EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.9.2017 COM(2017) 479 final KOMISJONI TEATIS Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel

Uus ELi tööstuspoliitika strateegia



1.Euroopa tööstus uuel tööstusajastul Tööstus on alati olnud tootlikkuse ja innovatsiooni liikumapanev jõud ning Euroopa majandusliku edu alus. Kuigi Euroopa tööstuslik vundament on soliidne, peavad liikmesriigid, ELi institutsioonid ja eelkõige tööstus ise praegusel üleilmastumise, ebakindla jätkusuutlikkuse ja kiire tehnoloogilise arengu ajajärgul tegema suuri jõupingutusi, et Euroopa juhtpositsiooni säilitada ja tugevdada. President Junckeri esitatud poliitilistes suunistes on rõhutatud, et tugev ja hästi toimiv tööstus on Euroopa majanduse seisukohalt ülioluline ja 2020. aastaks peab tööstuse osakaal ELi SKPs taas ulatuma 20 %-ni. Tööstus aitab hoida Euroopa elanike kõrget elatustaset, andes otseselt tööd 36 miljonile inimesele. Tööstus on väga oluline ka Euroopa üleilmse juhtrolli tagamiseks ja rahvusvahelise seisundi kindlustamiseks. Euroopa Parlamendi president rõhutas alles hiljuti veel kord, et Euroopa tööstuslik baas peab olema meie poliitika keskmes. Euroopa hoiab maailmas juhtpositsiooni paljudes tööstusharudes, eriti aga suure lisandväärtusega ja vähese CO2-heitega ning keerukate toodete ja teenuste alal. See juhtpositsioon põhineb suurel 500 miljoni tarbijaga ühtsel turul, tugevatel väärtusahelatel, kvalifitseeritud ja andekal tööjõul ning tipptasemel teadusbaasil. Kuid probleemidega kohanemiseks on vaja jõupingutusi suurendada ja kasutada ära need tohutud võimalused, mida pakub uus tööstuslik ajastu. Uut tööstuslikku ajastut iseloomustavad majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste muutuste kiirenemine ning tehnoloogilised läbimurded sellistes valdkondades nagu robootika, asjade internet, tehisintellekt, energiasüsteemid ja biomajandus. Infotehnoloogial põhinev automatiseerimine muudab traditsioonilisi tootmisprotsesse ja töö laadi. Tööstus on järjest rohkem lõimunud olulist teenusekomponenti sisaldavate üleilmsete väärtusahelatega. Uued ärimudelid muudavad järsult traditsiooniliste turgude toimimist. Innovatsioon ja lisandväärtuse loomine elavad üle põhjalikke muutusi, kuna peale kasvab uus põlvkond tarbijaid, kes soovivad, et väärtuse loomine toimuks nendega koostöös, ning ootavad toodetelt ühenduvust ja seda, et nende sooritusvõimet saaks mõõta reaalajas. Lisaks hägustuvad piirid tootmise ja teenuste vahel. Ühendatud maailmas saab andmetest tähtis konkurentsivõime tegur. Lisaks hakkab nappima loodusvarasid ja kliimamuutus muutub üha ilmsemaks, mistõttu kasvab hüppeliselt ringtarbimine ja nõudlus jätkusuutlike toodete järele. Need on tegelikud ja pöördumatud suundumused, millest tulenevaid võimalusi on tööstus hakanud ära kasutama. Liidu tööstuse ekspordi turuosa langus on asendunud tõusuga ja taas on hakanud suurenema tööstuse osakaal kogulisandväärtuses. ELi kaupade ekspordi turuosa vähehaaval suureneb ja teenuste oma püsib stabiilsena. Aastatel 2009–2016 suurenes EL 27 tööstuse kogulisandväärtus 6,4 %, EL 28 oma aga 4,7 %. 2016. aastal oli töötleva tööstuse ning kaevandustööstuse ja kommunaalteenuste kui tootmise sisendite osatähtsus kogulisandväärtuses EL 27 puhul 21 % ja EL 28 puhul 19 %. Ainult töötleva tööstuse osakaalu tegelik suurenemine alates 2009. aastast oli EL 27 puhul 25 % (EL 28 puhul 23 %) ning selle turuosa osakaal majanduses kasvas EL 27 puhul 15,5 %lt (EL 28 puhul 14,7 %lt) 17,1 %le (EL 28 puhul 16,1 %-le). Allikas: Eurostat Tööstuses on tööhõive langus asendunud kasvuga. Aastatel 2009–2013 vähenes EL 27s töökohtade arv tööstuses 1,8 miljoni inimese võrra (5,4 %), kuid alates 2013. aastast on tööstuses loodud üle 1,5 miljoni uue töökoha. Töötlevas tööstuses on töökohtade arvu suurenemine olnud veelgi kiirem. Eelkõige on lisandunud hästitasustatavaid inseneri-, eriala- ja juhikohti. Tööstuse loodud lisandväärtus ja töökohad kajastuvad ka ELi tööstuse tööviljakuse iga-aastases kasvus, mis ELi tööstuses oli aastail 2009–2016 keskmiselt 2,7 %. Teiste arenenud majandusega riikidega võrreldes olid ELi tööviljakuse kasvu näitajad väga head: ajavahemikul 2009–2015 oli see Ameerika Ühendriikides keskmiselt 0,7 %, Jaapanis 3,4 % ja Lõuna-Koreas 2,3 % aastas. Allikas: Eurostat. Me peame koondama oma jõupingutused väärtusahelate muutumise, jätkusuutlikkuse, ülemaailmse nõudluse muutumise ja Euroopa ettevõtluskeskkonna struktuurse nõrkusega seotud probleemide lahendamisele. Eriti kaitsetud on VKEd. Paljudel inimestel puuduvad oskused, mida tööstuses vajatakse, sealhulgas elementaarne arvuti kasutamise oskus. Tehnoloogiaeesrindlaste ja mahajääjate vahel on tekkinud tehnoloogiline lõhe, mis takistab majanduskasvu ning pärsib sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist ja territoriaalset ühtekuuluvust. Euroopa konkurendid teevad väga suuri investeeringuid oma tööstuse ajakohastamiseks. ELis aga ei ole investeeringute määr veel taastunud ega ulatu varasemate aastate keskmiseni. ELi innovatsioonialane mahajäämus teatavatest riikidest suureneb ning mõned suure majandusega riigid nagu Hiina on hakanud temaga konkureerima just nendes suurema lisandväärtusega segmentides, kus Euroopa on seni nautinud edu. Euroopal tuleb tugevdada oma tööstuse kohanemis- ja innovatsioonivõimet, soodustades investeerimist uude tehnoloogiasse ja käies kaasa muutustega, mis tulenevad digitaalsest majandusest ning üleminekust vähese CO2-heitega ja ringmajandusele. Ka äriühingud peavad andma oma panuse, arendades tehnoloogilist baasi, võttes kasutusele tulevikukindlamad ärimudelid ja jätkusuutliku arengu põhimõtted ning hoogustades innovatsiooni. Tööstuse ümberkujundamine pakub tohutuid võimalusi, kuid nende võimaluste ärakasutamiseks tuleb teha suuri investeeringuid, et edendada tootmist ning inimeste oskusi ja andeid ja arendada mittemateriaalset vara, nagu teadusuuringud ja innovatsioon. Selleks et muutusi kiirendada, on vaja parandada ühtse turu toimimist. Eesrindliku tehnoloogia abil suudab tänapäevane tööstuspoliitika elavdada ELi piirkondade majandust ja parandada nende toimetulekut üleilmse keskkonna muutumisega. 2.Euroopa tööstuse tugevdamine Komisjoni peamised algatused on suunatud töökohtade loomisele ja majanduskasvu toetamisele innovatsiooni ja investeeringute kaudu. Algatustest tuleb eelkõige nimetada investeerimiskava, ühtse turu strateegiat, kapitaliturgude liitu, digitaalse ühtse turu strateegiat ja Euroopa uute oskuste tegevuskava. Energialiidu ja kaugeleulatuva, tulevikku suunatud kliimapoliitika loomise lõpuleviimine, ringmajanduse tegevuskava rakendamine ja 2030. aasta jätkusuutliku arengu eesmärkide kiire täitmine aitavad samuti suurendada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Tööstuse innovatsiooni seisukohalt on väga olulised ka programm „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid. Komisjon teeb liikmesriikidega Euroopa poolaasta raames koostööd, et rakendada liikmesriikides reformid, mis toetavad töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid. ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohaselt tuleks ELi eelarvest endiselt toetada Euroopa majanduse muutmist tugevamaks ja vastupidavamaks. Õigusloomet peaks aitama parandada ja ühiskonnale kasuks tulema komisjoni valdkondadevaheline õigusloome parandamise poliitika, eriti kui sarnaseid meetmeid võtavad ka liikmesriigid üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Kui õigusaktid on kvaliteetsed, on ka ettevõtetel edu saavutamiseks vajalik kindlustunne.

ØParem õigusloome tähendab seda, et majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju hinnatakse järjekindlalt ning ELi kõigi valdkondade poliitika kujundamisel võetakse arvesse konkurentsivõime, innovatsiooni, digitaalmajanduse, investeeringute, VKEde ning sotsiaal-, tarbija- ja keskkonnakaitse eesmärke. Tahetakse saavutada, et uute õigusaktide eesmärkide täitmise kulud vähenevad ning et kehtivad õigusaktid vaadatakse korrapäraselt üle, et leida ja kõrvaldada tarbetu bürokraatia. ØTulemusi on ka komisjoni õigusloome kvaliteedi programmil, mille abil lihtsustatakse kehtivaid õigusakte ja vähendatakse tarbetuid kulusid . REFITi platvorm ja selle veebisait „Kergenda koormat“ võimaldavad äriringkondadel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel esitada ettepanekuid õigusaktide lihtsustamiseks. Nende kaudu vaadatakse saadud ettepanekud ka läbi. ØELi õigusaktide kvaliteedi parandamiseks on ülioluline, et selles osaleksid ka sidusrühmad, sealhulgas ettevõtjaid . Seetõttu kutsub komisjon sidusrühmi üles esitama seisukohti oma algatuste ja hinnangute kohta juba varajases etapis. Komisjonil oleks heameel ka saada üksikasjalikke andmeid ja ettepanekuid konsultatsioonide raames ja tagasisidet ettepanekute kohta. Kuigi nende poliitikavaldkondade raames keskendutakse peamiselt tööstusele, võetakse meetmeid ka muudes sektorites (näiteks terase, kosmose- ja kaitsetööstuses), pöörates erilist tähelepanu progressi võimaldavatele tehnoloogiatele. ØTeatises „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“ visandas komisjon meetmed, millega tugevdatakse kaitset ebaõiglaste kaubandustavade eest. Selles esitati ELi ja liikmesriikide tasandi meetmed Euroopa terasetööstuse pikaajaliste probleemide lahendamiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Peamised meetmed on suunatud Euroopa terasetööstuse moderniseerimisele ja innovatsiooni investeerimisele näiteks avaliku ja erasektori koostöö kaudu. ØVõttes arvesse Euroopa kosmosetööstuse strateegilist mõõdet, võttis komisjon 2016. aasta oktoobris vastu „Euroopa kosmosestrateegia“, mille abil püütakse suurendada kasu, mida Euroopa ühiskond ja majandus saavad kosmosest, luua Euroopas kosmosevaldkonna idufirmade kasvuks sobiv ettevõtluskeskkond, tugevdada Euroopa juhtivat rolli kosmose valdkonnas ja suurendada Euroopa osakaalu maailma kosmoseturgudel. Nüüd on aeg teha kokkuvõte senistest edusammudest ja kõrvaldada allesjäänud lüngad. Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsioon, Euroopa Ülemkogu 15. detsembri 2016. aasta ja 23. juuni 2017. aasta järeldused ning laia sidusrühmade kogukonna suur huvi ja toetus annavad tunnistust sellest, et Euroopa tööstus vajab terviklikku ja tulevikku suunatud visiooni. See võimaldab paremini võtta laiapõhjalisi meetmeid Euroopa tööstusliku baasi tugevdamiseks kooskõlas komisjoni kümne poliitilise prioriteediga. Käesolev teatis, mis tugineb sel aastal tähistatava Euroopa tööstuse päeva tulemustele ja sidusrühmade mitmesugustele arvamustele, täidabki seda eesmärki. Selles on esitatud strateegia, kuidas muuta tööstus arukaks, innovatiivseks ja jätkusuutlikuks, nii et see aitaks ühistes huvides suurendada konkurentsivõimet, töökohtade loomist ja majanduskasvu. Selle strateegia rakendamine nõuab pühendumist ja järjekindlust nii tööstuselt kui ka kõigilt asjakohastelt ELi, riiklikelt ja piirkondlikelt sidusrühmadelt. ØEsimene Euroopa tööstuse päev toimus 28. veebruaril 2017 ja sellel oli ligikaudu 600 osalejat Euroopa Liidu erinevatest tööstusharudest ja kodanikuühiskonna organisatsioonidest, kes arutasid ELi tööstuspoliitika seniste saavutuste ja Euroopa tööstuse tulevikuväljavaadete üle. Arutelul osalejad arvasid üksmeelselt, et eri valdkondade ELi poliitika aitab lahendada tööstuse pikaajalisi probleeme, ja osutasid valdkondadele, kus on vaja võtta rohkem meetmeid. Seetõttu peaksime laiendama esimesel Euroopa tööstuse päeval alanud edukat koostööd, muutma selle korrapäraseks ja andma sellele kindlad raamid. 3.Integreeritum ja õiglasem ühtne turg: inimeste ja ettevõtete mõjuvõimu suurendamine Integreeritum ja õiglasem ühtne turg on Euroopa tööstuse edu alus. See turg peab võimaldama Euroopa ettevõtetel integreeruda Euroopa ja üleilmsetesse väärtusahelatesse ja suutma toimida peamise tegurina, mis soodustab tööstuse konkurentsivõimet. Samal ajal peab turg aitama tööstusel, inimestel ja kohalikel kogukondadel kohaneda sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnamuutustega. Tööstuse ümberkujundamine peab olema kasulik paljudele. Neile, kellele muutused kahjulikud, tuleb luua sobivaid võimalusi ja neid tuleb kohanemisel toetada. Sellised võimalused peituvad elukestvas õppes, võrdsetes võimalustes ning õiglases juurdepääsus haridusele, koolituses ja tehnoloogilistele oskustele. Komisjon on viimase kahe aasta jooksul esitanud hulgaliselt meetmeid, mis võimaldavad Euroopal ja Euroopa ettevõtetel ära kasutada ühtse turu eeliseid. Euroopa jagamismajanduse tegevuskava eesmärk on stimuleerida koostöömajanduse ärimudelite tasakaalustatud arengut. Nendel mudelitel on märkimisväärne potentsiaal suurendada majanduse ressursitõhusust. Standardimissüsteemi ajakohastamine võimaldab standardeid välja töötada õigeaegselt ja turu vajaduste kohaselt, mis võimaldab Euroopa tööstusel kasutada ära arenevates turusegmentides tekkivaid võimalusi. Käesoleval aastal esitatud teenuste pakett käsitleb ebaproportsionaalseid regulatiivseid takistusi, hõlbustab spetsialistide liikuvust ja lihtsustab menetlusi, mida peavad järgima teenuseosutajad, kes kavatsevad tegevust laiendada teistesse ELi riikidesse. Vastavuse paketi eesmärk on parandada ühtse turu normide jõustamist ning aidata kodanikel ja ettevõtetel ka tegelikkuses kasutada ära ühtse turu eeliseid kohapeal. Ühtse turu edasiseks tugevdamiseks kavatseb komisjon teha ettepaneku lihtsustada vastastikuse tunnustamise eeskirju ja vaadata läbi turujärelevalve eeskirjad. See aitaks paremini tagada tooteohutust ning võimaldaks rohkem kui 500 riiklikul turujärelevalve asutusel koordineerida tegevust ja täita oma ülesandeid. Ettepanekus esitatakse mitmed algatused intellektuaalomandi õiguste raamistiku ajakohastamiseks. Selleks et ametiasutused saaksid riigihankeid paremini kasutada aruka, jätkusuutliku ja uuendusliku tehnoloogia kasutuselevõtul, teeb komisjon ettepaneku võtta meetmeid, millega soodustatakse strateegiliste hangete läbiviimist ja aidatakse liikmesriikidel teostada hankeid suurte taristuprojektide raames. Selleks et Euroopa tööstus ja tööjõud kohaneksid paremini tööstuse ümberkujundamise tagajärgedega, tuleb erilist tähelepanu pöörata nende toimetulekuvõime suurendamisele ning aidata inimestel ja kogukondadel kasutada ära muutustest tulenevaid võimalusi. Haridus- ja koolitussüsteemid peavad suutma varustada inimesed oskustega, mida on tarvis muutuste teostamiseks ja sotsiaalse lõhe laienemise vältimiseks. Need oskused peavad olemas olema aegsasti enne tööturule astumist ja neid tuleb töise elu jooksul pidevalt ajakohastada. Seejuures tuleb tingimata kaasata peamised sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid. ELi uute oskuste tegevuskavas on esitatud kümme põhimeedet töötajate oskuste parandamiseks. Nende hulgas on põhioskuste andmine rohkem kui 70 miljonile täiskasvanule ning meetmed, millega toetatakse kujunemisjärgus valdkondades vajatavate kõrgetasemeliste oskuste arendamist ja prognoosimist. Komisjon toetab koostöös OECDga liikmesriike oskuste riiklike strateegiate väljatöötamisel. Komisjoni tegevuskaval põhinev tulevikku suunatud oskuste arendamise valdkondliku koostöö lähenemisviisi laiendatakse peagi uutele olulistele sektoritele nagu ehitus, terase- ja paberitööstus, keskkonnahoidlikud tehnoloogiad ja taastuvenergia, lisav tootmine ja meretransport. Digitaaloskuste ja töökohtade koalitsioon töötab välja konkreetsed meetmed Euroopa kodanikele ja tööjõule digitaalmajanduse tingimustes vajaliku koolituse ja täiendkoolituse kohta. Hiljuti käivitatud Euroopa sotsiaalõiguste sammas tegeleb töö ja areneva digitaalse tööturu tulevikuprobleemidega. Muu hulgas on selle eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud uute ja mittestandardsete töösuhete vormide ja töötingimustega ning sotsiaalkaitse kättesaadavusega. Selleks et toetada tööturgude toimetuleku- ja konkurentsivõimet tööturul, kavatseb komisjon veelgi tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi orienteeritust tulemustele. Siseriikliku tööturupoliitika ülesanne on ennustada tulevikuks vajalikke oskusi ning Euroopa Sotsiaalfondi abiga paremini hallata muutusi ja pakkuda vajalikku koolitust. Programm „Erasmus+“ on samuti oluline vahend, mis aitab saada uusi oskusi välismaal õppides. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist toetatakse töötajaid, kes on töö kaotanud majanduse globaliseerumisest või majanduskriisist tingitud suurte koondamislainete käigus. 4.Tööstuse ajakohastamine vastavalt digitaalajastu vajadustele Tulevikus on tööstus digitaalne. Praegune tööstusrevolutsioon seisneb üleminekus digitaalmajandusele. Tehnoloogia areng näiteks suurandmete, tehisintellekti ja robootika, asjade interneti ja kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas muudab töö olemust ja kogu ühiskonda. Digitaaltehnoloogia kasutuselevõtuga muutub üha olulisemaks tööstuse teenusekomponent. Seetõttu on Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime seisukohalt eriti oluline aruka tehnoloogia laialdasem kasutuselevõtt kõigis tööstuse väärtusahelais ja ettevõtete kasvu soodustamine.

Euroopa on paljudes töötleva tööstuse harudes maailmas juhtpositsioonil ja paljud tema ettevõtted on digitaalmajandusele ülemineku ja peamiste tööstussektorite automatiseerimise alal esirinnas. Seevastu Euroopa roll andmetel ja platvormidel põhinevas majanduses on piiratud ja VKEd võtavad digitaaltehnoloogiat kasutusele aeglaselt. Ainult viiendik ELi ettevõtteid kasutavad digitaalmajanduse võimalusi laialdaselt. Oma osa digitaaltehnoloogiasse tehtavast algsest investeeringust peavad kandma ka ettevõtted. Alles seejärel saavad nad nautida sellest tulenevat tootlikkuse kasvu ja innovatsioonieeliseid. Ärimudelid ja -protsessid võivad muutuda, töötajatel, sealhulgas juhtivtöötajatel tuleb omandada uusi oskusi ning ülemineku kulg üha kiireneb. Seevastu digitaalmajanduse eiramine tõenäoliselt vähendab konkurentsivõimet ja turuosa ning lõppkokkuvõttes ka töökohtade arvu, mis halvimal võib saada ettevõttele saatuslikuks. Seetõttu pööratakse Euroopa tööstuse digiteerimise üldises strateegias suurt tähelepanu digitaalmajandusele ülemineku kiirendamisele. Märtsis võeti kasutusele riikide digiteerimisalgatuste Euroopa platvorm, mis kujutab endast tervet Euroopat hõlmavat koordineerimisraamistikku ja aitab edendada liikmesriikide üleminekut digitaalmajandusele. Komisjon investeerib ka digitaalse innovatsiooni keskuste ja muude tehnoloogiakeskuste loomisse, mille kaudu pakutakse ELi ettevõtetele paremaid ja paremini koordineeritud tugiteenuseid. See aitab jõuda ka nende ettevõteteni, kes digitaalses üleminekus veel ei osale. Digitaalsed tööstusplatvormid (nt tööstuse interneti- ja andmeplatvormid) aitavad koondada mitmesuguseid tehnoloogiaid ja rakendusi ning soodustavad uute toodete ja tootmisprotsesside ning uute äri- ja teenusemudelite väljatöötamist. Komisjon korraldab nende arengu toetamiseks temaatilisi hankeid paljudes valdkondades nagu tootmise automatiseerimine ja tootmiskoostöö, täppispõllumajandus ja energeetika. Tööstuse üleminekut digitaalmajandusele ja avalike teenuste ajakohastamist edendatakse ka arvukate muude digitaalse ühtse turu strateegia raames tehtud algatustega, sealhulgas IKT standardimise, avaliku halduse, kiirete 5G ühenduste ja asjade interneti alaste meetmetega. Kuid strateegia läbivaatamise käigus selgus, et Euroopa peab seadma veelgi suuremaid eesmärke. Komisjon kavatseb praegusel ametiajal teha veel mitmeid ambitsioonikaid algatusi, et Euroopa tööstus saaks kasutada vajadustekohase digitaalse ühtse turu eeliseid. Kõnealuste algatuste eesmärk on arendada andmetepõhist majandust, tehisintellekti ja kõrgjõudlusega andmetöötlust, mis on eriti olulised arukate tööstussektori ökosüsteemide ja suurandmete rakenduste seisukohalt. Täna vastu võetud ulatuslik küberjulgeoleku pakett aitab märkimisväärselt kaasa küberohtude kõrvaldamisele ja tugevdab veelgi Euroopa võimekust andmeturbe ja isikuandmete kaitse valdkonnas. Tööstuse võimekuse arengule aitab kaasa eelkõige küberturbe pädevusvõrgustiku ning Euroopa küberjulgeoleku uurimis- ja pädevuskeskuse loomise algatus. See annab ka uut hoogu ELi jõupingutustele tõusta maailmas juhtkohale uue põlvkonna digitaalsete tehnoloogiate arendamises. Andmete vaba liikumise algatus edendab Euroopa andmetepõhist majandust, pakkudes paremaid ja konkurentsivõimelisemaid andmeteenuseid. Teedrajava digitaalse innovatsiooni, näiteks lisava tootmise ja automatiseeritud sõidukite arendamise ning kogu majanduse ja kõigi kodanike huvides digitaalmajandusele laiapõhjalise ülemineku seisukohalt on oluline ka eesrindliku digitaalse taristu olemasolu ja vajaliku raadiospektri kasutuselevõtt. EL ja selle liikmesriigid peavad looma sellise taristu arendamiseks vajalikud raamtingimused. Lisaks sellele on digitaaltaristusse investeerimise alal muutunud oluliseks jõuks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, kes peaks projekte rahastama rohkem kui 20 miljardi euroga. Olulisimasse tuleviku digitaaltehnoloogiasse investeerivad märkimisväärselt ka programm „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid. Tuleviku ärimudelid põhinevad uue põlvkonna sidevõrkudel, eelkõige 5G-võrkudel. Autonoomsed sõidukid, asjade internet ja muud rakendused, millest oleneb see, kui tugev on tööstus tulevikus, lihtsalt ei saa toimida ilma kiire ja tõrgeteta toimiva internetiühenduseta. 5G ühenduse käikuandmine nõuab väga suuri jõupingutusi, kuid kui Euroopa tööstus saab sellest esimesena tegutseja eelise ja üleilmse konkurentsieelise, on sellest võimalik saada ka suurt kasu. 5.Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine vähese CO2-heitega majanduse ja ringmajanduse valdkonnas ELi eesmärk on jätkusuutlik areng kõigis sektorites. EL on peamine liikumapanev jõud, mille tõttu said teoks Pariisi kliimameetmete kokkulepe ja kestliku arengu tegevuskava aastani 2030. Ta on ka vähese CO2-heitega majandusele ja ringmajandusele ülemineku esirinnas. Euroopa peab ära kasutama oma juhtpositsiooni kõigis sektorites ja saavutama edu keskkonnahoidliku tootmise ja puhta energia tehnoloogiate üleilmses, üha tihenevas konkurentsis. Ettevõtete ümberorienteerumine säästvusele ja ressursitõhusatele ärimudelitele ei aita ainult keskkonda kaitsta, vaid ka kulusid kokku hoida, mis omakorda annab konkurentsieelise. See aitab luua uusi töökohti ning suurendada töötajate ja ettevõtjate võimalusi. 2017. aasta detsembris esitab komisjon rea uusi ringmajanduse meetmeid, näiteks Euroopas plastide ringmajanduse arendamise strateegia muu hulgas innovatsiooni ja investeeringute edendamise kaudu. ELi üleminekut vähese CO2-heitega majandusele ja ringmajandusele võib edendada ka biomajanduse arengu kiirendamine, mis võimaldab parandada taastuvate bioloogiliste ressursside tootmist ning nende muundamist biotoodeteks ja -energiaks. ELi ettevõtted osalevad üha enam ülemaailmsetes tarneahelates, mistõttu ei saa üleminek ringmajandusele toimuda isoleeritult. Kuna toorained on ELi tootmissektori jaoks strateegilise tähtsusega, rakendab komisjon ELi toorainealgatuse raames selles valdkonnas väga mitmesuguseid meetmeid, aidates tagada toorainete katkematu, jätkusuutliku ja soodsa hinnaga tarnimise. Teatavad toorained on eriti olulised, kuna neil on suur majanduslik tähtsus ja nende katkematu tarnimine ei ole sugugi tagatud. Koos selle strateegiaga esitab komisjon ka uue, ELi jaoks asendamatute toorainete loetelu. Komisjon on juba esitanud enamiku seadusandlikke ettepanekuid energialiidu raamstrateegia ja Pariisi kokkuleppe rakendamiseks ning keskendub nüüd konkreetsetele meetmetele nende rakendamise kiirendamiseks. Pariisi kokkuleppega on kehtestatud mängureeglid üleilmses ulatuses, kuid meetmed selle rakendamiseks erinevad riigiti. Seega jäävad tingimused ka edaspidi mõnevõrra ebavõrdseks, mille tõttu halvemas olukorras olevatele sektoritele eraldatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames tasuta saastekvoote. ELi kliimapoliitika raames on ette nähtud ka vahendid tööstuses vähese süsinikdioksiidiheitega innovatsiooni toetamiseks. Uute osalejate programmi (NER 300) reservist on 39 väga uuenduslikule projektile eraldatud 2,1 miljardit eurot. 2020. aasta järgseks ajaks luuakse innovatsioonifond. Sellega seoses on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames ette nähtud kvoote, et toetada ulatuslikku eriti uuenduslike vähese CO2-heitega näidistehnoloogiate väljatöötamist energiamahuka tööstuse, taastuvate energiaallikate ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. Moderniseerimisfondist toetatakse energiasektori ajakohastamist kümnes väiksema sissetulekuga liikmesriigis. Möödunud aasta novembris esitatud puhta energia pakett kujutas endast komisjoni ettepanekut luua uus raamistik, et kiirendada, ümber kujundada ja tugevdada ELi majanduse üleviimist uuele energiasüsteemile, tagades samal ajal ELi juhtrolli ja tema majanduse konkurentsivõime. Selle paketi rakendamisel muutub konkurents elektri jaemüügiturul tihedamaks ning turg avaneb uutele teenustele ja ettevõtlusmudelitele. Paketiga on ette nähtud ka vähem CO2-heiteid tekitavale majandusele ja ringmajandusele ülemineku tugiraamistik. See sisaldab konkreetseid lühiajalisi meetmeid, mille rakendamine annab konkreetseid tulemusi ELi tööstuse, piirkondade, linnade, töötajate ja kodanike jaoks. Selleks et aidata kogu maailmas kiirendada innovaatilistel lahendustel turul kanda kinnitada, korraldab EL koos Põhjamaadega 2018. aastal suure ülemaailmse algatuse Mission Innovation ja puhta energia teemaline ministrite kohtumine. Sellel puhul on kohustusi võtnud rahvusvahelised partnerid, kelle arvele langeb 85–90 % kogu maailma puhta energia investeeringutest. Suurt tähelepanu tuleb pöörata ka vähesaastavale liikuvusele. Pärast 2016. aastal vähese heitega liikuvuse strateegia ja 2017. aasta kevadel tööjõu liikuvuse paketi esitamist teeb komisjon käesoleva aasta sügisel uued ettepanekud, mis täidavad sama eesmärki – rangemad sõiduautode ja kaubikute süsinikdioksiidi nõuded 2020/2021. aasta järgseks ajaks ja alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu tegevuskava, mille eesmärk on toetada ELi akulaadimise alustaristu rajamist. ELi konkurentsivõime säilitamiseks selles valdkonnas tuleb täita asjaomastes väärtusahelates esinevad lüngad. Seetõttu on strateegiliselt oluline teha investeeringuid akudesse. Selleks et kiires korras käivitada tööstuse juhitavad ELis teisaldatavates ja paiksetes rakendustes kasutatavate akude tervikliku väärtusahela loomise algatused, korraldab komisjon sidusrühmade kohtumise, et aidata optimeerida avaliku sektori sekkumist, kui seda peaks vaja olema. 2018. aasta esimesel poolel esitatakse ka raskesõidukite (veoautode ja busside) süsinikdioksiidi normide kehtestamise ettepanek. ØELi majanduse seisukohalt on ülioluline autotööstuse ajakohasus ja konkurentsivõime, mis sõltub üha enam automatiseerimisest, digiteerimisest ja ülimast keskkonnasäästlikkusest. Eesmärk on jõuda selleni, et Euroopas töötatakse välja, pakutakse ja toodetakse parimaid vähesaastavaid sidusrežiimis toimivaid liikuvuslahendusi, seadmeid ja sõidukeid ning et siin oleks selleks kõige kaasaegsem taristu. Selleks peab Euroopa autotööstus läbi tegema kiire ja põhjaliku muutuse. See võimaldaks tal püsida konkurentsis ja olla edukas maailmaturul. Probleemid, mis tulid avalikuks nn dieselgate käigus, on ühtlasi võimalused. Usalduse taastamiseks peab ELi autotööstus tunnistama, et on oluline võtta kasutusele säästvam tehnoloogia ja uued ärimudelid. Kõikjal Euroopas rajatakse elektrisõidukite laadimisjaamad ning avaliku sektori asutused ja erasektor ühendavad oma jõud, et parandada Euroopa suutlikkust akutehnoloogia alal. Euroopa autotööstus peab olema oma ülesannete kõrgusel ning tõhustama ja kiirendama elektri- ja teiste vähesaastavate tehnoloogiate kasutuselevõttu. Kui Euroopa kasutab selle võimaluse ära, annab see tema piirkondadele ja kogukondadele jätkusuutlikke töökohti ja paremaid elatise teenimise võimalusi. Lisaks arendab komisjon kapitaliturgude liidu raames edasi jätkusuutliku rahanduse strateegiat eesmärgiga suunata rohkem erasektori kapitalivoogusid jätkusuutlikesse investeeringutesse. Jätkusuutlike ja muude investeeringute paremaks eristamiseks on väga oluline võtta pikaajaliste investeeringute puhul arvesse ka üldisemaid riske ja tulusust ning suurendama kindlustunnet projektide elluviimise, teabe esitamise ja tähistamise suhtes. 6.Investeerimine tulevikutööstusesse Selleks et Euroopa tööstus suudaks oma tööstuse ümber kujundada, vajab ta investeeringuid infrastruktuuri ja uude tehnoloogiasse, mis peavad tulema nii ELi seest kui ka väljastpoolt. Kuigi investeeringute üldine tase järk-järgult suureneb, jäävad investeeringud innovatsiooni ja muusse immateriaalsesse varasse maha paljudest konkurentidest. Euroopa peab soodustama kapitalimahutuste tegemist ja paljulubavate uuenduste kasutuselevõttu ning looma soodsa keskkonna VKEde kiireks kasvuks. 2014. aasta novembris käivitatud Euroopa investeerimiskava (nn Junckeri kava) alusel loodi Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, millest toetatakse strateegilisi projekte kogu Euroopas, aidates vähendada investeeringute puudujääki. Kava on juba andnud tulemusi. Kaasatud on suuri erasektori investeeringuid digitaalsesse taristusse, energeetikasse, teadustegevusse, transporti ning arendus- ja innovatsiooniprojektidesse. Kokkuvõttes on viimasel ajal märkimisväärselt kasvanud majanduse rahastamine ja hoogustunud investeeringute kasv. Euroopa Investeerimispanga grupp on teinud ka omakapitaliinvesteeringuid, mis on eriti oluline uuenduslikele ettevõtetele nende tegevuse algetapis. Ø2017. aasta juuliks oli Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond kiitnud heaks toetuse andmise 572 tehingule, mille investeeringute kogusumma ulatub 225,3 miljardi euroni. Seega oli üldeesmärgist (2018. aasta keskpaigaks 315 miljardit eurot investeeringuid) täidetud 72 % . Need tehingud hõlmavad kõiki liikmesriike ja oodatakse, et neist saavad kasu rohkem kui 445 000 VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtet, kellele on ette nähtud üle 30 % kogumahust.

Vastavalt komisjoni ettepanekule teha Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis muudatusi ja selle tegevusaega pikendada (EFSI 2.0) kasutatakse 40 % EFSI riskivõtmisvõime kasvust selleks, et parandada VKEde võimalusi leida rahastamist. Ka Euroopa Investeerimispank laiendab keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingute rahastamist. Komisjon on esitanud ka ettepaneku võtta vastu koondmäärus, millega tulemuste parandamise eesmärgil lihtsustatakse EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kooskasutamist muu hulgas investeerimisplatvormide abil. Edukas Euroopa tootmissektori konkurentsivõimelisuse strateegia peab lähtuma Euroopa tugevatest külgedest ja uute tehnoloogiate strateegiliste varade väärtusahelatest ning neid tugevdama. Sageli nõuab see erinevatest liikmesriikidest avaliku sektori asutuste ja ettevõtete ühist koordineeritud tegevust ja investeeringuid. Komisjoni teatises üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kohta on silmas peetud selliseid strateegilisi projekte. Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega väärtusahelad on näiteks energia salvestamise väärtusahel ja elektrooniliste kiipide väärtusahel. Kui liikmesriigid neid kasutavad, võivad need etendada olulist rolli majanduskasvu seisukohalt otsustava tähtsusega poliitikavaldkondade ja meetmete eesmärkide täitmises. Selleks et liikmesriigid ja tootmisharud kasutaksid üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide puhul ennetavat lähenemisviisi, kavatseb komisjon ellu kutsuda peamisi sidusrühmi ühendava strateegiafoorumi, et teha kindlaks peamised väärtusahelad ja investeerimisprojektid ning hoida silma peal edusammudel. Edu on saatnud ka kapitaliturgude liidu algatust ja idufirmade algatust ühtse turu strateegia raames. Nende algatustega on lihtsustatud arengu algetappides olevate uuenduslike ettevõtete juurdepääsu rahalistele vahenditele. Kapitaliturgude liit soodustab ettevõtete jaoks igasuguste investeeringute saamist, parandades nende juurdepääsu alternatiivsetele rahastamisallikatele. Euroopa riskikapitalifondide eeskirju on muudetud nii, et nad saaksid rahastada suuremat hulka ettevõtjaid; prospektimäärust aga on muudetud nii, et VKEdel oleks lihtsam raha hankida. Loomisel on üleeuroopaline riskikapitali fondifond, mille eesmärk on rahuldada ettevõtte kasvavat vajadust riskikapitaliinvesteeringute järele tema tegevuse alustamise etapi järgselt. Nüüd analüüsib komisjon seda, kuidas saaks ELi õigusaktidega muuta regulatiivset keskkonda senisest proportsionaalsemaks, et ka VKEsid saaks noteerida avalikel turgudel. Kavas on teha algatusi ka finantstehnoloogia valdkonnas eelkõige selleks, et toetada uuenduslikke rahastamisvahendeid, näiteks ühisrahastamisprojekte, ja uurida võimalust võtta kasutusele VKEdele antavate laenude ja taristulaenude instrument – Euroopa tagatud võlakirjad. Selleks et kõrvaldada lünk, mis on tekkinud innovatsiooni etapist turuleviimise etappi ülemineku rahastamisel, uurib komisjon, kui otstarbekas oleks luua Euroopa meede kasvuettevõtete toetamiseks riskikapitali abil, mis võimaldaks suurendada riskikapitalifondide investeerimisvõimekust. Teistsuguse riskiprofiili tõttu ning tegevusalast ja tegevuse mahust tulenevalt on mõnes sektoris raskem leida rahastamist kui teistes. Seda silmas pidades võtab komisjon sellistes sektorites nagu kosmose- ja kaitsetööstus sihtmeetmeid uute võimaluste avamiseks tarneahela eri osades. Komisjon on loonud Euroopa Kaitsefondi, mis on väga oluline Euroopa kaitsesektori tuleviku seisukohalt. ØEuroopa kaitsealases tegevuskavas on sätestatud konkreetsed meetmed ühise võimekuse arendamiseks tehtavate kaitsekulutuste tõhustamiseks ning tööstusbaasi konkurentsivõime ja innovaatilisuse edendamiseks. Sellele vastavalt käivitatakse Euroopa Kaitsefond ning tugevdatakse avatust ja konkurentsi Euroopas kaitsevaldkonna turul. Euroopa Kaitseagentuuri töö on nüüdseks andnud esimesi tulemusi. Rakendatakse kaitseuuringute ettevalmistavat meedet ja hiljuti esitati Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ettepanek. Võttes arvesse, et ühiste arenguprojektide rahastamises osalevad ka liikmesriigid, võib fondi tegevus keskpikas perspektiivis kaitseuuringute ja võimekuse arendamise jaoks kaasata 5,5 miljardit eurot investeeringuid aastas. Liikmesriikidega Euroopa investeerimiskava kolmanda samba raames tehtavas koostöös Euroopa poolaasta kohaste reformide teostamisel peab komisjoni peateemaks jääma ka investeeringute tegemise raamtingimuste, sealhulgas regulatiivse prognoositavuse parandamine ning ausa konkurentsi ja õigusriigi edendamine. Eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused peaksid tegema suuremaid jõupingutusi, et toetada kvaliteetsete investeeringute tegemist ja saada üle kriisist alates süvenenud alainvesteerimisest. ELi ja liikmesriikide rahalisi vahendeid tuleks kasutada selleks, et stimuleerida majanduses lisandväärtuse loomist, ilma et see aeglustaks erasektori vahenditest projektide rahastamise turgu. Liit tagab, et riigiabist saab ettevõtetele reaalne stiimul investeerida teadus- ja arendusprojektidesse. Nähakse ette võimalus anda sama suurt abi kui on saanud väljaspool ELi asuvad konkurendid samalaadsete projektide jaoks ja muud konkurentsivõimet suurendavad meetmed. Ühtlasi hoolitsetakse selle eest, et väljavalitud äriühingud ei saaks majanduslikke eeliseid, kuna see avaldaks negatiivset mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele. 7.Kohapealse tööstusinnovatsiooni toetamine Euroopa on saavutanud tipptasemel uurimistulemusi paljudes tehnoloogiavaldkondades, mis aitavad otseselt või kaudselt kaasa aruka, innovaatilise ja jätkusuutliku tööstuse kujunemisele. Me peame suurendama oma panuseid ja saavutama teadusuuringute abil läbimurdelisi uuendusi, mis võimaldavad luua uusi turge ja seega edendada töökohtade loomist ja majanduskasvu. Praegu õnnestub liiga vähestel innovaatilistel ettevõtetel niivõrd palju kasvada, et saada oluliseks tööandjaks ja turuliidriks. Euroopa peab tugevdama keskkonda, kus võetakse riske läbimurdeliste uuenduste tegemiseks, mis hakkavad looma uusi turge ja võimaldavad haarata tööstusliidri rolli Euroopa, mitte välisriikide ettevõtetel. Lisaks tuleb võtta meetmeid selleks, et VKEde seas ja traditsioonilistes majandusharudes kiireneks ja paraneks uue tehnoloogia kasutuselevõtt. Kui kiiresti kasvavad ettevõtted ja idufirmad muutuvad suuremateks ettevõteteks, loovad nad rohkem töökohti kui teised ettevõtted. Nad tegelevad innovatsiooniga ja tugevdavad Euroopa majandust. Euroopa probleem ei ole mitte idufirmade puudus, vaid nende võime jääda püsima ja kasvada pikemas perspektiivis. Ainult kiiresti kasvavad ettevõtted muutuvad nii suureks, et suudavad luua püsivaid töökohti ja panustada majanduskasvu ning edendada innovatsiooni pikas perspektiivis. See on põhjus, miks komisjon on idu- ja kasvufirmade algatuse raames esitanud meetmete kogumi, et lihtsustada idu- ja kasvufirmade tegevust. Kõikjal Euroopas vajavad idufirmad ja dünaamilised VKEd innovatsiooniks ja kasvuks riskikapitali ja soodsat ettevõtluskeskkonda. Selleks et kiirendada teadmiste levitamist ja integreeruda ülemaailmsetesse väärtusahelatesse, peab neil olema võimalik seada sisse suhted oma ja teiste piirkondade vilunud inimeste, tehnoloogiakeskuste ja tugiorganisatsioonidega. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, mille eesmärk on tugevdada Euroopa innovatsioonivõimekust, ühendab juhtivaid ettevõtteid, ülikoole ja teaduslaboreid. Komisjon edendab ka kõrgetasemelist klastripoliitikat käsitlevat dialoogi ja võtab meetmeid, et ühendada loovus, disain ja mittetehnoloogiline innovatsioon tipptasemel tehnoloogiaga, mis võimaldaks luua uusi tooteid ja tööstuse väärtusahelaid ning puhuda uut elu traditsioonilistesse majandusharudesse. Selleks et Euroopa õigusraamistik võimaldaks innovatsiooni arenguks vajalikku paindlikkust, tuleb edasi liikuda kõikidel tasanditel. Euroopal tuleb ka õppida asju nägema innovaatorite vaatenurgast, kuna nende hääl jääb enamasti turgu valitsevate ettevõtete omast nõrgemaks. Selleks kavatseb komisjon oma õigusloome parandamise tegevuskava abil hakata rakendama innovatsiooni põhimõtet. Innovatsiooni põhimõte on põhimõte, mille puhul kõigi poliitikavaldkondade õigusaktide väljatöötamisel ja muutmisel võetakse arvesse teadusuuringute ja innovatsiooni mõju muu hulgas tagamaks, et ELi poolne reguleerimine võimaldaks ettevõtetel hõlpsamini turule siseneda. Euroopa konkurentsipoliitika on ettevõtetele oluline tõukejõud innovatsiooniks ja investeeringute tegemiseks. Konkurentsi määr ja tootlikkuse kasv, mis omakorda tagavad pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu, on omavahel tihedalt seotud. Konkurentsipoliitika võimaldab ettevõtetel hankida vajalike sisendeid parimatel tingimustel ja turustada oma tooteid konkurentsipõhiselt, mis üldiselt aitab paremini ära kasutada ühiskonna käsutuses olevaid ressursse. Võttes arvesse, et riiklikud asutused teevad umbes 85 % otsustest, mis tehakse ELi konkurentsinormide täitmiseks, tegi komisjon hiljuti kõigil tasanditel õigusaktide täitmise parandamiseks ettepaneku suurendada riikide konkurentsiasutuste mõjuvõimu. Komisjon toetab väga tugevalt ka maksustamise muutmist õiglasemaks ja lihtsamaks. Hiljuti alustati uuesti tööd äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasiga, mille raames saavad ettevõtted uusi stiimuleid innovatsiooniks ja laienemiseks. Seadusandluse kõige koormavamas, käibemaksu valdkonnas, esitab komisjon veel sel aastal ettepanekud ettevõtete kohustuste kergendamiseks. Lisaks visandatakse ELi ühtse käibemaksuala loomise tegevuskava. Mis puudutab liidu rahalist toetust innovatsioonile, siis programmi „Horisont 2020“ 2018.–2020. aasta tööprogrammiga on Euroopa innovatsiooninõukogu katseprogrammile ette nähtud rohkem kui 2,6 miljardit eurot uut turgu loova innovatsiooniga tegelevate projektide toetamiseks. Lisaks on 2,2 miljardit eurot ette nähtud prioriteetsetele valdkondadele, et kiirendada innovatsiooni puhta energeetika valdkonnas. Peamised sihtrühmad on need suure kasvupotentsiaaliga innovaatorid ja ettevõtted, mis ei suuda kaasata piisavalt erainvesteeringuid. Euroopa innovatsiooninõukogu katseprogrammi eesmärk on välja töötada perspektiivika, kuid riskantse innovatsiooni standard, et oleks võimalik kontsentreerida toetust ELi tasandil. Euroopal tuleb ka saavutada juhtpositsioon tulevikutööstuse strateegiliste tehnoloogiate valdkonnas. Progressi võimaldavate tehnoloogiate kõrgetasemeline ekspertrühm tutvub progressi võimaldavate tehnoloogiatega ja uurib nende tööstuses kasutamise laiendamise võimalusi. 8.Rahvusvaheline mõõde Euroopa jõupingutused globaliseerumisest tulenevate võimaluste ärakasutamiseks on eelkõige suunatud avatud ja eeskirjadel põhineva kaubanduse edendamisele- EL kasutab oma mõju, et edendada võrdseid võimalusi kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel, kus nende tähtsus pidevalt suureneb. ELi kaubanduslepingutega luuakse Euroopa elanikele uusi majanduslikke võimalusi, mis omakorda tähendab uusi töökohti. Kaubanduslepingud võimaldavad nii väike- kui ka suurettevõtetel ära kasutada globaliseerumise pakutavaid hüvesid.Kuid avatud kaubandus peab olema õiglane ja jätkusuutlik. Selleks et Euroopa saaks tegutseda üleilmselt võrdsetel tingimustel, tugevdatakse kaubanduse kaitsevahendeid ja luuakse tugiraamistik taustauuringute tegemiseks selliste välismaiste otseinvesteeringute puhul, mis võivad kujutada endast ohtu julgeolekule või avalikule korrale. EL on koostanud ambitsioonika kaubanduse tegevuskava. Selle raames toimuvad või on hiljuti jõudnud lõpule arvukalt läbirääkimisi. Nii näiteks on ELi ja Kanada vahelist lepingut ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017. Selle lepinguga kaotatakse 99 % tollitariifidest, kaotatakse teenustega kauplemise takistused ning võimaldatakse ELi ettevõtetele Kanada avalike hangete turule teistest tema kaubanduspartneritest parem juurdepääs. Möödunud aasta juulis saavutasid poliitilise kokkuleppe sõlmida ambitsioonikas leping ka EL ja Jaapan, kelle majandus on maailmas suuruselt vastavalt teine ja neljas ja kelle arvele langeb kokku 22 % maailma kaubandusest, saates selge signaali ajal, mil mujal maailmas süvenevad protektsionistlikud suundumused.