ET Euroopa Liidu Teataja C 229/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalne turg kui kasvumootor” (ettevalmistav arvamus)

2012/C 229/01

Raportöör: Laure BATUT

11. jaanuaril 2012 otsustas Euroopa Liidu eesistujariik Taani vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Digitaalne turg kui kasvumootor”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 10. mail 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 481. istungjärgul 23.-24. mail 2012. aasta (23. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 141, vastu hääletas 7, erapooletuks jäi 5.

1. Sissejuhatus

1.1 Digitaalmajandus muudab põhjalikult kõiki harjumusi ja puudutab kogu ühiskonna sotsiaalset ja majanduslikku ülesehitust. Ohutus ja koostalitlusvõime on esmatähtsad. ELi digitaalne tegevuskava on strateegia „Euroopa 2020” üks juhtalgatustest. Komitee on juba vastu võtnud hulga arvamusi (1) digitaalsektorist meie ühiskondadele tulenevate tagajärgede kohta.

1.2 Eesistujariik Taani, teadvustades küsimuse olulisust, palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel välja selgitada, mida on veel vaja teha, et digitaalsektorist saaks majanduse kasvumootor. Komitee leiab, et sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoog peaks olema kõigi digitaalmajandusealaste arutelude, konsultatsioonide ja partnerluste lahutamatu osa.

1.3 Turg turu pärast (2) ei ole eesmärk omaette. Digitaalne turg peab olema vahend majanduse teenistuses ega tohi ohustada majanduslikku, sotsiaalset, humanitaarset ja kultuurilist edu. Internetis tootmine ja vahetamine ning digitaalmajanduse arendamine muudavad tööturgu. Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib rohkem nähtavust, teavet ettevõtjate ja tarbijate sidusrühmadele ning asjakohasemaid garantiisid kõigile.

1.4 EL jääb maha suurtest arendajatest ja pakkujatest (USA) ning suurtest tootjatest (Aasia). Ta peab kiirkorras ellu viima oma digitaalstrateegia tervikuna ja muutma oma lähenemisviisi, et paremini reageerida lühiajalistele (näiteks intellektuaalomandiõigustega seotud) ja pikaajalistele (demograafilise vananemisega seotud) probleemidele. Komitee prioriteedid on järgmised: kindel siht panustada majandusteadmistele, kindel siht luua Euroopa turuliidrid, kelle otsustamiskeskused ning teadus- ja arendustegevus asub ELis ning kes toovad kasu kõigile kodanikele, usalduse loomine, kõigi võimekuse tõstmine, tootlikkuse arendamine ja digitaalsektori kaasamine jätkusuutliku majanduskasvu strateegiasse.

Alljärgnevates punktides on sedastatud komitee soovitused.

2. Majanduskasvu käivitamine digitaalturu abil

2.1 Kasulikud infrastruktuurid peavad suutma kiiresti katta kogu Euroopa territooriumi, sealhulgas ülemeremaad ja -territooriumid (3). Kõigi piirkondade, sealhulgas isoleeritud aladel asuvad operaatorid peavad tagama üldise ligipääsu. Komitee leiab, et teatis COM(2011) 942 „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” ei pruugi olla piisav.

2.2 Kõigi ligipääs (4) riist- ja tarkvarale ning kasutusealased koolitused on peamised eeltingimused. Veerand elanikkonnast on eakad. Ka see huvirühm peab olema kaasatud. Komitee leiab, et ligipääs peab olema tegevuskava üks prioriteete.

2.3 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) standardid tuleb määratleda koos tööstuse, VKEde ja kõigi muude kodanikuühiskonna sidusrühmadega (5) eesmärgiga tagada IKT rakenduste ja teenuste täielik koostalitlus ja vastavus ning rajada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimise poliitika, mis tugineks liidu poliitikal (Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni (6) punktid 69 ja 72. Komitee peab vajalikuks aidata rahaliselt VKEsid ja standardimises osalevaid ühiskonna sidusrühmi.

2.4 Euroopa võrgustikud tuleb ühendada, et laiendada digitaalmajanduse levikut ning suurendada toodete ja teenuste pakkumist (arvamus CESE 490/2012 – TEN/469).

2.5 Komitee leiab, et pakkumise koostalitlust tuleb korraldada ELi tasandil. Standardid annavad Euroopa huvirühmadele pääsu uutele turgudele rahvusvahelisel tasandil.

2.6 Komitee on juba võtnud neutraalset ja avatud internetti pooldava seisukoha (7).

2.7 Siseturg peab tagama kasutusele kõik garantiid, et elavdada nõudluspotentsiaali vaba ja avatud tarkvara kasutamise kaudu.

2.8 Komitee toetab ühistele liidestele kehtestatavate standardite arendamist.

2.9 Komitee peab vältimatuks tagada liikmesriikidevaheline haldusalane koostöö ja piiriüleste e-haldusteenuste avamine, mida lihtsustaks siseturu infosüsteemi (IMI) laialdasem kasutus. Nimetatud areng tuleks ellu viia Euroopa mitmepoolse valitsemise raames (8).

2.10 E-kaubandus aitab kaasa riiklike käibemaksumäärade ühtlustamisele: komitee leiab, et kui tegu ei ole vaid ettekäändega makse ühtlustamise nimel tõsta, kujutab see endast tõelist eelist nii ettevõtjatele kui ka kodanikele.

2.11 Operaatorid ja kodanikud peaksid kergesti leidma kogu teabe oma õiguste kohta, et muretult piiriüleseid tehinguid sooritada.

2.12 Komitee arvates peaksid kodanikuühiskonna esindajad osalema (vt strateegia „Euroopa 2020”, „Sidusrühmad ja kodanikuühiskond”) Euroopa digitaalmajanduse ülesehitamisel ja neid tuleks kaasata konsultatsioonidesse ja partnerlustesse. Oma harulisest ülesehitusest tulenevalt levib see kindlasti kogu ühiskonnas. Kõik projektid peavad sisaldama digitaalset ja sotsiaalset osa.

2.13 Digitaalsektor soodustab sellist teenuste majandust, mis võib kaasa tuua deindustrialiseerimise ja Euroopa töökohtade kadumise. Uute turgude otsinguil tuleb komitee hinnangul siduda Euroopa tehnoloogia innovatsioon ja tootmine (tootjad). Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna idufirmad (start-ups) peavad suutma ellu viia kiire kasvu potentsiaali. Komitee leiab, et on oluline mõelda selle peale, miks Euroopa kontekstis ei ole esile kerkinud suuri teenusepakkujaid ja Euroopa suuri veebimüügisaite, mis oleksid teada kogu maailmas.

2.14 Koolitused ja elukestev õpe aitavad töötajatel töökohti säilitada. Digitaalsektor võib sellistele protsessidele kaasa aidata, eelkõige isoleeritud piirkondades või haavatavamate inimrühmade puhul. Digitaalne kutseõpe on vajalik kõigile.

2.15 2015. aastal nõuavad 95 % töökohtadest internetialaseid teadmisi. Komitee soovib, et võetavad meetmed välistaksid töömaailmas järgmised negatiivsed tagajärjed:

— kiirkorras palgatud madalapalgalised töötajad, kelle tegevus on allutatud pidevale rangele järelevalvele;

— kodus töötavad madalapalgalised töötajad, kes jäävad kõrvale sotsiaalseid konflikte vahendavate ametiühingute abist ning kelle arvelt hoitakse kokku inimeste ja kollektiivsete õigustega seotud kulutuste pealt.

Komitee leiab, et digitaalmajanduse valdkonnas nagu mujalgi on aktsepteeritav vaid väärikas töö, kuna see aitab tõsta üldist nõudlust.

3. Majanduskasvu suurendamine digitaalmajanduse usaldusväärsuse abil

3.1 Põhiõigused

3.1.1 Komitee soovib säilitada kodanike õigused ja turvalisuse, piiramata nende vabadust. 2012. aastal analüüsitakse Euroopas interneti turvalisuse üldstrateegiat. Eriti oluline on sealjuures ELi küberkuritegevuse keskuse loomine 2013. aastal. Komitee soovib, et EL soodustaks Google-tüüpi võimsa Euroopa otsingumootori väljaarendamist.

3.1.2 Komitee koostab arvamust isikuandmete kaitse kohta, mis on keskse tähtsusega valdkond (COM(2012) 10 final). Komitee on juba võtnud pooldava seisukoha andmesubjekti õiguse suhtes olla unustatud (9) ja interneti kasutajate õiguste suhtes, eriti kõige nooremate ja haavatavamate inimrühmade puhul. Komitee soovib, et komisjoni ettepanek võetaks vastu võimalikult kiiresti ja et tema vaatluste tulemusi võetaks arvesse hoolimata ELis levivast välismaiste internetiteenuste pakkujate vastuseisust.

3.1.3 Komitee ootab, et EL soodustaks innovatsiooni ja kaitseks oma loomingut. Euroopa patendi loomine on kiireloomuline ülesanne ning kujutab endast ühtse digitaalse turu võimalust.

3.2 E-kaubanduse arendamine

3.2.1 Kaubandustoodete pakkumine ei tohi olla killustunud ning piirid peavad olema erialaspetsialistidele ja tarbijatele avatud, et võimaldada neile juurdepääsu kaupadele konkurentsivõimeliste hindadega (http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/cms6_en.htm).

3.2.2 Komitee leiab, et pakkumise koostalitlust tuleb korraldada ELi tasandil. Standardid annavad Euroopa huvirühmadele pääsu uutele turgudele rahvusvahelisel tasandil.

3.2.3 Komitee peab kiireloomuliseks ülesandeks internetis ostmise probleemide lahendamist, kaotades diskrimineerimise rahvuse või asukoha alusel ja luues kõigile võrdsed juurdepääsutingimused.

3.2.4 Kasutajad peavad olema teadlikud oma õigustest (COM(2011) 794 final) ja nende kaitsmise võimalustest. Vajalikuks muutub ühiste internetikontaktpunktide loomine. Komitee (10) rõõmustab asjaolu üle, et komisjon täpsustab, et nimetatud süsteem ei tohiks piirata ei tarbijate ega müüjate õigusi nõuda kohtu kaudu hüvitist. Komisjon peaks kaasama oma direktiivi 2000/31/EÜ nüüdisaegsed kasutajaliidesed, näiteks BATNA (Best Alternative to a Negotiated Agreement), et mitte jääda ajast maha „esimese põlvkonna” eeskirjade valdkonnas. Tarbijate võimalus saada kaubandussuhete käigus tekkinud konfliktidele hea lahendus (11) on oluline internetipõhise nõudluse tõstmiseks. Kasutajaid tuleb selgelt ja lihtsalt teavitada nende õigustest. Nimetatud määrus peaks katma kõiki internetikaubandusega seotud kohtuvaidluste tüüpe.

3.2.5 Komitee leiab, et ELi õigustekstid peavad äratama kodanikes digitaalse turu vastu sama suurt usaldust kui nende oma riigis. Tarbijatel on vaja teavet turu võimaluste kohta, et toimida teadlikult. Sel eesmärgil võiks laialt levitada tarbijatele mõeldud digitaalsektori käsiraamatut.

Direktiivi eelnõu 2011/942 raames kutsub komitee ELi üles tegema algatusi järgmistes valdkondades:

— internetiteenuste operaatorite teavitamine ja internetikasutajate kaitse;

— ebapiisavad makse- ja kohaletoimetamise süsteemid;

— võitlus arvuka kuritarvitamisega.

3.2.6 Vahendid, nagu:

— turvaline e-allkiri;

— tehingute elektroonilised ajatemplid;

— e-allkirja süsteemide koostalitlusvõime;

— vastastikune tunnustamine sertifitseerimisasutuste poolt (SSCD – „Secure Signature Creation Devices”), millele lisandub elektroonilise sertifitseerimise teenuse pakkujate akrediteerimine;

— tarbijakaitsealase koostöö süsteem ja kaebemenetluste ühtlustamine (direktiiv 2011/83/EL ja dokument COM(2012) 100 final);

— aruanne tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelist koostööd käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoober 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2006/2004 kohaldamise kohta;

— tarbijakaitsealase koostöö määrus

peaksid kasutuse levikul äratama sidusrühmade usaldust.

3.2.7 Komitee on alati toetanud kollektiivsete meetmete võtmist kollektiivsete õiguste rikkumise korral põhjustatud kahjude hüvitamise taotlemiseks. See täiendaks olemasolevat kaitset, mis on tagatud alternatiivsete ja juriidiliste õiguskaitsevahenditega (12) (vt 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/27/EÜ). Siseturul tuleb tagada ausa konkurentsi tingimused (ELi toimimise lepingu preambuli neljas lõik). Õigus tõhusale kaitsele on ELi põhiõiguste harta kohaselt üks põhiõigusi (artikkel 47).

3.2.8 Komitee tervitab komisjoni teatist müügiõiguse kohta (13). Tarbijad vajavad õigusalast turvalisust. Komitee tunneb heameelt, et komisjon võttis vastu komitee „teise korra” ettepaneku, olgugi et eelistatum oleks olnud kahe eraldi teksti valimine (üks ettevõtjatevaheliste (B2B) ning teine ettevõtja ja tarbija vaheliste lepingute puhul (B2C)).

3.2.9 Komitee ootab huviga komisjoni välja kuulutatud Euroopa tarbijakaitse tegevuskava (COM(2011) 777 final/2), milles hinnatakse digitaalrevolutsiooni mõju tarbijate käitumisele. Selleks et kahekordistada e-kaubanduse ulatust ja teha sellest majanduskasvu tõukejõud, on vaja üleeuroopalist identifitseerimis-, sertifitseerimis- ja elektrooniliste allkirjade raamistikku (COM(2011) 942 final).

3.3 Vahetuste turvalisus

3.3.1 Piraatluse ja võltsimisega võitlemiseks on tolliprojekti „FISCUS” (14) eesmärk seada kõigis ELi riikides sisse internetipõhine kontroll. Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleb tolliasutusi tugevdada personali ja läbiviidud kontrollide tasandil. Euroopa võltsimis- ja piraatlusalasele vaatluskeskusele tuleks anda suurem roll ja vahendid majandusküsimuste ja avaliku turvalisuse väljakutsetega tegelemiseks.

3.3.2 Õigusaktid peavad aitama haldusasutustel läbi viia uuringuid kahtlaste rahavoogude kohta internetis. Tolliasutustele võidakse anda ülesanne kaitsta Euroopa intellektuaalset ja kultuuripärandit ning nende rolli VKEdele andmebaaside, näiteks ELi turulepääsu andmebaasi, ekspordiettevõtete abiliini või ühtse virtuaalteabe portaali kaudu abi osutamisel tuleks tugevdada.

3.4 Komitee soovib kodanike tarbeks valitsemishartat ja läbipaistvust. Ta peab kiireloomuliseks e- ja m-makseid käsitleva e-kaubanduse määrust.

3.4.1 Komitee leiab, et uute digitaalsete maksevahendite turvalisus tuleks tagada avalike standarditega. Praegu loovad ja kontrollivad standardeid ja koostalitlust vaid erasektori osalejad (operaatorid). Komitee peab kahetsusväärseks olukorda, kus mõnel kolmandal riigil oleks võimalik kontrollida kogu Euroopa raharinglust.

4. Tootlikkuse ja kaasava majanduskasvu arendamine

4.1 Majanduskasvuks vajalik taust

4.1.1 Digitaalturg vajab Euroopa valitsemistava, mis on aus ja austab kodanike õigusi. Pärast 2015. aastat peaks toodete ja teenuste ühtne kontaktpunkt pakkuma abi Euroopa majanduses osalejatele. Digitaalsektori ettevõtjad peavad järgima ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja sotsiaaldialoogi põhimõtteid.

4.1.2 Ühtne digitaalturg on endiselt killustunud riigisisesteks turgudeks. Ühtne õigussüsteem annaks majanduses osalejatele võimaluse mastaabisäästuks. Komitee arvates peaks komisjon oma talituste töös tagama sünergia, et saavutada võimas juhipositsioon, mis on vajalik digitaalseks arenguks kogu ELis ja kõigi viivituste kaotamiseks. On hädavajalik, et ELil oleks Silicon Valley'ga võrdne Euroopa keskus, kuhu on koondunud vastav pädevus ning avaliku ja erasektori kapital, millega võib söandada edukate ühisettevõtete alustamist.

4.1.3 Komitee tuletab meelde oma arvamust digitaalsektori kaasamise kohta, kus ta selgitas, kuidas kaotada digitaalmajandusele ligipääsuga seotud ebavõrdsus, ning soovib, et EL tunnustaks infrastruktuurile ja vahenditele ligipääsu kui põhiõigust ja teeks digitaalsektorist kaasamist soodustava vahendi.

4.2 Ettevõtjate majanduskasvu soodustavas digitaalses tegevuses

4.2.1 Digitaalmajanduse eesmärk peab olema SKP kiire kasv, eelkõige idufirmade rahastamise kaudu. USAs eraldatakse ühele idufirmale kapitali praegu 75 miljardi euro ulatuses … Innovatsiooni edendamine toimub teadmistepõhistes ärimudelites ja suurendab pakkumist internetis.

4.2.2 Uute teenuste aktsepteerimine turul sõltub VKEde suutlikkusest osaleda digitaalsektoris (15) ja nende koostalitlusvõimest. Selleks tuleb neid abistada konkreetsete projektide elluviimisel. Komitee palub eesistujariigil koostada ülevaade järgmistest meetmetest:

— partnerluse käivitamine liikmesriikide ametiasutuste ning peamiste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtjate vahel;

— energiasäästule ja seonduvatele arukatele tehnoloogiatele keskendunud infrastruktuuri arendamisega tegelevatele ettevõtjatele eraldatud 300 miljoni euro kasutamine.

4.2.3 Elektroonilised maksed kaardi või mobiiltelefoniga: Euroopa peaks nendes valdkondades kehtestama juhtimisviisi, mis oleks võrreldav kiipkaardiga, mis on viinud pettuste märkimisväärse languseni.

4.2.4 Projekt SEPA (Single Euro Payments Area – ühtne euromaksete piirkond, 2012. aasta veebruari määrus, millega määrati riiklike krediit- ja otsekorralduste asendamine Euroopa ekvivalendiga alates 1. veebruarist 2014) hõlmab peamisi jaemaksevahendeid. Komitee arvates peavad pankade- ja liikmesriikidevahelised komisjonid olema ühtlustatud. Konkurents ei tohi takistada innovatsiooni ega tekitada tarbijale lisakulutusi.

4.2.5 Komitee leiab, et asjakohane raamistik on vajalik, et aidata VKEdel siseneda nii digitaalturule kui ka teistele turgudele.

a) ELi sees: 4.2.6.1 Komitee soovitab määratleda Euroopa tasandil digitaalmajanduse valdkonna ja kaasata selle raamatupidamisstandarditesse. See valdkond võiks hõlmata digitaalseid tooteid või tooteid, mille jaoks on vaja digitaalvahendeid. 4.2.6.2 Komitee leiab, et ettevõtjad peaksid lisama digitaalvarad oma väärtuse hindamisse. 4.2.6.3 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna tegeliku mõju hindamine seoses ettevõtjate ja riikide jõukusega peaks lähtuma Euroopa tasandil määratletud kriteeriumidest. 4.2.6.4 Euroopa osaühingu põhikirja kehtestamine (2008) (16) (seadusandlik ettepanek COM(2008) 396 final) võimaldab VKEdel areneda, lihtsustades nende piiriülest kaubandustegevust;

b) rahvusvahelisel tasandil: 4.2.7.1 toetav tööstuskeskkond on teadmistepõhisele majandusele kasulik. See lihtsustab investeerimist, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiriülest kasutust ja digitaaltegevust. Esialgu kannatavad VKEd aga juriidilise ja tehnilise killustumise ja läbipaistvuse puudumise all ning kohaletoimetamisviisid on sageli sobimatud. 4.2.7.2 Kordaminekud, nagu DiSCwise, (DG TREN, In Freight Transport Logistics Action Plan), võiksid inspireerida teisi ettevõtjaid looma töökohti ja suurendama majanduskasvu (arukas transport). 4.2.7.3 Üleilmastumine: selleks et kõrge lisaväärtusega tooted säilitaksid konkurentsivõime, vajab EL ekspordikonsortsiumeid, teadus- ja arendustegevust toetavaid klastreid, mida liikmesriigid tunnustaksid VKEde rahvusvahelistumise nimel (http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968).

4.2.8 Pilvandmetöötlus võib aidata VKEsid (17), kui andmeohutus, mis on oluline väljakutse digitaalsektori suurettevõtjate ja internetiteenuste pakkujate vahel, on reaalselt tagatud. Euroopa Komisjon peaks pilvandmetöötlust VKEde hüvanguks esile tõstma ning soodustama nende jaoks sellele juurdepääsu (koolitused, rahastamine).

4.2.9 EL peaks rohkem panustama ettevõtjate teavitamisse nende rahastamisvõimaluste kohta ja projektivõlakirjade idee levitamisse (18).

4.2.9.1.1 EMSK soovitab lihtsustada riskikapitaliinvesteeringuid teadlaste ja innovaatiliste ettevõtjate rahastamiseks (COM(2011) 702 final – Väike ettevõte, suured ideed).

4.2.10 Komitee soovitab koostada ettevõtjatele piiriülesele digitaalmajandusele ligipääsu käsiraamatu.

4.3 Intellektuaalomand

4.3.1 Komitee jaoks on põhjapaneva tähtsusega, et EL kaitseb loomingut ja tagab selle tuleviku nii ELi sees kui ka rahvusvahelisel tasandil. Nn kultuurierand peab alles jääma, kuna see on osa Euroopa mitmekesisusest. Kaalumisel olevad kaitsemeetmed ei tohiks seda ohustada Ameerikast pärit loominguga.

4.3.2 tagatakse ELi toimimise lepingu artikliga 118 intellektuaalomandi õigused ELis, internetikasutust kontrollivad aga 27 liikmesriiki erinevalt.

4.3.3 uurib EL intellektuaalomandi õiguste kohaldamise poliitikat kolmandates riikides, kaasates vastastikkuse ja mitmepoolsete läbirääkimiste mõisted nagu ka võltsimisvastase kaubanduslepingu puhul (jaanuaris 2012 komisjoni ja 22 liikmesriigi allkirjastatud ACTA: Anti-Counterfeict Trade Agreement, eraldi WTOst).

4.3.4 Komitee võttis vastu arvamuse intellektuaalomandiõiguste kohta, arvamuses soovitatakse mitte võtta puhtalt omandi ja rahastamisega seotud vaatenurka (19).

4.3.4.1 Komisjoni tulevast seadusandlikku ettepanekut (2012) silmas pidades rõhutab komitee vajadust konsulteerida asjaomaseid õigusi ja huve esindavate organisatsioonidega (20). Ta rõhutab vajadust läbipaistvuse ning autoriõiguste ja sellega seotud õiguste organisatsioonide juhtkondade kontrolli järele. Komitee leiab, et erakasutuseks mõeldud koopiatele määratud maks on põhjendamatu, kuna need koopiad on toodete õiglase kasutamise (fair use) lahutamatu osa. Isikut, kes laadib internetist tooteid alla isiklikuks kasutamiseks, tuleb eristada isikust, kes tulu teenimise eesmärgil juhib ulatuslikku võltsingutel põhinevat ettevõtmist. Kultuuritööstus ei tohi muutuda raha teenimise masinaks ega internet kultuuri ja teadmiste erastamise vahendiks.

4.3.4.2 Euroopa Parlament sai enam kui kahe miljoni allkirjaga (veebisait AVAAZ.org) Euroopa tasandil taotluse, milles kutsuti üles „kaitsma vaba ja avatud internetti ja keelduma võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) ratifitseerimisest”. Oluline on märkida, et ACTA-le alla kirjutanud riikide seas ei ole Hiinat, Venemaad, Brasiiliat ja Indiat, kust on pärit arvukalt võltsitud tooteid.

Komiteele tundub, et tema seisukohti seoses rahvusvahelise kokkuleppega „ACTA” (21) ei ole kuulda võetud. Ta teeb ettepaneku, et juhul, kui ACTA rakendatakse, peaks komisjon tagama kodanike vabaduse ja loomevõime kaitse.

4.3.5 Komitee leiab, (22) et vältimaks digitaalse salakauba ringlust ja dumpingut, samas autoriõigusi kaitstes, võib Euroopa tasandil autoriõiguste seaduse loomine kustutada kahtlused seoses kohaldatavate maksuseadustega.

4.4 Avalik sektor

4.4.1 Riigihankeid, mis moodustavad 20 % SKPst, tuleb samuti kaitsta.

4.4.2 Komitee peab vajalikuks, et avalik haldus oleks internetis kõigile (eraisikutele, haldusasutustele, ettevõtjatele, riigihangete turule) kiiresti kättesaadav tänu elektroonilisele identifitseerimisele ja elektroonilistele allkirjadele.

4.4.3 Avalikus sektoris viivad liikmesriigid koos komisjoniga läbi „vastastikust hindamist” teenuste direktiivi elluviimiseks. Komitee soovitab teenuste direktiivi hinnata ühtsele digitaalturule loodavate võimaluste pinnalt.

4.4.3.1 Komitee on veendunud, et digitaalne siseturg võib kujundada avalikku pakkumist tänu juriidilisele ja tehnoloogilisele ohutusele: arukate avalike teenuste arvelt saadav kokkuhoid võib luua avaliku piiriülese sujuvalt toimiva turu.

4.4.4 Asjaolu, et komisjon vaatab läbi direktiivi (23) avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta, võib lihtsustada ettevõtjate ja eraisikute tööd (vt arvamust TEN/478 – koostamisel).

5. Digitaalsektor kui jätkusuutliku kasvu tõukejõud

5.1 Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse loomine nõuab ELilt loovust ja innovatsiooni. Digitaalsektor on vahend, aga ka väärtus, mida ei saa taandada vaid turumõõtmele.

5.2 Komitee leiab, et puudub ühise digitaalturu jätkusuutliku olemuse tagav spetsiaalne strateegia.

5.3 Tuleks läbi viia uuringud, et mõõta digitaalturul tegutsevate ettevõtjate CO2-jalajälge. Komitee leiab, et arukad tehnoloogiad võivad optimeerida üldist energiatarbimist ja nõnda vähendada CO2 heitkoguseid.

5.4 Digitaalne materjal peab olema madala CO2 sisaldusega; teabetöötlussüsteemide (koos väärismetallide kogumisega) jäätmete puhas töötlemine Euroopas kujutab endast olulist potentsiaalset turgu ja takistaks kolmandaid riike saastamast.

5.5 Komitee kutsub eesistujariiki üles tagama, et aktiivsena vananemise aastal 2012 tõstetaks esile digitaalsektori produktiivset potentsiaali meditsiinilise ja sotsiaalse hoolduse haldamisel, seda eriti demograafilise vananemise puhul: tegevuses hoidmine valude vähendamise abil ja üldiselt suhtlemine, eraldatuse vastu võitlemine, telemeditsiin, robootika, isikute turvalisus. Kõik need valdkonnad kujutavad endast turuvõimalusi ning võimalusi uut tüüpi töökohtade loomiseks ja majanduskasvule kaasa aitamiseks.

5.6 Kosmoseprojektide elluviimine on ELile digitaalturu integreerimiseks vajalik. Selleks tuleb eraldada vajalikud vahendid. Komitee avaldab kahetsust, et Galileo ja ülemaailme satelliitnavigatsioonisüsteem ei ole veel kasutuskõlblikud, samas kui Ameerika globaalset positsioneerimissüsteemi (GPS) kasutatakse igal pool Euroopas ja maailmas (24).

Brüssel, 23. mai 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peamised arvamused kõnealusel teemal:

ELT C 318, 23.12.2006, lk 20 – EÜT C 157, 25.5.1998, lk 1 – ELT C 376, 22.12.2011, lk 62 – ELT C 143, 22.5.2012, lk 69– ELT C 318, 29.10.2011, lk 99 – ELT C 318, 29.10.2011, lk 105 – ELT C 68, 6.3.2012, lk 28 – ELT C 248, 25.8.2011, lk 144 – ELT C 97, 28.4.2004, lk 21 – ELT C 175, 27.7.2007, lk 91 – ELT C 77, 31.3.2009, lk 60 – ELT C 175, 28.7.2009, lk 8 – ELT C 218, 11.9.2009, lk 36 – ELT C 277, 17.11.2009, lk 85 – ELT C 48, 15.2.2011, lk 72 – ELT C 54, 19.2.2011, lk 58 – ELT C 107, 6.4.2011, lk 44 – ELT C 107, 6.4.2011, lk 53 – ELT C 107, 6.4.2011, lk 58 – ELT C 376, 22.12.2011, lk 92 – ELT C 24, 28.1.2012, lk 40 – ELT C 318, 29.10.2011, lk 9 – ELT C 143, 22.5.2012, lk 120.

(2) ELT C 175, 28.7.2009, lk 43.

(3) ELT C 44, 11.2.2011, lk 178.

(4) ELT C 318, 29.10.2011, lk 9.

(5) ELT C 376, 22.12.2011, lk 69.

(6) ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 56–57.

(7) ELT C 24, 28.1.2012, lk 139.

(8) ELT C 379, 22.12.2011, lk 92.

(9) ELT C 143, 22.5.2012, lk 120.

(10) ELT C 162, 25.6.2008, lk. 1.

(11) EMSKi arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijavaidluste veebipõhist lahendamist (tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrus)” (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

(12) ELT C 162, 25.6.2008, lk. 1

(13) EMSKi arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta” ja „Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa ühine müügiõigus, mille eesmärk on lihtsustada piiriüleseid tehinguid siseturul”, ELT C 181, 21.6.2012, lk 75.

(14) ELT C 143, 22.5.2012, lk 48.

(15) EÜT C 80, 3.4.2002, lk. 67.

(16) EÜT C 125, 27.5.2002, lk. 100.

(17) ELT C 24, 28.1.2012, lk. 40.

(18) ELT C 143, 22.5.2012, lk 116 ja ELT C 143, 22.5.2012, lk 134.

(19) ELT C 68, 6.3.2012, lk 28.

(20) Vt eelmise lehekülje allmärkus.

(21) ELT C 24, 28.1.2012, lk 139.

(22) ELT C 143, 22.5.2012, lk 69.

(23) EMSKi arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta”ELT C 191, 29.6.2012, lk 129.

(24) EMSKi arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta”, ELT C 181, 21.6.2012, lk 179.