ET    ET 
 EUROOPA 
KOMISJON  
Brüssel, 12.10.2012  
COM(2012) 589 final 
2012/0284 (NLE) 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
ÜRO Euroopa Ma janduskomis joni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna 
tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksp erdirühmas Euroopa Liidu nimel võetava 
seisukoha kohta 
(EMPs kohaldatav tekst) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU TAUST  ELi ja AETRi eeskirjade areng  
Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki  meeskonna tööalase s Euroopa kokkuleppes 
(European Road Transport Agreement, ERTA; A ccord Européen sur les Transports Routiers, 
AETR-kokkulepe) on sätestatud  kutseliste juhtide sõidu-  ja puhkeaja eeskirjad. See 
mitmepoolne kokkulepe on välja töötatud ÜRO Eu roopa Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi 
all. Selle eeskujul võeti Euroopa Liidus vast u sarnased eeskirjad, nimelt määrus (EÜ) nr 
561/2006,
1 milles käsitletakse sõidu- ja puhkeaegu, ning määrus (EMÜ) 3821/85,2 milles 
käsitletakse sõidumeerikuid, mis on sõidu- ja puhkeaegadest kinnipidamise kontrollimiseks 
kasutatav registreerimissead e. Kõnealuse kokkuleppe pooled on praegu 27 ELi liikmesriiki 
ning 24 Euroopa ja Kesk-Aasia riiki.  
2006. aastal võeti ELis sõidu- ja puhkeaegade jälgimiseks kohustusliku seadmena kasutusele 
digitaalne sõidumeerik, millega asenda ti alates 1985. aastast kasutusel olnud 
analoogsõidumeerik. AETR-kokkuleppe pooled le ppisid seejärel kokku, et võtavad sama 
digitaalse sõidumeeriku kasutusele oma rahvus vahelistel autovedudel kasutatavates sõidukites 
alates 2011. aastast. Nad leppisid kokku, et lisav ad sel puhul AETR-kokkuleppele uue artikli 
22a, milles on sätestatud, et sõidumeeriku spetsifikatsioone, mille üle EL küll otsustab määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa muutmise l ühepoolselt ilma ELi-vä liste lepingupooltega 
konsulteerimata, laiendatakse automaat selt kõigile AETR-kokkuleppe pooltele.  
19. juulil 2011 esitas komisjon ettepaneku muuta sõidumeerikuid käsitlevat määrust (EMÜ) 
nr 3821/85. Euroopa Parlament võttis oma arvamuse  vastu 3. juulil 2012. Samal ajal leppis 
nõukogu 27. juunil kokku ühise lähenemisviisi eesmä rgiga võtta seisukoht vastu esimesel 
lugemisel. Muudetud määrusega kehtestatakse tehnoloogilised täiustused, millel on oluline 
mõju digitaalse sõidumeeriku spetsifikatsi oonidele. Sellega seoses  lisas nõukogu põhjenduse, 
mille kohaselt komisjon võtab asjakohaseid samme ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis, et 
tagada vajalik ühtsus määruse (EMÜ) nr 3821/85 ja AETR-kokkuleppe vahel. Komisjoni 
teatises „Digitaalne sõidumeerik: edaspidised tegevussuunad”
3 on käsitletud ka vajadust 
kohandada AETR-kokkulepet, et viia see kooskõlla sõidumeeriku arenguga. 
AETR-kokkuleppe ELi-välis te poolte kaebused  
2009. aastal võttis komisjon vastu määruse (EL) nr 1266/2009,4 milles muu hulgas käsitleti 
minutipõhist ümardamist5 (alates 1. oktoobrist 2011) ja millega võeti kasutusele teine 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate 
autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide üh tlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi 
(EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85, ELT L 102, 11.4.2006, lk 1. 
2 Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute 
kohta, EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8. 
3 KOM(2011) 454 (lõplik). 
4 Komisjoni määrus (EL) nr 1266 /2009, 16. detsember 2009, mille ga kohandatakse kümnendat korda 
tehnika arenguga nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, 
ELT L 339, 22.12.2009, lk 3. 
5 Juhtimisaja minutipõhine ümardamine sagedaste ja lühikeste peatuste puhul. 
ET 3   ET liikumissensor (alates 1. oktoobrist 2012). Kõik sõidumeerikud, mis paigaldati või 
paigaldatakse sõidukitele pärast kõnealusei d kuupäevi, pidid või peavad vastama uutele 
tehnilistele nõuetele. Artikli 22a alusel peavad AETR- kokkuleppe ELi-välised pooled 
automaatselt täitma kõnealuseid uusi kohustusi.  
ELis asetleidvate selliste arengusuundade tõ ttu muutusid Vene Föderatsioon, Valgevene, 
Ukraina ja Türgi järjest rahulolematumaks  artikli 22a kohase mehhanismi automaatse 
kohandumisega, mis nende arvates ei olnud tasakaal ustatud ja piisav, et  tagada digitaalse 
sõidumeeriku ühetaoline rakendamine.  2011. aastal palusid nad ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni pädeval organil – maanteet ranspordi töörühmal (SC.1) – see probleem 
ametlikult lahendada. Vastuseks sellele palvel e otsustas SC.1 septembris 2011 luua AETRi 
eksperdirühm, et käsitleda AETR-kokkuleppega se otud praegust olukorda  ja teha ettepanek 
kokkuleppe muutmiseks. 
Vajadus võtta ELis AETR-kokku leppe kohta ühine seisukoht  
AETRi eksperdirühm sai kokku kaks korda: 2. märtsil ja 6. juunil 2012. Nendel kohtumistel 
kinnitasid ELi-välised lepingupooled oma valmis olekut leida vastuvõetav lahendus, mis 
võimaldaks neil otsustamisprotsessis osal eda, ning esitasid konkreetsed sellekohased 
ettepanekud.  
(a) Kõigepealt esitas Vene Föderatsioon ettepaneku uue artikli 22a kohta, millega 
asendataks praegune AETR-kokkuleppesse ELi õigustiku ülevõtmise mehhanism 
kõiki AETR-kokkuleppe pooli hõlmava otsu stamisprotsessiga. Loodaks kõigist 
lepingupooltest koosnev halduskomitee, kell ele antaks volitus määrata kindlaks 
digitaalse sõidumeeriku sp etsifikatsioonid. Igal lepi ngupoolel oleks üks hääl ja 
otsused võetaks vastu hääletavate kohalo lijate lihthäälteenam usega. Kvoorumiks 
oleks vaja poolte le pingupoolte hääli.  
(b) Türgi palus ELil teha TACHOnet juurde pääsetavaks ja pa kkuda välja tehniline 
lahendus, mis vastaks andmekaitset ja kulusid arvestades kõigi lepingupoolte 
vajadustele. Praegu on TACHOnetiga ühenduse loomine vabatahtlik, selleks 
kasutatakse sui generis  lahendusi, kuid kõige sageda mini kasutatav lahendus on 
kaudse ühenduse loomine ELi asjaomase liikmesriigi sTesta juurdepääsupunkti 
kaudu (üksnes Horvaatia ja endine Jugos laavia Makedoonia vabariik loovad 
ühenduse vahetult sTesta kaudu).  
(c) Ukraina ja Türgi uurisid, kas oleks või malik, et EL ühineks AETR-kokkuleppega, 
arvestades tema keskset roll sõidumeeri ku arendamisel. See aitaks tagada ja 
lihtsustada ELi õigustiku vajalikku pi devat kooskõlastamist AETR-kokkuleppe 
arenguga.  
Samuti tehti ettepanek, et tulevasele halduskomit eele ei tuleks mitte ainult anda volitus võtta 
vastu digitaalse sõidumeeriku tehnilisi spetsifi katsioone, vaid ka muuta AETR-kokkuleppe 
reguleerimisalasse kuuluvaid sotsiaalõigusnorm e. Siiski leiab komisjon, et see idee jääb 
väljapoole reguleerimisala ja ei ole praegu põhjendatud ning ei kavatse teha ettepanekut 
järelmeetmete võtmiseks.  
Eksperdirühma järgmised kohtumised on kavand atud 25. oktoobrile ja  3. detsembrile 2012. 
Eeldatakse, et ELil palutakse võt ta selge ja kindel seisukoht, et eksperdirühm saaks oma töö 
lõpule viia. Arvestades ettepane kute olulisust ja ulatust ning  seda, et AETR-kokkuleppega 
ET 4   ET hõlmatud küsimused kuuluvad ELi ainupäde vusse, ei oleks lihtne kohapealne 
kooskõlastamine piisav ning ELi tasandil on vaja võtta ametlik kooskõlastatud seisukoht.  
2. AETR-KOKKULEPPE KAVANDATAVAD MUUDATUSED 
Arvestades eespool öeldut, võiks kaaluda artik li 22a kohase praeguse mehhanismi säilitamist 
ning AETRi eksperdirühma käimasolevate arutelude tõkestamist. Siiski ei ole see realistlik 
valikuvõimalus. Sellisel juhul ei jõus taks ELi-välised AETR-kokkuleppe pooled 
sotsiaalõigusnorme ja sõidumeerikuid käsitl evaid eeskirju enam nõuetekohaselt. Venemaa, 
Valgevene ja Ukraina on juba teinud vastavas isulisi avaldusi. Nad hoiatasid, et nad ei 
kohustuks enam kasutama seadet, mille tehnilise sisu üle neil puudub mõjuvõim.  
ELis keskmiselt moodustavad ELis registreeritud veoettevõtjate rahvusvahelised autoveod 
kolmandatesse riikidesse 8 % ja suurem osa ne ist tehakse AETRi riikidesse. ELi-välistesse 
AETRi riikidesse tehtavate vedude osa võib teatavate liikmesriikide puhul ületada 30 %. 
Lisaks on EL oma AETRi partnerite jaoks töös tuskaupade netoeksportija ning suurema osa 
nendest kaupadest veavad laiali ELi veoettevõtjad. Mis tahes vaidlus ELi ja tema AETRi partnerite vahel oleks seega ELi au tokaubavedude sektorile kahjulik.  
Hiljutised arengusuunad Venemaal tekitava d lisaraskusi. Hinnanguliselt on Venemaa 
autopargis 4–5 miljonit sõidukit, mis jäävad Euroopa sotsiaalõigusnormide 
reguleerimisalasse. Nendest sõidukitest üksnes väike osa on praegu kaasatud AETR-
kokkuleppe reguleerimisalasse jä ävatesse rahvusvahelistesse  vedudesse ja on varustatud 
sõidumeerikuga. See olukord siiski muutub, kuna Venemaa otsustas 2012. aastal muuta 
sõidumeerikute kasutamise sise riiklike vedude puhul kohustuslikuks. Seepär ast on tõenäoline, 
et Venemaa kaldub järjest rohkem kasutama om a sõidumeerikuid ELi tehtavate vedude puhul. 
Seega tundub olevat selgelt ELi huvides vaad ata praegune sõidumeerikute süsteem läbi. 
Eespool öeldut arvesse võttes paneb komis jon ette ELi seisukoha, mis võetakse AETRi 
eksperdirühmas AETR-kokkuleppe järgmiste muudatuste kohta.  
a. Artikli 22a muutmine  
Artikli 22a muutmisega loodaks Genfis ÜRO Euroopa Majandusko misjoni egiidi all 
halduskomitee. Nii saaksid ELi-välised A ETRi partnerid halduskomitee kaudu mõjutada 
sõidumeeriku kohandamist tehnika arenguga. See uus AETRi komitee langeta ks otsuseid liht- 
või kvalifitseeritud häälteenamusega.  
Selle stsenaariumi korral ol eks probleemiks ebakõlad Ge nfis asuvas halduskomitees 
vastuvõetavate spetsifikatsioonide ja selliste spetsifikatsioonide vahel, mis komisjon võtab 
vastu määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohase direkt iivide tehnika arenguga kohandamise komitee 
arvamuse alusel. Võimalikud ebakõlad vähendaksid määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohaselt asutatud komitee pädevust ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni organites võetavate 
seisukohtade kehtestamiseks peaks kooskõlastami ne liikmesriikidega ja ELi siseselt olema 
tõhusam, sest komisjonil ei oleks võimalik oma seisukohta ametlikult väljendada. Kui EList 
saaks AETR-kokkuleppe pool, väljendaks liidu kooskõlastatud seisukohta Euroopa Komisjon.  
Peale selle eeldaks artikli 22a muutmine  vastloodud AETRi komitee hääletamiskorda 
hõlmavate rangete tingimuste kehtestamist. Vast asel juhul oleks võimalik, et ELi-sisesest 
kooskõlastamisest hoolimata osaleks kõnealuse kom itee kohtumisel liiga vähe liikmesriike, et 
lükata tagasi sobimatud muudatused, mida  ELi-välised lepingupool ed ette panevad.  
ET 5   ET Näiteks Vene Föderatsioon tegi eksperdir ühma esimesel kohtumisel ettepaneku, mille 
kohaselt otsuseid võiks teha hääletavate koha lolijate lihthäälteenamus ega ning kvoorumiks 
oleks vaja AETR-kokkuleppe  praegusest 51 lepingupoolest poo lte hääli. Tegelikkuses 
tähendaks see, et otsused saaks vastu võtta vähemalt 26 lepingupoole kohalolu ja vähemalt 14 
poolthääle korral. AETR- kokkulepet käsitlevatel kohtumistel on praegu aga tavaliselt kohal 
üksnes kuus või seitse ELi liikmesriiki. Samas on ELi-välised suured sidusrühmad (Venemaa, Türgi; Ukraina) peaaegu alati kohal ja nad on  näidanud, et suudavad vajaduse korral hästi 
mobiliseerida teisi SRÜ või Kesk-Aasia r iikidest pärit lepingupooli (nt Valgevene, 
Kasahstan). 
b. Artikli 14 muutmine, et võima ldada ELil AETR-kokkuleppega ühineda 
Eespool öeldut arvestades tuleks kava ndada ELi ühinemine AETR-kokkuleppega. ELi 
ühinemine kõnealuse kokkuleppega aitaks säi litada ELi tugeva positsiooni sõidumeeriku 
spetsifikatsioonide kindlaksmääramisel. S ee tagaks ELi õigusaktide ja AETR-kokkuleppe 
ühtlustatud arengu, kuna Genfis vastuvõetud eesk irjad oleksid vahetult kohaldatavad ELi 
õiguskorra raames pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Liikmesriikide jaoks 
aitaks see hoida ära õiguskindlusetuse sell es osas, kas kohaldatakse sõidumeerikuid 
käsitlevaid AETR-kokkule ppe või ELi eeskirju.  
See muudatus eeldab AETR-kokkuleppe artik li 14 muutmist, et võimaldada piirkondliku 
integratsiooni organisatsioonide  osalemist. Ühinemine iseenese st toimuks teises etapis ja 
selleks peab nõukogu võtma vastu komisjoni ettepaneku.  
On oluline meeles pidada, et AETR-kokkuleppe  kohaldamisel käsitatakse ELi liikmesriikide 
vahelist transporditegevust siseriikliku transpor ditegevusena (AETR- kokkulepe kehtib üksnes 
rahvusvahelise transporditegevuse suhtes). See on pidevalt olnud ELi ja tema liikmesriikide seisukoht. AETR-kokkuleppega ühinemisel 1970. aas tatel tegid sel ajal  ühendusse kuuluvad 
liikmesriigid kõnealust põhimõtet kinnitava reservatsiooni. See põhimõte kehtib olenemata sellest, et ELi mõned liikmesriigid ühinesid AETR-kokkuleppega enne ELiga ühinemist ega 
ühinenud seega eespool mainitud reservatsio oniga. Seega peaks EL tegema ühinemisel 
sarnase reservatsiooni, mis võimaldaks ELil are ndada edasi oma digitaalset sõidumeerikut, 
mida kasutatakse ELi-sisestel vedudel. 
Halduskomitee hääletamiseeskirjad tuleb seeg a koostada nii, et nendega tagataks ELi 
mõjuvõimas roll: näiteks ka he kolmandiku hääletavate koha lolijate kvalifitseeritud 
häälteenamusega (ELi hääled moodustavad võ imaliku 51 kohalolija häältest praeguse 27 
lepingupoole blokina antud hääled). Kvoorumik s oleks vaja poolte le pingupoolte hääli. EL 
kooskõlastaks oma seisukoha komisjoni ettepaneku alusel, kasutades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohast  menetlust, mis võimaldab nõukogul võtta 
lepingus sätestatud organis li idu nimel võetavad seisukohad.  
Tuleb märkida, et selline võimalus kajastab ra hvusvaheliste tehniliste lepingutega kehtestatud 
tavasid. Näiteks oleks kavandatav menetlus tä pselt sama nagu see, mis on ette nähtud 
sõidukite tüübikinnituse 1958. aasta muudetud lepinguga
6.  
                                                 
6 Kokkulepe, milles käsitletakse ratassõidukile ning selle le paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele 
seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste 
vastastikust tunnustamist. Rev. 2, sh 16. oktoob ril 1995. aastal jõustunud muudatused, ELT L 346, 
17.12.1997, lk 81–94. 
ET 6   ET Liidu kavandatav ühinemine oleks kooskõlas  Euroopa Kohtu ko htupraktikaga AETR-
kokkuleppe valdkonnas. Oma 1971. aasta pö ördelise tähtsusega otsuses7 märkis Euroopa 
Kohus, et kolmandate riikidega toimuval ra hvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki 
meeskonna töö on ühenduse ainupäde vusse kuuluv valdkond, ja keht estas sisemise ja välimise 
pädevuse paralleelsuse põhimõtte8. ELil on AETR-kokkuleppes käsitletavate teemade puhul 
väline ainupädevus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 alusel, sest AETR-
kokkulepe mõjutab Euroopa Liidus ammu vast u võetud ühiseeskirju,  nagu on märkinud 
Euroopa Kohus AETR-kokkulepet käsitlevates  kohtupraktikas. Lisaargument on see, et 
määruse (EÜ) nr 561/2006 põhjenduses 10 on säte statud, et kuna AETRi re guleerimisese jääb 
kõnealuse määruse reguleerimisalasse, on läbirääk imiste pidamise ja lepingu sõlmimise õigus 
Euroopa Liidul9. 
Lisaks on nõukogu 12. detsembri 1977. aasta määruse (EMÜ) nr 2829/77 (milles käsitletakse 
rahvusvahelisel autoveol tööt ava sõiduki meeskonna tööala se Euroopa kokkuleppe (AETR) 
jõustamist)10 artiklis 3 märgitud, et AETR-kokkuleppe artikli 2 lõike 2 kohaselt kolmandate 
riikidega sõlmitavad kokkulepped sõlmib ühendus AETR-kokkuleppe artik li 3 lõikega 2 ette 
nähtud meetmed võtab vastu nõukog u komisjoni ettepanekul.  
c. Uus artikkel 10a – juhikaarti de riiklike regis trite ühendamine  
Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB li sa nõudega 268a, mis kehtestati komisjoni 
määrusega (EL) nr 1266/2009, vahetavad liikmesr iigid andmeid elektrooniliselt, et tagada 
sõidumeeriku jaoks väljaantava juhikaardi  kordumatus. See kohustus laieneb AETR-
kokkuleppe ELi-välistele poolte le artikli 22a alusel.  
Selleks et hõlbustada kõnealusest nõudest kinn ipidamist ELi tasandil, arendas komisjon välja 
IT-rakenduse TACHOnet, mis võimaldab juhik aartide riiklikud registrid ühendada, et 
kontrollida kogu Euroopas kõnealuste  kaartide kordumatust pettust e ärahoidmise eesmärgil, ja 
rakendas seda edukalt.. Praegu on TACHOn eti õiguslik alus komisjoni soovitus,11 mis 
asendatakse vastava sättega, mis lisatakse  muudetud määrusesse (EMÜ) nr 3821/85, mida 
praegu arutatakse Euroopa Parlamendis ja nõukogus.  
AETR-kokkuleppe kavandatavat muutmist tuleks ka sutada ära, et lisada uus artikkel (artikkel 
10a) AETR-kokkuleppe teksti, millega muudeta kse läbipaistvamaks nõudes 268a sätestatud 
kohustus, ning selleks, et kinni tada lepingupoolte kohustust vahetada juhikaardi andmeid 
elektrooniliselt. Sellega muudetakse üldiseks ja  tehakse pikas perspektiivis elujõulisemaks 
tava, mida praegu juba järgivad mitu ELi-väl ist lepingupoolt, kes otsustasid TACHOnetiga 
vabatahtlikult ühineda üksikute liikmesriikid ega sõlmitud kahepoolsete kokkulepete alusel.  
                                                 
7 Euroopa Kohtu otsus, AETR ,kohtuasjas 22/70 (31. märts 1971). 
8 Konkreetselt märkis kohus, et „niipea kui asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks on kehtestatud 
ühenduse eeskirjad, ei või liikmesriigid ühenduse ins titutsioonidest mööda minnes võtta kohustusi, mis 
võiksid neid eeskirju riivata või muuta nende ulatust”. Lisaks „need ühenduse volitused välistavad liikmesriikide samaaegse pädevuse, sest kõik ühe nduse institutsioonidest mööda minnes võetud 
meetmed on vastuolus ühisturu ühtsuse ja ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise põhimõttega”.  
9 Määruse 3820/85 artikliga 3 loodi see alus ELi pädevusele väga selgelt: „Ühendus astub kolmandate 
riikidega läbirääkimistesse, kui see osutub vajalikuk s käesoleva määruse rakendamisel”. Vt ka määruse 
(EMÜ) nr 543/69 artikkel 3. 
10 EÜT L 34, 24.12.1977, lk 11. 
11 Komisjoni soovitus, 13. jaanuar 2010, turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide 
vahel, et kontrollida liikmesriiki des väljaantavate juhikaartide kor dumatust, ELT L9/10, 14.1.2010. 
ET 7   ET Direktiivi 95/46/EÜ12 kohaselt on andmete edastamine või malik üksnes nendele kolmandatele 
riikidele, kes tagavad isikuandm ete kaitse piisava taseme. Seepärast tehakse ettepanek lisada 
uude artiklisse 10a lepingupoolte kohustus tagada isikuandmete kaitse piisav tase. 
Direktiivi artikli 25 lõikes 2 on sätestatud, et  andmekaitse taset kolmandates riikides 
hinnatakse, pidades silmas kõiki asjaolus id, sealhulgas andmete laadi ja kavandatud 
töötlemistoimingute eesmärki. Seoses sellega tuleb märkida, et sõidumeerikukaartidega 
seotud andmed ei ole eriti konfidentsiaal sed. Riiklikes regist rites (ELis ühendatud 
TACHOneti kaudu) säilitatav teav e on piiratud ja üsna  üldine (juhi nimi ja eesnimi, kuupäev 
ja võimaluse korral sünnikoht; juhiloa numbe r ning juhiloa väljaan dnud riik; juhikaardi 
staatus ja juhikaardi number) ning igal  juhul on see juba praegu ELi-välisele 
kontrolliametnikule liiklevate sõidukite kontrolli käigus kätte saadav. Kõnealusele teabele 
juurdepääsu omavad ametiasutused piirduksid kaarte väljaandvate am etiasutustega ning 
kutseliste juhtide sõidu- ja puhkeaegu käs itlevate eeskirjade täitmist kontrollivate 
kontrolliametnikega. Peale selle on teabe elektr oonilise vahetamise eesmärk üksnes tagada, et 
AETR-kokkuleppe poolte riiklikud  registrid ei sisaldaks ühe le juhile väljastatud mitut 
kehtivat kaarti.  
Sellises olukorras on mõistlik eeldada, et kõ ik AETR-kokkuleppe pooled või enamus neist 
suudavad tagada sõidumeerikukaartidega seotud isikuandmete kaitse piisava taseme. Igal 
juhul on direktiivi artikli 25 lõikes  4 sätestatud, et kui kolmas riik ei taga kaitse piisavat taset, 
võivad liikmesriigid võtta va jalikke meetmeid tagamaks, et andmeid kõnealusesse 
kolmandasse riiki ei edastata.  
Lisaks tuleks märkida, et TACHOnet kasuta b ELi-sisest IT-süsteemi (sTESTA), mille puhul 
teatavate ELi-väliste riikide suhtes kehtivad  ekspordi- ja rakendami spiirangud. ELi-välistest 
AETRi riikidest saavad sTESTA kaudu TAC HOnetiga otseühenduse luua üksnes ELi 
kandidaatriigid. Ülejäänud riikidest mõnedel on vabatahtlikkuse alusel võimalik luua kaudne 
side üksikute liikmesriikidega eespool main itud kahepoolsete kokkulepe te alusel. Siiski on 
viimane lahendus kaasatud lepingupoolte jaoks koormav, see ei ole ühenduspunktide 
mitmekordistamise tõttu optimaalne ega hõlma kõiki lepingupooli.  
Seepärast võib olla vaja luua alternatiive IT-süsteem, et pa kkuda ELi-välistele lepingupooltele 
alternatiivne elektrooniline vahend teabe vahetamiseks liikmesriikidega (ja 
kandidaatriikidega), võttes arvesse prae guse TACHOneti ja sTESTA süsteemide 
turvapiiranguid. Komisjon on praegu käivitamas uuringut, et teha kindlaks olemasolevad 
tehnilised võimalused, nt turv alise internetipõhise ühenduse kasutamine. Uuringu tulemused 
peaks olema kättesaadavad 2013. aasta lõpuks.  
3. AETR-KOKKULEPPE LÄBIVAATAMISE MENETLUS 
AETR-kokkuleppe artiklitega 20 ja 21 on keht estatud kokkuleppe läbivaatamise mehhanism. 
Artikkel 21 pakub ELile erilist huvi, sest see või maldab vaikivat läbivaatamismenetlust, mis 
ei eelda kavandatavate muudatuste ratifit seerimist lepingupoolte poolt. Kuna selle 
menetlusega ei ole ette nähtud ametlikke läbi rääkimisi, tundub olevat asjakohane kasutada 
nõukogu otsust, millega kehtestatakse ühine seisukoht.  
                                                 
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/E Ü, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta 
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. 
ET 8   ET Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaselt vastu võetud ELi 
seisukohale tegutsevad liikmesr iigid ühiselt li idu huvides AETR-kokkule ppe läbivaatamisel 
kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõik es 3 sätestatud lojaal se koostöö põhimõttega.   
Arvestades AETR-kokkuleppe muutmiseks vaja liku menetluse lõpuleviimiseks kuluvat aega, 
on asjakohane leida ajutine lahe ndus, et konsulteerid a AETR-riikidega seoses otsustega, 
milles käsitletakse ELi tasandil tehtavai d sõidumeeriku muudatusi. Seoses sellega on 
komisjon juba pannud määruse (EMÜ) nr 3821/ 85 muutmise ettepanekus ette luua 
sõidumeerikufoorum, mis hõlmaks nii ELi-liikm esriikide kui ka ELi-väliste lepingupoolte 
eksperte. Komisjon kavatseb konsulteerida kõnealu se foorumiga enne, kui ta esitab otsuseid 
IB lisa tehniliseks ajakohastamiseks.  
ET 9   ET 2012/0284 (NLE) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelis el autoveol töötava sõiduki meeskonna 
tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksp erdirühmas Euroopa Liidu nimel võetava 
seisukoha kohta 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 90 koostoimes artikli 218 
lõikega 9, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, 
olles teavitanud Euroopa Parlamenti ning arvestades järgmist: (1) Nagu Euroopa Kohus
13 on märkinud, on rahvusvahelisel  maanteeveol töötava sõiduki 
meeskonna töö Euroopa Liidu välisesse ai nupädevusse kuuluv valdkond. Sisemiselt on 
seda pädevust kasutatud järgmiste õigusaktide vastuvõtmise kaudu: nõukogu 25. 
märtsi 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 543 /69 teatavate autovedusid käsitlevate 
sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta,14 nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus 
(EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusi d käsitlevate sots iaalõigusnormide 
ühtlustamise kohta,15 nõukogu 20. detsembri 1985. aasta  määrus (EMÜ) nr 3821/85 
autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta16 ning hiljutisem Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/200617. Kuna AETR-kokkuleppe reguleerimisese jääb 
määruse 561/2006 reguleerimisalasse, on lä birääkimiste pidamise ja lepingu 
sõlmimise õigus liidul. Kolmandate riik idega toimuval rahvusvahelisel maanteeveol 
töötava sõiduki meeskonna tööd käsitlevad  eeskirjad (sh sõidumeerikuid käsitlevad 
eeskirjad, millega tagatakse nende vastavus) on valdkond, mis kuulub nii ELi 
määruste kui ka AETR-kokkuleppe regulee rimisalasse. Kõnealuste eeskirjade 
ühtlustamine on hädavajalik. 
                                                 
13 Euroopa Kohtu otsus, AETR kohtuasjas 22/70 (31. märts 1971). 
14 EÜT L 77, 29.3.1969, lk 49. 
15 EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1.  
16 EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8. 
17 ELT L 102, 11.4.2006, lk 1. 
ET 10   ET (2) AETR-kokkuleppe üle läbirääkimiste pida mise eriolusid arvesse võttes on erandkorras 
kehtestatud menetlus, mille kohaselt liidu liikmesriigid annavad kooskõlastatud meetmena ratifitseerimiskirjad ja ühinem isdokumendid hoiule indi viduaalselt, kuid 
siiski toimivad liidu huvides ja nimel.
 
(3) Eksperdirühma järgmine kohtumine toimub 3. detsembril 2012. Sel puhul uurib 
eksperdirühm võimaluse korral ettepanekuid, mille tulemusel muudetakse AETR-kokkulepet. Sellel on õiguslik toime, nagu on  osutatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikli 218 lõikes 9. 
 
(4) ELi liikmesriikidel kui AETR-kokkule ppe pooltel on kohustus teha koostööd, et 
käivitada AETR-kokkuleppe läbivaatamise mehhanism, mis on eelkõige ette nähtud 
selle artiklis 21, koos kõlas nõukogu 12. detsembri 1977. aasta määrusega (EMÜ) nr 
2829/77 rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa 
kokkuleppe (AETR)18 jõustamise kohta ning järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 4 
lõike 3 kohast lojaalse k oostöö kohustuse põhimõtet. 
(5) Selleks et ühtlustada autovedudel ka sutatavate sõidumeerikute valdkonda kogu 
Euroopas, on vaja kehtestada unikaalne otsustamisprotsess, milles võetakse arvesse Euroopa Liidu eelisõigusi ning AETR-kokkulep pe poolteks olevate kolmandate riikide 
huve. 
(6) Praegu on AETR-kokkuleppe  artiklis 22a sätestatud, et AETR-kokkuleppe pooled 
võtavad digitaalseid sõid umeerikuid käsitlevad nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 
muudatused automaatselt üle ilma ametliku konsulteerimiseta enne, kui Euroopa Liit muudatused vastu võtab. Komisjoni teatis e „Digitaalne sõidumeerik: edaspidised 
tegevussuunad”
19 kohaselt kahjustab praegune mehhanism nõukogu määruse (EMÜ) 
nr 3821/85 kavandatavas muudatuses kehtestatu d meetmete ja dig itaalse sõidumeeriku 
õiget ja ühtset rakendamist ELi-väliste lepingupoolte poolt. S eepärast on Euroopa 
Liidu huvides täiustada digitaalse  sõidumeeriku ja AETR-kokkuleppe 
otsustamisprotsessi ning muuta vast avalt artiklit 22a, luues ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni (UNECE) raamistikus halduskomitee, kes määrab kindlaks sõidumeeriku tehnilised spetsifikatsiooni d kogu AETR-kokkuleppega hõlmatud ala 
jaoks.  
(7) Lisaks sellele, et Euroopa Liidul on rahvusvahelisel maanteev eol töötava sõiduki 
meeskonna töö valdkonnas ainupädevus, õigus tab AETR-kokkuleppe ja selle artikli 
22a alusel vastloodud komit ee kavandatava otsustamisprotsessi spetsiifika Euroopa 
Liidu ühinemist AETR-kokkuleppega, mi s oleks ka kooskõlas AETR-kokkulepet 
käsitleva kohtuotsusega kohtuasjas 22/70 ja  mis samuti tagaks ELi huvide tõhusa 
esindatuse ÜRO Euroopa Majanduskomisj oni menetluses. Pärast ELi kokkuleppega 
ühinemist väljendab komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 nõukogus võetud liidu seisukohta EL i nimel ja hääletab halduskomitees 
kõigi liikmesriikide eest.  
(8) Praegu ei ole AETR-kokkul eppe artikli 14 kohaselt A ETR-kokkuleppega ühinemine 
avatud muudele organitele kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni liikmeks olevatele 
                                                
 
18 EÜT L 334, 24.12.1977, lk 11.  
19 KOM(2011) 454 (lõplik). 
ET 11   ET riikidele ja riikid ele, kellel on ÜRO Euroopa Ma janduskomisjonis nõuandev pädevus. 
Selleks et võimaldada Euroopa Liidul AETR -kokkuleppega ühineda, tuleks artiklit 14 
muuta ja näha ette, et AETR-kokkuleppe ga saavad ühineda Euroopa piirkondliku 
integratsiooni or ganisatsioonid.  
(9) Selleks et määruse 3821/85 IB lisa nõue t 268a tõhusalt rake ndada ning tagada 
juhikaartide tõhusam kont roll AETR-kokkuleppe pi irkonnas ning hõlbustada 
kontrolliametnike ülesandeid, tuleks kehtes tada riiklikud elektroon ilised registrid ja 
näha ette nende registrite ühendamine. Ühendamist käsitlevad sätted tuleks kehtestada nii, et järgitakse lepingupoolte sisemisi  julgeolekunõudeid ja vahetatavate 
isikuandmete puhul tagatakse kait se piisav tase k ooskõlas rangeimate rahvusvaheliste 
standarditega,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
1) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahe lisel autoveol töötava sõiduki meeskonna 
tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksper dirühmas võetav liidu seisukoht on kooskõlas 
käesoleva otsuse lisaga ning seda väljendava d AETR-kokkuleppes osalevad liikmesriigid, kes 
tegutsevad ühiselt liidu huvides.  
Liikmesriigid teatavad need kavandatavad muudatused Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 
peasekretärile kooskõlas AETR -kokkuleppe artikli 21 lõikes  1 osutatud menetlusega.  
2) Kõnealuse seisukoha vormilistes ja väikestes muudatustes võidakse kokku leppida ilma 
kõnesoleva seisukoha muutmiseta. 
Artikkel 2 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.  
Käesolev otsus jõustub [ ....].  Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
ET 12   ET I LISA 
Artikli 22a (1B liite muutmise kord) uus sõnastus 
Artikkel 22a asendatakse järgmise artikliga:  
1. Luuakse halduskomitee, mis vastutab käes oleva kokkuleppe 1B liite muudatuste üle 
otsustamise eest. Halduskomitee sse kuuluvad kõik lepingupooled.  
2. Halduskomitee asub Genfis. Selle istungid toimuvad tavaliselt Genfis. Komitee võib 
otsustada pidada kohtumisi muudes kohtades.  
3. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täit evsekretär tagab 
komiteele asjakohased se kretariaaditeenused.  
4. Komitee valib esimehe ja kaks aseesimeest iga kahe aasta tagant.  
5. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasek retär kutsub halduskomitee Ühinenud 
Rahvaste Organisatsiooni Eur oopa Majanduskomisjoni egiidi all kokku vajaduse korral ja 
vähemalt üks kord aastas.  
6. Mis tahes lepingupool võib teha  ettepanku praeguse kokkule ppe 1B liite muudatuste 
kohta. Iga muudatusettepanek esitatakse ÜR O Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaati 
kirjalikult kolm kuud enne halduskomitee kohtumist, mille käigus tehakse ettepanek selle vastuvõtmiseks. Mis tahes muudatusettepaneku tekst edastatakse kõi gile lepingupooltele 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kolmes keel es vähemalt üks kuu enne halduskomitee 
kohtumist, mille käigus tehakse ettepanek selle vastuvõtmiseks. 
7. Halduskomitees otsuste vastuvõtmiseks vaja lik kvoorum on vähemalt poolte kohalolevate 
lepingupoolte hääled pluss üks. Kvoorum i kindlakstegemisel on piirkondliku 
integratsiooni organisatsioonidel, kes on käesoleva kokkuleppe lepingupooled, sama arv 
hääli, kui on nende liikmesriikidel, ilma et liikmesriikide kohalolu oleks vajalik. 
8. Halduskomitee võtab otsuseid vastu koha lolevate ja hääletavate lepingupoolte 
häälteenamusega.  
9. Otsuste vastuvõtmisel on igal lepingupoolel  üks hääl. Piirkondliku integratsiooni 
organisatsioonist lepi ngupoole esindaja hääletab organisa tsiooni kuuluvate  liikmesriikide 
eest, ilma et nende kohalolu oleks vajalik. 
10. Kui käesoleva kokkuleppe 1B liite muutmise ettepanekust tulenevalt muudetakse 
käesoleva kokkuleppe muid ar tikleid või lisasid, ei saa käesoleva liite muudatused 
jõustuda enne, kui jõustuvad käesoleva kokkuleppe muude osadega seotud muudatused. 
Kui sellisel juhul esitatakse 1B liite muuda tused samal ajal kokkuleppe muude osadega 
seotud muudatustega, määratakse nende jõustu mise kuupäev kindlaks artiklis 21 üldiselt 
kirjeldatud menetluse kohaldamise kuupäevast lähtuvalt, võttes 21 lõikes 7 kirjeldatud 
juhul arvesse 1B liite muudatu ses täpsustatud kuupäeva.  
ET 13   ET  
II LISA 
Artikli 14 (piirkondlike integratsioon i organisatsioonide ühinemine AETR-
kokkuleppega) võima lik sõnastus 
Artiklit 14 muudetakse järgmiselt.  
Lisatakse järgmine lõige 1a:  „Käesolev kokkulepe on avatud allakirjut amiseks piirkondliku integratsiooni 
organisatsioonidele. Käesol evas kokkuleppes tähendab „p iirkondliku in tegratsiooni 
organisatsioon” asjaomase piirkonna suverään setest riikidest koosnevaid mis tahes 
organisatsioone, kellel on päde vus käesoleva kokkuleppega hõlma tud teatavates küsimustes ja 
kellel on nõuetekohane volitus käesolev kokkulepe allk irjastada, ratifitseerida, see heaks kiita 
või sellega ühineda”. 
Lõiget 5 muudetakse järgmiselt:  5. Iga riigi või piirkondliku integratsioon i organisatsiooni suhtes
, kes on käesoleva 
kokkuleppe ratifitseerinud või se llega ühinenud pärast käesolev a artikli lõikes 4 nimetatud 
kaheksa ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi  deponeerimist, jõust ub käesolev kokkulepe 
saja kaheksakümnendal päeval pärast selle riigi või piirkondliku integratsiooni 
organisatsioon  ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerimist. 
ET 14   ET  
III LISA 
Uue artikli 10a võimalik sõnastus 
1. Tagamaks, et juhtidel ei ole juba kehtivat juhikaarti käesoleva kokkuleppe lisa 1B liite 
tähenduses, peavad lepingupooled riiklikke el ektroonilisi registre id, mis sisaldavad 
juhikaartide kehtivusega vähema lt võrdväärse ajavahemiku vältel järgmist teavet juhikaartide 
kohta:  
– juhi ees- ja perekonnanimi; – juhi sünnikuupäev ja võ imaluse korral sünnikoht; 
– juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (vajaduse korral); – juhikaardi staatus;. – juhikaardi number. 2. Lepingupooled võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et elektroonilised registrid on 
omavahel ühendatud ja et kogu nende territooriu mil on registritele võimalik juurde pääseda 
kaarte väljastavatel ametiasutustel ja kontrolliametnikel, kes on määratud kontrollima 
kutseliste juhtide sõidu- ja puhkeaegu käsi tlevatest eeskirjadest kinnipidamist.  
3. Juhikaardi väljastamisel, asendamisel või  vajaduse korral uuendamisel kontrollivad 
lepingupooled elektrooniliste andmete vahetamise abil, et juhil ei ole juba muud kehtivat juhikaarti. Lepingupooled tagavad vahetatavate isikuandmete kaitse piisava taseme kooskõlas 
rangeimate rahvusvaheliste standarditega. See tähendab, et vahetatav teave piirdub käesoleva 
kontrolli jaoks vajalike andmetega ning et seda ei kasutata muul  eesmärgil ilma asjaomaseid 
isikuandmeid esitavate lepingupoo lte eelneva nõusolekuta.