EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.7.2014 COM(2014) 489 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Neljateistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Neljateistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta 1.Sissejuhatus Alates euro kasutuselevõtust Lätis 1. jaanuaril 2014 kuulub euroalasse 18 ELi liikmesriiki. Vastavalt nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsusele, milles otsustati, et Leedu täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused, on euroalal alates 2015. aasta 1. jaanuarist 19 liiget. Leedul on jäänud ülemineku ettevalmistamiseks vähem kui kuus kuud. Käesolevas aruandes hinnatakse euro kasutuselevõtu praktiliste ettevalmistuste olukorda ja üleminekuga seotud teavituskampaania ettevalmistamiseks 2014. aasta juuni keskpaigaks tehtud edusamme. Selles antakse ka lühiülevaade viimase eurot käsitleva arvamusküsitluse tulemustest. 2.Eurole ülemineku ettevalmistuste olukord Leedus 2004. aastal ELiga ühinenud riikide hulgas on Leedu seitsmes riik, kus võetakse kasutusele ühisraha. Tulenevalt 16. mail 2006. aastal avaldatud komisjoni 2006. aasta lähenemisaruandes Leedu kohta tehtud otsusest, et Leedu staatus ELi liikmesriigina, kelle suhtes kohaldatakse erandit, ei peaks tol hetkel muutuma, tuli muuta 27. septembril 2005 vastu võetud Leedu riiklikus euro kasutuselevõtu kavas algselt eesmärgiks seatud ülemineku tähtaega (1. jaanuar 2007). Leedu valitsus määras uues riiklikus üleminekukavas, mille valitsus kiitis heaks 26. juunil 2013 ning mida ta muutis 2013. aasta detsembris ja 2014. aasta juunis, ülemineku tähtajaks (edaspidi „üleminekupäev”) 1. jaanuari 2015. Riiklikku üleminekukava täiendab riikliku üleminekukava rakendamise tegevuskava, mis võeti vastu 4. detsembril 2013. 2.1.Ülemineku korraldus, õigussüsteemi kohandamine ja avaliku sektori ettevalmistamine Eurole ülemineku ettevalmistuste korraldus on kolmetasandiline (strateegiline tasand, koordineerimistasand ja ekspertide tasand). Strateegiliste küsimustega tegeleb komisjon, kes koordineerib euro kasutuselevõttu Leedu Vabariigis ning kuhu kuuluvad peaminister (komisjoni esimees), rahandusminister ja Leedu Panga nõukogu esimees. Selle komisjoni strateegilised otsused praktiliste ettevalmistuste kohta viib ellu euro kasutuselevõtu koordineerimise töörühm, mida juhib rahandusminister. Ettevalmistuste tegemise eest konkreetsetes valdkondades kannavad hoolt kuus töörühma, kuhu on kaasatud eri institutsioonide ja asutuste esindajaid. Sarnaselt oma naabritele Lätile ja Eestile ei ole Leedu ametisse nimetanud spetsiaalset töötajat, kes oleks kõigi üleminekuga seotud küsimuste puhul ajakirjanduse jaoks peamine kontaktisik ning vahendaks üleminekuprotsessi laiemale avalikkusele. 6. mail 2014 alustas tegevust tasuta teabeliin. 17. aprillil 2014 võttis Leedu parlament (Seimas) vastu seaduse euro kasutuselevõtu kohta Leedu Vabariigis, mis sisaldab sätteid ülemineku ettevalmistamise ja elluviimise oluliste aspektide kohta (sh näiteks sätted, mis käsitlevad lepingute järjepidevuse põhimõtet, euro sularahale üleminekut ja littide käibest kõrvaldamist, littides kindlaks määratud summade ümberarvestamist eurodesse ning sularahata makseid). Sellele lisanduvad õigusaktid, milles käsitletakse konkreetseid üleminekuga seotud küsimusi (nt hindade esitamist kahes vääringus). Riiklikus üleminekukavas ja selle rakendamise tegevuskavas on sätestatud kord ja tähtajad, mida tuleb järgida selliste õigusaktide koostamisel ja olemasolevate õigusaktide lähikuudel aset leidval muutmisel. Leedu valitsusasutuste töötajatele ei ole seni pakutud eurole ülemineku ja ülemineku tulemusel asjaomaste asutuste töötajatele avalduva praktilise mõju kohta süstemaatilist koolitust ega teabematerjale. Seda olukorda tuleks muuta, sest teadlikud töötajad saaksid anda suurema panuse nii asutusesisestesse kui ka -välistesse ülemineku ettevalmistustesse ja saaksid olla kasulikud teabelevitajad. Silmas pidades suurenenud turvariski, mis on tingitud eurole üleminekul ringlevatest suurtest sularahakogustest, on välja töötatud turvalisust käsitlev tegevuskava, milles esitatakse meetmed, et edendada üleminekuprotsessi käigus sooritatavate sularahavedude turvalisust. Sellega seoses on oluline üleminekusse kaasatud riigiasutuste hädaolukorra lahendamise plaanide koostalitlusvõime. Avaliku sektori ettevalmistused eurole üleminekuks sujuvad hästi. Kuna Leedu ei ole nimetanud ametisse spetsiaalset töötajat, kes juhiks eurole üleminekut, vaid selle eest vastutab ühiselt mitu asutust ja isikut, on eriti oluline tagada, et avalikkuse ja ajakirjanduse järelepärimised jõuaksid kiiresti õige kontaktisikuni. Peale selle tuleks tagada, et ülemineku koordineerija(te)ga oleks 1. jaanuari 2015 paiku võimalik pidevalt ühendust saada, et vajaduse korral võimalikele probleemidele kiiresti reageerida. 2.2.Ettevalmistused finants- ja pangandussektoris Leedu kavatseb kasutada järsku üleminekut (big bang) ja 15 kalendripäeva pikkust paralleelkäibe perioodi. Käibel olev liti sularaha kogus on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. Praegu on käibel 90 miljonit liti pangatähte. Käibest tuleb kõrvaldada üle miljardi liti ja sendi. Sarnaselt oma naabritele lätlastele ja erinevalt eestlastest kasutavad leedulased pigem sularaha kui elektroonilisi maksevahendeid. Leedut tähistava küljega euromündid vermib Vilniuses asuv Leedu mündivalukoda. 370 miljoni euromündi liikmesriiki tähistaval küljel kujutatakse kõikide nimiväärtuste puhul Vytist, hobuse seljas istuvat relvastatud rüütlit, keda on kujutatud ka Leedu vapil. See kujundus valiti 2004. aastal korraldatud avaliku arvamuse küsitluse tulemusel. Euro pangatähed saadakse laenuks Deutsche Bundesbankis asuvatest eurosüsteemi varudest. Leedu Pank tellis üleminekuks 132 miljonit erineva nimiväärtusega euro pangatähte. Ehkki hiljuti ühinenud liikmesriikides korraldatud komisjoni uuringu kohaselt on kümnest küsitletud leedulasest kuus euro pangatähti või münte juba kasutanud, on selleks, et jõuda ülejäänud rahvastikuosani, oluline tutvustada kodanikele euro struktuuri ja turvaelemente. Krediidiasutuste varustamine euromüntidega peaks algama 1. oktoobril 2014, millele järgneb alates 1. novembrist 2014 varustamine euro pangatähtedega. Pangatähtede ja müntide kaaseeljaotus kommertspankade suurtele klientidele algab 1. detsembril 2014. Pangad ei ole veel esitanud oma hinnanguid vajamineva euro sularaha koguse kohta. Esialgse hinnangu kohaselt eeljaotatakse euro sularaha kokku väärtuses 3,36 miljardit eurot (umbes 91,6 miljonit euro pangatähte ja 248 miljonit euromünti). Olemasolevate sularahaveokite arv on praegu väljaselgitamisel ja vajaduse korral seda kohandatakse, võttes arvesse asukohtade ja rotatsiooni alast suutlikkust ning võimalust hankida sularahaveoteenuseid naaberriikidest. Üldsusel on võimalus osta alates 1. detsembrist 2014 euromüntide stardikomplekte. Kavas on toota kodanike jaoks 900 000 stardikomplekti, neist igaüks sisaldab 11,59 eurot. Selleks et vältida liigsete varude kogumist ja hõlbustada stardikomplektide võrdset jaotumist, võib üks inimene soetada korraga vaid kuni viis stardikomplekti. Kodanikele loodud stardikomplekti müüakse Leedu Panga kolmes sularahakassas, 345 pangakontoris ja 330 postkontoris. Hiljutiste eurole üleminekute valguses ei ole oodata, et kõik Leedu 1,3 miljonit leibkonda soetavad endale stardikomplekti. Alates üleminekupäevast on saadaval spetsiaalsed komplektid kollektsionääridele (kokku 42 000 komplekti). Jaemüüjatele on kavas pakkuda kahes suuruses stardikomplekte: 60 000 komplekti, mis sisaldavad 111 eurot, ja 50 000 komplekti, mis sisaldavad 200 eurot (kokku 110 000 komplekti). Komisjonile valmistab heameelt, et jaemüüjad saavad valida eri suurusega stardikomplektide vahel. Soovitatakse siiski uuesti kontrollida, kas kavandatud arv jaemüüjatele mõeldud komplekte katab pankade esialgse nõudluse.

Paralleelkäibe perioodi lihtsustamiseks on väga oluline vähendada järk-järgult enne üleminekupäeva käibel oleva liti sularaha, eelkõige müntide kogust. Pangad on leppinud kokku spetsiaalsete kampaaniate korraldamises 2014. aasta novembris ja detsembris, et julgustada kliente hoiustama liti münte pangakontodele. On soovitatav täiendada seda meedet konkreetsete stiimulitega, et vabaneda (varutud) sularahast. Näiteks peaksid pangad erinevalt Leedus levinud tavast hoiduma oma kontorites sularaha pangakontole hoiustamisel teenustasude nõudmisest või selliseid tasusid aasta viimasel neljal kuni kuuel nädalal vähendama. Seni on sularaha (pangatähtede) tasuta hoiustamine võimalik üksnes sularahasissemaksete tegemist võimaldavate sularahaautomaatide kaudu (241 sularahaautomaati 1 239st). Need sularahaautomaadid jätkavad liti sularaha vastuvõtmist ka pärast üleminekupäeva, millest alates annavad automaadid välja üksnes euro pangatähti. Peale selle peaks Leedu Pank võimaldama vahetada üleminekupäevale eelnevatel kuudel piiramatul arvul münte. Kõikides pangakontorites on võimalik vahetada üleminekupäevale järgneva kuue kuu jooksul tasuta piiramatus koguses sularaha. 60 päeva jooksul alates euro kasutuselevõtmise päevast vahetavad 330 postkontorit tasuta liti sularaha kuni 1 000 euro väärtuses ühe tehingu kohta. Kliendid võivad vahetada liti sularaha ka krediidikassades. Leedu Pank avaldab loetelu krediidikassadest, kes pakuvad sularaha vahetamise teenuseid. Suuri summasid (pangakontorites üle 15 000 liti; postkontorite jaoks võib Leedu Post kehtestada teistsuguse künnise) saab vahetada kolmepäevase kirjaliku etteteatamise korral. Alates 2015. aasta juulist pakuvad 120 pangakontorit veel kuue kuu jooksul võimalust vahetada tasuta ja piiramatus koguses sularaha. Leedu Pank vahetab piiramatus koguses liti sularaha eurodesse piiramata aja vältel ja tasuta. Kommertspangad ja Leedu Post suurendavad oma sularahahoiustamise võimalusi, sest üleminekuperioodil tuleb käidelda erakordselt suuri sularahakoguseid. Kõik Leedus asuvad 1 193 sularahaautomaati väljastavad alates 1. jaanuari 2015 esimestest tundidest euro pangatähti. Vahetusraha tuleks alates üleminekupäevast tagasi anda üldjuhul eurodes. See tekitab probleeme eeskätt jaemüüjatele. Seda arvesse võttes soovitab Leedu Pank oma 2014. aastal vastu võetud suunistes euro sularahale ülemineku kohta pankadel arvestada oma eeljaotuse vajaduste hindamisel ülemineku esimestel päevadel tekkivat täiendavat vajadust väiksema nimiväärtusega pangatähtede järele. Peale selle rõhutatakse ettevõtjate jaoks koostatud sularaha käitlemise soovitustes, mille Leedu Pank ja rahandusministeerium andsid välja 2014. aasta aprillis, et ettevõtjatel peaks olema vahetusrahana kasutamiseks piisavalt väikese nimiväärtusega euro pangatähti ja igasuguse nimiväärtusega euromünte. On väga oluline vähendada 2014. aasta lõpuks suure nimiväärtusega pangatähtede (littide ja eurode) kogust. On rõõmustav, et kommertspangad kavatsevad võimaluse korral hoiduda ülemineku kõrghetkel suure nimiväärtusega pangatähtede väljastamisest. Eeskätt hoiduvad pangad ajutiselt 50 eurot ületava nimiväärtusega pangatähtede kasutamisest sularahaautomaatides. Peale selle tuleks ettevõtjaid ja tarbijaid julgustada kasutama esimestel üleminekupäevale järgnevatel päevadel sagedamini elektroonilisi makseid. Makseterminalide kohandamine on kavandatud 2014. aasta detsembrisse, et minna 1. jaanuaril 2015 viivitamata üle euro kasutamisele. Leedu pangandussektor koosneb 414 pangakontorist, millest 345 osutavad sularahateenuseid. Mõned pangad kavatsevad suurendada pangakontorites, kus tehakse sularahatehinguid, töötajate arvu. Kohandatakse kontorite rahalugemis- ja hoiustamisjõudlust. Kuna Leedu pangakontorite tavapärane lahtiolekuaeg on võrdlemisi pikk, ei ole kavas lahtiolekuaega ülemineku perioodil pikendada. Veel ei ole otsustatud, kas pangakontorid ja postkontorid tehakse 1. jaanuaril 2015, mis on riigipüha, lahti. Vastavalt Leedu Panga suunistele euro sularahale ülemineku kohta peaksid pangakontorid olema esimestel üleminekupäevale järgnevatel päevadel avatud. Komisjon soovitab tungivalt, et enamik panga- ja postkontoreid oleks avatud vähemalt üleminekupäeva pärastlõunal. Lisaks peaksid pangad võtma täiendavaid meetmeid, et vältida pikkade järjekordade tekkimist (nt avama üleminekuperioodil ettevõtjatele eraldi kassad, suurendama kassade arvu jne). Pankade personal saab seoses eurole üleminekuga spetsiaalset koolitust alates 2014. aasta septembrist. Pankade IT-süsteemide kohandamine on kavandatud 2014. aasta juulisse. Kommertspankade kontod Leedu Pangas krediteeritakse samal päeval, mil mündid hoiustatakse. Makseid korrigeeritakse vajaduse korral pärast müntide ülelugemist. On soovitatav, et pangad rakendaksid sama käsitlusviisi konto kiirele krediteerimisele toetuvate äriklientide suhtes (nt müügiautomaatide operaatorid). Finants- ja pangandussektori ettevalmistused tunduvad edenevat üldjoontes hästi. Ladusa ülemineku hõlbustamiseks tuleks märkimisväärselt vähendada käibel oleva liti sularaha kogust juba enne üleminekupäeva. On soovitatav kasutada konkreetseid stiimuleid, mis innustaksid pankade kliente lahti saama (varutud) sularahast, näiteks kaotada raha pangakontole hoiustamisel kohaldatavad teenustasud või neid tasusid vähendada. On väga oluline, et kõik sularahaautomaadid oleksid suutelised väljastama alates 1. jaanuarist 2015 eurosid. Sularahaautomaadid, mida ei ole tehnilistel põhjustel võimalik õigeks ajaks kohandada, tuleks sulgeda. Sularahaautomaate ei tuleks varustada üleminekuperioodil pangatähtedega, mille nimiväärtus ületab 50 eurot, ja pangad peaksid hoiduma suure nimiväärtusega pangatähtede väljastamisest kassadest. Ettevõtjaid ja tarbijaid tuleks julgustada kasutama esimestel üleminekupäevale järgnevatel päevadel sagedamini elektroonilisi makseid. Soovitatakse tungivalt, et enamik panga- ja postkontoreid oleks avatud vähemalt 1. jaanuari 2015 pärastlõunal. Peale selle peaksid pangad võtma täiendavaid meetmeid, näiteks suurendama kassade arvu, et vältida pikkade järjekordade tekkimist. 2.3.Kuidas hoida ära kuritarvitusi ja olukordi, kus kodanikel tekib hindade kujunemisest väärarusaam Hindade esitamine nii littides kui ka eurodes algab 23. augustil 2014. Hindade esitamine kahes vääringus jätkub pärast euro kasutuselevõtu kuupäeva vähemalt kuue kuu jooksul. Varasemate üleminekute käigus saadud kogemusi silmas pidades on soovitatav lõpetada hindade esitamine kahes vääringus 1. jaanuariks 2016. Kodanikke tuleb lõppkuupäevast selgelt teavitada, et nad kasutaksid hindade kahes vääringus esitamise aega ära uues vääringus esitatud hindadest arusaamiseks. See aitab kodanikel uue vääringuga täielikult harjuda. Hindade kahes vääringus esitamise üksikasjad on sätestatud majandusministeeriumi 1. aprilli 2014. aasta suunistes kaupade ja teenuste hindade märkimise kohta hindade kahes vääringus esitamise perioodil. Hindade kahes vääringus esitamise perioodile eelneval kahel kuul vaadeldakse 40 kauba ja teenuse keskmist jaemüügihinda ja avaldatakse see regulaarselt. Alates hindade kahes vääringus esitamise perioodi algusest kuni 2015. aasta keskpaigani vaadeldakse kampaania käigus avalikkuse osalusel kindlaks määratud 100 kauba ja teenuse keskmist jaemüügihinda ning avaldatakse ametliku statistika veebiportaalis regulaarselt statistilist teavet. Vaadeldavate teenuste hulka kuuluvad teenused, nagu juuksuri-, restorani- ja kohviku- ning autoremonditeenused, mille puhul on eelmiste üleminekute raames saadud kogemuste põhjal üleminekuga seotud hinnatõus kõige tõenäolisem. Kuna euroga seotud hinnatõus on üks peamisi Leedu kodanike väljendatud muresid, on väga oluline, et teavet hindade kujunemise kohta pärast üleminekupäeva avaldataks juba 2015. aasta jaanuari alguses. Leedu majandusministeerium on koostanud memorandumi, milles käsitletakse euro kasutuselevõtul rakendatavaid häid äritavasid. Lähtudes varasemate üleminekute käigus edukaks osutunud vabatahtlikest algatustest, kohustuvad ettevõtjad (nt jaemüüjad, finantsasutused, internetipoed) memorandumile alla kirjutades eelkõige mitte kasutama euro kasutuselevõttu ettekäändena kaupade ja teenuste hinna tõstmiseks, kohaldama ametlikku vahetuskurssi ja ametlikke hindade ümardamise eeskirju, esitama hindu selgelt ja arusaadavalt kahes vääringus (littides ja eurodes) ning mitte tarbijaid eksitama. Allakirjutanud saavad õiguse kasutada spetsiaalset logo, mis näitab, et nad on memorandumile alla kirjutanud. Üleskutse kampaaniaga liituda esitati 1. mail 2014. Kampaania peaks algama 1. augustil 2014, st enne hindade kahes vääringus esitamise perioodi algust. Leedu ametiasutuste eesmärk on kaasata kampaaniasse võimalikult palju osalejaid. 2014. aasta aprillis ja mais toimus Leedu eri piirkondades 100 seminari, kus teavitati kampaaniast ettevõtjaid, arvamuskujundajaid ja üldsust. Eesmärk on jõuda ettevõtjateni kohalikul tasandil, kaasates kogukonna juhte. Leedu ametiasutustel on kavas korraldada seminare kõikides Leedu omavalitsustes. Kampaania alguses kasutatakse täiendavaid teavitamisvahendeid, näiteks videoklippe, plakateid, lendlehti, koolilastele ja omavalitsustele mõeldud projekte, nn eurobussi jne. Kohalikke omavalitsusi tuleks ärgitada kaasama vabatahtlikke, nagu vabaühendused ja tudengid, et suhelda ettevõtjatega silmast silma. Seoses memorandumi ulatusega on soovitatav pöörata erilist tähelepanu selliste teenuseosutajate liitumisele, kes on varasemate üleminekute raames saadud kogemuste põhjal kõige altimad tõstma seoses üleminekuga hindu. Nende lähedus tarbijatele on oluline tegur, määramaks kindlaks üldist inflatsiooni tajumist. Hindade esitamist ja konverteerimist käsitlevate nõuete (nt ümardamise eeskirjade) järgimise kontrollimist ja memorandumi nõuetekohast rakendamist kooskõlastab riiklik tarbijaõiguste kaitse amet, kaasates eri asutusi, nagu riiklik toidu- ja veterinaaramet ning riiklik toiduks mittekasutatavate toodete inspektsioon. Müügikohtades teostab tõhustatud kontrolle umbes 330 inspektorit. Rikkumiste puhul võidakse karistada hoiatuse (füüsilise isiku esmakordse rikkumise korral) või trahviga (füüsilise isiku korduva rikkumise või juriidilise isiku mis tahes rikkumise korral). Memorandumile allakirjutanud, kes ei rakenda memorandumit nõuetekohaselt, kaotavad logo kasutamise õiguse. Hindade alusetu tõstmise või muul viisil euro kasutuselevõtu kuritarvitamise korral kantakse nad musta nimekirja, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks eurole ülemineku veebisaidil (http://www.euro.lt/). Avalikkust julgustatakse kontrollima, kas hinnad littides ja eurodes on esitatud õigesti ning kas vahetuskursina on kasutatud ametlikku vahetuskurssi, mille Euroopa Liidu Nõukogu määras kindlaks 23. juulil 2014. Tarbijad võivad esitada telefoni või e-posti teel kaebusi. Selleks et kodanike hulgas ei tekiks hindade kujunemisest väärarusaamu ja rikkumiste ennetamiseks tuleks kindlaks tehtud eiramisjuhtudega kiiresti tegeleda. Inspektorite avastatud või tarbijate teatatud kahtlasi hinnatõuse tuleks nõuetekohaselt uurida ja parandusmeetmeid tuleks võtta nii kiiresti kui võimalik, eelistatavalt kuni 48 tunni jooksul. Ehkki on tehtud märkimisväärseid edusamme eesmärgiga kehtestada kindel raamistik, et hoida ära kuritarvitusi ja olukordi, kus kodanikel tekib hindade kujunemisest väärarusaamu, tuleb siiski veel vaeva näha. Teavet hindade kujunemise kohta pärast üleminekupäeva tuleks avaldada juba 2015. aasta jaanuari alguses. Leedu ametiasutused peaksid suunama kõik jõupingutused selle saavutamisele, et euro kasutuselevõtul rakendatavaid häid äritavasid käsitleva memorandumiga liitujate hulk oleks võimalikult suur. Kavandatud detsentraliseeritud lähenemisviisi rakendamise kõrval tuleks kaasata vabatahtlikke, nagu vabaühendused ja tudengid, kes suhtleksid ettevõtjatega silmast silma. Seoses memorandumi ulatusega on soovitatav pöörata erilist tähelepanu selliste teenuseosutajate liitumisele, kes on kõige altimad tõstma seoses üleminekuga hindu (kohalike teenuste pakkujad, nagu juuksurid, restoranid ja kohvikud ning autoremonditöökojad). Parandusmeetmeid ettevõtjate suhtes, kes ei järgi hindade esitamise ja konverteerimise nõudeid (nt ümardamise eeskirju) või ei rakenda korralikult heade äritavade memorandumit, tuleks võtta viivitamata eesmärgiga teha lõplik otsus kuni 48 tunni jooksul. 2.4.Maapiirkondades ja ettevõtetes üleminekuks tehtavad ettevalmistused Sarnaselt naaberriikide Eesti ja Lätiga on Leedu keskmine rahvastikutihedus ELi keskmisega võrreldes võrdlemisi väike. Riigis on 10 maakonda ja 60 omavalitsust. Kuna leedulased eelistavad sularahamakseid, on sujuvaks eurole üleminekuks oluline üleminekumenetluse põhjalik kavandamine ja ettevalmistamine eelkõige maapiirkondades. Võimalused vahetada litte eurodeks ja koguda kokku omavääringus sularaha tuleb tagada igal pool. Seda arvesse võttes on Leedu ametiasutused välja töötanud eurole üleminekuga seotud meetmete kontrollnimekirja, et hõlbustada järelevalvet omavalitsuste tasandil. Kontrollnimekirja täiendatakse iga omavalitsuse kontaktpunktide loeteluga. Kontrollnimekirjas loetletud meetmete rakendamise järelevalve peaks olema korrapärane ja struktureeritud. Ajakirjanduse ja interneti kõrval on kohalik omavalitsus kõrvalistes piirkondades sageli ainus teabeallikas. Seepärast tuleb omavalitsusi põhjalikult ette valmistada ja koolitada.

Kohalikud tarbijaühendused, asutused ja valitsusvälised organisatsioonid peaksid ettevalmistustes aktiivselt osalema, et suurendada seoses üleminekuga vastutustunnet kohapeal. Rahavahetusteenuseid pakuvad lisaks Leedu Pangale ja kommertspankadele (345 kontorit) ka 330 postkontorit ja 22 krediidikassat (vt punkt 2.2). Alates 2014. aasta algusest on tähelepanelikult jälgitud maapiirkondade kaetust pangakontoritega, kontoritest väljaspool asuvate sularahaautomaatidega ja postkontoritega. Piiratud hoiustamisvõimalustega väikestele postkontoritele, mis sularahateenuseid tavaliselt ei osuta, pakuvad tuge nn mobiilsed meeskonnad. Jaemüüjatel, eeskätt suurtel selvehallide kettidel, on täita eurole üleminekul oluline roll, toimides de facto rahavahetuspunktidena. Leedus esindatud suured selvehallide ketid tegutsevad ka Eestis ja/või Lätis ning seega on neil eurole üleminekuga kaasnevate probleemide vallas kogemused juba olemas. Enamikuga ettevalmistustest tehakse algust alles siis, kui on vastu võetud nõukogu otsus selle kohta, et Leedu täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. Üleminekupäevani jäänud aja vältel on oluline tagada kõikide ettevõtjate, sealhulgas teavet aktiivselt mitteotsivate ettevõtjate piisav ettevalmistamine. 2014. aasta märtsis käivitati Leedu Panga kava koolitajate koolitamiseks, mille raames antakse sularahakäitlejatele teavet ühisraha, eeskätt euro turvaelementide kohta. Mai lõpuks oli korraldatud 27 koolitust, milles osales 735 sularahakäitlejat. Leedu ametiasutustel on kavas koolitada 2014. aasta detsembriks umbes 1 000 eri sektoritest pärit koolitajat. Vastavalt Leedu Vabariigis euro kasutuselevõtu kohta vastu võetud seadusele peavad müügiautomaadid tunnistama eurodes tehtud makseid alates üleminekupäevast. Kohalike omavalitsuste ettevalmistusi eurole üleminekuks on oluline suunata ja korrapäraselt kontrollida, et tagada kõikide vajalike kohanduste tegemine. Leedu Posti töötajaid tuleks korralikult koolitada seoses nende uue rolliga eurole üleminekul. Kohalikud tarbijaühendused, asutused ja valitsusvälised organisatsioonid suurendaksid seoses üleminekuga vastutustunnet kohapeal. Vastutavad ametiasutused peaksid kiirendama, toetama ja kontrollima ettevõtete ettevalmistusi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. 2.5.Euroalane teavitus Eurole ülemineku teavitusstrateegia üldine eesmärk on tagada Leedu elanikkonna selge, objektiivne, täpne, õigeaegne ja nõuetekohane teavitamine litilt eurole ülemineku mõjust ja sellega kaasnevatest praktilistest muudatustest. Hinnangute kohaselt tunneb teavitusstrateegia rakendamise tulemusel vähemalt 80 % elanikest, et neid on euro kasutuselevõtuga seotud küsimustes piisavalt teavitatud. Kampaania eesmärk on ka suurendada Leedu ühinemise kasulikkuse ja tähtsuse selgitamisega üldsuse teadlikkust euro kasutuselevõtust ning lahendada kodanike muresid ja vähendada ebakindlust. Seepärast on teavituskampaanial ülemineku edukuse tagamisel oluline roll. Euroopa Komisjon märgib, et 2014. aasta esimesel poolel on tehtud seoses teavitamisega märkimisväärseid edusamme. Komisjon väljendab heameelt Leedu ametiasutuste kinnituse üle pöörata tähelepanu haavatavate elanikerühmade teabevajadustele. Komisjon kiidab heaks ka lähenemisviisi, mille alusel võetakse riigis korraldatavatel seminaridel ja teavitamisüritustel sihikule äriringkonnad, riigiasutused ja omavalitsused, et anda neile teavet peamiste euro kasutuselevõtu aspektide kohta ja edendada õiglase hinnakujunduse algatust. Need sihtrühmad on olulised edastatud teabe levitajad. Kuna suur osa teavituskampaaniast, eeskätt massimeediakampaania, ei ole veel käivitunud, ei saa selle mõju veel hinnata. Avaliku arvamuse küsitluste, sealhulgas hiljutise Eurobaromeetri uuringu (Eurobaromeetri kiiruuring nr 400) tulemused osutavad sellele, et toetus eurole Leedus suureneb (46 %, +5 protsendipunkti), ehkki mure kuritarvituste ja ostujõu vähenemise pärast on selgelt olemas. Avaliku arvamuse uuringud aitavad hinnata teavituskampaania edukust ning teha kindlaks võimaliku vajaduse kohandada teabevahetuskanaleid või teabevahetuse alast tegevust. Leedu ametiasutused peaksid asjakohaselt arvesse võtma korrapäraselt läbiviidavate avaliku arvamuse küsitluste tulemusi, pidades silmas võimalust kohandada vajaduse korral teavituskampaania teemasid ja peamisi sõnumeid, et üldsuse toetus euro kasutuselevõtule oleks võimalikult suur. Kogu teavitustegevuse puhul on oluline, et rahandusministeerium tagaks täielikult läbipaistvad ja mittediskrimineerivad avalikud hankemenetlused, mis viiakse lõpule õigeaegselt Leedu Vabariigi riigihankeseaduse kohaselt. Komisjon kavatseb toetada partnerluslepingu raames teavitusalase tegevuskava rakendamist nii mitterahalise panusega kui ka toetuslepingu kaudu, kattes kuni 50 % selliste ühiselt kokkulepitud meetmete/kategooriate abikõlblikest kuludest nagu kommunikatsiooniekspertide töötasud, massimeediakampaania (TV, raadio, internet, ajakirjandus, välireklaam), seminarid ja muud teavitamisüritused ning kõikidele leibkondadele jagatavad trükised euro kasutuselevõtu praktiliste aspektide kohta. Euroopa Keskpank osaleb eurole üleminekut käsitlevas riiklikus teavituskampaanias, korraldades näituse euro pangatähtede tunnuste kohta ja muid suhtekorraldusüritusi, jagades trükiseid ja täiendades massimeediakampaaniat teleklippide, ajaleheartiklite ning väli- ja digitaalreklaamiga. Üldsuse jaoks on peamine teabeallikas eurole üleminekut käsitlev veebisait ( www.euro.l t), mis avati juba 2007. aastal. Sellelt veebisaidilt leiab interaktiivse kaardi postkontorite ja pangakontorite kohta, kus inimesed saavad litte tasuta eurode vastu vahetada, ning kaardi nende ettevõtjate kohta, kes on alla kirjutanud memorandumile, milles käsitletakse euro kasutuselevõtul rakendatavaid häid äritavasid. Ettevõtjad saavad kirjutada memorandumile alla interneti teel. Euroga seotud küsimustele keskendunud tasuta teabeliinil, mis alustas tegevust 6. mail 2014, on samuti oluline roll, et anda üldsusele ja teistele sihtrühmadele teavet euro kasutuselevõtu poliitilistest, majanduslikest ja praktilistest aspektidest. Ajakohastatud teave eurole ülemineku ettevalmistuste kohta on olemas ka rahandusministeeriumi veebisaidil ( http://www.euro.lt/en ) ja Leedu Panga veebisaidil ( http://www.lb.lt/euro ). 3.Avalik arvamus ELiga hiljuti ühinenud liikmesriikides Selleks et hinnata kodanike suhtumist eurosse ja nende teadmisi ühisrahale ülemineku kohta, on Euroopa Komisjon alates 2004. aastast tellinud Eurobaromeetri uuringuid riikides, kes ühinesid ELiga 2004., 2007. ja 2013. aastal (edaspidi „uued liikmesriigid”) ning kellel seisab eurole üleminek veel ees. 2014. aasta kevadel seitsmes uues liikmeriigis – Poolas, Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Bulgaarias, Rumeenias, Leedus ja Horvaatias – korraldatud uuring (Eurobaromeetri kiiruuring nr 400) oli seitsmeteistkümnes. Küsitlused toimusid 2014. aasta aprillis. Käesoleva aruande jaoks võrreldi nimetatud viimase Eurobaromeetri uuringu tulemusi eelmise uuringu tulemustega (Eurobaromeetri kiiruuring nr 377, küsitlused aprill 2013). 3.1.Toetus euro kasutuselevõtule / tajutav mõju Mis puudutab toetust euro kasutuselevõtule seitsmes uues liikmesriigis, siis kõnealuse hiljutise uuringu tulemustest nähtub, et varasemate uuringute käigus kindlaks tehtud järkjärgulise languse trend on selgelt ümber pöördunud. Nüüd pooldab enamik seitsme uue liikmesriigi kodanikest euro kasutuselevõttu oma riigis: 52 % (+7 protsendipunkti) on poolt, 45 % (–6 protsendipunkti) on vastu. Leedus on suhteline enamus vastajatest siiski endiselt euro kasutuselevõtu vastu (48 %, –7 protsendipunkti). Pooldajaid on 46 % (+5 protsendipunkti). Tulemused osutavad sellegipoolest selgelt sellele, et euro kasutuselevõtu toetajate arv kasvab pidevalt.