1. Sissejuhatus

Euroopa Liit on väärtuste liit, nagu sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja nagu Euroopa Komisjoni president Juncker rõhutas 13. septembril 2017 oma kõnes Euroopa Liidu olukorrast. Euroopa Liit tugineb kolmele sambale: põhiõigused, demokraatia ja õigusriik. EL peab kogu oma tegevuses lähtuma Euroopa Liidu põhiõiguste hartast (edaspidi „harta“). Selles on kehtestatud nüüdisaegsed põhiõigused, mis on ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele liidu õiguse rakendamisel õiguslikult siduvad.

Põhiõigused kehtivad kõigile. Nende austamine tagab selle, et EL on koht, kus inimesed saavad olla edukad, nautida oma vabadusi ja elada diskrimineerimiseta.

Käesolev aruanne näitab, et struktuurid ja vahendid, mis on kasutusele võetud edendamaks ELis põhiõiguste kultuuri ja tagamaks, et harta on tegelikult osa inimeste elust, on olnud 2017. aastal asjakohased. 2017. aasta novembri avaldus Euroopa sotsiaalõiguste samba väljakuulutamise kohta oli samm edasi võrdsuse suurendamise ja tõrjutuse vähendamise poole.

Sellest hoolimata olid põhiõigused surve all ELis ka 2017. aastal. Ohus oli kohtusüsteemi sõltumatus, mis on õigusriigi põhimõtte oluline osa ning põhiõiguste tulemusliku tagamise ja kasutamise eeltingimus. See ajendas komisjoni tegema nõukogule esimest korda ettepaneku võtta vastu Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohane otsus. Samuti seati kahtluse alla põhiõiguste valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide töö ning see muutus keerulisemaks. Rünnaku all olid ka naiste õigused, nagu arutati 2017. aastal toimunud iga-aastasel põhiõiguste kollokviumil.

Iial varem pole olnud tähtsam rõhutada, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta austamine pole ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele liidu õiguse rakendamisel valikuline, vaid kohustuslik.



2. Harta kohaldamine ELis ja ELi poolt 2.1 Põhiõiguste edendamine ja kaitsmine

Sotsiaalõiguste ja õigluse edendamine ELis

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon allkirjastasid ja kuulutasid 17. novembril 2017 üheskoos välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, mis põhineb hartas sätestatud õigustel. Sambasse on koondatud 20 põhimõtet, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme. Sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil jälgitakse samba rakendamist ja seda võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames, mis on ELi majanduspoliitika koordineerimise iga-aastane tsükkel.

ELi liikmesriikide ülesanne on sammast ellu viia, tehes koostööd sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga. Liidu institutsioonid aitavad selleks luua raamistiku. Näiteks esitas komisjon 2017. aastal ettepaneku võtta vastu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus. Sellega täiendatakse olemasolevaid kohustusi ning kehtestatakse uued miinimumnõuded töötingimuste prognoositavuse ja selguse tagamiseks kõigile töötajatele, ka neile, kes on ebakindlas tööhõives (harta artikkel 31).

Ühtlasi võttis komisjon 26. aprillil 2017 vastu algatuse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks. See sisaldab seadusandlikke meetmeid, mis on suunatud hoolduskohustusi täitvate meeste ja naiste töö- ja eraelu parema tasakaalu ning puhkuste sooliselt tasakaalustatud kasutamise ja paindliku töökorralduse tagamiseks. Samuti on sellega ette nähtud poliitikameetmed liikmesriikide toetamiseks kättesaadavate, taskukohaste ja kvaliteetsete ametlike hooldusteenuste osutamisel ning naiste töötamist pärssivate majandustegurite kõrvaldamiseks (harta artiklid 21, 23, 24, 25, 26 ja 33).

Ühtlasi võttis komisjon 11. novembril 2017 vastu tegevuskava soolise palgalõhe vähendamiseks. Selles keskendutakse sellistele küsimustele nagu võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamise tõhustamine; segregatsiooni vastu võitlemine; naiste oskuste, jõupingutuste ja kohustuste suurem väärtustamine; ebavõrdsuse ja stereotüüpide esiletoomine; teadlikkuse suurendamine soolisest palgalõhest ja partnerluste edendamine selle vähendamiseks.

Koos sambaga vaadati läbi ka liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised. Tööhõivesuunised on ühised tööhõive- ja sotsiaalpoliitika prioriteedid ja eesmärgid, mille kohta komisjon on ettepaneku teinud, milles riikide valitsused on kokku leppinud ja mille nõukogu on vastu võtnud. Need on Euroopa poolaasta raames koostatavate riigipõhiste hinnangute ja soovituste aluseks. Läbivaatamisel keskenduti samba põhimõtetele, mis on seotud miinimumsissetuleku, piisavate töötushüvitiste ja tööhõive aktiivse toetamisega.

2017. aastal oli sotsiaalpoliitika endiselt üks peamistest valdkondadest, millele Euroopa poolaasta puhul keskenduti. Sotsiaalõiguste edendamine on nende struktuurireformide oluline osa, mille eesmärk on sotsiaalse õigluse ja võrdsuse toetamine. 2017. aastal jälgis komisjon tähelepanelikult jõupingutusi, mida liikmesriigid tegid, et parandada ja suurendada naiste osalemist tööturul ning võidelda ebasoodsas olukorras rühmade, näiteks romade diskrimineerimise vastu, kaotada segregatsioon koolides ja edendada kaasava hariduse reformi. Selgus, et teatavatel liikmesriikidel on endiselt raskusi roma lastele kvaliteetse ja kaasava tavahariduse pakkumisega ja noorte romade tööturule integreerimisega. Eelkõige tegi komisjon nõukogule ettepaneku esitada selles valdkonnas riigipõhised soovitused Bulgaariale, Ungarile, Rumeeniale ja Slovakkiale. Samuti jälgis komisjon tähelepanelikult Tšehhi Vabariigi tööd kõnealuses valdkonnas.

Peale selle tegi komisjon ettepaneku esitada Iirimaale riigipõhised soovitused, milles käsitletakse kvaliteetse lapsehoiu ja sotsiaalse taristu, sealhulgas sotsiaaleluruumide täiustamist, ning Hispaaniale soovitused perede toetamise ja kvaliteetse lapsehoiu täiustamiseks.

2017. aasta aprillis võttis komisjon vastu teatise lapsrändajate kaitse kohta, milles on sätestatud selle valdkonna ELi meetmed ja antud liikmesriikidele soovitusi, et tagada rändavate laste parem kaitse. Järelmeetmena võttis nõukogu 8. juunil 2017 vastu järeldused. Teatises käsitletakse laste kiiremat tuvastamist ja viivitamatut kaitset, kiiremat perekondade otsimist ja seisundi kindlaksmääramist, menetluslike tagatiste rakendamist, sealhulgas saatjata laste tõhusat eestkostet, lastele sobilikku vastuvõttu ja tõhusat lõimimist. Eestkoste on peamine menetluslik tagatis lapse parimate huvide ja heaolu kaitsmiseks. Komisjon võttis meetmeid Euroopa eestkostevõrgustiku loomiseks, et soodustada asjakohaste riigi ametiasutuste koostööd ja vahetada parimaid tavasid eestkoste kohta.