaarvepidajal on volitused hallata sularaha ja selle ekvivalente
4. Lisaks sellele on rakenduseeskir-
jades sätestatud peaarvepidaja kohustus tagada, et komisjoni käsu-
tuses on piisavalt rahalisi vahendeid eelarve täitmisest tulenevate  
sularahanõuete katmiseks, ning seada sisse sularahahaldussüsteemid, 
mis võimaldavad koostada rahavoogude prognoose5.
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus8
 7.  Ühenduse omavahendeid käsitlev määrus6 sisaldab sularahahaldust 
reguleerivaid sätteid. Nende sätetega on kehtestatud rahastamise  
raamistik, mille piires komisjon peab tegutsema, ning määratletud  komisjoni sularahahalduse eesmärgid. Kõige olulisemad sätted seoses 
käesoleva aruandega on esitatud 1. selgituses .
EUROOPA KOMISJONI SULARAHAHALDUSEGA 
SEOTUD TEGEVUSED
 8.  Sularahahaldusega tegelevad komisjonis kaks peadirektoraati: eelarve 
peadirektoraat (DG BUDG) ning majandus- ja rahandusküsimuste pea-
direktoraat (DG ECFIN). Eelarve peadirektoraat vastutab kogu komis-
joni juhitava eelarve sularahahalduse, samuti Euroopa Arengufondi sularahahalduse eest. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat 
vastutab muude eelarveväliste artiklitega seotud sularahahalduse  
eest, milleks on peamiselt likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühen-
dus, Euroopa Ühenduse ja Euratomi laenud ning rahaliste vahen-
dite investeeringud ja teatavad rahalised vahendid, mida haldavad 
finantsasutused komisjoni antud volituste alusel
7. Joonisel 1  on antud 
ülevaade komisjoni sularahahaldussüsteemist ning 2. selgituses  on 
kokku võetud selle põhiülesanded.6 Nõukogu 22. mai 2000. aasta 
määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1150/2000, millega 
rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi 
käsitlev otsus 94/728/EÜ, 
Euratom (EÜT L 130, 31.5.2000, 
lk 1), muudetud määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1).
7 Majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraat haldab mitmeid 
rahastamisvahendeid, mis on 
seotud tema eelarvevälise 
tegevuse rahaliste vahenditega tehtavate tehingutega. Need 
hõlmavad tehinguid seoses 
ligikaudu 2,2 miljardi euro 
(mis kuuluvad likvideeritava 
ESTÜ varade ning muude 
volitatud rahaliste vahendite 
hulka) haldamisega ning pangatehinguid 
(laenutehingud), mille puhul oli 
EÜ, Euratomi ja likvideeritava 
ESTÜ laenupositsioon 
2007. aasta lõpus ligikaudu 1,8 miljardit eurot. 
OMAVAHENDEID KÄSITLEVA MÄÄRUSE SÄTTED
Omavahendite kontod peaksid olema komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või • 
liikmesriigi määratud asutuses. Liikmesriigid peaksid kandma nendele kontodele vahendeid ja 
need kontod peavad olema tasuta8.
Iga kuu esimesel tööpäeval tuleks eelarve kogusummast üks kaheteistkümnendik kanda käibe-• 
maksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite kontodele9.
Komisjon peaks kasutama kõnealustele kontodele kantud summasid ulatuses, mis on vajalik • 
eelarve täitmisest tulenevate sularahanõuete katmiseks10.1. SELGITUS
8 Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõige 1 ja artikli 9 lõige 1. 
9 Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõige 3. 
10 Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 12 lõige 1.
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus9
KOMISJONI SULARAHAHALDUSSÜSTEEMI ÜLEVAADEJOONIS 1
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
Liikmesriigid
ELi institutsioonid
Toetusesaajad
Teenuseosutajad
Eelarve peadirektoraat
FinantsasutusedFinantsmäärus 
ja rakenduseeskirjad
Omavahendeid 
käsitlev määrus
Eelarve peadirektoraadi sisekontrollisüsteem
MaksedLaekumised
Laekumised
MaksedRiskijuhtimine Planeerimine
Prognoosimine
Riskijuhtimine Planeerimine
PrognoosiminePangakontod
Pangakontod 
ja varahaldusMajandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi sisekontrollisüsteemSularahahaldus

Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus10
KOMISJONI SULARAHAHALDUSE PÕHIÜLESANNETE KOKKUVÕTE
Sularaha planeerimine ja prognoosimine
Rahavoogude prognoosimine (sissetuleva ja väljamineva rahavoo hindamine)• 
Omavahendite kontodel (riigikassa ja keskpanga arvetel) oleva raha kasutamine• 
Laekumiste ja maksete haldamine
Kolmandate isikute arvestusraamatute haldamine ja kontroll• 
Maksetehingute sooritamine ja jälgimine• 
Laekumiste võrdlemine eelarvevahendite käsutaja välja antud sissenõudekorraldustega• 
Pangakontode vastavusse viimine• 
Välisvaluutatehingud• Pangakontode haldamine
Pangakontode avamine ja sulgemine• 
Kommertspankade valimine (pakkumismenetlused)• 
Pangaintresside ja teenustasude kontrollimine• 
Avansikontode haldamine• 
Usalduskontode haldamine• 
Trahvide haldamine• 
Investeeringute haldamine• 2. SELGITUS
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus11
 9.  Auditi peamine eesmärk oli hinnata komisjoni sularahahalduse kvaliteeti. 
Selleks esitati kaks küsimust:
Kas komisjon järgib sularahahaldusele kohaldatavaid eeskirju ja  –
määrusi?
Kas komisjon on sisse seadnud sisekontrollisüsteemid, mille abil  –
tagatakse usaldusväärne sularahahaldus?
 10.  Teisele küsimusele vastamiseks valis kontrollikoda välja komisjoni sulara-
hahalduse põhivaldkonnad, mida rakendavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, ning uuris neid valdkondi. Põhivaldkonnad olid:
komisjoni sularahahaldusega seotud tegevuste üldine struktuur; a) 
sularahahaldusega seotud tegevuste riskijuhtimine; b) 
tulemuslikkuse hindamine ja võrdlusanalüüs; c) 
usalduskontode haldamine; d) 
trahvide haldamine; e) 
makseprotsess ja pangakontode haldamine ning f) 
personal. g) 
 11.  Audit ei hõlmanud muude institutsioonide ja ühenduse ametite (näi-
teks Euroopa ametid) sularahahalduseks kehtestatud menetlusi ega 
majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi investeerimisotsu-
seid muude eelarveväliste artiklite haldamisel, sealhulgas laenute-
hinguid ühenduse laenude rahastamiseks. Kontrollikoda annab oma 
aastaaruandes aru, kuidas komisjon on juhtinud välistegevuse tagatis-fondi ning kuidas on täidetud likvideeritava Euroopa Söe- ja Terase-
ühenduse (ESTÜ) finantstehingute suhtes kohaldatavaid asjaomaseid õigusakte. Auditis keskenduti 2006. ja 2007. eelarveaastale. Samuti käsitleti komisjoni praktika arenguid 2008. aasta esimeses pooles.
 12.  Auditi käigus külastati nii eelarve kui ka majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraati. Auditi tõendusmaterjali koguti kehtivate eeskirjade ja menetluste uurimise ja hindamise, dokumentide läbivaatamise,  kontrollide ja tehingute testimise ning intervjuude kaudu. Võrdlemi-
seks võeti arvesse ka muude avalik-õiguslike asutuste sularahahalduse 
praktikat ja vaadati läbi asjakohane erialakirjandus.AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus12
KAS KOMISJON JÄRGIB SULARAHAHALDUSELE 
KOHALDATAVAID EESKIRJU JA MÄÄRUSI?
SULARAHAHALDUS JA PROGNOOSIMINE
 13.  Kolm peamist õigusnormi, millega on määratletud komisjoni sularaha-
halduse iseloom, on järgmised:
komisjon peab tagama, et tema käsutuses on piisavad rahalised a) 
vahendid, et katta eelarve täitmisest tulenev sularahavajadus;
komisjon peab sisse seadma sularahahaldussüsteemid, mis või- b) 
maldavad koostada rahavoogude prognoose11;
komisjon peab kasutama omavahendite kontodele kantud sum- c) 
masid ulatuses, mis on vajalik eelarve täitmisest tulenevate sula-
rahanõuete katmiseks12.
 14.  Kontrollikoda kontrollis, kas komisjoni kehtivate süsteemide ja menet-
luste ning punkti 13 alapunktide a ja c täitmiseks võetud meetmete 
puhul järgiti neid sätteid. Kontrollikoja testide tulemusel ei leitud  
ühtegi olulist eespool nimetatud sätetele mittevastavuse juhtumit.
 15.  Nagu mainitud punktis 2, moodustavad käibemaksu- ja rahvamajanduse 
kogutulu põhised omavahendid suurima osa ühenduse eelarve tulu-
dest. Need omavahendid kantakse kord kuus kontodele, mille kõik  
liikmesriigid on komisjoni nimel avanud, ühe kaheteistkümnendiku ulatuses vastava eelarve kogusummast. Seepärast (välja arvatud vaja-
dus kanda rahalisi vahendeid üle Euroopa Põllumajanduse Tagatisfon-
dile juba aasta esimestel kuudel, vt punkt 16) ei põhine omavahendite 
ülekandmine eespool nimetatud komisjoni kontodele mitte tegelikel 
rahalistel vajadustel, vaid liikmesriikide osal aastaeelarvest. Võttes 
arvesse seda, et eelarve on tasakaalus, ei ole seepärast suurt ohtu, 
et komisjoni käsutuses ei ole piisavaid rahalisi vahendeid eelarve  täitmisest tuleneva sularahavajaduse katmiseks. Ühenduse määruses 
sätestatud omavahendite eraldamise eespool nimetatud meetodi ning 
eelarve täitmise plaanitust madalama taseme tõttu kogunevad aasta 
teises pooles omavahendite kontodele märkimisväärsed summad (vt 
tabel 1 ). Eelarve omavahendeid korrigeeritakse üksnes ühenduse eel-
arve läbivaatamise tulemusena
13. Kuna see on väga pikk menetlus,  
ei vabastata ülemääraseid rahalisi vahendeid liikmesriikide jaoks nii kiiresti, kui seda võiks teha.PEAMISED TÄHELEPANEKUD
11 Rakenduseeskirjade artikkel 58. 
12 Muudetud määruse (EÜ, 
Euratom) nr 1150/2000 artikli 12 
lõige 1. 
13 2007. aasta eelarve osas tehti 
2008. aasta alguses oluline 
tagasimakse. 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus13
 16.  Asjaomases määruses on sätestatud, et käibemaksu- ja rahvamajanduse 
kogutulul põhinevaid omavahendeid võib teatavas osas sisse nõuda 
avansina aasta esimeste kuude jooksul, et rahastada Euroopa Põlluma-janduse Tagatisfondi makseid. Komisjon koostab kord kuus sularaha 
prognoosi, et määrata kindlaks, kas maksete katmiseks on vaja teha 
omavahendite ettemakseid. Kontrollikoda tuvastas, et olemasolevat 
dokumentatsiooni ei ajakohastatud ning see ei andnud piisavalt üksik-
asjalikku teavet rahavoogude prognoosimise meetodite kohta. Lisaks 
sellele esitab finantsteavet sularahanõudluse (katab ligikaudu 85% eelarvelistest kuludest) kohta üksnes kolm peadirektoraati,
14 kellest 
kaks esitavad teavet mitteametlikult üksnes eelarve peadirektoraadi sularahahalduse eest vastutavale üksusele.
 17.  Komisjon on sisse seadnud ka teise sularahahalduse prognoosimise 
menetluse. Selle põhieesmärk on tagada, et igal kommertspanga kon-tol oleks maksete tegemiseks piisavad rahalised vahendid. See on  tõhus automatiseeritud vahend, mis võimaldab komisjonil jälgida pan-gakontode saldosid ja tagada rahaliste vahendite kättesaadavus
15.
 18.  Samuti on komisjon kasutusele võtnud kolmanda sularaha prognoosimise 
menetluse, mille eesmärk on vahendite ülekandmine liikmesriikide 
omavahendite kontode vahel, et viia kontosaldod eelarvesse makstud 
summadega vastavusse. Ülekantud summade arvutused põhinevad  
osaliselt tulevaste rahavoogude prognoosidel. Kontrollikoda leidis, et prognooside koostamise metoodikat ei dokumenteeritud piisavalt 
ja tehtud prognooside täpsust hiljem enam ei kontrollitud. Sellel  
on ajutine mõju iga liikmesriigi poolt komisjoni nimel avatud konto 
saldole (vt punkt 2).14 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraat, 
regionaalpoliitika peadirektoraat 
ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste 
peadirektoraat. 
15 Eelarve peadirektoraat 
haldas 33 pangakontot kokku 30 pangas 26 liikmesriigis. 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus14
AVANSIKONTODE HALDAMINE
 19.  Avansikontosid võib kasutada tulude kogumiseks ja väikeste rahasum-
made maksmiseks. Teatavatel juhtudel (nt välisabitehingute puhul) 
võib selliseid kontosid kasutada maksetehingute summat piiramata16. 
Rakenduseeskirjades ja sisesuunistes sätestatud pakkumismenetluse 
nõudeid pankade valimiseks ei oldud enamikul kontrollikoja uuritud 
juhtudel järgitud. Lisaks ei olnud kolmandiku uuritud juhtumite korral valikumenetlus nõuetekohaselt dokumenteeritud.
PERSONAL – TUNDLIKUD AMETIKOHAD
 20.  Komisjoni sisekontrollinõudeid kohaldades teostas majandus- ja rahan-
duse peadirektoraat riskianalüüsi (vt punkt 26), mille põhjal tunnistati 
2004. aastal mitmed töökohad tundlikeks. Et nimekiri on üsna vana, 
tuleb see seoses peadirektoraadi eelseisva riskianalüüsiga võimalikult 
kiiresti ümber hinnata. Eelarve peadirektoraadi 2008. aasta riskiana-
lüüsi põhjal järeldati, et üksnes üks ametikoht sularahahalduse vastu-
tavas üksuses on hinnatud tundlikuks, hoolimata üksuse igapäevaste tehingute suurest arvust, väärtusest ja iseloomust.
KAS KOMISJON ON KEHTESTANUD 
SISEKONTROLLISÜSTEEMID, MILLE ABIL TAGATAKSE 
USALDUSVÄÄRNE SULARAHAHALDUS?
KOMISJONI SULARAHAHALDUSEGA SEOTUD TEGEVUSTE 
ÜLDINE STRUKTUUR
 21.  Suured ettevõtted on loonud sularahahaldusega tegelevad osakonnad, 
mille lõppeesmärk on ettevõtte tulusust võimalikult palju suuren-
dada ning tagada samal ajal tõhus riskijuhtimine ning piisava sula-
rahareservi kättesaadavus tehingute rahastamiseks. Samamoodi on paljud avaliku sektori organisatsioonid sisse seadnud sularahahalduse 
struktuurid, et toetada organisatsiooniliste eesmärkide saavutamist
17. 
Sõltumata ettevõtte laadist aitab selle edule oluliselt kaasa tõhus  
sularahahaldus.16 Muudetud finantsmääruse 
artikli 63 lõige 1. 
17 Sõltuvalt avaliku sektori 
organisatsiooni iseloomust 
võivad sularahahalduse struktuurid hõlmata 
mitmesuguseid meetmeid. 
Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy 
(Ühendkuningriik) on 
määratlenud sularahahalduse 
järgmiselt: “Sularahahaldus sisaldab rahavoogude, 
panganduse, raha- ja 
kapitalituru tehingute haldamist, 
nende tegevustega seotud 
riski tõhusat kontrollimist ning nende riskidega kooskõlas oleva 
optimaalse tulemuslikkuse poole 
püüdlemist ( Management in the 
public services, code of practice 
and cross-sectoral guidance 
notes  (“Avalike teenuste 
haldamine, tegevusjuhis ja valdkondadevaheline selgitav 
teatis”), 2001, Chartered 
Institute of Public Finance and 
Accountancy, Ühendkuningriik). 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus15
 22.  Et saavutada tõhus sularahahaldus, jäädes samal ajal ühenduse õigus-
aktidega ette nähtud õigusliku raamistiku piiresse (vt punkt 7), tegi 
komisjon sularahahalduse ülesandeks eelarve peadirektoraadile ning eelarveväliste artiklitega
18 seotud sularahahalduse ja ühenduse raha-
liste vahendite investeerimise majandus- ja rahandusküsimuste pea-
direktoraadile19 (vt punktid 6 ja 8). Võttes arvesse nende vastavaid 
pädevusvaldkondi ja kõnealuse kahe peadirektoraadi rolli ja vastutust 
komisjoni iga-aastase töökava rakendamisel ning komisjoni eelarve 
täitmisel, kajastab selline vastutuse jagamine sularahatehingute iga-päevast tegelikkust
20. Hoolimata eespool öeldust täheldati, et mõle-
mad peadirektoraadid tegutsevad oma sularahaga seotud tegevuste haldamisel ja kontrollimisel täiesti iseseisvalt. Selle jagamise tulemu-sena puudus tegelikult üksus, kes vastutaks komisjoni sularahahal-
dusega seotud tehingute eest üldiselt, ning puudus kooskõlastamine 
valdkonnas, kus on vajalik ühtne lähenemisviis sellistele probleemi-
dele nagu riskijuhtimine.
 23.  Näiteks on nii eelarve kui ka majandus- ja rahandusküsimuste peadirek-
toraat mõlemad kehtestanud oma piirangud konkreetsetes pankades 
hoitavate rahaliste vahendite maksimumsumma suhtes, et kontrol-
lida kommertspankade kontodel hoitavate rahaliste vahendite kah-juriski. Kaks peadirektoraati kasutasid piirangute kehtestamiseks eri 
metoodikat, võtmata arvesse komisjoni üldist riskiolukorda seoses iga 
kommertspangaga. Selle põhjustas teabevahetuse ja kooskõlastamise 
puudumine kahe peadirektoraadi vahel sularahahalduse valdkonnas. 
Komisjoni sularahahalduse tavadega ei ole püütud vähendada komis-joni üldist finantskahju ohtu.
SULARAHAHALDUSEGA SEOTUD TEGEVUSTE RISKIJUHTIMINE
 24.  Üksused peavad tegema iga olulise äriprotsessi riskianalüüsi, et mää-
ratleda ja analüüsida peamisi ohte oma eesmärkide saavutamisel.  
Nende hinnangute põhjal tuleks otsustada, millised on asjakohased 
meetmed tuvastatud riskide juhtimiseks ja jälgimiseks.18 Välja arvatud Euroopa 
Arengufondi sularahahaldus, 
millega tegeleb eelarve 
peadirektoraat. 
19 Peaarvepidaja annab 
nõusoleku kontode 
avamiseks ja sulgemiseks 
finantsasutustes ning esitab oma arvamuse peadirektoraadi 
sularahatehinguteks kehtestatud 
sise-eeskirjade kohta. 
20 Majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraat teostab võrreldes 
eelarve peadirektoraadiga vähem kõrge väärtusega 
maksetehinguid. Majandus- 
ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi peamine 
probleem on maksete 
sooritamise õigeaegsus. 
Peadirektoraat peab sageli pärast investeerimisotsust 
tegema makseid väga rangelt 
piiritletud tähtaja jooksul. 
Maksed tuleb üldiselt teha kõige 
hiljem kahe päeva jooksul ning on näiteid, mil maksed peavad 
olema tehtud ühe päeva jooksul 
pärast juhiste saamist. 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus16
 25.  Eelarve peadirektoraat ei teinud ühtegi spetsiifilist riskianalüüsi oma 
sularahahaldusega seotud tehingute kohta. 2007. ja 2008. aastal  
tuvastas eelarve peadirektoraat üldise riskianalüüsi abil vaid kaks  ohtu seoses sularahahaldusega seotud tehingutega: töötajate puu-
dus seoses kolmandate isikutega (vt punkt 36) ja esialgselt sissenõu-
tud trahvide kommertspankades hoiustamisest tulenev kahjurisk (vt 
punkt 33). Ometi avaldas komisjon Euroopa ühenduste raamatupida-
mise 2007. aasta aruandes esimest korda ülevaate oma sularahate-
hingute riskide kohta
21. Ülevaade sisaldab komisjoni igapäevastest 
tehingutest tulenevaid riske, operatsiooni-, valuuta-, krediidi- ja int-
ressimäära riske ning esialgselt makstud trahvide haldamisest tulene-vaid riske (vt punkt 33). Eespool nimetatud riskide aktiivse juhtimise ja kontrollimise kohta ei leitud ühtegi tõendit.
 26.  Kuigi riskianalüüs oli tehtud selliste finantsinstrumentide puhul, kus olid 
toimunud suured muudatused, oli majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi viimane üldine riskianalüüs tehtud 2004. aastal.  
Kõnealuse analüüsi käigus hinnati sularaha- ja finantsturu tehingu-
tega seotud võimalike riskide mõju ja tõenäosust. Lisaks sellele moo-
dustas majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat 2004. aastal 
riskijuhtimisfunktsiooni, mis aitab kaasa tõhusale riskijuhtimisele ja kontrollile nii üksuse kui ka tegevustasanditel. Eespool nimetatud  
analüüside tulemusena tuvastatud riskide kohta koostatakse korra-
päraselt riskiaruandeid ning aastaringselt toimuvad kohtumised, et 
jälgida riskiolukorda (vt 3. selgitus ). Kontrollikoda uuris neid aruan-
deid ja täheldas, et peadirektoraat jälgis allpool loetletud põhiriske ning kontrollis investeeringuliikide kaupa kehtestatud piiranguid  
korrapäraselt ning võttis vajaduse korral parandusmeetmeid:
tururisk on võimalik kahjum, mis võib tuleneda ebasoodsatest  a) 
turuliikumistest. See sisaldab intressimäärariski, mis on finants-instrumendi tulevase rahavoo kõikumine turuintressimäära muu-tuste tõttu, ning välisvaluutariski, täpsemalt valuutariski olukorda, mis tuleneb finantsinstrumendi arvutamisest muus vääringus kui euro;
krediidirisk on portfelli võimalik kahjum, mis võib tuleneda vas- b) 
taspoole kohustuste mittetäitmisest või oma krediidivõime halve-nemisest, näiteks reitingu alandamisest mõne agentuuri poolt;
operatsioonirisk on kahjumirisk, mis tuleneb ebapiisavatest või c) 
ebaõnnestunud sisemenetlustest, inimestest, süsteemidest ning 
välissündmustest.21 Euroopa ühenduste 
2007. eelarveaasta 
raamatupidamise aastaaruanne, 
I köide (konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja 
konsolideeritud eelarve täitmise 
aruanne), 7. jagu (finantsriskide 
juhtimine). 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus17
TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE JA VÕRDLUSANALÜÜS
 27.  Juhtkond peab jälgima tulemuslikkust, seades sisse süsteemid, mis kogu-
vad teavet valitud meetmete võtmise kohta. Nendes süsteemides  
tuleb kasutada näitajaid, et hinnata tulemuslikkust seoses püstitatud 
eesmärkidega22. Lisaks sellele on juhtkonnal võimalus kasutada võrd-
lusanalüüsi, mille abil organisatsioonid hindavad oma menetluste ja 
tulemuslikkuse eri aspekte võrrelduna parimate tavadega ning võta-vad parandusmeetmeid.
 28.  Eelarve peadirektoraat oli seoses oma sularahatehingutega kehtestanud 
hulga nn kõrge taseme näitajaid, mis kaasati peadirektoraadi igakui-
sesse tulemustabelisse ( tableau de bord ). Näitajad hõlmavad makse-
tehinguid (vähemalt üks sooritatud makse päevas), pangakontode  vastavusse viimise protsessi (rohkem kui 30 päeva vanade vastavusse viimata artiklite arv) ning kolmandate isikute arvestusraamatute hal-damist. Kõrge taseme näitajad ei käsitle sularahahalduse tehingute kõiki valdkondi ning asjakohaste võrdlusnäitajate kasutamise kohta tõendeid ei leitud.
NÄIDE MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSTE PEADIREKTORAADI RISKISEIRE KOHTA
Kvartali riskiaruanne majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ühe üksuse 
finants-majandusliku tegevuse kohta, mis hõlmab 31. detsembriga 2007 
lõppevat kvartalit (väljavõtted):
Rahaturgudel valitsenud ebastabiilsus ehk kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude (• subprime ) kriis 
jätkus aruandeperioodil. Asjaomane operatiivüksus ja riskiseire üksus jätkasid viimastel kuudel hüpoteeklaenude kriisi arengu põhjalikku jälgimist, et hinnata selle võimalikku mõju võlakirjade ja pangahoiuste portfelli sularahahaldusele. Krediidiriski seisukohast tehti võlakirjade portfelli ja pankadest lepingupartnerite ajakohastatud analüüs.
Samuti jälgitakse kontsentratsiooniriski. Antud risk tuleneb konkreetsesse riiki, sektorisse, vahen-
• 
disse või tehinguliiki paigutatud võlakirjade või hoiuste liigi suurest osakaalust.Samuti jälgitakse sularahatehingute operatsiooniriski. Kontrolliti sisekorra ja standardeeskirjade 
• 
täitmist ning koostati aruanne kvartalitulemuste kohta, mida ka analüüsiti. See põhines väärt-
paberitehingute ja asjaomasel ajavahemikul paigutatud hoiuste valimi uurimisel.3. SELGITUS22 Need mõisted on 
dokumenteeritud komisjoni 
sisekontrollistandardis nr 5 
“Eesmärgid ja tulemuslikkuse 
näitajad”. 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus18
 29.  Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat kasutab oma võlakirjade 
ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) ning välistegevuse tagatis-
fondi sularaha portfelli tulemuslikkuse läbivaatamisel võrdlusnäitajana turuindeksit
23. Seoses sellega kehtestati lubatava kõikumise piir ning 
kui portfelli tegelik igakuine tulemuslikkus leiti olevat sellest piirist 
väljaspool, võttis peadirektoraat meetmeid portfelli korrigeerimiseks. Muude portfellide, nimelt selliste rahaturutoodete nagu peadirekto-raadi hallatavate hoiuste tulemuslikkuse läbivaatamiseks kasutatav 
võrdlusnäitaja oli auditi toimumise ajal ettevalmistamisel.
USALDUSKONTODE HALDAMINE
 30.  Usalduskontosid avatakse teatavate ELi rahastamiskavade jaoks seoses 
komisjoni sõlmitud konkreetsete kokkulepetega, kus finantsasutus  tegutseb komisjoni volitatud esindajana. Teisisõnu on need kontod, mis on avatud finantsasutuses, et see haldaks rahalisi vahendeid otse ja teeks makseid komisjoni nimel. Komisjon kannab rahalised vahen-did üle neile usalduskontodele, et katta tulevasi makseid. 2007. aasta lõpus oli sellistel kontodel hoitud rahaliste vahendite kogusumma  ligikaudu 970 miljonit eurot
24. Suurem osa, ligikaudu 900 miljonit  
eurot, on liigitatud lühiajalisteks hoiusteks ning ülejäänu on paigu-
tatud jooksevkontodele (vt tabel 1 ).
 31.  Kontrollikoja auditist nähtus, et selged eeskirjad selliste usalduskontode 
avamiseks puuduvad. Lisaks sellele puudus selgesõnaline strateegia neilt kontodelt saadava intressi optimeerimiseks. Kontrollikoja audi-tist ilmnes, et finantsvahendajatega sõlmitud lepingupõhiste kokku-
lepete tingimused on erinevad. See võib põhjustada olulisi erinevusi 
neilt kontodelt saadava tulu osas
25. Tuleks siiski märkida, et neid kõi-
kumisi saab osaliselt selgitada eri õiguslike aluste, maksesageduste 
ja maksetähtaegadega.
 32.  Kõnealustes finantsasutustes hoitavate rahaliste vahendite haldamist 
üldiselt ei kontrollita. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirek-toraadil on tõhusa ülevaate tagamiseks olemas vajalik pädevus ja  süsteemid. 2007. aasta juulis pakkus majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat oma varahaldusteenust kuuele asjaomasele peadirek-toraadile
26. Selle tulemusena sõlmis majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraat kokkulepped kahe peadirektoraadiga.23 Deutsche Börse AG avaldab 
IBOXXi indeksi mitmelt pakkujalt 
saadud hindade põhjal. Majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi arvamuse 
kohaselt on see turustandard. 
24 720 miljonit eurot sellest 
summast on seotud 
konkreetsete kokkulepetega, mille komisjoni peadirektoraadid 
on sõlminud Euroopa 
Investeerimispanga ning 
Euroopa Investeerimisfondiga. 
25 Näiteks kohaldatakse eri 
intressiarvutamise eeskirju 
komisjoni ja Euroopa 
Investeerimispanga vahel 
sõlmitud lepingute puhul 
seoses riskikapitali kontodega 
ning intressitoetuste lepingute korral, mis hõlmavad 
Euroopa – Vahemere 
piirkonna investeerimis- ja 
partnerlusvahendi (FEMIP) 
kontosid. Kontrollikoda 
arvutas, et kuni 2006. aasta 
lõpuni FEMIP kontodelt saadud intress oleks olnud ligikaudu 
0,8 miljoni euro võrra suurem, 
kui oleks kasutatud riskikapitali 
ja intressitoetuste kontode 
intressimäärade meetodit. 
26 Koostöötalitus Europe Aid, 
laienemise, teadusuuringute, 
regionaalpoliitika, välissuhete 
ning arengu peadirektoraadid. 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus19
VALITUD MAKSEPROTSESSI STATISTIKA
2007 2006
DG BUDGi töödeldud maksete arv 1 570 576 1 508 983DG ECFINi töödeldud maksete arv 1485 1577
Pangakonto arvestusraamatute 
kinnitamine71 879 60 637
Pangakonto arvestusraamatute 
muutmine31 703 18 227
Kolmandate isikute arvestusraamatute 
kinnitamine56 864 14 551
Kolmandate isikute arvestusraamatute 
muutmise maht17 598 18 796
Allikas : Euroopa Kontrollikoda, komisjoni esitatud andmete põhjal.TABEL 2TRAHVIDE HALDAMINE
 33.  Komisjon määrab trahve, kui liikmesriigid või äriühingud rikuvad kon-
kurentsieeskirju. Komisjonile pooleliolevate kohtuvaidluste korral  
makstud trahve hoitakse ajutiselt kommertspankade konkreetsetel  hoiukontodel ja neid ei saa kasutada muude ühenduse tegevuste  rahastamiseks
27. Piirangutega sularahana hoitavate trahvide maht on 
kasvanud oluliselt: 2,9 miljardilt eurolt 31. detsembril 2006. aastal  
5 miljardi euroni 31. detsembril 2007.
 34.  Kuigi koostatud on mõned mitteametlikud suunised ning neid järgitakse, 
ei ole kehtestatud selget poliitikat kõnealuste trahvide menetlemi-seks. Suunistes käsitleb eelarve peadirektoraat riskiolukorda, määra-tes kindlaks reitinguagentuuri Moody’s konkreetse miinimumreitingu või samaväärse reitingu ning piiritledes kõigi kommertspankade ris-
kiolukorda (vt punkt 23). Sellest hoolimata vajab tõhusat käsitlemist 
risk, mida põhjustab suurte rahasummade hoidmine kommertspan-
kade spetsiaalsetel jooksevkontodel. Auditi toimumise ajal püüdsid 
eelarve ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat leida optimaalset lahendust nimetatud oluliste rahaliste vahendite juh-
timise probleemile, üritades vähenda kahjuohtu, kuid saades samal 
ajal õiglast tulu.27 Kontod on avatud kuues pangas: 
Fortis, BBVA, ING Belgium, KBC, 
ING NL ja Citibank. 
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus20
MAKSEPROTSESS JA PANGAKONTODE HALDAMINE
 35.  Mõlemad peadirektoraadid teostavad ja töötlevad igal aastal märki-
misväärsel arvul sularahatehinguid (vt tabel 2 ). Kontrollikoda uuris 
asjaomastes üksustes põhilisi sisekontrolle maksete sooritamise  menetluste üle, nagu ülesannete lahusus, kinnitamine kolmandate  isikute poolt, juurdepääsuõigused ja eranditest aruandmine. Olulisi 
puudusi ei täheldatud. Sisekontrollid olid nii eelarve kui ka majan-
dus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadis üldiselt tõhusad.
 36.  Enne makse töötlemist tuleb luua komisjoni arvutipõhises raamatupi-
damissüsteemis kolmanda isiku arvestusraamat, mis sisaldab pan-gaandmeid ja teavet makse saaja tuvastamise kohta. 2006. aastal oli kolmandate isikute arvestusraamatute loomisel ja nõutavate muuda-tuste tegemisel märkimisväärne ligikaudu 4–6-nädalane viivitus. Eel-
arve peadirektoraat ületas selle probleemi 2007. aastal, suurendades 
asjaomase üksuse personali.
 37.  Komisjon on samuti kehtestanud menetlused, tagamaks et:
kommertspankade poolt komisjoni nimel töödeldud tehingute  a) 
vastavust võrreldakse korrapäraselt komisjoni raamatupidamis-
süsteemi vastavate kannetega, et tuvastada erinevused ja need 
lahendada;
pangaintresse ja teenustasusid kontrollitakse korrapäraselt, et  b) 
tagada saadud ja makstud summade õigsus;
välisvaluutatehinguid on töödeldud nõuetekohaselt c) 28.
 38.  Kontrollikoda uuris eespool nimetatud menetluste rakendamist. Olulisi 
puudusi ei täheldatud, olemasolevad menetlused olid nõuetekohased ning toimisid üldiselt nii eelarve kui ka majandus- ja rahandusküsi-muste peadirektoraadis tõhusalt. Välisvaluutapoliitika võttis eelarve peadirektoraat ametlikult vastu siiski alles 2008. aasta veebruaris.28 Välisvaluutatehingute näited: 
i) pangakontodel hoitakse raha 
muus vääringus kui eurodes, 
et sooritada samas vääringuis 
arvestatavaid makseid, 
kusjuures sõltuvalt vajadusest 
kantakse rahalised vahendid neile kontodele euro vääringuga 
kontodelt; ii) liikmesriikide 
makstud omavahendid muus 
kui euro vääringus arvestatakse 
ümber eurodesse sõltuvalt 
rahalistest vajadustest.
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus21
PERSONAL
 39.  Nii eelarve kui ka majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat kohal-
davad personalijuhtimise valdkonnas komisjoni tavapäraseid menet-
lusi. Kõnealused menetlused hõlmavad sularahahaldusega seotud  töötajate töölevõtmist, nende töö hindamist ja tööalast liikuvust.  Kontrollikoja auditiga kinnitati, et koostatud on asjakohased ametiju-
hendid ning tööle võetud töötajatel on nõuetekohane ettevalmistus 
ja piisav eelnev kogemus seoses nende ametikohtade ülesannetega. Eelarve peadirektoraadi sularahahalduse eest vastutavas üksuses on 
vähe töötajaid, kuid neil on suured kogemused. Personali vähese  
voolavuse tõttu viimastel aastatel on tekkinud suhteliselt stabiilne 
töökeskkond. Oluliste töötajate lahkumise korral lühiajalise ettetea-
tamisega ja arvestades, et mõne menetluse kohta dokumentatsioon puudub (vt punktid 16 ja 18), on siiski olemas arvestatav oht tege-vuse järjepidevusele, mis võib mõjutada komisjoni sularahaga seotud tegevuste haldamist ja kontrolli.
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus22
JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
KAS KOMISJON JÄRGIB SULARAHAHALDUSELE 
KOHALDATAVAID EESKIRJU JA MÄÄRUSI?
 40.  Komisjon oli üldiselt järginud ühenduse omavahendeid käsitleva määruse 
ja finantsmääruse rakenduseeskirjade peamisi õigusnorme (punk-tid 13 ja 14).
 41.  Komisjon on sisse seadnud usaldusväärse ja tõhusa menetluse sulara-
hahalduse prognoosimiseks, tagades, et tema käsutuses on piisavad 
rahalised vahendid, et katta eelarve täitmisest tulenevad sularaha-
nõuded (punkt 17).
 42.  Ühenduse omavahendeid käsitleva määruse nõude (mille kohaselt peavad 
liikmesriigid kandma omavahendid komisjoni nimel avatud kontodele 
eelarveassigneeringute põhjal) üks tagajärg on, et aasta teises pooles 
kogunevad märkimisväärsed saldod. Kuna eelarvemenetluse muut-
mine võtab palju aega, ei vabastata ülemääraseid rahalisi vahendeid liikmesriikide jaoks nii kiiresti, kui seda võiks teha (punkt 15).
 43.  Komisjoni selliste menetluste kohaldamine, mille eesmärk on:
vahendite ülekandmine liikmesriikide omavahendite kontode  a) 
vahel;
aasta esimestel kuudel maksete katmiseks vajaminevate omava- b) 
hendite ettemaksete vajaduse väljaselgitamine,
  ei olnud piisavalt dokumenteeritud või hiljuti ajakohastatud. Liikmesrii-
kide omavahendite kontode vaheliste ülekannete prognooside täpsust 
hiljem ei kontrollitud (punktid 15–18).
SOOVITUSED
Komisjon peaks analüüsima omavahendikontode praeguse süsteemi • 
toimimist, et vähendada saldosid nendel kontodel aasta teises  
pooles.
Komisjon peaks parandama oma rahavoogude prognoosimeetodite • 
dokumenteerimist ja kontrollima liikmesriikide omavahendite üle-
kandmiseks kasutatavate prognooside täpsust.
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus23
KAS KOMISJON ON KEHTESTANUD 
SISEKONTROLLISÜSTEEMID, MILLE ABIL TAGATAKSE 
USALDUSVÄÄRNE SULARAHAHALDUS?
 44.  Üldiselt olid maksete sooritamise ja pangakontodega seoses sisse seatud 
sisekontrollimenetlused tõhusad. Erinevalt majandus- ja rahandus-küsimuste peadirektoraadist ei leitud eelarve peadirektoraadis aga dokumente, mis oleksid tõendanud sularahaga seotud tegevustest  
tulenevate riskide aktiivset juhtimist ja järelevalvet; samuti ei olnud eelarve peadirektoraat kasutusele võtnud menetlusi oma tegevuse  
kõigi aspektide hindamiseks (punktid 24–29 ja 35–38).
 45.  Komisjoni otsuse tulemusena jagada sularahahaldusega seotud tehin-
gud majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning eelarve peadirektoraadi vahel puudub üksus, kes vastutaks üldiselt komisjoni sularahahalduse eest. Komisjoni kahe peadirektoraadi vahel puudus kooskõlastus valdkonnas, mis vajab ühtset lähenemisviisi sellistes  küsimustes, nagu riskijuhtimine ja -järelevalve. See viis olukorrani, kus mainitud peadirektoraadid olid vahendite kommertspankades  hoidmiseks kehtestanud kontolimiidiid, võtmata arvesse komisjoni 
koguriski seoses iga kommertspangaga (punktid 21–23).
 46.  Usalduskontode avamiseks ei olnud kehtestatud selgeid eeskirju ning 
puudus finantsasutustes hoitavate rahaliste vahendite üldine  ülevaade. Seega ei olnud tagatud optimaalse intressi saamine  
(punktid 30–32).
 47.  Kommertspankade jooksevkontodel hoitavate esialgselt sissenõutud 
trahvide väärtus oli viimaste aastatega rohkem kui kahekordistunud, 
jõudes 5 miljardi euroni. Selline lähenemisviis seab komisjoni panga 
pankroti korral kahjuohtu. Ei ole kehtestatud optimaalset lähenemis-viisi nende summade hoiustamisega seotud ohtude paremaks juhti-miseks (punktid 33 ja 34).
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus24
SOOVITUSED
Komisjon peaks kasutusele võtma menetlused, mille abil parandada • 
ülevaadet oma sularahahaldusega seotud tegevustest ning tõhus-
tada koostööd kahe asjaomase peadirektoraadi vahel.
Sularahahalduse valdkonnas peaks eelarve peadirektoraat paran- • 
dama oma riskijuhtimise dokumenteerimist ja tulemuste mõõtmise 
ulatust.
Tuleks kehtestada ühtne poliitika ja asjakohased suunised usaldus- • 
kontode avamiseks ning neil kontodel hoitavate komisjoni rahaliste 
vahendite haldamiseks.
Komisjon peaks esmajärjekorras leidma optimaalse lahenduse esi- • 
algselt sissenõutud trahvide käsitlemisele.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 30. aprilli 2009. aasta istun-
gil Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
ot o o j a e
Vítor Manuel da Silva Caldeira
president
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus25
KOMISJONIVASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
V.
Kolmas taane
Liikmesriikide omavahendite kontode vahe-
liste ülekannete tegemise menetlus on amet-likult dokumenteeritud, samuti on lisatud  üksikasjalikud juhised.
Neljas taane
Komisjon on kohustatud järgima nõukogu  määrust, millega rakendatakse ühenduste  omavahendite süsteemi käsitlevat otsust ja milles on sätestatud, et liikmesriigid kan-navad igakuiste kaheteistkümnendikosa-dena omavahendid kontole, mis avatakse  komisjoni nimel. Vt ka komisjoni vastus  punktile 15.
Viies taane
Komisjoni ülevaade sularahatehingutega  
seotud riskidest (eelarve peadirektoraat),  mis moodustab ühe osa aastaaruandest,  
annab selge ja põhjaliku kokkuvõtte olemas-
olevatest riskidest ning sellest, kuidas neid 
riske juhitakse ja milliseid meetmeid on võe-
tud, et neid riske kontrollida, minimeerida 
ja neutraliseerida. Lisaks sellele viidatakse 
menetlustele, mis sisaldavad meetmeid, et kontrollida või piirata tegevus- ja finants-
riske. Eelarve peadirektoraat koondab need olemasolevad menetlused ristviidete abil  ühte ametlikku dokumenti.
Eelarve peadirektoraadi tulemustabelis sisal-
duvad näitajad on sularahatehingute puhul kõige asjakohasemad, samuti on need olu-
lised näitajad tulemuslikkuse seisukohast.  Neid näitajaid jälgitakse korrapäraselt ja  nende alusel hinnatakse tulemuslikkust.  Viletsa tulemuslikkuse korral võetakse  
nõuetekohaseid meetmeid, et olukorda  
parandada.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 25 ja  
28.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus26
Kuues taane
Komisjoni kavatseb parandada järelevalvet 
sularahahaldusega seonduvate tegevuste  üle. Ülesannete jagamine kahe asjaomase  
peadirektoraadi vahel peaks vähendama  
ulatusliku kooskõlastamise vajadust.
Riskide piiramise eri meetodite kasutamine 
sõltub tehtavate ülesannete eri laadist. Pii-
ranguid nostrokontode puhul, mida kasuta-takse igapäevasteks sularahaliikumisteks ja 
kus tavaliselt ei hoita pikaajaliselt suuremaid 
summasid, tuleb käsitleda erinevalt piiran-
gutest vostrokontode puhul, kus hoitakse  
sularaha pikema ajavahemiku jooksul.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 22 ja  
23.
Seitsmes taane
Kehtiv süsteem ajutiselt makstud trahvide  
haldamiseks vaadati läbi 2008. aastal, et  suurendada süsteemi turvalisust. Eelarve  
peadirektoraat esitas 2009. aasta alguses  
ettepaneku kõnealust küsimust käsitleva  
komisjoni otsuse kohta.
VI.
Esimene taane
Komisjon sõnastas oma rahavoogude aru-andluse ja prognoosimise menetlused uuesti 2008. aasta lõpus aruandlusvahendite läbi-
vaatamise raames. Menetluse uuendatud  
versioon, mis sisaldab ka üksikasjalikumat  prognoosimise osa, võetakse vastu 2009.  
aasta märtsi lõpu seisuga.Teine taane
Omavahendite kontode olemasolev süs-
teem, mis eelkõige teenib omavahendite  maksete saamise eesmärki, on seotud oma-
vahendite süsteemiga, mis on kehtestatud  
nõukogu otsusega 2000/597/EÜ, Euratom  ja seda rakendava nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, mida komisjon on  
kohustatud rakendama. 2007. aastal võttis  
nõukogu vastu uue omavahendite otsuse  2007/436/EÜ, Euratom ja hiljuti määruse  
nr 1150/2000
1 muudatuse, millega märkimis-
väärselt ei muudeta omavahendite kontode 
ja maksete süsteemi. See näitab, et nõukogu 
on rahul süsteemi praeguse toimimisega.
Kolmas taane
Kavatsetakse korraldada korrapärasemalt  
kohtumisi kahe peadirektoraadi vahel, et  
jagada riske käsitlevat teavet ning vahetada 
kogemusi ja parimaid tavasid seoses sula-
raha- ja varahaldusega seotud tegevustega kogu komisjoni hõlmaval tasandil.
Neljas taane
Komisjoni ülevaade sularahatehingutega  
seotud riskidest (eelarve peadirektoraat),  
mis moodustab ühe osa aastaaruandest,  
annab selge ja põhjaliku kokkuvõtte olemas-olevatest riskidest ning sellest, kuidas neid 
riske juhitakse ja milliseid meetmeid on võe-tud, et neid riske kontrollida, minimeerida ja neutraliseerida. Lisaks sellele viidatakse 
menetlustele, mis sisaldavad meetmeid, et kontrollida või piirata tegevus- ja finants-
riske. Eelarve peadirektoraat koondab need 
olemasolevad menetlused ristviidete abil  
ühte ametlikku dokumenti.
1 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 105/2009, 
ELT L 36, 5.2.2009, lk 1.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus27
Eelarve peadirektoraadi tulemustabelis sisal-
duvad näitajad on sularahatehingute puhul 
kõige asjakohasemad, samuti on need olu-lised näitajad tulemuslikkuse seisukohast.  Neid näitajaid jälgitakse korrapäraselt ja  
nende alusel hinnatakse tulemuslikkust.  
Viletsa tulemuslikkuse korral võetakse  nõuetekohaseid meetmeid, et olukorda  
parandada.
Viies taane
Ajutiselt makstud trahvide haldamise kehtiva süsteemi kohaselt tagab komisjon, et riskid 
on minimeeritud meetmete kogumi kaudu, 
millega muu hulgas sätestatakse kommerts-
pankadele esitatavate krediidireitingute  
miinimumnõuded, pankade riskipiirangud,  
võimalus teha viivitamata sularahaülekan-
deid igal ajahetkel. Tagatakse olukorra  järelevalve ja läbivaatamine korrapäraselt  
ja igapäevaselt vastavalt olemasolevale  
finantsolukorrale.
Lisaks sellele vaadati kehtiv süsteem ajuti-
selt makstud trahvide haldamiseks läbi 2008. aastal, et suurendada süsteemi turvalisust. Eelarve peadirektoraat esitas 2009. aasta  alguses ettepaneku kõnealust küsimust  käsitleva komisjoni otsuse kohta.SISSEJUHATUS
3. Pangakontode saldo 19 miljardit eurot  
31. detsembri 2007. aasta seisuga sisaldas  
5,9 miljardit eurot
2, mis maksti liikmesriiki-
dele tagasi järgmise aasta esimesel tööpäe-val, ning konkurentsitrahvide ajutisi makseid (5,0 miljardit eurot
3), sihtotstarbelisi tulu-
sid (3,4 miljardit eurot4) ja muid vahendeid 
(1,6 miljardit eurot), mida liikmesriikidele  tagasi maksta ei ole võimalik. Ülejäänud  summast peeti kinni 1,2 miljardit eurot
5, 
et katta 2008. aastasse ülekantud makseas-
signeeringud, ja 1,5 miljardit eurot6 maksti 
tagasi liikmesriikidele, vähendades nende  
2008. aastaks ettenähtud summasid.
5. 
Komisjon on arvamusel, et finantsmääruse  
sularahahalduse määratlus on seotud tava-
pärase eelarve sularahahaldusega ega sisalda varahaldust, mida käsitletakse eraldi.
8. 
Asjaomases komisjoni otsuses eelarveväliste 
tehingute kohta on sätestatud, et majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat “vas-
tutab ühenduste laenutegevuse, vahendite investeerimise ja eelarvevälise sularahahal-duse eest”. Eelarve peadirektoraadi sula-rahahalduse eest vastutav üksus vastutab  sularaha- ja maksetehingute eest, mis on  
seotud ELi eelarve täitmisega.
2  EÜ 2007. aasta konsolideeritud aastaaruande märkus 
2.11.1.
3  EÜ 2007. aasta konsolideeritud aastaaruande märkus 
2.11.2.
4  2007. aastaaruande 1. köite II osa tabeli nr 7 üheksas 
veerg.
5  2007. aastaaruande 1. köite II osa tabeli nr 7 seitsmes ja 
kaheksas veerg.
6  2007. aastaaruande 1. köite II osa tabel nr 1.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus28
Tuleb teha vahet eelarve peadirektoraadi  
pädevusse kuuluvate sularahaga (ja mak-setega) seotud funktsioonide ning varahal-
dusfunktsiooni vahel, mille eest vastutab  
majandus- ja rahandusküsimuste peadirek-
toraat vastavalt komisjoni otsusele. Vastu-tus iga funktsiooni eest kuulub selgelt ühe keskse talituse pädevusse.
PEAMISED TÄHELEPANEKUD
15. 
Komisjon on kohustatud järgima nõukogu  määrust, millega rakendatakse ühenduste  
omavahendite süsteemi käsitlevat otsust ja 
milles on sätestatud, et liikmesriigid kan-
navad omavahendid igakuiste kaheteist-
kümnendikosadena kontole, mis avatakse  
komisjoni nimel. Kuid alates 2005. aastast on 
komisjon esitanud oktoobri lõpus eelarvepä-devatele institutsioonidele esialgse paran-
duseelarve projekti, millega ajakohastatakse 
eelarvet vastavalt tulude ja kulude prognoo-
sile. See on tavapäraselt ennetanud ülejääki 
aasta lõpus ja toonud kaasa liikmesriikide  omavahenditesse tehtava makse vähenda-mise. Eelarve head haldamist komisjonis on tunnustanud ka kontrollikoda: 2007. aasta  
aruandes (punkt 3.4) väitis kontrollikoda,  
et maksete assigneeringute vähendamine  
peegeldab eelarve head haldamist, sest  
see näitab võimet reageerida muutustele ja vähendada eelarve ülejääki, võimaldades osa 
omavahendite tagastamist liikmesriikidele.16. 
Komisjoni (eelarve peadirektoraat) koosta-
tud rahavoogude prognoos on tõhus. Alati on saavutatud selle finantsmääruse raken-
duseeskirjade artiklis 58 sätestatud eesmärk 
ja kunagi ei ole juhtunud, et vale prognoosi 
tõttu on vahenditest puudus tulnud.
Rahavoogude aruandluse ja prognoosimise 
kehtivad menetlused sõnastati uuesti 2008. aasta lõpus asjaomaste aruandlusvahendite 
läbivaatamise raames. Menetluse uuenda-
tud ja ühtlustatud versioon, mis sisaldab ka 
üksikasjalikumat prognoosimise osa, võe-
takse vastu 2009. aasta esimese kvartali lõpu seisuga.
18. 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et raha-
voogude prognoosimise menetlus on amet-
likult dokumenteeritud, see on avaldatud ja 
sellele on lisatud üksikasjalikud juhised. Sel-les kasutatud hinnangute puhul on komisjon 
arvamusel, et nende koostamisel on oldud  
nii täpne kui võimalik ja et olemasolevad  
menetlused ei mõjuta märkimisväärselt  
üldisi sularahahaldusega seotud tegevusi  ega kohaldatava määruse järgimist.
19. 
Komisjon valib kõik nn kodupangad avaliku 
pakkumismenetluse kaudu. Kodupangad  
asuvad ELis ja neid kasutatakse maksete soo-
ritamiseks, mille komisjoni kesksed talitused on kiitnud heaks.
On võimatu ja vähetõhus, kui sama menet-
lust kasutatakse arvelduskonto avamiseks  
igas ligikaudu 150 riigis, kus on avatud avan-
sikontod. Neid kontosid kasutatakse väikeste 
rahasummade maksmiseks, nende saldod on väga väikesed ja nendele kantakse korrapä-
raselt vaid selliseid summasid, mida on vaja 
maksete tegemiseks.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus29
Juhul kui see on võimalik ja vajalik, arves-
tades kohalikku panganduskeskkonda,  valitakse pank, kus selline konto avatakse,  
kohaliku pangandussektori ülevaate alusel ja 
avansikonto omaniku juhendamisel.
Komisjon võtab kontrollikoja tähelepane-
kute suhtes järelmeetmeid ja dokumen-
teerib paremini iga juhtumi konkreetset  valikumenetlust.
20. 
Eelarve peadirektoraadi asjaomase üksuse  
sees on selge ülesannete jaotus sularaha-halduse ja kontode vastavuse kontrollimise 
vahel ning seda peegeldab ka üksuse organi-
satsiooniline struktuur. Üksuses C01 töötab 
kolm rühmajuhti:
esimene vastutab kontode vastavuse   –
kontrollimise ja avansikontode eest;teine vastutab sularahahalduse eest ja –
kolmas vastutab kolmandate osapoolte  –
toimikute eest.
Peaarvepidaja esitab ülesannete delegee-
rimise kirjalikult ja delegeerimist ajako-hastatakse pidevalt. Delegeerimise puhul  kirjeldatakse üksikasjalikult delegeeritud  
ülesandeid.
Delegeerimise puhul järgitakse iga ini-
mese töökirjeldust ja üksuse ülesandeid.  Kohustuste jaotus üksuse tasandil on kor-
raldatud vastavalt organisatsioonilisele  
struktuurile.
Olukorra kontrollimiseks kasutatakse pea-
miselt IT-süsteemi ennast, sest kõnealuse  
süsteemi abil tagatakse ülesannete jaotus  (eelkõige maksete tegemise ja kontode vas-tavuse kontrollimise vahel) ja kontroll.
Kehtestatud on nii riskijuhtimine kui ka  
tõhusad järelevalvemeetmed.Eespool kirjeldatu põhjal jõutakse järeldu-
sele, et ainult sularahahalduse eest vastu-tava üksuse juhataja ametikoht on tundlik  
ametikoht.
21. 
Suurtel avaliku sektori organisatsioonidel,  
samuti liikmesriikidel, on eri üksused, kes  
tegelevad võla- ja varahalduse ning eelarve laekumiste ja maksetega. Komisjon leiab, et 
kõnealuste ülesannete jaotamine eelarve  
ning majandus- ja rahandusküsimuste pea-
direktoraadi vahel on tõhus.
22. 
Eelarve peadirektoraadi sularahatehingute 
eest vastutava üksuse (eelarve maksed) ning 
majandus- ja rahandusküsimuste peadirek-
toraadi sularahatehingute eest vastutava  
üksuse (eelarveväliste varade haldus ja lae-
nutegevus) ülesanded on erinevad, mistõttu on õigustatud eri lähenemisviisid riskijuhti-
mise ja kontrolli puhul, võttes arvesse üles-
annete eri olemust.
23. 
Riskide piiramise eri meetodid tulenevad  ülesannete eri laadist. Piiranguid nostrokon-tode puhul, mida kasutatakse igapäevasteks 
sularahaliikumisteks ja kus tavaliselt ei hoita 
pikaajaliselt suuremaid summasid, tuleb  
käsitleda erinevalt piirangutest vostrokon-
tode puhul, kus hoitakse sularaha pikema  ajavahemiku jooksul.
Kui jätta kõrvale kontod, kus hoitakse aju-
tiselt makstud trahve (selles küsimuses vt  
komisjoni vastus punktile 34), on eelarve  
peadirektoraadi poolt üksikute kommerts-
pankade arvelduskontodel hoiustatavad  vahendid vaid väikesed rahasummad, et  
isegi juhul, kui majandus- ja rahandusküsi-
muste peadirektoraat kasutaks sama panka, 
ei tooks see endaga kaasa riskide märkimis-
väärset suurenemist.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus30
25. 
Komisjoni ülevaates sularahatehingutega  
seotud riskidest (eelarve peadirektoraat),  millele kontrollikoda oma tähelepaneku-
tes viitab, selgitatakse olemasolevaid riske 
ning seda, kuidas neid riske juhitakse ja  
milliseid meetmeid on võetud, et neid riske kontrollida, minimeerida ja neutraliseerida. Lisaks sellele viidatakse menetlustele, mis  sisaldavad meetmeid, et kontrollida või pii-
rata tegevus- ja finantsriske. Eelarve pea-
direktoraat koondab need olemasolevad  
menetlused ristviidete abil ühte ametlikku 
dokumenti.
26. 
2004. aastal teostati majandus- ja rahandus-
küsimuste peadirektoraadi pädevusse kuulu-
vate kõikide tegevuste riskianalüüs. Alates 
sellest ajast on koostatud täiendavaid ris-
kianalüüse nende tegevuste kohta, mis on  
märkimisväärselt muutunud. Riskianalüüsi  menetlus loetakse piisavaks, arvestades  
majandus- ja rahandusküsimuste peadi-
rektoraadi tegevuste suhtelist stabiilsust.  
Järgmine majandus- ja rahandusküsimuste  
peadirektoraadi tegevuste täielik riskiana-lüüs tehti 2008. aasta lõpus.
Olulisi finantsriske kontrollitakse tähelepa-
nelikult terve aasta jooksul. Vt kontrollikoja 
3. selgitus.
28. 
Eelarve peadirektoraadi tulemustabelis sisal-
duvad näitajad on eelarve peadirektoraadi 
rahaliste vahenditega tehtavate tehingute  
puhul kõige asjakohasemad, samuti on need 
olulised näitajad tulemuslikkuse seisuko-
hast. Neid näitajaid jälgitakse korrapäraselt 
ja nende alusel hinnatakse tulemuslikkust. Viletsa tulemuslikkuse korral võetakse  
nõuetekohaseid meetmeid, et olukorda  
parandada.
Sularahatehingute eest vastutavas üksuses 
määratakse kindlaks iga üksiku rühmaliikme 
konkreetsed eesmärgid, mida kasutatakse  nende töötulemuste hindamisel. Enamik  
neist on esitatud tulemuslikkuse näitajate  vormis. Need võimaldavad juhtkonnal objek-tiivselt hinnata ja mõõta üksikisiku ja üksuse 
üldist tulemuslikkust.29. 
Valmistatakse ette tulemuslikkuse läbivaa-
tamise võrdlusanalüüsi muude portfellide  jaoks. Metoodika töötati välja 2009. aasta  
alguses ja IT-rakendus on katsetamise  
järgus.
30. 
Vastavalt rakenduseeskirjade artiklile 59 eri-
nevad kõnealused eelarvevahendite käsuta-jate poolt konkreetsete eelarveprogrammide 
teostamiseks avatud usalduskontod oma laa-
dilt peaarvepidaja poolt sularahahalduseks 
avatud pangakontodest.
Nagu kontrollikoda on märkinud, avatakse  
usalduskontod konkreetsete kavade jaoks  
seoses konkreetsete kokkulepetega, kus  
finantsasutus tegutseb komisjoni volitatud 
esindajana (näiteks majandus- ja rahandus-
küsimuste peadirektoraadi ja finantsasutuste 
vahelised usalduslepingud).
Makseid finantsasutustele, näiteks Euroopa 
Investeerimispangale või Kreditanstalt für  
Wiederaufbau’le, ei tohiks alati ja automaat-
selt käsitleda finantstehingutena. Finants-asutus võib olla ka projekti kooskõlastaja,  abisaaja või sihtfondi täiendav rahastaja,  seega tuleb seotud makseid tavaliselt käsit-
leda kui eelfinantseerimist. Seega eeldab  
selliste maksete õige liigitamine maksete  
aluseks olevate lepingute üksikasjalikku  
analüüsi.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus31
31.–32. 
Pärast kontrollikoja märkust tegi eelarve  
peadirektoraat 2007. aastal kaks varade  inventuuri (30. septembril 2007 ja 31. det-
sembril 2007), tagamaks, et finantsasutuste 
valduses olevate finantsvarade aruanne  
oleks täielik. Kõik peadirektoraadid osale-sid nendes inventuurides, mille käigus kont-rolliti nende vastuste vastavust 2007. aasta aastaaruandele.
Inventeerimine on nüüd iga-aastase lõpeta-
mismenetlusese standardne osa.
Olukorra täiendavaks parandamiseks on  
komisjon teinud ettepaneku ja leppinud  
kontrollikojaga kokku, et alates 2008. aasta 
lõpetamismenetlusest saadetakse asjaomas-
tele finantsasutustele ametlik ringkiri, et  
saada täpset, täielikku ja standardset teavet 
usalduskontode kohta.
Nagu juba mainitud punkti 30 vastuses, eri-
nevad rakenduseeskirjade artikli 59 koha-
selt usalduskontod pangakontodest, mida  
on avanud komisjoni peaarvepidaja. Panga-
kontode suhtes ühtne poliitika juba kehtib. Usalduskontode küsimuses kavatseb komis-jon olukorda täiendavalt analüüsida, et vas-tata kontrollikoja märkustele.
34. 
Ajutiselt makstud trahvide haldamiseks kasu-
tatav kehtiv süsteem on selgelt määratletud ja põhineb komisjoni 1999. aasta otsusel.  
Sellega seotud suunised, mis on kõnealusele 
otsusele lisatud, on standardsed ja moodus-
tavad lahutamatu osa igast sellel eesmärgil 
pangaga sõlmitavast lepingust.Kehtiv süsteem ajutiselt makstud trahvide  
haldamiseks vaadati läbi 2008. aastal, et  suurendada süsteemi turvalisust. Eelarve  
peadirektoraat esitas 2009. aasta alguses  
ettepaneku kõnealust küsimust käsitleva  
komisjoni otsuse kohta.
39. 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et esmalt dokumenteeritakse ametlikult kõikide sula-
rahatehingutega seotud menetlused kõigis 
olulistes tahkudes ja paljudel juhtudel lisa-
takse üksikasjalikud tööjuhendid.
Lisaks sellele on eelarve peadirektoraadi  
sularahahalduse eest vastutavas üksuses  
iga olulise ülesande kohta üks või rohkem  
varutöötajat, et tagada tegevuse jätkumine 
planeeritud ja/või ootamatu töölt lahkumise 
korral.
Komisjon on seetõttu arvamusel, et oluliste 
töötajate lahkumisel üksusest lühiajalise  
etteteatamisega on oht tegevuse järjepide-
vusele väga väike.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus32
JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
42. 
Komisjon on kohustatud järgima nõukogu  
määrust, millega rakendatakse ühenduste  
omavahendite süsteemi käsitlevat otsust ja milles on sätestatud, et liikmesriigid kan-navad omavahendid igakuiste kaheteist-kümnendikosadena kontole, mis avatakse  
komisjoni nimel. Alates 2005. aastast on  
komisjon esitanud oktoobri lõpus eelarvepä-
devatele institutsioonidele esialgse paran-
duseelarve projekti, millega ajakohastatakse 
eelarvet vastavalt tulude ja kulude prognoo-sile. See on tavapäraselt ennetanud ülejääki 
aasta lõpus ja toonud kaasa liikmesriikide  
omavahenditesse tehtava makse vähenda-
mise. Eelarve head haldamist komisjonis on 
tunnustanud ka kontrollikoda: 2007. aasta  
aastaaruandes (punkt 3.4) väitis kontrolli-
koda, et maksete assigneeringute vähenda-mine peegeldab eelarve head haldamist, sest 
see näitab võimet reageerida muutustele ja 
vähendada eelarve ülejääki, võimaldades osa 
omavahendite tagastamist liikmesriikidele.
43. 
Seoses kontrollikoja tähelepanekuga ala-punktis a) juhib komisjon tähelepanu sel-lele, et menetlus, millele kontrollikoda viitab 
(ülekanded liikmesriikide omavahendite kon-
tode vahel), on ametlikult dokumenteeritud 
ja lisatud on üksikasjalikud juhendid.
Seoses kontrollikoja tähelepanekuga ala-
punktis b) juhib komisjon tähelepanu sel-
lele, et dokumenteeritud on nii rahavoogude 
prognoosimise menetlus, mida kasutati oma-
vahendite ettemakseteks, kui ka selle raken-
damine. See on ametlik alus, mille põhjal  palutakse liikmesriikidel teha omavahendite 
maksed ettemaksena.Rahavoogude aruandlusvahendite hiljutise 
läbivaatamise kontekstis sõnastati 2008.  
aasta lõpus uuesti kehtivad rahavoogude  aruandluse ja prognoosimise menetlused.  Menetluse uuendatud ja ühtlustatud ver-sioon, mis sisaldab ka üksikasjalikumat prog-
noosimise osa, võetakse vastu 2009. aasta  
esimese kvartali lõpu seisuga.
Liikmesriikide omavahendite kontode vahe-
listeks ülekanneteks kasutatud hinnangute puhul on komisjon arvamusel, et nende  
koostamisel on oldud nii täpne kui võimalik 
ja et olemasolevad menetlused ei mõjuta  
märkimisväärselt üldisi sularahahaldusega  
seotud tegevusi ega kohaldatava määruse  
järgmist.
Soovitused
Esimene taane
Olemasolev omavahendite kontode süsteem, 
mis on peamiselt loodud omavahendite mak-
sete saamiseks, on seotud omavahendite  süsteemiga, mis on kehtestatud nõukogu  otsusega 2000/597/EÜ, Euratom, ja seda  rakendava nõukogu määrusega (EÜ, Eura-
tom) nr 1150/2000, mida komisjon on kohus-
tatud järgima. 2007. aastal võttis nõukogu 
vastu uue omavahendite otsuse 2007/436/
EÜ, Euratom, ja hiljuti määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 muudatuse
7, millega märkimis-
väärselt ei muudeta omavahendite kontode 
ja maksete süsteemi. See näitab, et nõukogu 
on rahul süsteemi praeguse toimimisega.
7 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 105/2009, 
ELT L 36, 5.2.2009, lk 1.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus33
Teine taane
Komisjon püüab parandada dokumentee-
rimist kõnealuses valdkonnas. Komisjon  sõnastas oma rahavoogude aruandluse ja  
prognoosimise menetlused uuesti 2008.  
aasta lõpus asjaomaste aruandlusvahendite 
läbivaatamise raames. Menetluse uuendatud versioon, mis sisaldab ka üksikasjalikumat  prognoosimise osa, võetakse vastu 2009.  aasta märtsi lõpu seisuga. Kuid komisjon on 
arvamusel, et kasutatud hinnangute täpsuse 
kontrollimisel ei ole olulist mõju.
44. 
Komisjoni ülevaates sularahatehingutega  seotud riskidest (eelarve peadirektoraat),  
mis moodustab ühe osa aastaaruandest,  
tehakse selge ja põhjalik kokkuvõte ole-
masolevatest riskidest ning sellest, kuidas  
neid riske juhitakse ja milliseid meetmeid  
on võetud, et neid riske kontrollida, mini-
meerida ja neutraliseerida. Lisaks sellele  viidatakse menetlustele, mis sisaldavad  
meetmeid, et kontrollida või piirata tege-
vus- ja finantsriske.
Eelarve peadirektoraat koondab need ole-
masolevad menetlused ristviidete abil ühte ametlikku dokumenti.
Eelarve peadirektoraadi tulemustabelis sisal-
duvad näitajad on eelarve peadirektoraadi 
rahaliste vahenditega tehtavate tehingute  
puhul kõige asjakohasemad, samuti on need olulised näitajad tulemuslikkuse seisuko-
hast. Neid näitajaid jälgitakse korrapäraselt 
ja nende alusel hinnatakse tulemuslikkust. 
Viletsa tulemuslikkuse korral võetakse  
nõuetekohaseid meetmeid, et olukorda  
parandada.45. 
Tuleb teha vahet eelarve peadirektoraadi  
pädevusse kuuluvate sularaha (ja maksega) seotud funktsioonide ning varahaldusfunkt-
siooni vahel, mille eest vastutab majan-
dus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat  
vastavalt komisjoni otsusele. Vastutus iga  funktsiooni eest kuulub selgelt ühe keskse talituse pädevusse. Vt ka komisjoni vastus  punktile 23.
46. 
Arvestades usalduskontodel hoitavate vahen-
dite väga erinevat laadi, mis toob kaasa eri 
rahavood ja hoiustamisperioodid, on isegi  juba väga keeruline optimeerida hoiustatud 
vahendite intresse ühe finantsasutuse piires. 
Vt ka vastused punktidele 31 ja 32.
47. 
Kehtiv süsteem ajutiselt makstud trahvide  
haldamiseks vaadati läbi 2008. aastal, et  suurendada süsteemi turvalisust. Eelarve  
peadirektoraat esitas 2009. aasta alguses  
ettepaneku kõnealust küsimust käsitleva  
komisjoni otsuse kohta. Vt ka komisjoni vas-
tus punktile 34.
Soovitused
Esimene taane
Komisjon kavatseb parandada ülevaadet  
oma sularahahaldusega seotud tegevustest. 
Ülesannete jagamise eesmärk kahe asja-
omase peadirektoraadi vahel on vähendada vajadust ulatusliku kooskõlastamise järele. 
Kavatsetakse korraldada korrapärasemalt  
kohtumisi kahe peadirektoraadi vahel, et  
jagada riske käsitlevat teavet ning vahetada 
kogemusi ja parimaid tavasid sularaha- ja  
varahaldusega seotud tegevuste puhul kogu 
komisjoni hõlmaval tasandil.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus34
Teine taane
Komisjoni ülevaade sularahatehingutega  seotud riskidest (eelarve peadirektoraat),  
mis moodustab ühe osa aastaaruandest,  
annab selge ja põhjaliku kokkuvõtte ole-masolevatest riskidest ning sellest, kuidas  neid riske juhitakse ja milliseid meetmeid  
on võetud, et neid riske kontrollida, mini-
meerida ja neutraliseerida. Lisaks sellele  viidatakse menetlustele, mis sisaldavad  
meetmeid, et kontrollida või piirata tege-
vus- ja finantsriske.
Eelarve peadirektoraat koondab need ole-
masolevad menetlused ristviidete abil ühte 
ametlikku dokumenti.
Eelarve peadirektoraadi tulemustabelis sisal-
duvad näitajad on eelarve peadirektoraadi 
rahaliste vahenditega tehtavate tehingute  
puhul kõige asjakohasemad, samuti on need olulised näitajad tulemuslikkuse seisuko-
hast. Neid näitajaid jälgitakse korrapäraselt 
ja nende alusel hinnatakse tulemuslikkust. 
Viletsa tulemuslikkuse korral võetakse  
nõuetekohaseid meetmeid, et olukorda  parandada.
Neljas taane
Kehtiv süsteem ajutiselt makstud trahvide  haldamiseks vaadati läbi 2008. aastal, et  suurendada süsteemi turvalisust. Eelarve  
peadirektoraat esitas 2009. aasta alguses  ettepaneku kõnealust küsimust käsitleva  
komisjoni otsuse kohta. Vt ka komisjoni vas-
tus punktile 34.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus35
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 5/2009
Komisjoni sularahahaldus
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2009 – 34 lk – 21 
✕ 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-293-3

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
KÄESOLEVAS ERIARUANDES ANALÜÜSIB EUROOPA KONTROLLIKODA 
KOMISJONI SULARAHAHALDUSE KVALITEETI, HINNATES SEDA, KAS KOMISJON ON JÄRGINUD ASJAKOHASEID EESKIRJU JA MÄÄRUSI 
NING LOONUD USALDUSVÄÄRSE SULARAHAHALDUSE TAGAVAD 
SISEKONTROLLISÜSTEEMID. KONTROLLIKODA ON SEISUKOHAL, ET ÜLDJUHUL KOMISJON JÄRGIS KOHALDATAVAID ÜHENDUSE ÕIGUSAKTE, ON LOONUD USALDUSVÄÄRSED SULARAHAHALDUSE PROGNOOSIMISE MENETLUSED JA KASUTAB ENAMASTI MÕJUSAID SISEKONTROLLIMENETLUSI. SIISKI LEIDIS KONTROLLIKODA, ET KOOSKÕLASTUS KOMISJONI ASJAOMASTE PEADIREKTORAATIDE VAHEL EI OLE PIISAV SELLISTES VALDKONDADES NAGU RISKIJUHTIMINE JA -JÄRELEVALVE. TEKITADES OLUKORRA, KUS KOMISJON EI VÕTNUD PIISAVALT ARVESSE KOGURISKI SEOSES IGA KOMMERTSPANGAGA. 
LISAKS LEIDIS KONTROLLIKODA, ET ESIALGSELT SISSENÕUTUD 
TRAHVIDE HOIDMINE SPETSIAALSETEL JOOKSEVKONTODEL PÕHJUSTAB SUUREMAT KAHJURISKI.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-09-005-ET-C
ISBN 978-92-9207-293-3