[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 11.1.2011

KOM(2010) 813 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuse nr 1297/2008/EÜ (Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta) rakendamise kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuse nr 1297/2008/EÜ (Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta) rakendamise kohta

SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuse nr 1297/2008/EÜ (Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta; edaspidi programmi MEETS käsitlev ostus) artikli 6 kohaselt esitab komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja seejärel igal aastal kuni 2013. aastani Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi MEETS rakendamise aruande.

Selles aruandes kajastatakse tööd, mida liikmesriigid ja komisjon (Eurostat) on teinud programmi MEETS raames ning programmi MEETS käsitleva otsuse ja sellega seonduvates 2009. ja 2010. aasta töökavu käsitlevates komisjoni otsustes sätestatu alusel, mõlemad viimati nimetatud otsused on vastu võetud 2009. aastal. Programm MEETS järgib otseselt neid põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 10. augusti 2009. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile”[1].

EESMÄRGID, TEGEVUSED JA PRIORITEEDID

Esimese aastase töökava (2009. aasta) raames tehti algust meetmetega, mille eesmärk oli ettevõtlus- ja kaubandusstatistika põhjalik ümberkorraldamine ja kaasajastamine, nii nagu oli ette nähtud programmi MEETS käsitlevas algses otsuses. Meetmete elluviimist jätkati teise aastase töökava (2010. aasta) raames ja neid jätkatakse siiani. Seega keskendutakse käesolevas aruandes sellele, mida on praeguseks saavutatud meetmete rakendamisel ning tuuakse esile seda, mis on tehtud Euroopa statistikasüsteemi (ESS) koostöövõrgustikes (ESSnets), mis on sisse seatud mitmes valdkonnas. ESSnets loodi selleks, et jagada erialaseid kogemusi ja suunata neid teadmisi Euroopa Statistikasüsteemi arendamisse ning näidata seda, mis mõnes liikmesriigis on projektide raames tehtud, ja seda, et nende projektide tulemused on nüüd kättesaadavad kogu ESSi jaoks.

Lisaks ESSnetsile eraldati vahendeid riiklike statistikaametitega sõlmitud konkreetsete toetuslepingute jaoks ja sõlmiti lepinguid välisuuringute jaoks. Eurostat ja riiklikud statistikaametid valmistasid ette ka muid projekte, millel esialgu finantsmõju puudub. Et programmi rakendamist toetada, kasutati rahastamisvahendeid tehnilise ja haldusabi osutamiseks, näiteks töötubade organiseerimiseks ja riiklike ekspertide töörühmade tööks. Kokku eraldati ELi rahastamisvahendeid umbes 5 miljoni euro eest (2009. aasta töökava jaoks) ja 10 miljoni euro eest (2010. aasta töökava jaoks), nende summadega kaeti üle 25 projekti. Toetused, kas siis ESSnetsi või konkreetsete toetuslepingute raames, olid meetmete rahastamise kõige tavapärasem viis (umbes 90%).

1. eesmärk: Prioriteetide läbivaatamine ja eesmärgiks seatavate näitajate väljatöötamine uutes valdkondades

Vähemtähtsate valdkondade tuvastamine

Kuna oli vaja vähendada vastajate koormust ja statistika tootmise kulusid, siis tuli prioriteedid üle vaadata. Selle projekti eesmärk oli, et õigusaktide kohaselt nõutava ettevõtlusstatistika hulgast tuvastataks need valdkonnad ja näitajad, mis on muutunud vähem oluliseks ja mida lõpuks saaks õigusaktide kohaselt nõutava statistika hulgast välja jätta. Selleks kasutati uuringut (õigusaktide ning ettevõtlus- ja kaubandusstatistika metoodika inventuur / Inventory of legal acts and methodologies of business and trade statistics) ja nn filter-tehnikat. Eurostat koostöös riiklike statistikaametitega viis uuringu läbi 2009. aastal, uuringu eesmärk oli kindlaks teha, milliseid õigusakte või õigusaktide osasid tuleks uurida põhjalikumalt. Euroopa statistika nõuandekomitee (ESAC) valideeris need prioriteedid (statistilised muutujad) ettevõtluse struktuurstatistika jaoks 2010. aasta alguses ning neid arutati ka Euroopa kutseühingutes (FEBI). Kiirstatistikaga seoses konsulteeriti kasutajatega ja tehti nn korralised ülevaated (rolling reviews), mis koosnesid kasutajate uuringust, riiklikes statistikaametites korraldatud uuringust ja tegevuse läbivaatamisest Eurostatis.

Ettepanekud mõlema statistika koostamise viisi kohta edastati vastavatele töörühmadele.

Uute valdkondade väljatöötamine

Kõige olulisemad valdkonnad, mida tuleb uurida, on globaliseerumine ja ettevõtlus. Esimene suurem projekt, mida globaliseerimise valdkonnas tuleks nimetada, on „ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine”. Selle projekti eesmärgid on: a) määrata kindlaks kasulikud ja tähtsad näitajad, kusjuures vaatlusüksuse moodustaksid ettevõtete grupid, sest need on globaliseerumise peamised käivitajad, ning b) kontrollida, kas nende näitajate kogumine on teostatav. 2009. aastal toimunud kahel ekspertide töörühma koosolekul tehti algust esialgsete kasutajate vajaduste tuvastamisega ja uuriti, kuidas saaks väliskaubanduse ja ettevõtlusstatistikat. Kaubandusstatistikaga seoses oli huvide keskmes ettevõtete gruppide osa rahvusvahelises kaubanduses ning kauplemine gruppide siseselt ja sellise kauplemise osa kogu kaubavahetuse kontekstis. Ettevõtluse struktuurstatistikaga seoses arutatakse, praegu, kas ettevõtete grupid tuleks kaasata ettevõtlusstatistika vaatlusüksustesse ja kas tuleks uurida ettevõtete gruppide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning ettevõtluse demograafiale.

Viidi läbi uuring, et kontrollida kasutajate vajadusi ettevõtete gruppidega seonduva statistika osas, määrata kindlaks võimalikud sünergiad ja anda soovitusi metoodika väljatöötamiseks. Liikmesriikide ja komisjoni talituste eksperdid hindavad veel uuringu tulemusi ja töötavad siis välja strateegia tuleviku jaoks. Pärast esimese uuringu tulemuste selgumist ja konsulteerimisi peamiste huvirühmadega töötatakse ettevõtete gruppe käsitleva statistika peamiste valdkondade metoodika täpsemalt välja.

Teine oluline projekt on suunatud majanduse globaliseerumise näitajate väljatöötamisele, aluseks võetakse siin peamiselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) majanduse globaliseerumise näitajate käsiraamat. Globaliseerumise näitajate esimene kogum on valmis ja kättesaadav Eurostati veebilehel. Eurostat on loonud oma töörühma, et selle valdkonna metoodika täpsemalt välja töötada. OECD majanduse globaliseerumise näitajate käsiraamatus esitatud näitajate praktilist rakendamist uuritakse, eesmärgiks on võimaluse korral kalkuleerida ja tutvustada neid näitajaid ning määrata kindlaks nende näitajate kogumise võimalikkus juhtudel, kus need ei ole praegu kättesaadavad.

Ettevõtlusega seonduvate põhimõtete rõhutamiseks töötati välja sellised näitajad nagu ettevõtluse demograafia ja tööandjate ettevõtlusalane demograafia. Ettevõtlust käsitlevaid näitajaid veel kontrollitakse ja selle töö eesmärk on jõuda rahvusvahelise kokkuleppeni näitajate kogumi osas. See peaks olema kooskõlas OECD ja Eurostati ühise, ettevõtluse näitajaid käsitleva programmiga, mille raames OECD ja Eurostati ühine töörühm töötab välja ettevõtlust käsitlevad muutujad, sealhulgas õigusraamistiku.

2. eesmärk: luua ettevõtlusega seotud statistika ühtlustatud raamistik

Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistikat koostatakse vastavalt ELi õigusele, mis on välja töötatud mitmete aastate jooksul. Projekti „ Ettevõtlus- ja kaubandusstatistika erinevaid valdkondi käsitlevate õigusaktide järjepidevuse parandamine ” eesmärk on saada ülevaade selle valdkonna õigusaktidest, et luua metodoloogiline, jätkusuutlik ja kulutasuv ühtlustatud raamistik ettevõtlus- ja kaubandusstatistika erinevate valdkondade jaoks.

Projektiga on algust tehtud ja töörühmad on pidanud koosolekuid, mille raames Eurostati ja osalevate liikmesriikide esindajad on arutanud töökavu ja seda valdkonda käsitleva ESSneti rakendamist. ESSneti loomisel sai Eurostat selles koordineeriva rolli, sest liikmesriikide hulgast ei saanud koordinaatorit määrata. EESneti töökava on etapis, kus valitakse välja esimeses etapis kasutatavaid statistilisi üksusi. Veel tuleb üle vaadata rahvastiku sihtrühmad, raamid, vaatlusperiood, klassifikaatorid ja nende rakendused (jaotus, konkreetsed koondandmed) ning karakteristikud ja mõisted. On välja antud spetsiaalsed toetused, et suurendada kaubandusstatistika ja maksebilansistatistika omavahelist kooskõla ning turismistatistika ja maksebilansistatistika omavahelist kooskõlastatust.

Ettevõtete gruppe kirjeldava statistika väljatöötamine

See meede on väga lähedalt seotud 1. eesmärgi alla kuuluva globaliseerumise valdkonna uute näitajate väljatöötamise projektiga, kuid siin keskendutakse statistika tootmise vahenditele järjest enam globaliseeruvas maailmas. Esimene vahend, mida tuleks nimetada, on ettevõtete Euroopa register ( EuroGroups Register ), mille kaudu kogutakse statistilistel eesmärkidel teavet rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta Euroopa Liidus. Õiguslik alus sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93)[2].

EuroGroups Registri eesmärk on kehtestada põhimõtted, mille alusel toota võrreldavat statistikat majanduse globaliseerumise valdkonnas ja luua vaatluste läbiviimiseks ühine raamistik, mis koosneb ühest kesksest ja paljudest riiklikest ettevõtlusstatistika registrite võrgustikust ja mis toetab globaliseerumist käsitleva statistika koostamist mikroettevõtjate tasandil.

Esialgsed peamised eesmärgid on saavutatud: andmed 5000 rahvusvahelise ettevõtete grupi kohta on sisestatud ja seotud riiklike ettevõtlusstatistika registritega; EuroGroups Registrite metoodika edasiseks täiustamiseks on loodud ESSnet; keskse ja riiklike ettevõtlusstatistika registrite jaoks on integreeritud andmete kogumis- ja töötlemisprotsessid, on välja töötatud ühtsed vahendid nende protsesside toetamiseks ning nende vahendite kvaliteeti on juba ka parandatud. Seda tehti töörühmades, kes tegid koostööd riiklike statistikaametite ja riikide keskpankadega ning selleks kasutati toetusi, mis olid ette nähtud EuroGroups Registri metoodika ja vahendite väljatöötamiseks ja arendamiseks riiklikul tasandil. .

Loodi nn profiili määramise ESSnet, et töötada välja ja rakendada suurte ja keerukate rahvusvaheliste ettevõtete gruppide puhul kasutatavat profileerimise metoodikat. ESSnet viis läbi teostatavusuuringu ja koostas soovitused statistilise üksuse mudeli kohta, kus võetakse arvesse suurte ja keerukate rahvusvaheliste ettevõtete gruppide tegevuse struktuuri.

Ettevõtete koormuse vähendamiseks ühenduse uuringute läbiviimine

Eurostat tegi algust projektiga „Valimite moodustamine ELis”, et määrata ettevõtlus-ja kaubandusstatistika puhul kindlaks valdkonnad, kus kõigil liikmesriikidel ei ole vaja igal tasandil koguda üksikasjalikke andmeid.

3. eesmärk: toetada tõhusamat ettevõtlus- ja kaubandusstatistika koostamist

Statistikasüsteemis olemasolevate andmete, sh hindamisvõimaluste parem kasutamine

Esimesena tuleks nimetada projekti „ Andmeaidandus ja andmete liitmine ettevõtlusstatistika koostamises ”. Selle projekti eesmärk on toetada paremini integreeritud andmebaaside ja andmete tootmise süsteemide rakendamist ettevõtlusstatistika koostamisel liikmesriikides. Mikroandmete liitmise ja andmeaidandusega seoses keskendutakse selle projekti raames peamiselt kolmele aspektile, nimelt:

- andmete integreerimine. Riiklike statistikaametite kogutud ettevõtlusstatistikat tuleks tõhusamalt kasutada, selleks tuleks mikroandmed liita võimaluse korral makroandmetega, mis on saadud erinevate andmekogumiste käigus. Sellise andmetöötluse eesmärk oleks koostada ettevõtlust käsitlevate andmete analüüse valdkondades, kus see varem ei olnud võimalik, vastata seeläbi paindlikumalt kasutajate vajadustele ning vähendada ettevõtjate vastamiskoormust;

- andmetöötlusprotsesside integreerimine. See hõlmab ettevõtlusstatistika tõhusamaks muutmist seeläbi, et üksikandmete kogumiseks kasutatavad eraldiseisvad andmetootmissüsteemid asendatakse võimalikult suures ulatuses geneeriliste süsteemidega. Eesmärgiks on, et riiklikud statistikaametid saaksid toota andmeid vähem kulukal viisil, et tulemuste kvaliteet oleks parem ja andmed oleksid standardsed ning et statistiliste andmete analüüs ja levitamine oleksid paremal tasemel;

- organisatoorne muutmine. Siin tuleb eelkõige juurutada ja rakendada statistiliste andmete tootmise integreeritud süsteem, mis hõlmab nii tehniliste muudatuste tegemist kui ka organisatoorseid muudatusi.

Mitu liikmesriiki on andmete liitmise ja andmeaidanduse juba kasutusele võtnud, selle projekti aluseks on ESSnet, mis hakkab kehtima alates 2010. aastast. Loodi töörühm, et arutada töökava, milles käsitletakse ESSneti käivitamist.

Kolmes projektis keskenduti sellele, kuidas kasutada mikroandmeid teatava konkreetse statistika koostamisel .

- Esimene projekt tegeleb sellega, kuidas siduda rahvusvahelisi hankeid käsitlevad mikroandmed ettevõtluse struktuurstatistika ja väliskaubanduse statistikaga. On eraldatud toetusi liikmesriikides selles valdkonnas võetud meetmete jaoks. Projekti eesmärk on analüüsida rahvusvaheliste hangete mõju majandustulemustele, tööhõivele ja ettevõtete käitumisele rahvusvahelise kaubanduse kontekstis.

- Teise projekti „Ettevõtluskarakteristikutes kasutatavad uued statistilised näitajad väliskaubanduse kohta” eesmärk on täiustada neid näitajaid, mis ühendavad endas väliskaubanduse ja ettevõtlusstatistika muutujaid, ning kontrollida, kas uute näitajate kogumine on teostatav. Kõnealused näitajad on mõeldud selleks, et anda ülevaade rahvusvahelises kaubanduses tegutsevate ettevõtete struktuuri kohta ning nende näitajate alusel peaks kasutajatel olema võimalik analüüsida kaubanduse mõju tootmisele, tööhõivele ja ettevõtete majandustulemustele. Lisaks sellele, et määrati kindlaks uued näitajad, mille alusel saab mitmesuguseid aspekte kajastavat teavet rahvusvahelise kaubandusega tegelevate Euroopa ettevõtjate kohta, on välja töötamisel metoodiline raamistik uute näitajate kogumiseks. Selle meetme toetuseks on sõlmitud leping ja eraldatud toetused.

- Kolmanda projekti, mis tegeleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamist käsitlevate mikroandmete liitmisega, eesmärk on välja töötada viis, kuidas saaks tõhusamalt kasutada riiklike statistikaametite käsutuses olevaid põhilisi mikroandmeid, mis kajastavad ettevõtjate IKT kasutamisest tulenevat majanduslikku mõju. Selle töö tegemiseks seati sisse üks ESSnet.

Projekti „ Nüüdisaegse ettevõtlusstatistika metoodika (optimaalne valimi moodustamine, mudelipõhine hinnangute koostamine, andmete lisamine) ” eesmärk on kehtestada ja dokumenteerida nüüdisaegse ettevõtlusstatistika koostamise meetodid, mis aitab kaasa ressursside tõhusamale kasutamisele ja tulemuste heale võrreldavusele riikide ja valdkondade kaupa. Loodi ESSnet, et kehtestada parimad tavad mõnede arenguvaldkondade jaoks (näiteks uued andmekogumise vahendid, modelleerimine, Euroopa lähenemisviisid) ja koostada Euroopa ettevõtlusstatistika metoodika käsiraamat (1997. aasta käsiraamatu uus versioon), milles võetakse arvesse teiste MEETS projektide tulemusi ja metoodikaalaseid soovitusi mõnede konkreetsete arendamisel olevate valdkondade puhul.

Majanduses juba olemasolevate andmete parem kasutamine

Et vastajate koormust vähendada, peaks kasutama ettevõtlusstatistika koostamiseks neid andmeid, mis majanduse kohta juba olemas on, näiteks maksuameti kogutud andmeid ja andmeid, mis on toodetud kooskõlas raamatupidamisarvestuse raamistikuga. Euroopa statistikat käsitleva määruse artikliga 24[3] on antud riiklikele statistikaametitele õigus juurdepääsuks administratiivandmete allikatele ulatuses, milles need andmed on vajalikud Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks. On vaja siiski toime tulla mõningate metoodikaalaste ja praktiliste raskuste ületamisega.

Probleemi lahendamiseks loodi 2009. aastal ESSnet administratiiv- ja raamatupidamisandmete paremaks kasutamiseks ettevõtlusstatistika koostamisel, see ESSnet jätkab oma tegevust kuni 2013. aastani. ESSneti peamisteks eesmärkideks on uurida võimalusi, kuidas saaks administratiivandmeid ettevõtlusstatistika koostamisel rohkem ära kasutada, tutvustada sellealaseid paremaid tavu riiklikele statistikaametitele ja valmistada ette teemakohased soovitused. Töös keskendutakse nende ühiste probleemide hindamisele, mis on ettevõtlusstatistika koostamisel ette tulnud erinevatest allikatest pärit andmete kasutamisega seoses.

Tõhusamate vahendite väljatöötamine andmetest väljavõtete tegemiseks, andmete edastamiseks ja töötlemiseks

Üks nimetamist vääriv projekt on „tolliasutustelt saadavate andmete parem kasutamine väliskaubandusstatistika koostamisel (Extrastat)”. Extrastati projekt põhineb tollideklaratsioonide alusel kogutud andmete kasutamisel ja ajakohastatud tolliseadustiku[4] kasutuselevõtt avaldab projektile mõju. Extrastati määrust[5] on muudetud nende muudatuste ettevalmistamise pärast ning liikmesriikidele antakse toetust, et võtta meetmeid uue määruse rakendamiseks.

Projekti „Kombineeritud nomenklatuuri kasutamise lihtsustamine” jaoks anti riiklikele statistikaametitele individuaalseid toetusi, et toetada ettevalmistusi, mida on vaja teha kombineeritud nomenklatuuri kasutamisega seoses Intrastati süsteemis deklaratsioonide esitajate jaoks.

Need ettevalmistused algasid projekti „Ettevõtetelt saadavate andmete lihtsustatud edastamine riiklikele statistikaametitele” käivitamisega. Selle projekti eesmärk on uurida võimalusi, kuidas lihtsustada ettevõtetelt saadavate andmete edastamist riiklikele statistikaametitele.

4. eesmärk: kaasajastada Intrastati

Meetodite ühtlustamine kvaliteedi parandamiseks lihtsustatud Intrastati süsteemis

Intrastati määruse[6] muudatus võeti vastu 2009. aastal. Määruse läbivaatamise käigus lihtsustati Intrastati süsteemi nii, et liikmesriikidel oli võimalik rohkem kaubandusettevõtjaid aruandluskohustusest vabastada. Kuna see vähendab kogutud andmete terviklikkust, oli vaja meetmeid andmete kvaliteedi tagamiseks. Eesmärgi raames algatati kaks kvaliteedi parandamise projekti. Samuti olid need kaks projekti vajalikud selleks, et hiljem oleks võimalik võtta veel lihtsustamismeetmeid.

Esimese projekti („Andmete kvaliteedi tõstmine lihtsustatud Intrastati süsteemi raames”) ülesanne oli parandada andmete kvaliteeti ühtlustatud meetodite ja andmekogumistavade väljatöötamise ja arendamise kaudu. Töötati välja metoodilised juhised (selleks kasutati lepingulist teenust) ja eraldati toetusi kvaliteediparandamise meetmete rakendamiseks.

Teise projekti („Intrastati süsteemi ebasümmeetria vähendamine”) eesmärk on järkjärguline ja pidev ELi sisese kaubanduse ebasümmeetria vähendamine üksikasjalike ja koondandemete tasandil. 2009. aastal toimus kogu ELi piires esialgne kooskõlastamise voor. Kooskõlastamise voorus viidi läbi mitu koordineeritud kahepoolset uuringut, mille korraldasid liikmesriigid andmete kõige üksikasjalikumal tasandil. Kooskõlastamise vooru tulemusena leiti lahendus mitme olulise ebasümmeetria puhul, need kas korrigeeriti või siis on neid nüüd edaspidi võimalik vältida. Lisaks tehti kindlaks mõned konkreetsed kaubavood, millede puhul on vaja metoodikat täiustada. Liikmesriikidele anti rahalist toetust.

Haldusandmete parem kasutamine

Selle meetme eesmärk on, et liikmesriigid kasutaksid Intrastati süsteemile statistika koostamiseks rohkem haldusasutustelt saadavaid andmeid. Intrastati süsteem moodustab ELi ettevõtjate statistilisest koormusest ligi poole. Statistiline koormus kui selline moodustab absoluutväärtuses küllaltki väikese osa (alla 1 % kogu halduskoormusest), kuid seda peetakse endiselt suureks. Kui Intrastati süsteemile andmeid edastavad pädevad riiklikud ametiasutused suudaksid olemasolevaid haldusandmeid paremini kasutada, saaks vähendada nii reaalset kui ka hinnangulist koormust. On eraldatud toetused, et siduda omavahel järgmised andmebaasid: Intrastati süsteem, käibemaksu andmebaasid and käibemaksualase teabevahetuse süsteem (VIES).

Intrastatis andmete vahetamise täiustamine ja hõlbustamine

Andmete kogumise ajakohastamine elektrooniliste vahenditega ja interneti tehnoloogiate abil jätkub, asjakohaseid vahendeid kasutatakse üha rohkem. Suurt edu on saavutatud andmete valideerimisel ja toimetamisel automaatsete protsessidega, samuti on rakendatud täiustatud statistilisi kontseptsioone vigade avastamiseks ja automaatseks korrigeerimiseks.

KOKKUVÕTE

Pärast otsuse 1297/2008/EÜ vastuvõtmist ja 2009. aasta aprillis vastuvõetud esimese töökava kinnitamist, on käivitatud üle 25 projekti, et MEETSi eesmärke ellu viia. Kõige edukam on oldud koostöövõrgustike loomisel, nende raames käib tegevus peamiselt kuues valdkonnas: kontseptsioonide ja meetodite jätkusuutlikkus, suurte ja keeruka struktuuriga rahvusvaheliste ettevõtete gruppide profiilide määramine, mikroandmete omavaheline sidumine ja andmeaidandus statistika tootmises, IKT kasutamist käsitlevate mikroandmete sidumine, nüüdisaegse ettevõtlusstatistika metoodika väljatöötamine ning haldusasutustelt ja raamatupidamissüsteemidest saadavate andmete kasutamine. Lisaks on algatatud mitu projekti toetamaks EuroGroups Registri väljatöötamist ja rakendamist liikmesriikides. Tuleks siiski märkida, et liikmesriikide suutlikkus täiendavate koordineerimismeetmete võtmiseks võrgustikuga seoses on piiratud.

Kõiki läbiviidud uuringuid hindavad komisjoni talituste ja liikmesriikide peamised huvirühmad. Väljatöötatud metoodikate katsetamiseks kasutatakse pilootprojekte. Vähem tähtsate valdkondade määramine seostatakse Eurostati prioriteetide määramise üldstrateegiaga. Selle strateegia aluseks on Euroopa Parlamendile ja nõukogule adresseeritud komisjoni teatis „Vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas”[7].

Et liikmesriikidel oleks kergem ettevõtjate koormuse vähendamisega seonduvaid eesmärke saavutada ning et liikmesriigid saaksid kaasa aidata sellele, et Euroopa Statistika Süsteem (ESS) oleks vastavuses statistilisele teabele seatavate uute vajadustega, on kahe komisjonis vastuvõetud aastase töökava raames tagatud piisavad ELi rahastamisvahendid. Kaasfinantseerimise korras rahastatakse 31 toetust, mille summad kokku moodustavad umbes 13,5 miljonit eurot, ja on sõlmitud allhankelepingud 13 välisuuringu teostamiseks, mille kulud on kokku umbes 1,5 miljonit eurot. Lisaks finantseeriti meetmete väljatöötamise töörühmade ja õpikodade tegevust.

Tulenevalt meetmete keerukusest tuleb jätkata tööd kõikides valdkondades, üksikasjalikum teave edusammudest edastatakse järgmistes aastataruannetes, mida esitatakse jätkuvalt kuni 2013. aastani.

[1] KOM (2009) 404.

[2] ELT L 61, 5.3.2008, lk 6.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11.märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrus (EÜ) nr 222/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 160).

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 638/2004, 31. märts 2004, (ELT L 102, 7.4.2004, lk 1).

[7] KOM(2006) 693 (lõplik), 14. november 2006 (ELT C 78, 11.4.2007, lk 8).