ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 13.11.2008 
SEK(2008) 2768  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ 
hoiuste intresside maksustamise kohta 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
{COM(2008) 727 lõplik} 
{SEC(2008) 2767}  
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Hoiuste intresside maksustamise direktiiv 
Nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ hoius te intresside maksustamise kohta (edaspidi „hoiuste 
direktiiv”) võeti vastu 2003. aastal. Liikmesr iigid hakkasid hoiuste direktiivi kohaldama 1. 
juulist 2005, st samal ajal, kui Andorra, Li echtenstein, Monaco, Sa n Marino ja Šveits 
hakkasid EÜga sõlmitud lepi ngutele alusel kohaldama samaväärseid meetmeid. Samal 
kuupäeval hakkasid Madalmaade ja Ühendkuningr iigi kümme sõltlas- või assotsieerunud 
territooriumit kohaldama hoiuste direktiivis sätestatud meetmetega identseid meetmeid. 
Hoiuste direktiivi lõppeesmärk on anda li ikmesriikidele võimalus kohaldada riiklikke 
maksustamiseeskirju selliste intressimaksete maksustamisel, mida nende elanikud saavad 
teises liikmesriigis asutatud makseasutustelt. 
Lõppeesmärgi saavutamiseks on hoiuste direktii vis sätestatud sellisei d makseid käsitleva 
teabe automaatne vahetamine. Üleminekuperioodil kohaldavad kolm liikmesriiki (Austria, 
Belgia ja Luksemburg) teabe edastamise asemel siiski kinnipeetavat maksu ja jagavad tulusid 
tegeliku tulusaaja asukohaliikmesriigiga. 
Komisjoni ettepanek hoiuste direktiivi muutmise ks põhineb esimesel neist aruannetest, mille 
komisjon peab vastavalt hoiuste direktiivi ar tiklile 18 esitama direktiivi toimimise kohta 
nõukogule iga kolme aasta järel. Kõnealuses arti klis on ka sätestatud, et komisjon esitab 
nõukogule vajalikud direktiivi muudatusettepanekud, mi s aitaksid paremini tagada hoiuste 
tegelikku maksustamist ja kõrvaldaksi d ebasoovitavad konkurentsimoonutused. 
Pärast seda, kui 2008. aasta veebruaris avalikus tati esimesed pettusejuhtumid, millega olid 
seotud ELi kodanikud ja Liechtens teini sihtasutused, toimus nõukogus 4. märtsil 2008 arutelu 
ja nõukogu „…kutsus komisjoni üles kiirendama tööd aruande koostamisel, milles käsitletakse direktiivi 2003/48/EÜ rakendamist  alates selle jõustumisest 1. juulil 2005…”. 
Komisjon tegi 14. mail 2008 nõukogule suulise et tekande, mis põhines 29. aprillil 2008, st 
enne artikli 18 kohase aruande esitamist, koos tatud komisjoni talituste töödokumendil [SEK 
(2008)559] „Nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ (hoius te intresside maksustamise kohta) 
kohaldamisala täpsustamine”. Kõnealuses tö ödokumendis toodi välja peamised tuvastatud 
probleemid ja tõstatati mitu küsimust, mi da tuleb hoiuste direktiivi kohaldamisala 
võimalikuks täpsustamiseks selgitada. 
Komisjon võttis hoiuste direktiivi artikli 18 kohase aruande vastu [KOM (2008)552] ja 
edastas nõukogule 15. septembril 2008. 
Aruandele lisati komisjoni ta lituste töödokument, milles „esitat akse olemasolevate andmete 
põhjal nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ mõjude  majanduslik hinnang” [SEK (2008)2420]. 
Kõnealuses töödokumendis on ette nähtud kva ntitatiivsed meetodid hoiuste direktiivi 
toimimise hindamiseks. Selles analüüsitakse ka teatavate investeerimist ulude arengut. Lisaks 
sellele analüüsitakse hoiuste direktiivi rakendami se mõju teatavatele investeerimismudelitele. 
Dokumendi viimases osas analüüsitakse statist iliselt hoiuste direktiivi mõju säästudele ja 
pangahoiustele. 
 
ET 3   ET 2. H OIUSTE DIREKTIIVI LÄBIVAATAMINE  
Aruanne ja muutmisettepanek koostati an alüüsi ja avatud konsultatsioone hõlmanud 
pikaajalise protsessi tulemusel. Kõnealune pr otsess algas 2005. aastal, mil komisjoni talitused 
alustasid kahes töörühmas (ots ese maksustamise IV töörühm ja otsese maksustamise 
valdkonnas toimuva halduskoostöö töörühm) koos li ikmesriikide maksuametite ekspertidega 
hoiuste direktiivi toimimise ja tõlgendamise uurimist. Esimene töörühm keskendus direktiivi 
sisuga seotud õiguslikele ja pr aktilistele küsimustele, teine töörühm aitas tagada järelevalvet 
direktiivi nõuetekohase rakendamise üle seoses  teabevahetusega ja summade ülekandmisega 
maksutulude jagamisel. Samuti aitas nimetat ud töörühm välja töötada teabevahetuse vormi. 
Samaaegselt kahe töörühmaga, milles osalesid  liikmesriikide maksuametid, loodi 2007. aasta 
algul spetsiaalne hoiuste maksustamise ekspertrühm, kuhu kuulusid ELi pangandus- ja 
kindlustussektorite, investeerimisfondide, varahalduse ja nendega seotud valdkondade 
maksueksperdid. Kõnealune rühm edastas komis jonile ELi turuosalis te seisukohad hoiuste 
direktiivi kohaldamise kohta ja aitas samas uurida hoiuste direktiivi muudatuste võimalikku mõju turgudele, mida tuleks läbivaatamise tulemusel arvesse võtta. 
Täpsem teave läbivaatamise kohta on kättesaadav järgmisel veebilehel: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/personal_tax/savings_tax/savings_directive_review/index_en.htm  
Vaatamata jõupingutustele, mida liikmesriigid ja turuosalised on teinud komisjonile 
statistiliste andmete esitamiseks, ei ole es itatud statistiliste andmete kvaliteet ega hulk 
põhjaliku kvantitatiivse analüüsi tegemiseks piisav. Kvantitatiivsete andmete puudumine 
iseenesest ei takista siiski konsultatsioonide käigus tuva statud probleemide nõuetekohast 
analüüsimist ega asjakohaste lahenduste välja pakkumist. Lisaks sellele tuleb valmistuda 
arenguteks, mis põhinevad huvirühmade ettepane kutel, milles on selgelt tunnistatud süsteemi 
täiustamise vajadust. 
3. T UVASTATUD PROBLEEMID JA NE NDE LAHENDAM ISE VAJADUS  
Äriringkondade ja riikide haldusasutustega toimunud konsultatsioonid näitasid seda, et 
hoiuste direktiivi kohaldamisala ei  ole nii ulatuslik, kui oli es ialgselt kavandatud ühehäälselt 
vastu võetud nõukogu 27. novembri 2000. aasta järeldustes, millel hoiuste direktiiv põhineb, ja samuti seda, et direktiivi sätetes on lünki. Sellised lüngad vähendavad hoiuste direktiivi 
tõhusust olenemata sellest, ka s seda kohaldatakse automaatse teabevahetuse kujul või 
üleminekuetapis kinnipeetava maksu kujul. Lünga d võivad põhjustada ka turumoonutusi, sest 
takistavad võrreldavate olukor dade ühtset käsitlemist. 
On tõendeid, et ELis tehtud maksete puhul saab hoiuste direktiivist kõrvale hoida: 
1. kasutades vahendajana investeerimisfonde (juriidilised isikud või üksused), keda 
tegeliku tulusaaja praegune ametlik määratlus (m is viitab üksnes füüsilistele isikutele) ei 
hõlma ja kes praegu ei ole kohustatud is e makseasutusena tegutsema, ja/või 
2. korraldades investeerimispor tfelli ümber nii, et tulu  ei kuulu hoiuste direktiivi 
intressimakse määratluse alla, tagades siis ki samal ajal võlakohustustega võrdväärsetele 
investeeringutele iseloomuliku riskide piiramise, paindlikkuse ja kokkulepitud 
investeeringutasuvuse. 
 
ET 4   ET Lünkade kõrvaldamiseks leitud tasakaalustat ud lahenduses tuleb arvesse võtta hoiuste 
direktiivi kõiki kolme põhielementi (tegelik tulus aaja, makseasutus ja hoiuste intressid) ning 
makseasutuste ja liikmesriikid e halduskoormust, vajadust kaitsta  liikmesriikide maksutulusid 
ja Euroopa Liidu rahandu ssektori konkurentsivõimet. 
Mis tahes viivitus selliste lahenduste leid misel, mis tagavad meetmete õiglasema ja 
järjekindlama kohaldamise, võib tuleviku s põhjustada võrreldavate toodete ja 
investeerimisfondide va helisi turumoonutusi. 
Üleminekukorda kohaldava kolme liikmesriigi ja oks (ja ka nende väljaspool ELi asuvate 
territooriumite ja riikide ja oks, kes teevad koostööd seoses kinnipeetava maksuga) on ajaline 
piirang eriti oluline, sest võrreldavate t oodete vaheliste moonutuste oht kasvab koos 
kinnipeetava maksu määra suurenemis ega 35%-ni alates 1. juulist 2011. 
Lisaks eespool nimetatud lünkadele ilmnes tur uosalistega peetud konsultatsioonide käigus, et 
hoiuste direktiivi kohaldamine võib olla maksea sutustele selguse puudumise tõttu teatavatel 
juhtudel koormav. „See puudutab i) „intressimakse” ja „makseasut use” määratlusi, ii) „muude 
üksuste” ( mida tuleb käsitada intressimaks eid vastuvõtva makseasutusena ) määratlust ja iii) 
valemeid, mida erinevad liikmesriigid võivad kasutada otsustamaks, kas direktiivi 
kohaldamisala laieneb fondile või konkreetsele  fondi osale”, nagu on märkinud Euroopa 
Pangandusföderatsioon (EBF), kes esindab enam ikku hoiuste direktiivi juba kohaldavatest 
makseasutustest. 
Järgnevas tabelis loetletakse tuvastatud probleemid vastavalt meetmete võtmise vajadusele: 
Tabel 1: Tuvastatud probleemide järjestus 
1. Vahendajate, nimelt teatavate õiguslike üksuste kasutamine, kellele praegune 
kohaldamisala ei laiene, ja ebaselgus „vastuvõ tva makseasutuse” reegli kohaldamisel (artikli 4 
lõige 2). 
2. Selliste investeerimisfondide  erinev kohtlemine, mis ei ol e tegevusloa saanud eurofondid 
(UCITS) vastavalt direktiivile 85/611/EMÜ („mitte-eurofondid”), mis tuleneb üksnes 
nimetatud mitte-eurofondide õiguslikust vormist (juriidilise isiku õigustega üksused jäävad alati hoiuste direktiivi kohaldamisalast välja, samas kui juriidilise isiku õigusteta üksused 
kuuluvad alati direktiivi kohaldamisalasse). 
3. Võlakohustustega võrreldavate toodete (teatavad strukturee ritud tooted ja teatavad 
elukindlustuslepingud) kasutamine. 
4. Puudujäägid tegeliku tulusaaja tuvastamise eeski rjades, nimelt neis, mis käsitlevad tegeliku 
tulusaaja residentsuse määratlemi st hoiuste direktiivi kohaldamisel. 
5. Kolmandates riikides asutat ud investeerimisfondide kohtlemine  nii, et see on kooskõlas 
kapitali vaba liikumise põhimõttega (samal ajal tuleb tõendimenetlus, mille eesmärk on 
vältida kinnipeetava maksu tasumist, asendada maksuasutusele teabe vabatahtliku avaldamise 
lihtsaima menetlusega). 
6. Liikmesriikide statistiliste andmete puudumin e. Tegelike tulusaajate maksukohustuslase 
identifitseerimisnumbri liiga vähene kasutamine, mille tõttu on nende asukohaliikmesriigil 
 
ET 5   ET raskem teavet kasutada. 
4. V ÕIMALIKUD LAHENDUSED  
Erinevaid võimalusi hinnates tuleks meeles pida da, et hoiuste direktiivi järgimine on sisuliselt 
jäänud makseasutuste kohustuse ks. Seepärast tuleks nõuetekoha selt arvesse võtta Lissaboni 
strateegiat ja parema õigusloome algatust, mis hõlmab näiteks ettevõtjate  halduskoormuse ja 
põhjendamatute kulutuste vähendamist, ning pr oportsionaalsuse põhimõtet. Liikmesriigid 
peaksid seepärast olema valmis leppima kokku lahendustes, mille tulemusel langeks hoiuste direktiivi tõhusamaks muutmise täiendav halduskoormus võimaluse korral pigem maksuasutustele, kes saaksid suuremat maksutulu, mitte turuosalistele (näiteks pankadele või varahalduritele), kes aitavad juba oluliselt kaasa hoiuste direktiivi toimimisele. 
Veel üheks takistuseks on hoius te direktiivi ja identseid või samaväärseid meetmeid 
sätestavate lepingute suhteliselt piiratud territoriaalne kohaldamisal a. On raske täpselt hinnata, 
kuidas hoiuste direktiivi kohaldamisala laie ndamine võib mõjutada  kapitali väljavoolu 
kolmandatesse riikidesse. Isegi kui olemasolevatest andmetest ei ilmne, et direktiivi kohaldamine on muutnud intresse kandvate hoiuste  geograafilist jaotus t, tuleks kõikide 
hoiuste direktiivi tõhustamise võimaluste puhul hoo likalt arvesse võtta rahvusvahelisi aspekte. 
Komisjoni püüab ka edaspidi to etada seda, et väljaspool Euroopa Liitu asuvad olulised 
finantskeskused kohaldaksid li ikmesriikides kohaldatavate meetmetega samaväärseid 
meetmeid. Siiski tuleb EÜ asutamislepingus sätestatud kapitali vaba liikumise põhimõtet 
nõuetekohaselt arvesse võttes kaaluda ka vajadust lisada sellised sätted, mis nurjaksid ELi 
residentidest füüsiliste isikute katsed hoida kõr vale hoiuste direktiivi kohaldamisest, suunates 
ELis teenitud intressid läbi ma ksuvabade variettevõtete või –üksuste, mis asuvad väljaspool 
ELi territooriumit või väljaspool  territooriume, kus kohaldatak se ELi tasandil kokkulepitud 
meetmetega samaväärseid või identseid meetmeid. 
Seda arvesse võttes on komisjoni talitused m ääratlenud järgmised neli valikut, millel on oma 
eelised ja puudused (erinevate valikute mõju on kokkuvõtlikult esitatud käesoleva dokumendi lõpus tabelis 2): 
1. valik – meetmeid ei võeta. 
1. valik Meede 
Meetmeid ei võeta Säilitatakse status quo , st ei tehta midagi 
2. valik – muudatused, mis tagavad nõukogu poolt 27. novem bril 2000 ühehäälselt vastu 
võetud, hoiuste direktiivi sisu ja eesmär ki käsitleva kokkuleppe  parema rakendamise.  
2. valik tähendab peamiselt seda, et nõukogu 27. novembri 2000. aasta järeldusi selle kohta, 
milline peaks olema tol ajal veel vastu võtmata hoiuste direktiivi sisu, kasutatakse mõõdupuuna  tahtmatute  lünkade kõrvaldamisel. 
 
ET 6   ET 2. valik Meede 
Muudatused, mis tagavad laiema 
kohaldamisala vastavalt nõukogu 27. novembri 2000. aasta järeldustele 
Makseasutuste halduskoormuse 
vähendamine vastavalt samadele järeldustele - Kohaldamisala laiendamine kõikidele 
ühisinvesteerimisfondidele 
- Vastuvõtva makseasutus e reegli laiendamine 
õiguslikele üksustele (usaldusfondidele)  - Asukohamaa reegel ja passiivse vastuvõtmise probleemi lahendamine 
3. valik – 2. valikus ette nähtud muudatused  koos muudatustega, mille eesmärk on lünkade 
kõrvaldamine nii suures ulatuses kui võima lik ja kohaldamisala la iendamine kõikidele 
toodetele, mis sarnanevad in tresse kandvate vahenditega. 
Kõnealune lahendus tähendab hoiuste direktiivi  kohaldamisala laiendamist tuludele, mida 
saadakse võlakohustuste ja investeerimisfondide ga konkureerivatest eluk indlustuslepingutest. 
Samuti laiendatakse kohaldamisala tuludele, mi s saadakse võlakohustust ega samaväärsetest 
väärtpaberitest, sest prakti liselt kogu investeeritud kapita l on lepingu kehtivuse lõppedes 
kaitstud ja kapitali tootlus m ääratletakse väljastamise kuupäeval, kuigi toode ei koosne 
ametlikult võlakohustustest. 
Tegelike tulusaajate puhul kohaldatakse läbivaat luse meetodit üksnes selliste maksete suhtes, 
mis tehakse teatavatele väljaspool ELi valitud te rritooriumitel asutatud struktuuridele ja mida 
seal ei maksustata. 
3. valik  Meede 
Muudatused, mille eesmärk on 
lünkade kõrvaldamine võimalikult suures ulatuses ja moonutuste vältimine - Kohaldamisala laiendamine nii 
investeerimisfondidele kui  ka võlakohustustega 
samaväärsetele väärtpaberitele ja sellistele elukindlustuslepingutele, millel puudub võlakohustustesse, fondidesse ja samaväärsetesse väärtpaberitesse investeerides oluline biomeetriline risk 
- Vastuvõtva makseasutuse reegli laiendamine nii 
üksustele (usaldusfondidele) kui ka maksuvabadele juriidilise isikuga üksustele (näiteks paljud sihtasutused) 
- Läbivaatluse meetodi koha ldamine maksetele, mida 
tehakse teatavatele maksuvaba dele struktuuridele, mis 
on asutatud teatavates kolmandates riikides või 
jurisdiktsioonides. Kinnipeetava maksu vältimiseks kasutatava tõendimenetluse kaotamine 
- Olemasoleva teabe parem kasutamine tegeliku 
tulusaaja residentsuse tuvastamiseks  
 
ET 7   ET  
4. valik – muudatused, mille eesmärk on laiendada hoiust e direktiivi kohaldamisala 
kõikidele juriidilistele isikutele ja hoiustele. 
2008. aasta märtsis toimunud majandus- ja raha ndusküsimuste nõukogu kohtumisel avaldasid 
mitmed liikmesriigid soovi laiendada hoiuste direktiivi kohaldamisala rohkem, kui on ette 
nähtud nõukogu 27. novembri 2000. aasta järeldustes.  Siiski tuleb arve sse võtta teatavaid 
takistusi: 
— Kinnipeetav maks (kuigi kolmes liikmesriigis kohaldatakse seda üleminekuetapil) on sobiv 
ainult juhul, kui on teada netotulu . Kapitalituluga sa rnaste tulude puhul on see harva teada. 
Kapitalitulu maksustamise eeski rjad on ka väga erinevad. Ki nnipeetava maksu kehtestamine 
kõikidele müügituludele ol eks ebaproportsionaalne. 
— Kohaldamisala laiendamine dividendidele ja  ettevõtete kõikidele investeeringutulu 
maksetele, nagu pakkus välja vähemalt üks liikmesriik, võib kaasa tuua mitmekordse aruandluse ja kinnipeetava maksu mitmekihilise kohaldamise. 
Kõnealuste maksete puhul tundub olevat sobivam kohaldada ainul t teabevahetusel põhineva 
halduskoostöö üldraamistikku (direktiiv 77/ 799/EMÜ ja selle võimalikud muudatused). 
4. valik Meede 
Palju ulatuslikum kohaldamisala Kohaldamisal a laiendamine kõikide le juriidilistele 
isikutele tehtavatele ma ksetele ja kõikidele 
investeeringutulu liikidele (dividendid, kapitalitulu, tegelike elukindlustuslepi ngute ja pensioniskeemide 
alusel tehtud väljamaksed jne) 
5. E ELISTATUD VALIK JA SELLEST TULENEVAD POLIITILISED KÜSIMUSED  
Analüüsi ja konsultatsioonide põhjal tundub, et  praegu on eelistatud 3. valik. Esimesest 
valikust (st meetmete võtmata jä tmisest) tuleks loobuda, sest s ee ei kõrvalda praegusi lünki 
hoiuste direktiivis, mis võivad avaldada negatiivset mõju riigi tuludele ja konkurentsile. Lisaks sellele leiavad mõned turuosalised, et hoiuste dire ktiivi teatavaid aspekte tuleb 
selgitada. 
2. valikuga võrreldes kaaluvad väiksemad sarnas te toodete vahelised konkurentsimoonutused 
ja parem mõju liikmesriikide eelarvele üles kulud, mida praegused makseasutused ja uued 
makseasutused kannavad 3. valiku korral. 
Kuigi 4. valik on 3. valikust terviklikum, oleks see kulukam ja võib põhjustada liialdusi ning 
topeltmaksustamist. Seepärast tundub, et 4. valik ei järgi hoiuste  direktiivi eesmärkide 
saavutamisel proportsionaalsuse põhimõtet. 
Hoiuste direktiivi kohaldamisala muutmise korral tuleb läbi vaadata lepingud, mis on 
sõlmitud kümne sõltlas- ja assotsieerunud te rritooriumiga, kus koha ldatakse identseid 
meetmeid. Seoses viie kolmanda riigiga, kus  kohaldatakse samaväärseid meetmeid, peaks 
nõukogu hindama, kas praegused lepingud sätestak sid endiselt muudetud hoiuste direktiiviga 
 
ET 8   ET samaväärsed meetmed. Tundub siiski, et mõne de 3. valiku raames kavandatud muudatuste 
(eriti nende, mis on seotud vastuvõtva makseasutus ega) ja kindlasti kõikide 4. valiku raames 
kavandatud muudatuste puhul oleks soovitav tagada , et samal ajal muudetakse kõnealuse viie 
kolmanda riigiga sõlmitud lepinguid. 
Tabel 2: Mõju hindamise analüüsi kokkuvõtlik ülevaade  
Valikud Liikmesriikide 
eelarve kaitse Tõhusus Finantsturg 
1. valik - 
(Eelarvekadude 
oht) ≈ 
(Halduskoormus ei suurene, 
kuid praegune koormus säilib) 
- 
Vähe statistilisi andmeid 
- 
Ebaselgus - 
(Suuremate moonutuste 
võimalus) 
2. valik + 
(Parem kaitse)  - 
(Suurem halduskoormus) 
+ 
Rohkem selgust/ paremad 
statistilised andmed  + 
(Vähem hoiustamistoodete 
vahelisi moonutusi)  
3. valik + 
(Parem kaitse)  
 
++ 
Horisontaalne 
võrdsus  - 
(Suurem halduskoormus) 
+ 
Rohkem selgust/paremad 
statistilised andmed 
 ++ 
(Vähem moonutusi 
võlakohustustega sarnaste 
hoiustamistoodete vahel 
ja/või kapitali 
kaitse/vähem moonutusi 
kohaldamisalasse juba 
kuuluvate makseasutuste, 
ja muude ettevõtete ning 
üksuste vahel)  
4. valik + 
(Parem kaitse)  
 
+++ 
Horisontaalne 
võrdsus  - - 
(Suurem halduskoormus) 
- 
Teabe liiasus ja mitmekihiline 
kinnipeetav maks 
+ 
Rohkem selgust/paremad 
statistilised andmed +++ 
(Vähem moonutusi kõikide 
hoiustamistoodete ja 
vahendusstruktuuride 
vahel)