[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.7.2005

KOM(2005) 337 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb Korea Vabariigist ja Venemaalt pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi importi, ja vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb dumpinguvastaseid meetmeid Taiwanist pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes, ning millega tunnistatakse need meetmed kehtetuks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjendused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (“algmäärus”) kohaldamist, mis käsitlevad Korea Vabariigist või Venemaalt pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi ja Taiwanist pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordiga seotud menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud lähtuvalt algmääruse rakendamisest ja uurimistulemustest, mis viidi läbi algmäärusele vastavate sisuliste- ja menetlusnõuete alusel. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1993/2000 Taiwanist pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise dumpinguvastase tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta. Ettepanek on nimetatud meetmed nõukogu määrusega kehtetuks tunnistada. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Asjaomastel huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuhindamist, kuid sisaldab hinnatavate tingimuste põhjaliku loendi. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetme kokkuvõte Komisjon algatas 28. mail 2004. aastal dumpinguvastase uurimise seoses Korea Vabariigist ja Venemaalt pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordiga ühendusse. Samal päeval algatati Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1993/2000 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude vahepealne läbivaatamine. Dumpingumarginaal oli Vene eksportiva tootja puhul 31,7% ja ainsa Korea eksportiva tootja puhul minimaalne dumpingumarginaal. Taiwani käsitleva läbivaatamise käigus leiti, et ühe eksportiva tootja puhul oli dumpingumarginaal 16,2% ja teise puhul minimaalne. Leiti, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes peamiselt müügimahtude ja tasuvuse mõttes. Dumpinguhinnaga impordi mõju ja ühenduse tootmisharu halvenenud olukorra vahel põhjuslikku seost luua siiski ei saanud. Seega tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse koostamiseks, millega lõpetakse menetlus Korea Vabariigi ja Venemaa suhtes ning tunnistatakse kehtetuks jõus olevad meetmed Taiwanist pärit impordi suhtes. Nimetatud määrus tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 27. augustil 2005. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

Tegevuse vormi kirjeldatakse eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. |

Viide sellele, kuidas finants- ja administratiivkoormus, mis langeb ühendusele, riikide valitsustele, piirkondlikele ja kohalikele võimudele, ettevõtjatele ja kodanikele, oleks võimalikult väike ning proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei ole kohaldatav |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Eespool nimetatud algmäärus ei näe ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

TÄIENDAV TEAVE |

Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmine toob kaasa kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamise. |

1. Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb Korea Vabariigist ja Venemaalt pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi importi, ja vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb dumpinguvastaseid meetmeid Taiwanist pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes, ning millega tunnistatakse need meetmed kehtetuks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (‘algmäärus’), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) 2000. aasta septembris kehtestas nõukogu määrustega (EÜ) nr 1994/2000[2] ja nr 1993/2000[3] Taiwanist pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu ulatuses 1% kuni 8,2% ja lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

(2) Taiwani eksportivate tootjate suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määr väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril oli järgmine:

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 5,3 %

- Chi Mei Corp., Tainan 9,1 %

- Koostööst keeldunud eksportivad tootjad 20,0 %

2. Käesolevad uurimised

(3) Vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[4] artiklile 5, avaldas komisjon 28. mail 2004 Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”)[5] dumpinguvastase menetluse algatamise kohta seoses Korea Vabariigist (‘Korea’) ja Venemaalt pärit stüreenbutadieenstüreenkummi importimisega ühendusse.

(4) Samal päeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas[6] teadaande Taiwanist pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1993/2000 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

(5) Dumpinguvastase uurimise algatamise põhjuseks oli kaebus, mille esitas 13. aprillil 2004 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu ( European Chemical Industry Council – CEFIC , ehk „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab kogu ühenduse stüreenbutadieenstüreenkummi toodangu. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

(6) Vahepealse läbivaatamine toetus CEFIC-i esitatud taotlusele ja sisaldas tõendeid korduva dumpinguhinnaga müügi ja kahju kohta ning selle kohta, et kehtivad meetmed ei ole kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks enam piisavad.

3. Menetlusega seotud isikud

(7) Komisjoni talitused andsid menetluse algatamisest ametlikult teada Korea, Venemaa ja Taiwani eksportivatele tootjatele, importijatele/kaubandusettevõtjatele ja nende liitudele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, ekspordiriikide esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul.

(8) Pidades silmas kaebuses ja taotluses loetletud stüreenbutadieenstüreenkummi Euroopa Ühendusse importijate suurt arvu, nähti algatamisteadetes ette importijate väljavõttelise uuringu kasutamine kahju määratlemiseks vastavalt algmääruse artiklile 17.

(9) Selleks et komisjoni talitused saaksid otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatusteadetes osutatud alusandmed oma stüreenbutadieenstüreenkummiga seotud tegevuse kohta valimiperioodil (1. aprill 2003–31. märts 2004). Pärast importijate esitatud teabe läbivaatamist ning valimit käsitlevatele kõsimustele laekunud vastuste vähesuse tõttu otsustati, et väljavõttelist uuringut pole vajalik.

(10) Kõigile teadaolevatele vaatlusalustele osalistele ja kõigile teistele ettevõtetele, kes eespool nimetatud teadaannetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud.

(11) Vastused saadi ühelt Korea eksportivalt tootjalt, ühelt Venemaa tootjalt ja tema kahelt Venemaa sidusettevõtjalt, neljalt Taiwani tootjalt, neljalt ühenduse tootjalt ja neljalt sõltumatult importijalt. Kasutajatelt ei saadud ühtegi vastust.

(12) Komisjoni talitused püüdsid leida kõik andmed, mida nad seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidasid, ja veendusid nende andmete õigsuses. Algmääruse artikli 16 lõike 1 kohaselt tehti kontrollkäigud järgmiste ettevõtete valdustesse:

2. Ühenduse tootmisharu tootjad

3. Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Hispaania

4. Kraton Polymers International Ltd., London, Ühendkuningriik

5. Polimeri Europa S.p.A., Milano, Itaalia

6. SA Petrofina NV Brüssel, Belgia (endine Atofina Elastomers N.V.)

7. Korea eksportiv tootja

8. Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Soul

9. Venemaa eksportiv tootja

10. SIBUR-grupp:

11. avatud aktsiaselts “Sibirsko-Uralskaya Neftegazohimicheskaya Companiya” (‘SIBUR’), Moskva

12. Gazexport, piiratud vastutusega äriühing, Moskva

13. aktsiaselts Voronezhsyntezkauchuk, Voronež

(13) Uurimine näitas, et ainult üks Venemaa tootja Voronezhsyntezkauchuk tootis vaatlusalust toodet, AS SIBUR müüs peamiselt kodumaisel turul ja tarnis toormaterjale. Gazexport vastutas eksportmüügi eest suurema osa ajast uurimisperioodil. Käesoleva uurimise seisukohast peetakse kolme omavahel seotud Vene ettevõtjat üheks ettevõtjaks ja see on ‘SIBUR-grupp’.

14. Taiwani eksportivad tootjad

15. Chi Mei Corp., Tainan

16. Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei

17. Sõltumatud importijad

18. Guzman Cauchos S.L., Valencia, Hispaania

19. Monumenta Import Export GmbH, Troisdorf, Saksamaa

20. Tecnopolimeri S.p.A., Seregno, Itaalia

4. Ajutised meetmed

(14) Arvestades vajadust täiendavalt uurida teatavaid kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvidega seotud asjaolusid, pidades eeskätt silmas seost paralleelselt toimuva Taiwanist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamisega, ei kehtestatud Koreast ja Venemaalt pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid. Kõiki isikuid teavitati siiski uurimise esialgsetest järeldustest ja neile anti võimalus esitada pärast seda teatava aja jooksul oma märkused ning nende esitatud suulisi ja kirjalikke seisukohti võeti arvesse.

5. Järgnenud menetlus

(15) Komisjoni talitused jätkasid lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist, eeskätt seoses stüreenbutadieenstüreenkummi impordiga Taiwanist.

(16) Kõiki pooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada:

- lõpetada menetlus Koreast ja Venemaalt pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes ja

- tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1993/2000, millega kehtestati Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

(17) Lisaks sellele anti neile võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Asjaosaliste esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

6. Uurimisperiood

(18) Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(19) Vaatlusalune toode on termoplastiline stüreenbutadieenstüreenkummi, mis praegu kuulub CN-koodide ex 4002 19 00, ex 4002 99 10 ja ex 4002 99 90 alla.

(20) Stüreenbutadieenstüreenkummi on triplokk kopolümeer, mis koosneb peamiselt monomeersest stüreenist ja butadieenist. See on kuiv või kui tootmises lisatakse õli, siis õlilisandiga. Toodetakse eri liiki stüreenbutadieenstüreenkummi, mille eristamiseks võib kasutada erinevaid spetsifikatsioone, näiteks stüreeni ja butadieeni vahekord, õlisisaldus või keemiline sümmeetria. Kuigi stüreenbutadieenstüreenkummi võimalike eri liikide arv on suur, on nende peamised ühised füüsikalised omadused samad ning eri liikide vahel puuduvad selged eraldusjooned. Lisaks kasutatakse kõiki stüreenbutadieenstüreenkummi liike ühesugusel eesmärgil, näiteks asfaldi ja katusekattematerjalides oleva bituumeni termomodifikatsioon, tehniline ja jalatsite kompaundimine, plasti modifitseerimine ja liimained. Seetõttu käsitletakse kõiki liike käesolevas uurimises ühe tootena.

(21) Kontrollkäikude ajal leiti, et üks ettevõte eksportis uurimisperioodi ajal ühendusse stüreenisopreenstüreen plokkpolümeeri („SIS“). Leiti, et seda toodet ei saa pidada vaatlusaluseks tooteks. Stüreenisopreenstüreeni füüsikaline koostis erineb tõepoolest stüreenbutadieenstüreeni koostisest, kuna polümeeri keskmise ploki monomeer on butadieeni asemel isopreen. Seega ei ole sellel samasugused füüsikalised omadused ja see ei kuulu käesoleva menetluse koosseisu.

2. Samasugune toode

(22) Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Koreas, Venemaal ja Taiwanis toodetaval ja siseriiklikult müüdaval stüreenbutadieenstüreenkummil ning ühenduse tootmisharu toodetaval ja ühenduses müüdaval stüreenbutadieenstüreenkummil on sarnased peamised füüsikalised ja keemilised omadused ja sarnane peamine kasutusala. Seepärast käsitatakse neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING

1. Üldised meetodid

(23) Allpool sätestatud üldisi meetodeid rakendati kõigi Korea, Venemaa ja Taiwani eksportivate tootjate puhul. Hilisemates järeldustes asjaomaste riikide poolse dumpingu kohta kirjeldatakse seega ainult iga konkreetset eksportivat riiki iseloomustavaid asjaolusid.

2. Normaalväärtus

(24) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uurisid komisjoni talitused iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul esmalt, kas stüreenbutadieenstüreenkummi omamaine müük on tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5% selle tootja ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. Seejärel määrasid komisjoni talitused kindlaks need stüreenbutadieenstüreenkummi liigid, mida müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga ettevõtted ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

(25) Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega otseselt võrreldava stüreenbutadieenstüreenkummi tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatava stüreenbutadieenstüreenkummi liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5%-le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki stüreenbutadieenstüreenkummi müügi kogumahule.

(26) Komisjoni talitused kontrollisid seejärel, kas iga omamaiselt tüüpilistes kogustes müüdava stüreenbutadieenstüreenkummi liigi müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, ning selleks määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse stüreenbutadieenstüreenkummi liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud asjakohase stüreenbutadieenstüreenkummi liigi müügimaht vastas vähemalt 80%-le selle liigi müügi kogumahust ning kui selle liigi kaalutud keskmine hind oli võrdne tootmiskuluga või ületas seda, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvestati kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui stüreenbutadieenstüreenkummi tooteliigi tulutoov müük moodustas kuni 80% selle liigi müügi kogumahust, või kus selle liigi kaalutud keskmine hind oli alla tootmiskulu, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati ainult kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmise alusel, eeldusel, et selline müük moodustas 10% või enam kogu kõnealuse liigi müügimahust.

(27) Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada normaalväärtuse leidmiseks, leiti, et selle konkreetse stüreenbutadieenstüreenkummi liigi arvestuslik väärtus on sobilik alus normaalväärtuse määramiseks.

(28) Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

(29) Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks nende liikide omamaise müügi põhjal, mida müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus. Sel eesmärgil rakendati eelnimetatud metoodikat.

3. Ekspordihind

(30) Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalune toode eksporditi otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, s.t tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

4. Võrdlus

(31) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud parandused tehti kõikidel juhtudel, kui neid peeti mõistlikeks, veatuteks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuteks.

5. Dumpingumarginaal

(32) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

6. Korea

(33) Küsimustikule vastas üks Korea eksportiv tootja. Uurimine näitas, et Korea ettevõtja omamaine kogumüük oli tüüpiline. Lisaks moodustas iga ettevõtja müüdud stüreenbutadieenstüreenkummi liigi omamaise müügi kogumaht 5% või rohkem ühendusse eksporditud võrreldavate stüreenbutadieenstüreenkummi liikide müügi kogumahust ning seetõttu võis seda pidada tüüpiliseks.

6.1. Normaalväärtus

(34) Normaalväärtuse leidmiseks võis omamaiseid hindu kasutada kahe tooteliigi puhul. Kolme tooteliigi puhul põhines normaalväärtus ainult tulutooval müügil. Viie tooteliigi puhul oli alla 10% omamaisest müügist uurimisperioodi jooksul tulutoov. Neil juhtudel arvutas komisjon normaalväärtuse algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt eksportiva tootja tootmiskulude alusel, millele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Sellega seoses põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ettevõtte müügi-, üld- ja halduskuludel, kuna tema samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 määratlusele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele kasutati kasumimarginaali kindlaksmääramiseks tavapärase kaubandustegevuse käigus saadud omamaise müügi kasumit.

6.2. Ekspordihind

(35) Et vaatlusaluse toote eksportmüük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote ühendusse eksportimisel makstud või makstava hinna põhjal.

6.3. Võrdlus

(36) Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja krediidikulusid. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, taotles ettevõtja ja talle võimaldati normaalväärtuse korral tollimaksu tagastamise korrigeerimist põhjendusega, et impordimaksu tasutakse samasuguse toote eest, kui seda tarbitakse eksportivas riigis, kuid need tagastatakse, kui stüreenbutadieenstüreenkummi müüakse ekspordiks.

(37) Ettevõte taotles ka koguselt tehtava hinnaalanduse korrigeerimist. Kontrollkäigu ajal oli ettevõttel võimalus näidata, et koguselt tehtavad hinnaalandused mõjutavad hindu. Kahjuks ei suutnud nad korrektselt kindlaks määrata väidetavaid allahindlusi ja näidata, et need olid otseselt seotud kõnealuse müügiga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 lükati taotlus seetõttu tagasi.

6.4. Dumpingumarginaal

(38) Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata oli järgmine:

- Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Soul 0,95 %

(39) Kuna äriühingu Korea Kumho Petrochemicals puhul on dumpingumarginaal minimaalne, s.t vähem kui 2%, tuleks lõpetada menetlus Korea vastu meetmeid kehtestamata vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3.

7. Venemaa

(40) Vastused küsimustikule saadi kolmelt omavahel seotud ettevõtjalt ja neid vaadeldi koos.

7.1. Normaalväärtus

(41) Uurimine näitas, et kogu Venemaa omamaine müük oli tüüpiline ja Euroopa Liitu müüdi ainult üht teatavat tooteliiki. Leiti, et asjakohast liiki stüreenbutadieenstüreenkummi omamaine müük oli piisav ja et müüki saab pidada tüüpiliseks. Leiti ka, et ühendusse eksporditavat tooteliiki müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seega sai normaalväärtuse leidmiseks kasutada tegelikke omamaiseid hindu.

(42) Üks SIBUR-gruppi kuuluv ettevõte tootis iseseisvalt peamisi tooraineid stüreeni ja butadieeni ning ostis neid vaid materjalipuuduse korral. Kuna saadi vastuolulist teavet teatavate ostetud toormaterjalide koguse ja uurimisperioodil toodetud toormaterjali koguse vahel, kasutasid komisjoni talitused vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 ja artiklile 18 olemasolevaid fakte,antud juhul ettevõtete poolt teatatud suurimat ostetud toormaterjalide kogust, et selgitada toormaterjalide maksumus tootmiskulude määramiseks. Korrigeeritud tootmise kogukulud ei muutnud siiski järeldust, et omamaised hinnad olid normaalväärtuse leidmiseks sobilik alus.

(43) Arvestades asjaomaste ettevõtete vahelist ülesannete jaotust tuli tootmiskulu määrata summeerides tootva ettevõte Voronezhsyntezkauchuk asjakohased kulud ja SIBUR-i asjakohased kulud.

(44) Pärast seda, kui ettevõtetele teatati otsusest mitte kehtestada ajutisi meetmeid, taotlesid nad määratud normaalväärtuse korrigeerimist põhjendusega, et nad olid eksikombel esitanud omamaised hinnad koos Venemaa käibemaksuga. Kontrollkäigu ajal kontrolliti ühe ettevõtte omamaise müügi hindu ja leiti, et need olid esitatud netohinnana ilma maksudeta. Teise omamaisel turul müüva ettevõtte puhul ei õnnestunud kontrollkäigu ajal omamaise müügi hindu nõuetekohaselt kontrollida, kuna ettevõte ei suutnud sel ajal esitada täielikku omamaise müügi tehingute loetelu. Hiljem esitatud täielikke omamaiseid hindu kontrolliti juhuslikult valitud arvete alusel. Nende arvete alusel järeldasid komisjoni talitused, et ettevõte oli esitanud oma asjakohased omamaise müügi hinnad netohinnana ilma maksudeta. Ülejäänud omamaise müügi puhul ei suutnud komisjoni talitused ettenähtud aja jooksul teostada käibemaksu puudutavat täiendavat kontrollimist. Eespool öeldut silmas pidades lükati taotlus tagasi.

7.2. Ekspordihind

(45) Kuna vaatlusaluse toote eksport toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote ühendusse eksportimisel makstud või makstava hinna põhjal.

7.3. Võrdlus

(46) Kuna kogu müük toimus tehasest, toimus korrigeerimine vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud vaid käitlus- ja krediidikulude põhjal.

(47) Pärast seda, kui ettevõtjatele teatati otsusest mitte kehtestada ajutisi meetmeid, taotlesid nad korrigeerimist füüsikaliste omaduste erinevuse tõttu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a, väites, et nende toodetud stüreenbutadieenstüreenkummi oli madalama kvaliteediga kui ühenduse tootmisharu toodetu. Kontrollkäigu ajal kontrolliti ja leidis kinnitust fakt, et Venemaa omamaisel turul müüdav stüreenbutadieenstüreenkummi oli samasugune kui ühendusse müüdav stüreenbutadieenstüreenkummi. Seepärast lükati taotlus algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a alusel tagasi.

7.4. Dumpingumarginaalid

(48) Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata oli järgmine:

- SIBUR-grupp, Venemaa: 31,7 %

8. Taiwan

(49) Küsimustikule vastas neli Taiwani stüreenbutadieenstüreenkummi tootjat. Vastused näitasid, et uurimisperioodil eksportisid vaatlusalust toodet Euroopa Ühendusse ainult need kaks ettevõtjat, kelle suhtes kohaldati individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid.

8.1. Normaalväärtus

(50) Ühe ettevõtte puhul näitas uurimine, et kogu omamaine müük oli tüüpiline ja Euroopa Liitu müüdi ainult üht konkreetset tooteliiki. Leiti, et asjakohast liiki stüreenbutadieenstüreenkummi omamaine müük oli piisav ja et müüki saab pidada tüüpiliseks. Leiti ka, et ühendusse eksporditavat tooteliiki müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus. Seega sai normaalväärtuse leidmiseks kasutada tegelikke omamaiseid hindu.

(51) Teise koostööd teinud ettevõtja puhul näitas uurimine, et kogu omamaine müük oli tüüpiline. Lisaks moodustas ettevõtja müüdud 8 stüreenbutadieenstüreenkummi liigi omamaise müügi kogumaht 5% või rohkem ühendusse eksporditud võrreldavate stüreenbutadieenstüreenkummi liikide müügi kogumahust ning seetõttu võis seda pidada tüüpiliseks. Üht ühendusse müüdava stüreenbutadieenstüreenkummi liiki siiski ei müüdud omamaisel turul.

(52) Normaalväärtuse leidmiseks oli võimalik omamaiseid hindu kasutada kaheksa tooteliigi puhul. Neil juhtudel, kui tooteliigi puhul ei tuvastatud omamaist müüki, arvutasid komisjoni talitused normaalväärtuse algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt eksportiva tootja tootmiskulude alusel, millele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Sellega seoses põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud selle ettevõtja müügi-, üld- ja halduskuludel, mis olid seotud samasuguse toote omamaise müügiga, mis oli tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kasumimarginaali kindlaksmääramiseks kasutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 tavapärase kaubandustegevuse käigus saadud omamaise müügi kasumit.

8.2. Ekspordihind

(53) Et vaatlusaluse toote eksportmüük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote ühendusse eksportimisel makstud või makstava hinna põhjal.

8.3. Võrdlus

(54) Ühe ettevõtja puhul korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlus-, krediidi- ja komisjonikulusid, kui see oli vajalik ja põhjendatud.

(55) Ettevõtja taotles seejärel müügijärgsete kulude korrigeerimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile h, väites, et eraldi müügijärgset teenindust pakutakse ainult omamaise müügi korral. Kontrollkäigu ajal oli ettevõttel võimalus oma taotlust põhjendada, kuid ta ei suutnud tõestada müügijärgse teeninduse olemasolu. Seetõttu lükati taotlus tagasi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

(56) Lisaks taotles ettevõtja kohandamist seoses valuuta konverteerimisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Taotlust põhjendati asjaoluga, et ettevõtja hoidis osa eksportmüügi müügisummat arves näidatud vääringus ja konverteeris seda vaid soodsa kursi korral. Kuna raamatupidamises kasutatav vahetuskurss võrdus individuaalse ekspordimüügi päevakursiga ja seega kajastas müügimahtu omamaises vääringus, ei saanud võimaldada spekulatiivse vääringukasumi korrigeerimist. Ettevõte ei näidanud, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti j tingimused olid täidetud ja seega lükati taotlus tagasi.

(57) Teise ettevõtja puhul tehti kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-, käitlus-, lastimis-, pakendamis- ja krediidikuludega, kui see oli vajalik ja põhjendatud.

(58) Nimetatud ettevõtja taotles samuti korrigeerimist füüsikaliste omaduste erinevuse tõttu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a, põhjendusega, et ühendusse müüdi ka vaatlusaluse toote madalama kvaliteediga liiki ja sellel ei olnud omamaisel turul vastet. Kontrollkäigu ajal oli ettevõtjal võimalus näidata, et väidetavad füüsikaliste omaduste erinevused mõjutavad hindu ja hinnavõrdlust. Nad ei suutnud siiski tõestada, et väidetavail füüsikalistel erinevustel oleks püsiv mõju hinnale või vaatlusaluse toote kasutusele, võrreldes asjakohase kõrgema kvaliteediga stüreenbutadieenstüreenkummi liigiga, mida müüakse omamaisel turul. Seetõttu lükati see väide tagasi.

8.4. Dumpingumarginaalid

(59) Kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata olid järgmised:

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei: -1,8 %

- Chi Mei Corp., Tainan: 16,2 %

D. KAHJU

1. Ühenduse tootmisharu mõiste

(60) Kaebust toetasid järgmised ühenduse tootjad:

- Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Hispaania;

- Kraton Polymers International Ltd., London, Ühendkuningriik;

- Polimeri Europa S.p.A., Milano, Itaalia;

- SA Petrofina NV Brüssel, Belgia (endine Atofina Elastomers N.V.);

(61) Kuna need neli kaebuse esitanud ja koostööd teinud ühenduse tootjat moodustavad 100% vaatlusaluse toote tootmisest ühenduses, siis leitakse, et kaebuse esitanud tootjad moodustavad vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4 ühenduse tootmisharu.

2. Ühenduse tarbimine

(62) Ühenduse tarbimise mõõtmise aluseks oli ühenduse tootmisharu müügi maht ühenduse turul, import Koreast, Venemaalt ja Taiwanist ning stüreenbutadieenstüreenkummi arvestuslik osakaal asjakohaste CN-koodide alla kuuluvast impordist, mis on pärit muudest kolmandatest riikidest, kuna stüreenbutadieenstüreenkummi moodustab ainult osa nende tollikoodide alla kuuluvatest toodetest. See osakaal põhines muude infoallikate puudumise tõttu kaebuses järgitud metoodikal. Import Koreast, Venemaalt ja Taiwanist määrati kindlaks nende kolme riigi koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal, kuna uurimise käigus selgus, et need tootjad esindasid 100% vaatlusaluse toote ekspordist nendest riikidest ühendusse.

(63) Alates 2000. aastast kuni uurimisperioodini vähenes tarbimine ühenduses 193 756 tonnilt 180 195 tonnile, s.o 7%. 2002. aastal saavutas ühenduse tarbimine siiski kõrgtaseme ja vähenes seejärel järsult 9%.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Ühenduse tarbimine (tonnides) | 193 756 | 191 827 | 198 741 | 188 562 | 180 195 |

Indeks | 100 | 99 | 103 | 97 | 93 |

3. Stüreenbutadieenstüreenkummi import vaatlusalustest riikidest

3.1. Kumulatsioon

(64) Komisjon kaalus, kas Koreast, Venemaalt ja Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

(65) Nimetatud artiklis on sätestatud, et üheaegselt dumpinguvastase uurimise all oleva kahest või enamast riigist pärit impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt, ainult siis, kui leitakse, et a) igast riigist pärit impordiga seoses mõõdetud dumpingumäär on kõrgem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja igast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu ning b) impordi mõjude kumulatiivne hinnang on imporditud toodete vahelise konkurentsi ning imporditud ja ühenduse samasuguste toodete vahelise konkurentsi valguses otstarbekas.

(66) Korea ja ühe Taiwani eksportiva tootja puhul näitas uurimine, et dumpingu tase on minimaalne või ei ole seda üldse. Seetõttu ei saanud algmääruse artikli 3 lõikega 4 kooskõlas nende tootjate importi kumulatiivselt hinnata. Seevastu Venemaa ja teiste Taiwani koostööd teinud eksportivate tootjate dumpingumarginaalid on miinimumtasemest tunduvalt kõrgemad ning nendest riikidest pärit impordi maht ei ole algmääruse artikli 5 lõike 7 mõttes tühine, ulatudes kumulatiivse turuosana 5,3%-ni.

(67) Selleks, et määrata kumulatiivse hindamise sobivus neist kahest ettevõttest pärit imporditud toodete vahelise konkurentsi ning imporditud toodete ja samasuguste ühenduse toodete vahelise konkurentsi tingimuste valguses, analüüsisid komisjoni talitused eksportijate turukäitumist ekspordimahtude ja hinnasuundumuste osas.

(68) Sarnaseid ekspordimahtude suundumusi täheldati Taiwani ja Venemaa puhul, kus 2001. aasta (järgmine aasta pärast meetmete kehtestamist Taiwani suhtes) ja uurimisperioodi vahel lisandus eksport Venemaalt 77% ja Taiwanist 151%. Eespoolnimetatut arvesse võttes järeldati, et Venemaa ja Taiwani dumpinguga tegelevate eksportijate turukäitumises ei olnud ühendusse suunatud ekspordi mahtude puhul märkimisväärseid erinevusi.

(69) Venemaa ja Taiwani tootjate turukäitumine leiti ühesugune olevat ka ekspordihindade puhul. Tegelikult vähendasid need riigid perioodil alates 2001. aastast (kui kehtestati meetmed Taiwani impordi suhtes ja kui Venemaa impordimahud hakkasid märkimisväärseks muutuma) kuni uurimisperioodi lõpuni oma stüreenbutadieenstüreenkummi ühiku keskmist müügihinda vastavalt 18% ja 6% Lisaks avastati mõlema riigi puhul ka sarnane hinna allalöömise tase.

(70) Uurimine näitas ka seda, et import vaatlusalustest riikidest ühendusse toimub samade kanalite kaudu, kuna suures osas kaubeldakse kõnealuste imporditavate toodetega läbi vahendajate ja neid ei müüda otse lõppklientidele.

(71) Peale selle, nagu eespool seletatud, leiti, et vaatlusalustest riikidest imporditud vaatlusalune toode ja ühenduses toodetud vaatlusalune toode on ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega ning et neid tuleb asendatavuse osas ühesugustena käsitleda. Sellest tulenevalt tehti kindlaks, et vaatlusase toote eksport ühest vaatlusalusest riigist konkureerib nii teise vaatlusaluse riigi kui ka ühenduse tootmisharu toodetava stüreenbutadieenstüreenkummiga.

(72) Eespool öeldu põhjal järeldati, et kõik Venemaalt ja Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi kumuleerimise tingimused on täidetud.

3.2. Impordimaht ja turuosa

(73) Venemaalt ja Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi dumpinguhinnaga import suurenes 2000. aasta 2834 tonnilt uurimisperioodi jooksul järsult 9523 tonnini. Vastav turuosa suurenes 1,5 %-lt 2000. aastal 5,3 %-ni uurimisperioodil.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Import (tonnides) | 2 834 | 4 979 | 4 966 | 8 919 | 9 523 |

Indeks | 100 | 176 | 175 | 315 | 336 |

Turuosa | 1,5 % | 2,6 % | 2,5 % | 4,7 % | 5,3 % |

3.3. Hinnad

(74) Venemaalt ja Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmine hind vähenes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel 12%.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Kaalutud keskmine CIF-hind ühenduse piiril (eurot tonni kohta) | 1 145 | 1 179 | 1 086 | 1 023 | 1 004 |

Indeks | 100 | 103 | 95 | 89 | 88 |

3.4. Hinna allalöömine

(75) Hinna allalöömise kindlaks määramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi andmeid. Ühenduse tootmisharu asjaomased müügihinnad olid need, millega toimus müük sõltumatutele klientidele ja mida vajadusel korrigeeriti tehasehinna tasemele, s.t maha arvati veokulud ühenduse sees ning hinnaalandused ja hinnavähendid. Küsimustikus määratletud stüreenbutadieenstüreenkummi eri liikide hindu võrreldi eksportijate müügihindadega, millest olid maha arvatud hinnaalandused ja mida vajadusel korrigeeriti vastavalt CIF-hindadele ühenduse piiril asjakohase kohandusega tollivormistuse ja impordijärgsete kulude suhtes.

(76) Importijad ja Venemaa tootja väitsid ning ühenduse tootmisharu kinnitas, et ühenduse tootmisharu toodetud vaatlusaluse toote kvaliteet on üldiselt kõrgem, kui Venemaalt imporditud samasuguse toote kvaliteet. Olemasolevate tõendite põhjal leiti, et selliste kvaliteedierinevuste puhul on õigustatud 5% suurune kohandamine, mis lisati koostööd teinud eksportivate tootjate ühenduse piiril kehtivale CIF-hinnale.

(77) Kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal oli uurimisperioodi jooksul Venemaa ja Taiwani dumpinguga tegeleva tootja puhul umbes 15%.

(78) Eespool toodud arve hinnates tuleb meeles pidada, et hoolimata kvaliteedist tulenevast korrigeerimisest on erinevatest allikatest pärit stüreenbutadieenstüreenkummi üldiselt asendatav ning seega on hind tarneallika valimisel oluline kriteerium. See suurendab iga leitud hinna allalöömise mõju.

4. Ühenduse tootmisharu olukord

4.1. Tootmine

(79) Ühenduse tootmisharu toomismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 4%. Pärast 2002. aasta kasvu toimus 2003. aastal ja uurimisperioodi jooksul vähenemine.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Toodang (tonnides) | 259 698 | 253 113 | 271 964 | 253 679 | 249 566 |

Indeks | 100 | 97 | 105 | 98 | 96 |

4.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

(80) Tootmisvõimsus määrati ühenduse tootmisharu tootmisüksuste nominaalse võimsuse põhjal, arvestades nii tootmise tehnilisi katkestusi kui ka fakti, et teatud juhtudel kasutati osa tootmisvõimsusest samadel tootmisliinidel toodetud teiste toodete peale.

(81) Stüreenbutadieenstüreenkummi tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Tegelikult langes tootmisvõimsus 2003. aastal pärast väikest tõusu 2001. ja 2002. aastal 2000. aasta tasemeni ning püsis uurimisperioodi jooksul sellel tasemel.

(82) Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 4 protsendipunkti 79%-lt 75%-le. Kuna tootmisvõimsus ise püsis stabiilsena, siis on tootmisvõimsuse rakendusastme langus tingitud üksnes ühenduse tootmisharu tootmismahu vähenemisest.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Tootmisvõimsus (tonnides) | 329 574 | 337 524 | 338 014 | 329 173 | 330 774 |

Indeks | 100 | 102 | 103 | 100 | 100 |

Tootmisvõimsuse kasutusaste | 79 % | 75 % | 80 % | 77 % | 75 % |

4.3. Varud

(83) Vaatlusalusel perioodil kasvasid varud 60%. Varude kasvul paistab olevat kaks põhjust: üks on müügi vähenemine ja teine mitme stüreenbutadieenstüreenkummi uue liigi tootmine, mille turustamisele kulus rohkem aega.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Varud (tonnides) | 44 971 | 44 325 | 59 077 | 63 997 | 71 875 |

Indeks | 100 | 99 | 131 | 142 | 160 |

4.4. Investeeringud

(84) Vaatlusalusel perioodil investeeris ühenduse tootmisharu umbes 60 miljonit eurot, peamiselt masinatesse ja seadmetesse (umbes 48%) ning uurimis- ja arendusprojektidesse (23%). Need investeeringud olid vajalikud põhiliselt tootmisvõimuse hoidmiseks käesoleval tasemel. Pärast järsku vähenemist 2001. ja 2002. aastal suurenesid investeeringud taas 2003. aastal ja uurimisperioodil, kuid jäid siiski alla 2000. aasta taset. Investeeringute suurenemine 2003. aastal ja uurimisperioodil oli tingitud ühenduse tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks vajalike stüreenbutadieenstüreenkummi uute liikide arendamiseks ja turuletoomiseks tarvilikest hooldus- ja moderniseerimistöödest. Lisaks võib investeeringute kõikumist seletada teatud seadmete tsüklilise elueaga. Vaatlusalusel perioodil vähenesid aastased investeeringud kokku 11%.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 16 464 | 12 969 | 8 914 | 11 760 | 14 698 |

Indeks | 100 | 79 | 54 | 71 | 89 |

4.5. Müük ja turuosa

(85) Ühenduse tootmisharu stüreenbutadieenstüreenkummi müük ühenduse turul vähenes alates 2000. aastast kuni uurimisperioodini 15%. Kuna ühenduse tarbimine vähenes selle perioodi jooksul vaid 7%, siis oli ühenduse tootmisharu müügi järsu vähenemise tulemuseks märkimisväärne turuosa kaotus – 89%-lt 82%-le.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Müük Euroopa Ühenduses (tonnides) | 172 080 | 166 680 | 161 486 | 155 050 | 146 907 |

Indeks | 100 | 97 | 94 | 90 | 85 |

Turuosa | 89 % | 87 % | 81 % | 82 % | 82 % |

4.6. Hinnad

(86) Ühenduse tootmisharu keskmine ühiku müügihind oli uurimisperioodi jooksul võrreldes 2000. aastaga enam-vähem samal tasemel, vähenedes vaid 1%. Tegelikult tõusis ühenduse tootmisharu ühiku müügihind kõigepealt perioodil alates 2000. aastast kuni 2001. aastani 6% ning langes seejärel 7% perioodil alates 2001. aastast kuni uurimisperioodini.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Kaalutud keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 350 | 1 434 | 1 363 | 1 348 | 1 330 |

Indeks | 100 | 106 | 101 | 100 | 99 |

4.7. Tasuvus ja rahavood

(87) Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu netokäibe kaalutud keskmine tasuvus samasuguse toote müügi puhul ühenduse turul 2,2%-lt 1,2%-le. Kõigepealt tõusis see järsult 2000. aasta 2,2%-lt 2001. aasta 9,3%-ni, mis langes kokku dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamisega Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes, ning langes alates 2001. aastast pidevalt.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Netokäibe kaalutud keskmine tasuvus | 2,2 % | 9,3 % | 8,9 % | 1,5 % | 1,2 % |

(88) Rahavood olid uurimisperioodil -0,7 miljoni euro tasemel. 2000. aastal oli olukord keeruline peamiselt investeeringute kõrge taseme tõttu. Aastatel 2001, 2002 ja 2003 olid ühenduse tootmisharu rahavood siiski positiivsed. Rahavoo olukord halvenes järsult perioodil alates 2002. aastast kuni uurimisperioodini.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Rahavoog (tuhandetes eurodes) | -7 362 | 10 005 | 33 050 | 4 639 | -714 |

4.8. Kasum netovaralt

(89) Kasum netovaralt vähenes vaatlusaluse toote puhul vaatlusalusel perioodil 5%. Pärast algset tõusu 0,3%-ni 2001. aastal ja 2,8%-ni 2002. aastal vähenes see järsult -8,5%-ni 2003. aastal ja -11,2%-ni uurimisperioodil.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Kaalutud kasum netovaralt | -6,2 % | 0,3 % | 2,8 % | -8,5 % | -11,2 % |

4.9. Kapitali kaasamise võime

(90) Kolm neljast ühenduse tootjast kuuluvad suurtesse naftakontsernidesse, neljas on aga 100% investeerimisfondi omanduses. Ühenduse tootmisharu ei esitanud kapitali kaasamise kohta väiteid ega viidet selle kohta, et ühenduse tootmisharul oleks oma tegevuste jaoks kapitali kaasamisega probleeme olnud.

4.10. Tööhõive ja töötasud

(91) Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 7%. Töötasud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena: töötasude kogusumma suurenes vähesel määral (1%), mis on märkimisväärselt väiksem kui selle perioodi Euroopa inflatsioonimäär.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Töötajad | 627 | 642 | 596 | 614 | 581 |

Indeks | 100 | 102 | 95 | 98 | 93 |

Kaalutud keskmine (tuhandetes eurodes aasta kohta) | 75 | 75 | 73 | 73 | 76 |

Indeks | 100 | 100 | 97 | 97 | 101 |

4.11. Tootlikkus

(92) Ühenduse tootmisharu tootlikkus kasvas vaatlusalusel perioodil 4%. Väikesed kõikumised perioodi jooksul on otseselt seotud tööhõive arenguga. See kasv näitab, et ühenduse tootjad mitte ainult ei korrigeerinud müügi vähenemisega seoses töötajate arvu, vaid suutsid parandada ka oma efektiivsust.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |

Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 414 | 394 | 456 | 413 | 430 |

Indeks | 100 | 95 | 110 | 100 | 104 |

4.12. Kasv

(93) Kuigi ühenduse tarbimine vähenes alates 2000. aastast kuni uurimisperioodini 6%, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele 15%. Seega alanes ühenduse tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil palju järsemalt kui nõudlus. Sellest tulenevalt vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 8 protsendipunkti.

4.13. Dumpingumarginaali suurus

(94) Seoses tegelike dumpingumarginaalide mõjudega ühenduse tootmisharule, arvestades Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu, ei saa seda mõju pidada tühiseks.

4.14. Varasemast dumpingust ja subsideerimisest toibumine

(95) Meenutada tuleb fakti, et mingi osa jooksul vaatlusalusest perioodist kannatas ühenduse tootmisharu Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja subsideeritud impordi tõttu. Ühenduse tootmisharu toibus mingil määral pärast dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamist Taiwanist pärit impordi suhtes 2000. aastal. Ühenduse tootmisharu olukord halvenes aga uuesti pärast 2002. aastat, kui ühenduse hindadele allajäävate hindadega import Taiwanist, Venemaalt ja Koreast märkimisväärselt kasvas.

5. JÄRELDUS KAHJU KOHTA

(96) Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi kumuleeritud maht on suurenenud nii absoluutarvestuses kui ka turuosa arvestuses, moodustades uurimisperioodil 5,3% suuruse kumuleeritud turuosa. Lisaks vähenes vaatlusalusel perioodil Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmine hind 12%. Seda vähenemist kajastab tuvastatud hinna allalöömine.

(97) Enamik ühenduse tootmisharu kahju näitajaid viitab negatiivsele arengule vaatlusaluse perioodi jooksul, mis peegeldab kahju. Kuigi ühenduse stüreenbutadieenstüreenkummi tarbimine vähenes kokku 7%, langes ühenduse tootmisharu müük 15%, millega kaasnes 7 protsendipunkti suurune turuosa kaotus. Tootmismaht vähenes 4%; tootmisvõimsus loidus ning tootmisvõimsuse rakendusaste langes 4 protsendipunkti. Keskmine ühiku müügihind langes vaatlusalusel perioodil 1% ja netokäibe kaalutud keskmine tasuvus 1,1 protsendipunkti. Samuti halvenesid vaatlusalusel perioodil muud tasuvusega seotud näitajad, näiteks kasum netovaralt. Tööhõive langes 7%, samas kui tootlikkus tõusis 4%. Lõpuks tõusis keskmine töötasu 1%, mis on madalam kui Euroopa inflatsioonimäära tõus vaatlusalusel perioodil.

(98) Põhinedes eespool esitatule leitakse, et ühenduse tootmisharu on keerulises majandus- ja finantsolukorras ning on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. Sissejuhatus

(99) Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 ja artikli 3 lõikega 7 uuriti, kas ühenduse tootmisharu olulise kahju põhjustas vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import. Lisaks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 ka muid teadaolevaid tegureid peale dumpinguhinnaga importi, mis võisid ühenduse tootmisharule kahju tekitada, et vältida olukorda, kus mõnest sellisest tegurist tulenev kahju pandaks ekslikult dumpinguhinnaga impordi süüks.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(100) Vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,8%, samal ajal kui sellise impordi hind langes uurimisperioodil 12% ja oli ühenduse tootmisharu hindadest 15,3% madalam. Ühenduse tootmisharul õnnestus müügihinnad vaatlusalusel perioodil enam-vähem stabiilsena hoida, kuid see toimus müügimahu ja turuosa arvelt, mis mõjutas omakorda tasuvust.

(101) Kuigi eespool nimetatud andmete esmane analüüs viitaks dumpinguhinnaga impordi olulisele mõjule ühenduse tootmisharule, siis põhjalikum uurimine seda ei kinnita. Esiteks on ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise ja dumpinguhinnaga impordi kõige intensiivsema esinemise vahel vaid osaline. Kuigi dumpinguhinnaga impordi maht vähenes vähesel määral alates 2001. aastast kuni 2002. aastani ning kasvas seejärel oluliselt 2003. aastal (+80%), näitas ühenduse tootmisharu müük kogu vaatlusalusel perioodil järkjärgulist vähenemist. Lisaks leidis ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine aset ainult perioodil 2000–2002, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. See kasv oli eriti suur 2003. aastal ja uurimisperioodi jooksul, kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas 2002. aasta 2,5%-lt 4,7%-ni 2003. aastal ja uurimisperioodil 5,3%-ni. Samal perioodil suurenes vähesel määral ühenduse tootmisharu turuosa: 81%-lt 2002. aastal 82%-ni 2003. aastal ja uurimisperioodil. Peale selle märgitakse, et ühenduse tootmisharu saavutas kõige kõrgema tasuvuse astme aastatel 2001 ja 2002 – ajal, mil leidis aset selle turuosa kaotus. Tasuvus hakkas vähenema alles pärast seda. Ühenduse tootmisharu müügihinnad püsisid stabiilsena kogu perioodi jooksul. Tunnistatakse, et need hinnad kannatasid mõnevõrra alates 2003. aastast, kuna ühenduse tootmisharu ei suutnud kulude kasvu mujale üle kanda. Seda kulude kasvu ülekandmise võimatust ei saa või saab vaid vähesel määral lugeda dumpinguhinnaga impordi põhjustatuks, eriti seetõttu, et mittedumpinguhinnaga impordi hind oli madalam kui dumpingimpordil. Lisaks püsis dumpinguhinnaga impordi turuosa kogu aeg alla 5,3%, samal ajal kui mittedumpinguhinnaga impordi turuosa oli umbes 12%. Kõik eespool toodu viitab sellele, et impordist tulenev hinnasurve on peamiselt mittedumpinguhinnaga impordi põhjustatud.

(102) Eespool toodut arvesse võttes leiti, et dumpinguhinnaga import võis ühenduse tootmisharu hindadele teatavat survet avaldada ning et sellel oli mõningane negatiivne mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. Selgema ajalise kokkulangevuse puudumisel ühest küljest dumpinguhinnaga impordi ja teisalt ühenduse tootmisharu mahtude, turuosa ja hindade arengu vahel on aga väga keeruline teha kindlaks dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale. Seetõttu ei saanud järeldada, et dumpinguhinnaga impordil oli otsustav roll ühenduse tootmisharule kahjuliku olukorra tekkimises.

3. Muude tegurite mõju

3.1. Tarbimise areng

(103) Stüreenbutadieenstüreenkummi tarbimine ühenduses vähenes vaatlusalusel perioodil 7%. See võis osaliselt mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda, kuna stüreenbutadieenstüreenkummi tootmine on kapitalimahukas tegevus, mille puhul müügimaht mõjutab otseselt tasuvust.

(104) Tarbimise vähenemist saab käsitleda aga ainult ühena mitmest ühenduse tootmisharule kahjuliku olukorra põhjustajast, kuna ilmnes, et import Koreast, Venemaalt ja Taiwanist kasvas vaatlusalusel perioodil, võttes niimoodi üle osa ühenduse tootmisharu turuosast.

3.2. Valuutakursside kõikumine

(105) Uuriti ka euro ja USA dollari valuutakursside kõikumisi, sest enamik imporditehinguid vaatlusalustest riikidest Euroopa Ühendusse tehakse USA dollarites. Euro väärtus USD suhtes on alates 2002. aasta keskpaigast tõusnud ja seda märkimisväärselt uurimisperioodi jooksul, soodustades sellega eksporti euroalale sel perioodil. Eespool toodu valguses väitis üks eksportija ja üks huvitatud isik, et sellises „dollarikeskses“ äritegevuses aitas selle valuuta väärtuse langus euro suhtes tõenäoliselt oluliselt kaasa ühenduse tootmisharule kahjuliku olukorra tekkele ning seda tuleks seetõttu arvesse võtta.

(106) Märkida tuleb aga ka seda, et euro ümberhindamine vähendas samal ajal ühenduse tootmisharu kahju, kuna toormehinnad, mis moodustavad umbes 40% tootmiskuludest, noteeritakse rahvusvahelistel toormeturgudel USA dollarites.

(107) Lisaks suurenes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootjate eksport sõltumatutele isikutele, samal ajal kui vaatlusaluse toote import Ameerika Ühendriikidest ühendusse vähenes, viidates sellele, et euro väärtuse tõus USD suhtes ei ole iseenesest ühenduse tootjate turuosa vähenemise juures otsustavaks teguriks.

(108) Kuigi esmapilgul ei saa välistada, et euro kallinemine USD suhtes võis soodustada stüreenbutadieenstüreenkummi importi vaatlusalustest riikidest, valuuta kõikumised ka tasakaalustasid ühenduse tootmisharu kahju. Peale selle ei soodustanud see kallinemine importi teistest dollaritega kauplevatest riikidest peale vaatlusaluste riikide ega takistanud ühenduse tootjaid suurendamast oma eksporti ühendusest väljapoole. Seetõttu ei leitud, et valuuta kõikumistel oleks olnud oluline mõju ühenduse tootjate kannatatud kahjule. Veelgi tähtsam on aga see, et kahjuanalüüs uuris dumpinguhinnaga impordi hindu ja koguseid, aga kindlasti mitte seda, miks dumpinguhinnaga import leidis aset mõnel kindlal hinnatasemel. Sellest tulenevalt tundub, et valuutakursi kõikumiste mõju dumpinguhinnaga impordi hindadele ei saa määratluse kohaselt normaaltingimustes olla üks kahju tekkimise teguritest.

3.3. Mittedumpinguhinnaga import

(109) Hinnati Koreast ja Taiwanist pärit mittedumpinguhinnaga impordi mõjusid ühenduse tootmisharu olukorrale. Ettevõtjatelt saadud teabe konfidentsiaalsuse tagamise eesmärgil esitatakse andmed kumuleerituna.

(110) Koreast ja Taiwanist pärit mittedumpinguhinnaga import näitas samasugust trendi. Kumuleeritud arvestuses suurenes selle maht uurimisperioodil 56% ja turuosa 5,2 protsendipunkti, saavutades uurimisperioodil 12,8% turuosa. Mittedumpinguhinnaga impordi maht oli uurimisperioodil seega 2,4 korda suurem kui dumpinguhinnaga impordi maht. Lisaks oli Koreast ja Taiwanist pärit mittedumpinguhinnaga impordi puhul arvutatud allalöömismarginaal kõrgem (17,4%) kui dumpinguhinnaga impordil (15,3%). See oluline allalöömine koos mittedumpinguhinnaga impordi märkimisväärse mahuga aitas suurel määral kaasa EÜ turul täheldatud hinnasurvele.

(111) Sellest tulenevalt järeldati, et Koreast ja Taiwanist pärit mittedumpinguhinnaga impordi mahu ja hinna mõju oli selline, et seda võib pidada ühenduse tootmisharu kantud kahju tekkimisel oluliseks teguriks ning et Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import mängis sealjuures vähemtähtsat rolli.

3.4. Import muudest kolmandatest riikidest

(112) Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa ühenduses oli uurimisperioodil 0,4% ning tehti järeldus, et selle mõju ühenduse tootmisharu kannatatud kahjule ei olnud märkimisväärne.

3.5. Toormekulud

(113) Vaatlusalusel perioodil täheldati toormekulude kasvu. See soodustas ühenduse tootmisharu tasuvuse langust. Tavaliselt üritaks ühenduse tootmisharu sellise kulukasvu klientidele üle kanda. Mittedumpinguhinnaga impordist ja arvatavasti vähemal määral ka dumpinguhinnaga impordist tuleneva laiaulatusliku hinnasurve tõttu ei olnud see aga võimalik. Peale selle kogesid ühenduse tootjatega samal tasemel toormekulude tõusu ka Korea ja Taiwani eksportivad tootjad. Seega ei mõjutanud ühenduse tootmisharu tasuvust negatiivselt mitte toormekulude tõus kui selline, vaid pigem impordist tuleneva hinnasurve ja toormekulude tõusu kokkulangevus.

(114) Eespool toodut arvestades järeldati, et toormekulude muutused ühenduses ei olnud ühenduse tootmisharule kahju põhjustanud tegur.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(115) Andmed viitavad sellele, et dumpinguhinnaga import avaldas teatavat hinnasurvet ühenduse tootmisharu hindadele ning soodustas ühenduse tootmisharu kahjulikku olukorda. Üksikasjalikum analüüs, mis põhineb eelkõige vaatlusaluse perioodi suundumuste arengul ei võimalda luua põhjuslikku seost, kuna ei olnud selget ajalist kokkulangevust ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise ja dumpinguhinnaga impordi mõjude vahel.

(116) Leiti ka, et kui Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi lisandumine (mis väljendus mahtude ja turuosa kasvus) ühelt poolt ja ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine (mis avaldus turuosa kaotuses ja tasuvuse languses) teiselt poolt ka langesid ajaliselt kokku, eksisteeris selline kokkulangevus ka mittedumpinguhinnaga impordi puhul, mille mahud kasvasid vaatlusalusel perioodil dumpinguhinnaga impordist järsemalt.

(117) Lisaks oli Koreast ja Taiwanist pärit mittedumpinguhinnaga impordi maht uurimisperioodi jooksul märgatavalt suurem kui dumpinguhinnaga impordil, võimaldades tunduvalt suuremat turuosa (12,8% vs 5,3%). Peale selle olid nii dumpinguhinnaga impordi kui ka mittedumpinguhinnaga impordi hinnad ühenduse hindadest madalamad, kusjuures mittedumpinguhinnaga impordi hinna tase oli isegi madalam. Seetõttu oli impordikonkurents (õiglaste hindadega), millega ühendus silmitsi seisis, tugevam mittedumpinguhinnaga müüvate tootjate/riikide poolt. Mittedumpinguhinnaga import oli seega ühenduse tootmisharule kahjuliku olukorra tekkimises valdav tegur.

(118) Leiti ka, et tarbimise vähenemine EÜs soodustas ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

(119) Ühenduse tootmisharu vaidles sellistele järeldustele vastu, põhjendades, et muude tegurite mõju ei olnud piisav, et kaotada põhjuslik seos Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kannatatud kahju vahel. Kuna nad ei esitanud seisukohti, mis võinuksid muuta kehtetuks põhjendustes 100–102, 103, 109–111 ja 115–118 esitatud hinnangud ja järeldused, leiti et esitatud seisukohad ei olnud siiski piisavad teistsuguse järelduse tegemiseks.

(120) Järelikult võib öelda, et kuigi dumpinguhinnaga import võis kahju tekitamisele kaasa aidata, ei suudetud tõestada, et see eraldi vaadelduna materiaalset kahju tekitas. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuriti ka teisi tegureid ja leiti, et kahju tekitajaks võib lugeda peamiselt mittedumpinguhinnaga impordi ja nõudluse vähenemise mõju.

F. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

(121) Taiwanit käsitleva vahepealse läbivaatamise raames uuriti ka seda, kas võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega muutunud asjaolusid saab pidada püsivaks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

(122) Vaadeldi Taiwani turu omamaiste hindade ja Taiwanist eksporditava stüreenbutadieenstüreenkummi hindade tõenäolist arengut. Sellega seoses leiti, et Taiwanil on vaatlusaluse toote puhul märkimisväärne omamaine turg ja et omamaised hinnad olid tõusnud võrreldes esialgse uurimisega isegi suuremas proportsioonis kui toormaterjalide kulu.

(123) Seoses stüreenbutadieenstüreenkummi ekspordiga Taiwanist teistele turgudele tuleb esmalt märkida, et Euroopa Liidu turg moodustab väikese osa koguekspordist. Uurimine näitas tõepoolest, et koostööd tegevad ettevõtjad müüsid 75% oma stüreenbutadieenstüreenkummi toodangust väljakujunenud kolmandate riikide turgudel. Lisaks märgiti, et ekspordihinnad olid 2002. aastast alates kuni uurimisperioodini jätkuvalt tõusnud umbes 10% ja 15% võrra. Seetõttu ei eeldata, et Taiwani suhtes meetmete lõpetamine toob kaasa märkimisväärse uue dumpingu ohu.

(124) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 järeldati, et võrreldes dumpingu esialgse uurimisega muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

G. JÄRELDUS

(125) Arvestades, et Koreast pärit stüreenbutadieenstüreenkummi impordi puhul ja ühe Taiwani ettevõja puhul ei tuvastatud dumpingut ning et ühenduse tootmisharu kantud kahju saab suures osas omistada teistele teguritele nagu mittedumpinguhinnaga impordi mahud ja hinnad ja nõudluse vähenemine, ei olnud võimalik kindlaks teha põhjuslikku seost dumpingu ja kahju vahel seoses Venemaalt ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordiga. Seega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Koreast, Venemaalt ja Taiwanist pärit stüreenbutadieenstüreenkummi suhtes vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 2 ja artikli 9 lõikele 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigist ja Venemaalt pärit termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 2

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1993/2000 Taiwanist pärineva termoplastilise stüreenbutadieenstüreenkummi impordi suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, [...]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[2] EÜT L 238, 22.9.2000, lk 8.

[3] EÜT L 238, 22.9.2000, lk 4.

[4] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[5] EÜT C 144, 28.5.2004, lk 5.

[6] EÜT C 144, 28.5.2004, lk 9