SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Üldine taust

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013 on sätestatud õigus- ja finantsraamistik, mis hõlmab lastele valitud põllumajandustoodete jagamist koolides koolipiima kava ja koolipuuvilja kava raames.

Nõukogu määrusega (EL) nr 1370/2013, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 põhjal, on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud koolipiima kava ja koolipuuvilja kava raames antava liidu toetuse suurus ning ette nähtud meetmed toetuse kohta, mis eraldatakse liikmesriikidele koolipuuvilja kava jaoks, ja selliste toodete maksimaalne kogus, mis on toetuskõlblikud koolipiima kava puhul.

Käesolev ettepanek esitatakse koos komisjoni ettepanekuga muuta määrust (EL) nr 1308/2013 kõnealuseid koolikavasid käsitlevate sätete osas. Ettepanekuga nähakse ette uus raamistik, et toetada lastele haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima jagamist, sealhulgas sätted, mis käsitlevad liidu toetuse suurust ja liikmesriikides toetuse eraldamise korda.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Õiguskindluse huvides tehakse ettepanek jätta nõukogu määrusest (EL) nr 1370/2013 välja artiklid 5 ja 6, sest need muutuksid määruse (EL) nr 1308/2013 kavandatava muutmise tagajärjel kehtetuks.

4. MÕJU EELARVELE

Mõju eelarvele on esitatud finantsselgituses, mis on lisatud käesolevale ettepanekule ja ettepanekule [COM(2014) 32 final] määruse (EL) nr 1308/2013 muutmise kohta.

2014/0013 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määruse (EL) nr 1370/2013[1] artiklitega 5 ja 6 on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013[2] sätestatud koolipuuvilja kava ja koolipiima kava raames antava liidu toetuse suurus ning ette nähtud meetmed toetuse kohta, mis eraldatakse liikmesriikidele koolipuuvilja kava jaoks, ja selliste toodete maksimaalne kogus, mis on toetuskõlblikud koolipiima kava puhul.

(2) Määruse (EL) nr 1308/13 (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr xxx/xx [uus koolikava]) II osa I jaotise II peatüki 1. jaoga nähakse ette uus raamistik, et toetada lastele haridusasutustes puu- ja köögivilja, kaasa arvatud banaanid, ja piima jagamist, sealhulgas sätted, milles käsitletakse liidu toetuse suurust ja toetuse liikmesriikides eraldamise korda. Määruse (EL) nr 1370/2013 artiklid 5 ja 6 on seega alates määruse (EL) nr xxx/xx [uus koolikava] kohaldamise kuupäevast aegunud. Õiguskindluse huvides tuleks kõnealused artiklid välja jätta.

(3) Määrust (EL) nr 1370/13 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1370/2013 muudatus

Määrusest (EL) nr 1370/2013 jäetakse välja artiklid 5 ja 6.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist xx [samamoodi kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013].

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

1.4. Eesmärgid

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ja määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutuste puu- ja köögiviljade, banaanide ja piimaga varustamise abikava osas

Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[3] struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[4]

¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4. Eesmärgid

1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Ettepaneku eesmärk on püsivalt suurendada puu- ja köögivilja ning piimatoodete osakaalu laste menüüs, aidates sellega kaasa ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärkidele stabiliseerida turge ja tagada nõudlus pikas perspektiivis. Samuti on selle eesmärk aidata saavutada rahvatervise üldisemaid sihte, milleks on ülekaalu ja rasvumise ning toitumisega seotud haiguste vähendamine, kujundades püsivaid tervislikke toitumisharjumusi.

1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

Erieesmärk: parandada toidu kättesaadavust tundlike elanikkonnarühmade jaoks

Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile: 05 02 „Sekkumised põllumajandusturgudel”

1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju

Ettepaneku abil muudetakse eeldatavasti noorte kodanike teadmisi, hoiakuid ja eelistusi seoses toidu ja selle päritoluga ning nende arusaama põllumajandusest ja selle saadustest.

Samuti loodetakse ELi toetuse parema suunamise kaudu suurendada toodete jagamise kulutasuvust.

Lisaks suurendataks ettepaneku abil eelarve seda osa, mis kulutatakse kaasnevate meetmete peale, parandades seega nende meetmete mõju sihtrühma tarbimisharjumustele ning vähendades lõhet koolipuuvilja kava ja koolipiima kava haridusalaste aspektide vahel.

Samuti tooks see kaasa ühise raamistiku loomise igas liikmesriigis ning muudaks ELi sekkumise nähtavamaks.

1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad

Eesmärkide jaoks on kehtestatud näitajad kolmel tasandil:

Mõjunäitajad:

- muutused laste otseses ja kaudses värske puu- ja köögivilja tarbimises pärast viis aastat kestnud sekkumist;

- muutused laste otseses ja kaudses joogipiima tarbimises pärast viis aastat kestnud sekkumist;

- üldise toitumiskvaliteedi paranemine.

Peamised tulemusnäitajad:

- kaasnevate meetmete peale kulutatud vahendite osakaal olemasolevates eelarvevahendites;

- põllumajanduse ja põllumajandustoodetega seotud rakendatud toetusmeetmete osakaal;

- koolides põllumajandustoodete tarbimise edendamiseks tehtud kulutuste tõhususe tase.

Peamised väljundinäitajad:

- liikmesriikides rakendatud kaasnevate meetmete arv;

- kaasnevates meetmetes osalenud laste arv ja osa koguosaluses;

- põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv liikmesriikides;

- portsjoni maksumus;

- osalevate liikmesriikide, koolide ja laste arv;

- koolis jagatud toodete kogus (puu- ja köögivilja- ning piimaportsjonite arv).

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Ettepaneku puhul on lähtutud vajadusest püsivalt suurendada laste puu- ja köögivilja ning piima tarbimist, samuti vajadusest kujundada nende tervislikke toitumisharjumusi.

Praegu rakendatavate ühise põllumajanduspoliitika koolikavade ülesehitusel on teatavaid nõrku külgi ja nende toimimises puudusi, mis tuleb kõrvaldada, kuna need vähendavad kavade potentsiaali saavutada eesmärgid, milleks on põllumajandustoodete tarbimise edendamine (turueesmärk) ja koolilaste tervislik toitumine (tervise-eesmärk).

Kindlaks tehtud probleemid on seotud kavade ülesehituse ja nende eesmärkide vahelise lõhega (erinevad õppevahendid kahe kõnealuse kava raames), kahe kava vahelise koordineerimise ja ühtsuse puudumisega ning puudujääkidega, mis piiravad kulutuste vahetut mõju (kummagi kava suur haldus- ja korralduslik koormus, eelarve 30 % alakasutamine koolipuuvilja kava puhul, võimalik tühimõju ning kulude ja tulude kehv suhe koolipiima kava puhul).

Põhjused on peamiselt seotud regulatiivsete puudustega, erinevate finantsraamistikega, erineva rakendamisega liikmesriikides ja teatavate väliste teguritega.

1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

ELi tasandi meede tagab kogu ELi hõlmavate algatuste jaoks vajaliku rahastamise ja täiendavad rahastamisallikad, mis võimaldavad liikmesriikidel laiendada oma meetmete ulatust ning suurendada nende tõhusust. Kui liikmesriigid peaksid toetuma üksnes enda rahalistele vahenditele, ei saaks enamik neist rakendada suuremahulisi algatusi. ELi meede aitab suurendada ka liikmesriikide kavade usaldusväärsust ning parandada ELi mainet ja tõsta teadlikkust. ELi raamistik annab lisaväärtust, sest see pakub pidevalt võimalusi teadmiste, läbipaistvuse, kogemuste edasiandmise ja vahetamise osas.

1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Praegu on ELi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames olemas kaks ELi rahastatavat koolides toiduainete jagamise kava, mis on suunatud konkreetselt koolilastele, nimelt koolipiima kava ja koolipuuvilja kava. Mõlema kava ühine eesmärk on püsivalt suurendada nimetatud toiduainete osakaalu laste toidusedelis varases eas, mil nende toitumisharjumused välja kujunevad, aidates seega kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele, eelkõige turgude stabiliseerimisele ja nõudluse tagamisele pikas perspektiivis. Lisaks on kavad kooskõlas rahvatervise laiemate eesmärkidega, sest need aitavad kaasa püsivate tervislike toitumisharjumuste kujundamisele.

Hoolimata sellest, et kavad on koolides hästi juurdunud ja et nende potentsiaali tunnustatakse, ilmneb eri aruannete järeldustest, eelkõige komisjoni korraldatud koolipuuvilja kava ja koolipiima kava välishindamistest ning Euroopa Kontrollikoja eriaruandest nr 10/2011, samuti kogemustest aastatepikkusel rakendamisel, et kumbagi kava on vaja veel täiendada, et suurendada nende haldamise tõhusust ja tulemuslikkust. Hiljutises kokkuleppes ÜPP reformi kohta on mõnda kindlakstehtud probleemidest juba ka käsitletud.

1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Võttes nõuetekohaselt arvesse sektori eripärasid, on ettepanek kooskõlas põllumajandustoodete propageerimisega. Samuti on see kooskõlas rahvatervise eesmärkidega (kehakaalu reguleerimine, tervisealane ebavõrdsus), lihtsustamisega ning Euroopa 2020. aasta strateegias sõnastatud põhimõtete ja eesmärkidega.

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

– ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

– ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

– rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

– millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[5]

¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

– ¨ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

– ¨ rakendusametite kaudu;

X Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud

– ¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

– ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

– ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;

– ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

– ¨ avalik-õiguslikele asutustele;

– ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

– ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

– ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Uue kava puhul arvestatakse ELi toetuse saamise tingimustele vastavate kulude hulka järelevalve ja hindamine, kuna need on olulised usaldusväärse juhtimise seisukohast ning selleks, et hinnata kava tõhusust/tulemuslikkust määratletud eesmärkide saavutamisel. Samuti on loodud seos mitmeaastase (6 aastat) riikliku/piirkondliku strateegiaga.

Järelevalve toimub liikmesriikide iga-aastaste aruannete põhjal, mis sisaldavad teavet järgmise kohta: kasutatud eelarve, osalevate koolide/laste arv ning osakaal sihtrühma koolide/laste koguarvust, jagamise sagedus, kestus, aeg ja süsteem, portsjoni keskmine kaal ja hind, keskmine tarbimine lapse kohta ja jaotatud üldkogused. Lisaks sellele jälgitakse ka kaasnevaid meetmeid seoses kasutatud meetoditega ning nende maksumuse ja sagedusega, osalevate koolide/lastega, sidusrühmade kaasamisega, jaotatud toodetega.

Hindamisprotsess koosneb liikmesriikide hindamisaruannetest, mille nad esitavad pärast kava viieaastast rakendamist, et mõõta kava keskpika perioodi mõju. Aasta pärast liikmesriikide hindamisi toimub kogu ELi hõlmav välishindamine, et hinnata kooskõlas komisjoni hindamisstandardite ja suunistega kava rakendamist liikmesriikide ja ELi tasandil ning üldist tõhusust, tulemuslikkust, sidusust ja asjakohasust. Lisaks võib ette näha pikaajalise mõju näitajaid käsitleva välisuuringu.

Uue kavaga seotud järelevalve- ja hindamisprotsessi kavandamisel on selgelt ja nõuetekohaselt võetud arvesse koolipuuvilja kava ja koolipiima kava välishindamisi ning neid kavasid käsitlevat kontrollikoja eriaruannet nr 10/2011.

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1. Välja selgitatud ohud

Kindlakstehtav üldrisk on seotud kava tõhususega, st sellega, et ELi toetus jõuab lõplike toetusesaajateni ja aitab tõhusalt saavutada kava eesmärke.

Koolipuuvilja kavaga seotud seniste kogemuste põhjal tuleks erilist tähelepanu pöörata toetusetaotlejate valimisele ning jagamis-, reklaami-, järelevalve- ja hindamislepingute sõlmimiseks kasutatavale hankemenetlusele. Kontrollisätted hõlmavad ka nimetatud lepingute rakendamist. Koolikavade puhul on võimalikuks probleemiks riigihanked.

Muude riskide (näiteks võimalik tühimõju ning ülemäärased kulutused jaotatud toodetele või kasumimarginaal tarnijate jaoks) suhtes võib ette näha sätted (nt ELi toetuse suurus portsjoni kohta).

Kaasnevate meetmete puhul võib esineda oht kattuvuseks koolides pakutavate haridusmeetmetega ja põllumajandustoodete propageerimisega. Selle vältimiseks kaasatakse nende meetmete määratlemisse ELi teadusekspertide rühm ning määratakse selgelt kindlaks nende meetmete seos uue kava eesmärkidega. Kaasnevate meetmetega seotud kontrollisätetes käsitletakse kulude üldist vastavust tegelikkusele, pakkudes tagatisi ka juhuks, kui neid meetmeid rakendatakse allhanke korras.

2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta

Kontrollisüsteemi moodustavad liikmesriigi tasandi makseasutused ja delegeeritud kontrollorganid.

Vaja on liikmesriikide iga-aastaseid kontrolliaruandeid, mis põhinevad praeguse koolipuuvilja kava ja koolipiima kava puhul juba kasutatavatel aruannetel, et saada üksikasjalikku teavet halduskorralduse ja tehtud kohapealsete kontrollide kohta.

Lisaks kasutatakse sisemises juhtimis- ja kontrollisüsteemis liikmesriikide järelevalve- ja hindamisaruandeid ning kogu ELi hõlmavat hindamist. Samuti annab ELi teadusekspertide rühm liikmesriikidele ja komisjonile nõu rakendamise, järelevalve ja hindamise kohta.

2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

Koolikava hõlmatakse EAGFi kulutuste puhul kasutatava olemasoleva juhtimis- ja kontrollisüsteemiga.

Eelduste kohaselt ei too ettepanek kaasa veamäära suurenemist EAGFi puhul.

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Kohaldatakse ÜPP rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitlevat horisontaalmäärust.

Kontrollisüsteemidega on üldiselt ette nähtud täielikud halduskontrollid kõigi toetusetaotluste suhtes, ristkontrollid muude andmebaasidega, kui seda peetakse vajalikuks, ning kohapealsed kontrollid enne maksete tegemist minimaalse arvu tehingute puhul, sõltuvalt asjaomase kavaga seonduvast riskist. Juhul kui kõnealuste kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi, tuleb teha täiendavaid kontrolle.

Lisaks on ÜPP reformimist käsitlevate õigusaktide paketis sätestatud, et liikmesriigid ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi, kehtestavad tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi vastavalt liidu õigusaktidele või liikmesriigi õigusele ning nõuavad sisse alusetult tehtud maksed koos intressidega. See hõlmab automaatset eeskirjade eiramise vastast kontrollimehhanismi, mille kohaselt kannab sissenõudmata maksega seonduvad kulud asjaomane liikmesriik, kui sissenõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul alates sissenõudmistaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul, kui sissenõudmine toimub kohtumenetluse teel. Selline mehhanism innustab liikmesriike alusetult tehtud makseid võimalikult kiiresti sisse nõudma.

Uue kava algetapis ja hoolimata sellest, et ELi poolset ametlikku heakskiitmist ei ole liikmesriikide strateegiate puhul ette nähtud, võimaldavad sätted strateegiate sisu kohta (ja võimalik, et ka vormi kohta) teha varakult kindlaks võimaliku pettuse ohu ja seda vältida.

Rakendamise ajal aitavad liikmesriikidel pettusi ära hoida ka õigusliku tõlgendamise nõuded ning komisjoni ja/või ELi teadusekspertide rühma nõuanded.

Lisaks tehakse järelkontrolle ja võetakse tõhusaid järelmeetmeid kava väidetavate pettuslike kuritarvitamiste suhtes.

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

· Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus

|| Liigendatud/liigendamata ([6]) || EFTA riigid[7] || Kandidaatriigid[8] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

2 || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI

2 || 05 02 12 08 – Koolipiima kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI

· Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus

|| Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

|| Ei kohaldata || || EI || EI || EI || EI

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

|| Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat || || || || 2014[9] || || 2016[10] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||

||  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || ||

|| 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || Kulukohustused || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||

|| Maksed || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||

|| 05 02 12 08 – Koolipiima kava[11] || Kulukohustused || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||

|| Maksed || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||

|| Assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||

|| Maksed || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||

||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

|| Maksed || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

|| Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

|| Maksed || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” ||

miljonites eurodes

|| || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat || || ||

 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

miljonites eurodes

|| || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Maksed || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

– X Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

– ¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes

Täpsustage eesmärgid ja väljundid || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU

VÄLJUNDID ||

Väljundi liik[12] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu

ERIEESMÄRK || Parandada toidu kättesaadavust tundlike elanikkonnarühmade jaoks ||

Väljund || Kaasnevate meetmete arv || || || || || || || || || || || || ||

Väljund || Kaasnevates meetmetes osalevate laste arv || || || || || || || || || || || || ||

Väljund || Põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv || || || || || || || || || || || || ||

KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || ||

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.3.1. Ülevaade

– ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

– X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

miljonites eurodes

|| 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || ||

Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0

Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus

– ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

– X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

|| 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020

XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || ||

XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || ||

10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || ||

XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || ||

XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || ||

XX 01 04 aa || - peakorteris || || || || ||

- delegatsioonides || || || || ||

XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || ||

10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || ||

Muud eelarveread (täpsustage) || || || || ||

KOKKU (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad || Õigusloome haldamine, poliitika kujundamine, majanduse analüüsimine ja sellealane nõustamine, talitustevaheline koordineerimine ja konsulteerimine, sisesuhtlus ja üldsuse teavitamine, institutsiooni esindamine ja läbirääkimiste pidamine, statistiliste andmete käsitlemine

Koosseisuvälised töötajad ||

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

– X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

– ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

– ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

– Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

– X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

Liidu rahaline toetus kõnealusele kavale on näidatud määruse eelnõu artikli 1 punktis 3. Lisaks otsustatakse delegeeritud õigusaktidega puu- ja köögivilja- ning piimaportsjoni maksumuse katmiseks mõeldud liidu toetuse suurus (kindel määr).

Toodete maksumuse katmiseks mõeldud ELi toetuse suurus on nii puu- ja köögiviljade kui ka piimatoodete puhul piiratud maksimaalse ELi toetusega ühe portsjoni kohta. Liikmesriigid võivad pakkuda riiklikke lisatoetusi või kaasata erasektori vahendeid, et laiendada omapoolse koolikavades osalemise ulatust ja/või intensiivsust. Praeguses etapis ei ole võimalik kindlaks määrata kolmandate isikute toetuse kogusummat, arvestades kolmandate isikute mitmekesisust (avalik ja/või erasektor) ja asjaomase teabe puudumist.

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

– X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

– ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

¨ omavahenditele

¨ mitmesugustele tuludele

[1] Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013, lk 12).

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

[3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[4] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

[5] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[6] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[7] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[8] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[9] 2014. aasta eelarve summad on esitatud üksnes informatsiooniks.

[10] Võrdlemise eesmärgil, rakendamine algab eeldatavasti 2016. aastal. Lisaks suurendatakse alates 2014/2015. õppeaastast koolipuuvilja kava rahastamist, nagu on kokku lepitud ÜPP reformi raames (nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed), ning eeldatakse, et see summa kasutatakse täielikult ära.

[11] Piimakava puhul nähakse ettepanekuga ette määrata toetusteks 80 miljonit eurot õppeaasta kohta. See vastab eeldatavale eelarve täitmise tasemele ning on kooskõlas turuga seotud kulude kogusummadega ja otsetoetustega, mida on võetud arvesse mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020.

[12] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).