[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.6.2007

SEK(2007) 853

KOMISJONI TALITLUSTE TÖÖDOKUMENT

Saatedokument Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta Mõjuhinnangu kokkuvõte [KOM(2007) 355 lõplik][SEK(2007) 854]

KOMISJONI TÖÖDOKUMENT

ÜHTSE ÜLEMAAILMSE SÜSTEEMI ÜHENDUSE ÕIGUSES RAKENDAMISEGA SEOTUD MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu 2003. aasta juulis ametlikult vastu võetud ühtse ülemaailmse ainete ja segude klassifitseerimis- ja märgistussüsteemi ( The Globally Harmonised System of classification and labelling of substances and mixtures – GHS) eesmärgiks on kogu maailmas ühtsete kriteeriumide rakendamine kemikaalide klassifitseerimisel ja nendega seonduvate ohtude märgistamisel, propageerides seeläbi nende vastutustundlikku käsitsemist. Ühtne süsteem peaks lihtsustama ülemaailmset kemikaalidega kauplemist ja kaitsma inimeste tervist ning keskkonda.

Mõjuhinnangus käsitletakse GHSi rakendamist ELis määruse ettepaneku abil ja sellest tulenevaid muudatusi muudes kemikaale käsitlevates ühenduse õigusaktides („järgmiste etappide õigusaktid”). Hinnang põhineb RPA ja London Economics'i mõju-uuringutel, komisjoni talituste tööl, näiteks järgmiste etappide õigusaktide mõjul ning Interneti-konsultatsioonide tulemustel.

Analüüsi põhjal tundub GHSi rakendamine pikemas perspektiivis olevat kasulik, sest kaubandusega seotud kulude vähendamisena ilmnevad kasud ületavad ühekordseid rakenduskulusid. Kulude vähendamine, mis kõikide hinnangute kohaselt moodustab keskmiselt mõne tööpäeva äriühingu kohta aastas, on võimalik tänu ülemaailmsete klassifitseerimise ja märgistamise erinevustega seotud kaubandustõkete olulisele vähendamisele. Seetõttu elavneb kemikaalidega kauplemine riikidega väljaspool ELi – seega paraneb ELi tööstuse väline konkurentsivõime, aidates kaasa suurema majanduskasvu ning uute töökohtade loomisele.

Selleks, et jõuda lähitulevikus netokasumini, peab hoidma rakenduskulud kontrolli all, et vältida mittevajalikke kulusid ja halduskoormust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Eelkõige eeldab see sujuvat üleminekut praeguselt süsteemilt GHS-le, mille rakendamisel säilib praegune keskkonna- ja tervisekaitse kõrge tase ning äriühingute võimalikult väike koormus. Üleminekuperiood peab koosnema vastavalt ainete ja segude jaoks ettenähtud kahest teineteisele järgnevast etapist, mis on korraldatud sellisel viisil, et ennetada rakendamisega seotud suuremaid probleeme ja võimaldada kooskõla klassifitseerimiste läbivaatamisega seoses REACH määruse raames tehtavate järk-järguliste registreerimistega ning et GHSi rakendamine toimuks paralleelselt teiste piirkondadega üle maailma vältimaks kaubanduses veel ühe osa kasumi kaotsiminekut.

Mõjuhinnangus toetatakse ainetele üleminekuperioodi kehtestamist, et arvestada REACHi klassifitseerimis- ja märgistusloendi tähtaega. Lühemat üleminekuperioodi oleks raske rakendada ning see võib tekitada vajaduse märgistada uuesti suur kogus olemasolevatest varudest. Ka põhjustaks pikem üleminekuperiood probleeme segude tootjatele, kes soovivad varakult GHS-le üle minna.

Järgneva, segude jaoks ettenähtud, üleminekuperioodi etapi puhul toetatakse mõjuhinnangus perioodi pikkusega neli ja pool aastat. On selge, et segude üleminekuperioodi näiliselt vähese pikendamisega kaasneksid kahe klassifiktsioonisüsteemi haldamise tõttu ka suuremad lisakulud, vähendades sellega eeliseid suurte varustuskettide segudega varustajate (sealhulgas paljude väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) jaoks, kellel on hõlpsam vajalikke muudatusi rakendada ning kulusid paremini jaotada. Lühema üleminekuperioodi puhul saaks vähem segudega varustajaid kasu läbi varustusketi saabuvate ainete ja eelsegude GHS-klassifikatsioonidest. Nelja ja poole aasta eelistamine ilmnes samuti avalikest aruteludest sidusrühmadega, kes eelistasid ülekaalukalt keskmise pikkusega üleminekuperioodi.