EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.9.2020 COM(2020) 475 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE KOMISJONI 13. FINANTSARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFONDI KOHTA

























2019. EELARVEAASTA

















{SWD(2020) 168 final}



SISUKORD 1.EELARVEMENETLUS 2.KASSAJÄÄK JA ASSIGNEERINGUTE HALDAMINE 3.EAGFi 2019. AASTA EELARVE TÄITMINE 4.EAGFi SIHTOTSTARBELISE TULU KASUTAMINE Lisad (vt eraldi dokument): 1. lisa 2. lisa 3-I lisa 3-II lisa 4. lisa EAGFi 2019. aasta assigneeringute eelarvemenetlus EAGFi eelarve täitmise analüüs – 2019. eelarveaasta EAGFi eelarve täitmise analüüs – 2019. eelarveaasta – sihtotstarbeline tulu. C4 EAGFi eelarve täitmise analüüs – 2019. eelarveaasta – sihtotstarbeline tulu. C5 EAGFi eelarve täitmine artiklite ja liikmesriikide kaupa – 2019. eelarveaasta Märkus: käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste üksikasjalik töödokument. Kõnealuse (ingliskeelse) komisjoni talituste töödokumendi terviktekst ja sellele lisatud (ingliskeelsed) tabelid on kättesaadavad põllumajanduse peadirektoraadi Euroopa veebisaidil ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ). 1.EELARVEMENETLUS 1.1.2019. aasta eelarveprojekt ja selle kirjalik muutmisettepanek nr 1/2019 Komisjon avaldas 2019. aasta eelarveprojekti ja esitas selle eelarvepädevatele institutsioonidele 21. juunil 2018. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF) kavandatud kulukohustuste assigneeringuid on kokku 43 613,5 miljonit eurot. Nõukogu võttis oma seisukoha 2019. aasta eelarveprojekti kohta vastu 7. septembril 2018 ja vähendas EAGFi kulukohustuste assigneeringuid 340,4 miljoni euro võrra. Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu 24. oktoobril 2018 ja suurendas EAGFi kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 78,5 miljoni euro võrra. Komisjon võttis 16. oktoobril 2018 vastu 2019. aasta eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1, milles ta suurendas EAGFi kulukohustuste vajadusi eelarveprojektiga võrreldes 91,9 miljoni euro võrra. Need lisavajadused kaeti enam kui täies mahus 275,9 miljoni euro ulatuses 2019. aastal eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu suurendamise teel. Seega vähenesid EAGFi jaoks kirjalikus muutmisettepanekus taotletud kulukohustuste assigneeringud eelarveprojektiga võrreldes 184 miljoni euro võrra. Euroopa Parlamendi ja nõukogu liikmetest koosnev lepituskomitee ei jõudnud ühises tekstis kokkuleppele. Seetõttu esitas komisjon 30. novembril 2018 uue eelarveprojekti ettepaneku. 1.2.2019. aasta eelarve vastuvõtmine Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2019. aasta eelarve vastu 12. detsembril 2018. EAGFi eelarve kulukohustuste assigneeringute kogusumma on 43 191,9 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kogusumma 43 116,4 miljonit eurot. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vaheline erinevus on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Kõnealused meetmed on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, põllumajanduse poliitilise strateegia ja koordineerimismeetmetega. Täpsemalt olid poliitikavaldkonna 05 (põllumajanduse ja maaelu areng) jaoks heakskiidetud EAGFi kulukohustuste assigneeringud kokku 43 191,9 miljonit eurot: 2 498,7 miljonit eurot nähti ette peatüki 05 02 kohasteks sekkumisteks põllumajandusturgudel, 40 544,7 miljonit eurot nähti ette peatüki 05 03 kohasteks otsetoetusteks, 61,4 miljonit eurot nähti ette peatüki 05 07 kohaseks põllumajanduskulude auditiks ning 75,6 miljonit eurot nähti ette peatüki 05 08 kohaseks poliitiliseks strateegiaks ja koordineerimiseks. Täiendavad üksikasjad on esitatud 1. lisas.

1.3.EAGFi sihtotstarbeline tulu Vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 43 käsitatakse tulu, mis laekub raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise või vastavuse kontrolli otsuste alusel tehtud finantskorrektsioonist, õigusnormide rikkumisest ja piimamaksust, EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nimetatud artikli kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi mis tahes kulude rahastamiseks. Kui osa sellest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse. 2019. aasta eelarve koostamisel esitati prognoos nii 2019. eelarveaastal kogutava tulu kui ka 2018. eelarveaastast 2019. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava summa kohta. Eeldatavasti ülekantav summa oli 1 078 miljonit eurot ning seda võeti arvesse, kui eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu 2019. aasta eelarve. Konkreetsemalt: -kontrolli kohastest korrigeerimistest ja õigusnormide rikkumisest laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 499 miljonit ja 135 miljonit eurot, samas kui piimamaksust ei oodatud tulu laekumist. Seega hinnati, et 2019. eelarveaasta jooksul saadakse sihtotstarbelist tulu kokku 634 miljonit eurot; -2018. eelarveaastast 2019. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 444 miljonit eurot. 2019. aasta eelarves eraldati kõnealune esialgu prognoositud tulu, 1 078 miljonit eurot, kahele kavale järgmiselt: -140 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning -938 miljonit eurot põhitoetuskavale (otsetoetused). Nende kavade puhul on eelarvepädevate institutsioonide heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, millest -849 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning -17 149 miljonit eurot põhitoetuskavale (otsetoetused).



2.KASSAJÄÄK JA ASSIGNEERINGUTE HALDAMINE 2.1.Assigneeringute haldamine 2.1.1.2019. eelarveaastal kasutada olnud assigneeringud eurodes Eelarve kulude jagu (1) Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud Eelarve tulu jagu (sihtotstarbeline tulu) (2) Prognoosid 1. EAGFi esialgsed assigneeringud, millest 43 191 947 000,00 43 116 399 417,00 1. Kontrollimise ja heakskiitmise otsused 499 000 000,00 1a. Jagatud eelarve täitmise raames tehtavad assigneeringud 42 994 600 000,00 42 994 600 000,00 2. Õigusnormide rikkumised 135 000 000,00 1b. Otsese eelarve täitmise raames tehtavad assigneeringud 197 347 000,00 121 799 417,00 3. Piimatootjate lisamaks - 2. Paranduseelarve Sihtotstarbelise tulu prognoos kokku 634 000 000,00 3. Ümberpaigutamine EAGFi/EAGFist aastas –3 370 424,17 4. EAGFi lõplikud assigneeringud, millest 43 191 947 000,00 43 113 028 992,83 4a. Jagatud eelarve täitmise raames tehtavad assigneeringud 42 994 750 000,00 42 994 750 000,00 4b. Otsese eelarve täitmise raames tehtavad assigneeringud 197 197 000,00 118 278 992,83 (1) 2019. aasta eelarvesse kirjendatud assigneeringud, millest on maha arvatud 2019. aastal kogutav sihtotstarbeline tulu ja 2018. eelarveaastast 2019. eelarveaastasse ülekantav sihtotstarbeline tulu kooskõlas nõukogu määruse (EL, EURATOM) 2018/1046 artikliga 12. (2) Sihtotstarbeline tulu: eelarveaasta jooksul kogutav sihtotstarbeline tulu. Tulude reale ei ole tulusid kantud (p.m.), kuid prognoositav summa on märgitud eelarve selgitavates märkustes. 2.1.2.2019. eelarveaastal kasutada olnud assigneeringute kasutamine eurodes Kulukohustuste assigneeringute kasutamine Maksete assigneeringute kasutamine Jagatud eelarve täitmine (1) 43 767 098 030,56 43 767 098 030,56 Otsese eelarve täitmise raames tehtud kulutused 195 313 085,43 101 916 458,15 Kokku 43 962 411 115,99 43 869 014 488,71 (1) Maksekohustused. Kulukohustused ja maksed miinus saadud sihtotstarbeline tulu 706 071 911,53 eurot (vt punkt 4 ja lisa 3-I) jagatud eelarve täitmiseks: 43 061 026 119,03 eurot. 2019. eelarveaastal kasutati kulukohustuste assigneeringuid kokku 43 962 411 116,0 eurot ning tegelikud maksete assigneeringud olid 43 869 014 488,7 eurot. Täpsemad üksikasjad jagatud eelarve täitmise raames tehtavate assigneeringute kohta on esitatud allpool jaos 3.2.

2.1.3.Eelarve heakskiidetud assigneeringute kasutamine – komisjoni poolt otsese eelarve täitmise raames tehtud kulutused eurodes Otsese eelarve täitmise raames tehtud kulutused Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud Ülekandmised 2020. aastasse (2) Assigneeringud (C1)(1) 197 197 000,00 118 278 992,83 - Kasutamine (C1) 195 313 085,43 101 916 458,15 14 901 623,58 Tühistatud assigneeringud 1 883 914,57 1 460 911,10 - (1) C1 tähistab eelarve heakskiidetud assigneeringuid. See summa sisaldab ümberpaigutamisi (150 000,00 eurot) „jagatud eelarve täitmisele“ kulukohustuste ja maksete assigneeringuteks ning ümberpaigutamisi EAGFist (kokku –3 370 424,17 eurot) maksete assigneeringuteks. (2) 2020. aastasse kantakse üle üksnes liigendamata assigneeringud. 2019. aasta eelarves oli otsese eelarve täitmisega seotud kuludeks ette nähtud 197,2 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid. 2019. aastaks eraldatud kulukohustused moodustasid 195,3 miljonit eurot. Tühistati 1,9 miljoni euro suurune assigneeringute vahe. Enamik EAGFi kulude assigneeringuid, mida komisjon on teinud seoses otsese eelarve täitmisega, on liigendatud assigneeringud. Automaatselt 2020. aastasse ülekantavad summad, mis on seotud liigendamata assigneeringutega, on 14,9 miljonit eurot. 2.2.Igakuised maksed 2.2.1.Igakuised maksed liikmesriikidele jagatud eelarve täitmise raames 2.2.1.1.Igakuised maksed tehtud kulude põhjal Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et „komisjon teeb igakuised maksed akrediteeritud makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks võrdluskuu jooksul“. Igakuised maksed kantakse liikmesriikidele üle hiljemalt tehtud kulude järgse teise kuu kolmandal tööpäeval. Igakuised maksed on juba tehtud netokulude (pärast tulude mahaarvamist) hüvitus, mis tehakse liikmesriikidele nende esitatavate igakuiste kuluaruannete alusel . Kulude ja tulude igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse kõnealuste aruannete alusel. Maksed saavad lõplikuks alles pärast seda, kui komisjon on neid kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. Igakuiste maksete süsteemi kasutatakse maksete puhul, mida liikmesriigid tegid alates 16. oktoobrist 2018 kuni 15. oktoobrini 2019. Kogu eelarveaastal otsustatud igakuiste maksete netosumma pärast kontrollimise tulemusena tehtud mahaarvamisi ja muid korrektsioone oli 43 061 026 119,03 eurot. 2.2.1.2.Otsused igakuiste maksete kohta Komisjon võttis eelarveaasta kaheteistkümne perioodi kohta vastu makseotsused. Lisaks sellele võeti detsembris vastu täiendav otsus, millega korrigeeriti aasta jooksul tasumisele kuuluvat kogukulu. 3.EAGFi 2019. AASTA EELARVE TÄITMINE 3.1.EAGFi assigneeringute kasutamine EAGFi assigneeringuid kasutati mahus 43 962,4 miljonit eurot . Kulusid rahastati eelarve esialgsete assigneeringute kaudu ja kasutades EAGFile assigneeritud tulu, mis koosnes tervest 448,8 miljoni euro suurusest kogusummast, mis kanti üle 2018. aastast, ja osast 2019. aastal kogutud sihtotstarbelisest tulust, mis moodustas 706,1 miljoni euro suurusest kogusummast 357,9 miljonit eurot.

Poliitikavaldkonnas 05 moodustasid turumeetmetega seotud kulud 2 473,0 miljonit eurot ja otsetoetustega seotud kulud 41 335,7 miljonit eurot. Üksikasju eelarve täitmise kohta poliitikavaldkondade kaupa vt 2. lisast. 4. lisas on esitatud turumeetmete, otsetoetuste ja põllumajanduskulude auditi jaotus eelarvepunktide, eelarvevahendite allikate ja liikmesriikide kaupa. 3.2.Märkused eelarve täitmise kohta Järgneb 2., 3-I ja 3-II lisas esitatud üksikasjadel põhinev lühikommentaar tähtsaimate majandussektorite assigneeringute täitmise ja sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta. Selles jaos ei kirjeldata eelarveridu, mille täitmismäär on väga lähedal eelarves ette nähtud summale. 3.2.1.Peatükk 05 02: sekkumised põllumajandusturgudel 3.2.1.1.Sissejuhatus Selle peatüki kogutäitmine (kulukohustuste assigneeringutes) oli summas 2 473,0 miljonit eurot ja seda rahastati 2 498,7 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 140 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kavatseti kasutada puu- ja köögiviljasektori kulude rahastamiseks (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.1.2). Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest. Turumeetmetega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tingitud kasutatavad assigneeringud paigutati ümber EAGFi muudele eelarveridadele, et katta lisakulud vastavalt vajadusele (üksikasjad tehtud eelarve ümberpaigutuste kohta on esitatud 2. lisas). 3.2.1.2.Artikkel 05 02 08: puu- ja köögivili Selle sektori kõikide meetmete eelarvevajaduste katmiseks oli assigneeringuid kokku summas 911,8 miljonit eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kiitsid heaks assigneeringuid 715,1 miljoni euro ulatuses, sest arvesse võeti selle sektori hinnangulist sihtotstarbelist tulu (140,0 miljonit eurot). Lisaks sellele paigutati 2019. eelarveaastal ümber 56,7 miljonit eurot sama peatüki teistelt eelarveridadelt. 2019. aastal olid liikmesriikide kulud 865,7 miljonit eurot. 3.2.1.3.Artikkel 05 02 09: viinamarjakasvatussaadused Eelarves nähti selle sektori kõikide meetmete eelarvevajaduste katmiseks ette assigneeringuid kogusummas 1 035,1 miljonit eurot. 47,6 miljoni euro suurune alakasutamine võrreldes eelarves prognoositud vajadustega tulenes mõne liikmesriigi pisut väiksematest kuludest, eelkõige seoses nende veinisektori riiklike programmide müügiedendus- ja restruktureerimiskomponentidega. 3.2.1.4.Artikkel 05 02 10: müügiedendus Liikmesriikide toetatavate müügiedendusmeetmete valdkonnas tulenes 5,4 miljoni euro suurune alakasutamine võrreldes eelarves prognoositud vajadustega mõnede varasematel aastatel valitud müügiedendusprogrammide väiksemas mahus täitmisest. Vahe paigutati ümber muudesse eelarveartiklitesse. Euroopa Komisjoni otsese eelarve täitmise raames võetud müügiedendusmeetmete osas eraldas komisjon nende meetmete jaoks assigneeringuid kogu eelarves ettenähtud summa ulatuses (101,1 miljonit eurot). 3.2.1.5.Artikkel 05 02 12: piim ja piimatooted Eelarves nähti selle sektori kõikide meetmete vajaduste katmiseks ette assigneeringuid kogusummas 6,3 miljonit eurot. Selle artikli kohaselt eelarves ette nähtud summa ja kasutatud summa vahe tuleneb peaaegu eranditult lõssipulbri riiklike varude müügist (kuna müügihinnad olid bilansilisest väärtusest kõrgemad). Kättesaadav summa 66,6 miljonit eurot on paigutatud ümber peamiselt selleks, et katta peatükist väljapoole jäävaid lisavajadusi. 3.2.1.6.Artikkel 05 02 13: veise- ja vasikaliha

Eelarves assigneeringuid ette ei nähtud. Kuid liikmesriigid deklareerisid kulusid (1,1 miljonit eurot) jääkmaksete jaoks, mis puudutasid enne 2014. aastat väljastatud sertifikaatidega seotud eksporditoetusi. Need jääkkulud kaeti samas peatükis eraldatud assigneeringute ümberpaigutamisega. 3.2.1.7.Artikkel 05 02 15: sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused 3.2.1.8.Eelarves nähti selle sektori kõikide meetmete vajaduste katmiseks ette assigneeringuid kogusummas 63,0 miljonit eurot, eelkõige mesindusprogrammide ja erakorraliste toetusmeetmete jaoks. Liikmesriikide kulud olid ainult 41,9 miljonit eurot. Vahe summas 21,1 miljonit eurot tuleneb peamiselt erakorraliste toetusmeetmete vähesest kasutamisest (7,6 miljonit eurot), samas kui eelarves oli ette nähtud 28,0 miljonit eurot, mis hõlmas komisjoni ettepanekuga võrreldes eelarvepädevate institutsioonide poolset suurendamist 15,0 miljoni euro võrra. Kättesaadav summa paigutati ümber muudesse eelarveartiklitesse. Artikkel 05 02 18: koolikavad Koolikavadega seoses tehtud kulude summa oli 191,5 miljonit eurot, võrreldes eelarvesse lisatud prognoositud vajadustega (217,0 miljonit eurot). Väiksem kasutamine kajastab asjaolu, et 2018.–2019. aasta oli teine kooliaasta, kus integreeriti varasemalt eraldatud puuvilja- ja piimakavad ühe koolikava alla, mille puhul deklareerisid liikmesriigid eelarve koostamisel prognoositust vähem kulusid. 3.2.2.Peatükk 05 03: otsetoetused 2019. eelarveaasta oli neljas aasta, mil kõiki kavasid rakendati 2013. aasta ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformi käigus otsustatud otsetoetuste reformitud struktuuri kohaselt. Selle eelarvepeatüki kogumaksed olid 41 335,7 miljonit eurot. Need maksed hõlmavad finantsdistsipliini kohaldamisest tulenenud põllumajandustootjatele otsetoetuste hüvitamiseks makstud 438,2 miljonit eurot, mida rahastati 2018. aastast üle kantud 459,5 miljonist eurost (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.2.4). Ülejäänud makseid (40 897,5 miljonit eurot) rahastati 40 184,7 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 712,8 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati põhitoetuskavas tekkinud kulude rahastamiseks. Kasutamata assigneeringuid oli 795,9 miljonit eurot, millest 768,9 miljonit eurot kanti üle 2020. eelarveaastasse. See hõlmab 466,8 miljoni euro ulatuses kasutamata kriisireservi, mis vastab 2019. aastal tegelikult kohaldatud finantsdistsipliinile, ning mis paigutati ümber eelarveartiklisse 05 03 09 ja seejärel kanti üle 2020. aastasse, et kasutada hüvitamiseks asjaomastele liikmesriikidele. 2019. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu ülejääk (348,2 miljonit eurot) kanti üle 2020. aastasse. Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarve heakskiidetud eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused heakskiidetud eelarveassigneeringute ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest või sihtotstarbelise tulu ümberpaigutustega. 3.2.2.1.Artikkel 05 03 01: tootmiskohustusega sidumata otsetoetused Kõnealuse artikli assigneeringutest rahastatavad peamised kavad on ühtne pindalatoetuse kava (SAPS), põhitoetuskava (BPS), kliima ja keskkonna jaoks soodsate põllumajandustavade toetus, ümberjaotav toetus ja noorte põllumajandustootjate toetus. Maksed selle artikli kõikide abikavade puhul on tehtud tootmisest sõltumatult, ent arvestades teatavaid tingimusi, nt nõuetele vastavuse põhimõtete järgimist. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks oli 2019. aastal saadaval 35 402,9 miljoni euro ulatuses assigneeringuid, sealhulgas kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks assigneeringud 34 388,0 miljoni euro ulatuses ja sihtotstarbelise tulu 1 014,9 miljoni euro ulatuses. Liikmesriikides käesoleva artikli kõigi kavadega seoses kantud kulud olid 35 328,6 miljonit eurot, mis vastab 99,8 %-le nendele kavadele eelarvest ette nähtud assigneeringutest. 3.2.2.2.Artikkel 05 03 02: muud otsetoetused Selle artikli assigneeringuid kasutati muude otsetoetuste rahastamiseks. Sellega on hõlmatud kavad, mille puhul võib toetus nõuetekohaselt määratletud tingimuste ja selgete piiride alusel olla endiselt seotud tootmisega. 2013. aasta ÜPP reformi tulemusena sellesse artiklisse lisatud kavad olid vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus ja väikepõllumajandustootjate kava ning mitu eelarverida hõlmas üksnes suhteliselt väikeseid jääkmakse, mis olid seotud lõppenud kavadega. Komisjon hindas kõnealuse artikli puhul 2019. aastaks vajalike assigneeringute suuruseks 5 688,0 miljonit eurot. Liikmesriigid kandsid kulusid summas 5 568,9 miljonit eurot, seega eelarvesse kirjendatud assigneeringutest 2 % vähem. 3.2.2.3.Artikkel 05 03 09: otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt finantsdistsipliini kohaldamisest Eelarvepädevad institutsioonid ei ole selle artikli jaoks assigneeringuid eraldanud. Käesolev artikkel võeti kasutusele selleks, et koguda kasutamata kriisireservi kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringuid, et rahastada selliste otsetoetuste hüvitamist, mille suhtes kohaldati finantsdistsipliini . 459,5 miljonist eurost, mille suhtes kohaldati 2018. eelarveaastal finantsdistsipliini ja mis kanti hüvitamiseks üle 2019. aasta eelarvesse, maksid liikmesriigid tagasi 438,2 miljonit eurot. 21,3 miljoni euro suurune vahe suunati tagasi 2019. aasta eelarvesse ja tagastatakse liikmesriikidele järgmise eelarveaasta paranduseelarve kaudu. 3.2.2.4.Artikkel 05 03 10: põllumajandussektori kriisireserv Kõnealuse artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida tuleb võtta, et tulla toime põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriisidega. Kriisireserv luuakse, kohaldades iga aasta alguses finantsdistsipliini mehhanismi kaudu otsetoetuste vähendamist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 8. 2019. aastal 468,7 miljoni euro suurust kriisireservi ei kasutatud. Seetõttu paigutati 2019. aasta lõpus 2018. taotlusaastal tegelikult kohaldatud finantsdistsipliini summale vastavad kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringud ümber eelarveartiklisse 05 03 09, et kanda need üle järgmisesse eelarveaastasse 2019. kalendriaastal põllumajandustootjate puhul kohaldatud finantsdistsipliini hüvitamiseks. 3.2.3.Peatükk 05 07: põllumajanduskulude audit 3.2.3.1.Artikkel 05 07 01: põllumajanduskulude kontroll