[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.6.2009

KOM(2009) 266 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti rakendamise jälgimise meetod

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti rakendamise jälgimise meetod

1. SISSEJUHATUS

15.–16. oktoobril 2008. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis komisjoni juuni 2008. aasta teatise „Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid”[1] alusel vastu Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti[2]. Enam kui kümne aasta jooksul tehtud edusammudele tuginev pakt on järjekordne oluline samm ELi tervikliku rändepoliitika suunas. Euroopa Ülemkogu võttis sellega viis peamist kohustust, mida eelkõige Haagi programmile järgnevas programmis arendatakse edasi ja mille alusel töötatakse välja konkreetsed meetmed:

- korraldada seaduslikku sisserännet, et võtta arvesse iga liikmesriigi kindlaksmääratud prioriteete, vajadusi ja vastuvõtuvõimet ning soodustada integratsiooni;

- ohjata ebaseaduslikku sisserännet, tagades ebaseaduslike sisserändajate tagasipöördumise päritolu- või transiidiriiki;

- tõhustada piirikontrolli;

- luua Euroopa varjupaigasüsteem;

- luua igakülgne partnerlus päritolu- ja transiidiriikidega, et soodustada rände ja arengu koostoimet.

Pakti vastuvõtmisel otsustas Euroopa Ülemkogu korraldada iga-aastase mõttevahetuse sisserände- ja varjupaigapoliitika üle. Selline mõttevahetus võimaldab Euroopa Ülemkogul jälgida nii pakti kui ka Haagi programmile 2010. aastal järgneva mitmeaastase vabadus-, turvalisus- ja õigusküsimuste alase programmi rakendamist ELi ja liikmesriikide poolt.

Seoses osutatud mõttevahetusega on Euroopa Ülemkogu paktis:

- kutsunud komisjoni üles esitama nõukogule igal aastal liikmesriikidelt saadud teabel põhineva aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud soovituste kohta kõnealuse pakti ja Haagi programmile järgneva programmi rakendamiseks ELi ja liikmesriikide poolt;

- märkinud, et mõttevahetus annab Euroopa Ülemkogule ka võimaluse saada teavet iga liikmesriigi kavandatud kõige olulisematest arengusuundadest oma sisserände- ja varjupaigapoliitika teostamisel.

Mõttevahetuse ettevalmistamiseks kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama nõukogule ettepaneku jälgimismeetodi kohta. Käesolev teatis on vastus sellele palvele.

Käesolevas teatises kirjeldatud jälgimismeetodi eesmärk on ette valmistada Euroopa Ülemkogu esimene iga-aastane mõttevahetus, mis toimub juunis 2010.

Jälgimismeetodi abil koostab komisjon allpool kirjeldatud viisil ja esitatud ajakava kohaselt igal aastal nõukogule esitatava aruande (edaspidi „komisjoni aastaaruanne”), kasutades selleks liikmesriikidelt saadud andmeid ja mitmest allikast pärit faktilist teavet .

2. KOMISJONI AASTAARUANNE (VÄLJUND)

Paktis kirjeldatud iga-aastase mõttevahetuse iseloomu arvestades koosneb komisjoni aastaaruanne kahest osast:

- lühike kokkuvõtlik poliitiline aruanne, milles märgitakse ära aruandeperioodi jooksul ELi ja liikmesriikide tasandil toimunud peamised sündmused ja kõige olulisemad kavandatud arengusuunad ning esitatakse komisjoni soovitused;

- pikem ja üksikasjalikum aruanne, milles kirjeldatakse peamisi ELi ja liikmesriikide tasandil võetud meetmeid ja kõige olulisemaid kavandatud arengusuundi iga paktiga võetud kohustuse raames.

Alates 2011. aastast tuleks jälgimismeetodi kohaldamisala laiendada, et hõlmata kohustusi, mis võetakse Haagi programmile järgneva programmi ja sellega kaasneva tegevuskavaga. Lisaks täiustatakse ja arendatakse jälgimismeetodit edasi komisjoni juuni 2008. aasta teatise „Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid”[3] raames saadud kogemuste ja selles pakutud ühise metoodika alusel. Paktiga võetud ja Haagi programmile järgneva programmiga võetavate kohustuste alusel võiks vajaduse korral koostada ühised eesmärgid ja näitajad, et parandada võetud meetmete võrreldavust ning tagada läbipaistvus ja vastastikune usaldus. Samuti tuleks lisada uued, Euroopa Ülemkogus kokkulepitud kohustused.

3. KOMISJONI AASTAARUANDE TEABEALLIKAD (SISEND)

Jälgimismeetodi rakendamiseks vajaliku teabe peavad esitama liikmesriigid, kuid see võib olla komisjonile ELi rändepoliitika raames väljatöötatud mehhanismide kaudu ka vahetult kättesaadav.

3.1. Liikmesriikide esitatav teave

Teave peamiste võetud meetmete ja kõige olulisemate kavandatud arengusuundade kohta liikmesriikide tasandil eeldab koostööd liikmesriikidega. Euroopa paktis tunnustatakse seda põhimõtet, märkides, et komisjoni aastaaruanne peaks tuginema liikmesriikide esitatavale teabele. Seega peaksid liikmesriikide pädevad ametiasutused andma igal aastal oma sisendi, milleks on lühike poliitiline aruanne ja faktiline teave. Liikmesriikidel palutakse seejuures järgida ühtset ülesehitust. Komisjoni 2010. aasta aruande puhul on ühtse ülesehituse aluseks paktiga võetud kohustused. Selline ülesehitus on esitatud lisas. Selleks et suurendada riikide andmestike võrreldavust, esitab komisjon septembris 2009 liikmesriikidele ametlikus taotluses täiendavad suunised.

Praeguse majanduskriisi mõju rändevoogudele hakkab ilmnema 2009. aastal. Nagu kirjeldatud järgmises osas, ei ole ühenduse 2009. aasta ühtlustatud statistika komisjoni 2010. aasta aruande koostamise ajal veel kättesaadav (välja arvatud varjupaigaala hõlmav statistika). Seega küsib komisjon, nagu märgitud lisas, liikmesriikidelt asjakohaseid andmeid, kui need on kättesaadavad, 2009. aasta esimese poolaasta kohta. Selliseid andmeid ei koguta ühtlustatud standardite alusel ja seega ei ole need võrreldavad, kuid need võivad osutada siiski teatud suundumustele.

Liikmesriikide esitatud andmed peaksid vastama jälgimismeetodi vajadustele, kuid nende kogumine ei tohiks panna liikmesriikidele üleliigset aruandluskoormust ega põhjustada topelttööd. Iga-aastaste andmete esitamisel võivad liikmesriigid viidata Euroopa rändevõrgustiku asjaomase riikliku kontaktpunkti iga-aastases poliitikaaruandes sisalduvale faktilisele teabele, kui nad peavad seda topelttöö vältimiseks asjakohaseks. Kõnealused aruanded kuuluvad liikmesriikidest pärineva teabe allikate hulka, mis on komisjonile vahetult kättesaadavad ja mida käsitletakse järgmises osas.

3.2. Komisjonile kättesaadav teave

Statistiliste andmete valdkonnas on statistikamääruses (862/2007)[4] sätestatud ühenduse ühtlustatud ja võrreldava rände- ja varjupaigastatistika kogumine ning sellega seotud menetlused. Määruse kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) andmed erinevate ajakavade alusel sõltuvalt asjaomaste andmete liigist, kusjuures teatud varjupaigaalased andmed esitatakse varem kui rändealased andmed[5]. Saadud andmed, mida komisjon (Eurostat) avaldab ja mida on juba kasutatud muude, nagu Euroopa rändevõrgustiku statistiliste aruannete koostamiseks, on oluline teabeallikas jälgimismeetodi kasutamiseks.

Komisjoni iga-aastase aruande varjupaigaga seotud küsimusi käsitlevas osas saab viidata suhteliselt ajakohastele andmetele varjupaigataotluste ja esimese astme otsuste kohta. 2010. aasta aruandesse saab sellised andmed lisada vähemalt 2009. aasta esimese kolme kvartali kohta. Kuigi 2009. aasta andmed lõplike otsuse kohta varjupaigaküsimustes ei ole komisjoni 2010. aasta aruande koostamise ajal veel kättesaadavad, esitatakse need siiski komisjonile (Eurostatile) enne Euroopa Ülemkogu iga-aastast mõttevahetust juunis 2010.

Muu 2009. aasta rändestatistika ei ole komisjoni 2010. aasta aruande koostamise ajal kahjuks veel kättesaadav. 2009. aasta andmed, mis liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) määruse kohaselt kolme kuu jooksul pärast aasta lõppu (sealhulgas andmed ebaseadusliku riiki sisenemise ja riigis viibimise ning tagasipöördumise kohta), on siiski komisjonile (Eurostatile) kättesaadavad enne Euroopa Ülemkogu iga-aastast mõttevahetust.

Teabeallikad õigusloome- ja poliitikaalaste muudatuste kohta on eelkõige järgmised:

1. Euroopa rändevõrgustiku iga-aastased poliitikaaruanded. Euroopa rändevõrgustiku eesmärk on rahuldada ühenduse institutsioonide ja riiklike ametiasutuste vajadus teabe järele asjakohaste, objektiivsete, usaldusväärsete ja võrreldavate rände- ja varjupaigaalaste andmete esitamise kaudu, et toetada ELi poliitikakujundust[6]. Iga riiklik kontaktpunkt peab igal aastal koostama aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda ning antakse ülevaade asjaomase poliitika arengusuundadest[7]. Komisjon kutsub Euroopa rändevõrgustikku üles läbi vaatama oma iga-aastase poliitikaaruande tehnilised nõuded ja ajakava, et muuta need jälgimismeetodi kasutamise jaoks senisest sobivamaks;

2. teave, mida liikmesriigid esitavad üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” nelja fondi (Euroopa Pagulasfond, Välispiirifond, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ja Euroopa Tagasipöördumisfond) rakendamise raames;

3. vastastikune teabesüsteem seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkonnas:[8] see on kanal teabe ja arvamuste vahetamiseks varjupaiga- ja sisserändemeetmete kohta, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju mitmele liikmesriigile või ELile kui tervikule;

4. komisjoni koostatud aruanded, nagu iga-aastane aruanne ebaseadusliku sisserände kohta[9] ning aruanded tööturu arengu kohta[10];

5. ametite (eelkõige Frontexi) ja asutuste (näiteks CIREFI[11]) aruanded. Teatud teabeallikaid saab kasutada piiratud ulatuses, sest komisjoni iga-aastane aruanne on avalik dokument ja seega saab see tugineda ainult avalikult kättesaadavale teabele;

6. teave, mida saadakse ühise integratsioonikava[12] rakendamise raames (nt riiklike kontaktpunktide teave integratsiooni kohta, teave integratsiooni käsiraamatute ja Euroopa integratsiooni veebilehe kohta);

7. ülevõtmist käsitlev teave, mis pärineb välisuuringutest, komisjoni aruannetest ja rikkumismenetlustest.

Kasutada võib ka muid teabeallikaid, sealhulgas rahvusvahelistel foorumitel nagu OECD tehtud tööd ja uurimisprojekte, eelkõige neid, mida rahastatakse ühenduse uurimisprogrammidest.

4. PROTSESS JA AJAKAVA

Komisjoni 2010. aasta aruande esialgne ajakava on järgmine:

Kuupäev | Liikmesriigid | Komisjon |

septembri algus 2009 | Ametlik taotlus liikmesriikidele teabe esitamiseks |

alates novembrist | Alustada aastaaruande ettevalmistamist seoses rakendamisega ELi tasandil |

novembri keskpaik | Esitada teave riiklikul tasandil rakendamise kohta |

jaanuari keskpaik 2010 | Vajaduse korral ajakohastada esitatud teave |

aprilli keskpaik | Võtta vastu ja esitada aastaaruanne |

aprillist kuni juuni keskpaigani | Ettevalmistavad arutelud nõukogus |

juuni kolmas nädal | Iga-aastane mõttevahetus Euroopa Ülemkogu kohtumisel |

juuli, september | Protsessi läbivaatamine ja hindamine ning ettepanekute tegemine järgmise tsükli täiustamiseks |

Iga-aastane läbivaatamine ja hindamine peaks võimaldama protsessi järk-järgult täiustada. Esimene oluline samm jälgimismeetodi väljatöötamisel on hõlmata Haagi programmile järgnev programm. Meetodile võivad kasu tuua ka uued aruandlusmehhanismid, eriti iga-aastased aruanded varjupaigavaldkonna olukorra kohta ELis, mida komisjoni ettepaneku kohaselt peaks koostama tulevane Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet[13].

Lisaks tuleks komisjoni muud kehtivad aruandekohustused, eriti ebaseaduslikku sisserännet[14] ja vastastikuse teabesüsteemi kaudu edastatud teavet[15] käsitlevate aruannete koostamine, õigeaegselt tühistada ning selle asemel esitada asjaomane teave komisjoni aastaaruandes pakti rakendamise kohta.

5. KOKKUVÕTE

Jälgimismeetodiga kehtestatakse sisserände ja varjupaiga valdkonnas iga-aastane struktureeritud aruandlustsükkel ja kõrgetasemeline poliitiline mõttevahetus. Aastaaruanne on komisjoni oluline poliitiline avaldus ELi ja riiklikul tasandil rakendatava sisserände- ja varjupaigapoliitika kohta. Euroopa Ülemkogu iga-aastase mõttevahetuse toimumine näitab, et sisserände ja varjupaiga küsimused on Euroopa integratsiooni jaoks olulise poliitilise tähtsusega. Seega tagatakse protsessiga Euroopa pakti ning tulevase mitmeaastase vabadus-, turvalisus- ja õigusküsimuste alase programmi jõulisuse säilimine ning ELi ühise sisserände- ja varupaigapoliitika väljatöötamise jätkumine, võttes seejuures arvesse iga liikmesriigi erivajadusi ja Euroopa Liidu ühiseid huve.

Lisa: liikmesriikide esitatava teabe ühtne ülesehitus

I. Lühike poliitiline aruanne

Palun andke seoses pakti viie poliitikavaldkonnaga kokkuvõtlik poliitiline hinnang edusammudele, mida on tehtud alates pakti vastuvõtmisest oktoobris 2008.

I. Seaduslik sisseränne – integratsioon

Peamine kohustus: korraldada seaduslikku sisserännet, et võtta arvesse iga liikmesriigi kindlaksmääratud prioriteete, vajadusi ja vastuvõtuvõimet ning soodustada integratsiooni

II. Ebaseaduslik sisseränne

Peamine kohustus: ohjata ebaseaduslikku sisserännet, tagades eelkõige ebaseaduslike sisserändajate tagasipöördumise päritolu- või transiidiriiki

III. Piirikontroll

Peamine kohustus: tõhustada piirikontrolli

IV. Varjupaigaküsimused

Peamine kohustus: luua Euroopa varjupaigasüsteem

V. Rände suhtes võetud üldine lähenemisviis

Peamine kohustus: luua päritolu- ja transiidiriikidega laiaulatuslik partnerlus, et soodustada rände ja arengu vahelist sünergiat.

II. Faktiline teave

Komisjon teeb kindlaks peamised ELi tasandil võetud meetmed. Liikmesriigid peaksid peamistest riiklikul tasandil võetud ja kavandatud meetmetest teatamisel kasutama allpool esitatud tabelit. Allpool esitatud kohustused on võetud Euroopa paktist.

Kohustus | Liikmesriigi tasandil võetud peamised meetmed | Liikmesriigi tasandil kavandatud kõige olulisemad arengusuunad |

I. Seaduslik sisseränne – integratsioon |

Peamine kohustus: korraldada seaduslikku sisserännet, et võtta arvesse iga liikmesriigi kindlaksmääratud prioriteete, vajadusi ja vastuvõtuvõimet ning soodustada integratsiooni |

a) kutsuda liikmesriike ja komisjoni üles, võttes nõuetekohaselt arvesse ühenduse õigustikku ja ühenduse eelistamise põhimõtet ning pidades silmas inimressursside potentsiaali ELis, rakendama kõige asjakohasemaid vahendeid kasutades tööjõurändepoliitikat, milles arvestatakse iga liikmesriigi kõiki tööturu vajadusi, lähtuvalt Euroopa Ülemkogu 13.–14. märtsi 2008. aasta järeldustest; | Palun andke ka teada, kuidas on majanduskriis mõjutanud riiklikke tööjõurände alaseid õigusakte ja/või asjaomast poliitikat. Palun esitage võimaluse korral 2009. aasta esimese poolaasta andmed tööjõurände ja suundumuste kohta. |

b) suurendada ELi atraktiivsust kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks; | Palun andke ka teada, kuidas on majanduskriis mõjutanud kõrge kvalifikatsiooniga töötajate riiki lubamist käsitlevaid riiklikke õigusakte ja/või asjaomast poliitikat. Palun esitage võimaluse korral 2009. aasta esimese poolaasta andmed kõrge kvalifikatsiooniga töötajate kohta. |

ja võtta uusi meetmeid üliõpilaste ja teadlaste vastuvõtmise edendamiseks ja nende liikumise soodustamiseks ELis; | Palun andke ka teada, kuidas on majanduskriis mõjutanud üliõpilaste ja teadlaste riiki lubamist käsitlevaid riiklikke õigusakte ja/või asjaomast poliitikat. Palun esitage võimaluse korral 2009. aasta esimese poolaasta andmed kõnealuste üliõpilaste ja teadlaste kohta. |

c) Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2007. aasta järeldustest lähtuvalt soodustada ajutist või korduvrännet, et hoiduda ajude äravoolu süvendamisest eespool nimetatud poliitika abil; |

d) tõhusamalt reguleerida pererännet, välja arvatud teatud erikategooriad, kutsudes iga liikmesriiki üles kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga võtma oma riiklikes õigusaktides arvesse oma vastuvõtuvõimet ning perekondade integreerumisvõimet, võttes aluseks nende vahendid ja eluaseme sihtriigis ning näiteks sihtriigi keele oskuse; |

e) parandada rändealase teabe vastastikust vahetamist, täiustades vajaduse korral olemasolevaid vahendeid; |

f) parandada seadusliku rände võimaluste ja tingimuste alast teavitamist, töötades selleks eelkõige võimalikult kiiresti välja vajalikud vahendid; | Palun andke ka teada, kas olete majanduskriisi tõttu muutnud oma teavitamispoliitikat. |

g) vastavalt nõukogu poolt 2004. aastal heaks kiidetud ühistele põhimõtetele kutsuda liikmesriike üles töötama asjakohaseks peetud viisil ja asjakohaseid vahendeid kasutades välja ambitsioonikas poliitika tõenäoliselt alaliselt ümberasuvate sisserändajate harmoonilise integreerimise edendamiseks vastuvõtjariigis; | Palun andke ka teada, kas olete majanduskriisi tõttu muutnud oma integratsioonipoliitikat. |

kõnealune poliitika, mille rakendamine nõuab vastuvõtjariigilt märkimisväärseid jõupingutusi, peaks põhinema rändajate õiguste (eelkõige õigus haridusele, tööle, turvalisusele ning avalikele ja sotsiaalteenustele) ja kohustuste (vastuvõtjariigi seaduste järgimine) tasakaalul. |

Nimetatud poliitika sisaldaks erimeetmeid keeleõppe ja töölepääsu edendamiseks, mis on integratsiooni olulised tegurid; |

selles rõhutataks nii liikmesriikide kui ka ELi identiteedi austamist ning samuti selliste põhiväärtuste austamist nagu inimõigused, arvamusvabadus, demokraatia, sallivus, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning laste koolikohustus; |

Euroopa Ülemkogu kutsub liikmesriike lisaks üles võtma asjakohaste meetmetega arvesse vajadust võidelda mis tahes diskrimineerimise vastu, mille ohvriks võivad rändajad osutuda; |

h) edendada teabevahetust parimate rakendatavate tavade kohta, mis on kooskõlas nõukogu poolt 2004. aastal heaks kiidetud ühiste põhimõtetega, mis käsitlevad rändajate vastuvõtmist ja integreerimist, ning riiklikku integratsioonipoliitikat toetavate ELi meetmete kohta. |

II. Ebaseaduslik sisseränne |

Peamine kohustus: ohjata ebaseaduslikku sisserännet, tagades eelkõige ebaseaduslike sisserändajate tagasipöördumise päritolu- või transiidiriiki |

a) sisserännanute üldise seadustamise asemel kasutada riiklike õigusnormide raames vaid üksikjuhtumipõhist seadustamist humanitaar- või majanduslikel põhjustel; | Palun andke ka teada, kas olete majanduskriisi tõttu muutnud oma seadustamispoliitikat. |

b) sõlmida ELi tasandi või kahepoolsed tagasivõtulepingud riikidega, kelle puhul see on vajalik, et igal liikmesriigil oleks õiguslik vahend ebaseaduslike sisserändajate väljasaatmise tagamiseks; | Palun andke teada kahepoolsetest lepingutest, mida olete sõlminud. |

ELi tagasivõtulepingute tõhusust hinnatakse; |

edutuks osutunud läbirääkimisjuhised tuleks läbi vaadata; |

läbirääkimiste ajal ELi tulevaste tagasivõtulepingute üle peetakse liikmesriikide ja komisjoni vahel põhjalikke konsultatsioone; |

c) tagada, et ebaseadusliku rände ohud hoitakse ära kolmandate riikide kodanike sisenemist ja elamist või vajaduse korral muu, sealhulgas liikumisvabadust käsitleva poliitika raames; |

d) arendada liikmesriikide koostööd, kasutades vajaduse korral ebaseaduslike sisserändajate väljasaatmise tagamiseks vabatahtlikkusel põhinevaid ühiseid meetmeid (ebaseaduslike riiki sisenejate biomeetriline tuvastamine, ühislennud jne); |

e) tihendada koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et ohjata ebaseaduslikku sisserännet rände suhtes rakendatava üldise lähenemisviisi raames, eelkõige järgida nende suhtes ambitsioonikat politsei- ja õiguskaitsealase koostöö poliitikat, et võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega tegelevate rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonidega; |

ning parandada ohustatud kogukondade teavitamist, et hoida ära võimalikud traagiliste tagajärgedega õnnetused, eriti merel; |

f) kutsuda liikmesriike eelkõige üles ühenduse vahendeid kasutades välja töötama vabatahtliku tagasipöördumise stiimulite süsteeme | Palun andke ka teada, kas olete majanduskriisi tõttu muutnud oma vabatahtliku tagasipöördumise poliitikat. |

ning teavitama üksteist selles küsimuses, et hoida ära kõnealuse abi saajate petturlik tagasipöördumine ELi; |

g) kutsuda liikmesriike üles võtma hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kujul, muu hulgas sisserändajate huvides, rangeid meetmeid nende vastu, kes ebaseaduslikke sisserändajaid ära kasutavad (tööandjad jne); |

h) rakendama täielikult ühenduse sätteid, mille kohaselt ühe liikmesriigi tehtud väljasaatmise otsus on kohaldatav kogu ELi territooriumil ja sellega seoses Schengeni infosüsteemi sisestatud teade kohustab teisi liikmesriike takistama asjaomase isiku sisenemist nende territooriumile ja seal elamist. |

III. Piirikontroll |

Peamine kohustus: tõhustada piirikontrolli |

a) kutsuda liikmesriike ja komisjoni üles kaasama kõik olemasolevad vahendid, et tagada välise maismaa-, mere- ja õhupiiri tõhusam kontroll; |

b) muuta viisainfosüsteemi kasutades hiljemalt alates 1. jaanuarist 2012 üldiseks biomeetrilisi andmeid sisaldavate viisade väljastamine, |

parandada viivitamatult liikmesriikide konsulaatide koostööd, |

koondada võimaluste piires vahendid ja luua vabatahtlikkuse alusel järk-järgult ühised konsulaarasutused viisade väljastamiseks; |

c) anda FRONTEXile liikmesriikide rolli ja kohustusi nõuetekohaselt arvestades vahendid, et agentuur saaks täita oma ülesannet koordineerida ELi välispiiri kontrolli, lahendada kriisiolukordi ja liikmesriikide taotlusel teostada mis tahes vajalikke ajutisi või alalisi toiminguid, pidades eelkõige silmas nõukogu 5.–6. juuni 2008. aasta järeldusi. |

Agentuuri rolli ja tema tööks ette nähtud vahendeid suurendatakse lähtuvalt agentuuri töö hindamise tulemustest ning olukordade mitmekesisuse arvesse võtmiseks võidakse otsustada luua eriülesannetega bürood, eelkõige idas paikneva maismaapiiri ja lõunas paikneva merepiiri jaoks. Kõnealuste büroode loomine ei tohiks aga mingil juhul mõjutada FRONTEXi ühtsust. |

Lõpptulemusena võidakse kaaluda Euroopa piirivalvesüsteemi loomise võimalust; |

d) võtta solidaarsuse vaimus senisest paremini arvesse nende liikmesriikide raskusi, keda ohustab ebaproportsionaalselt suur rändajate sissevool ja kutsuda sel eesmärgil komisjoni üles esitama ettepanekuid; |

e) kasutada ajakohaseid tehnoloogilisi vahendeid süsteemide koostalitluse tagamiseks ja välispiiri tõhusa integreeritud haldamise võimaldamiseks kooskõlas Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2008. aasta ja nõukogu 5.–6. juuni 2008. aasta järeldustega. |

2012. aastast keskenduda vastavalt komisjoni ettepanekutele sisse- ja väljasõidu elektroonilise registreerimissüsteemi loomisele koos kiirmenetlusega Euroopa Liidu kodanike ja muude reisijate jaoks; |

f) tihendada koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et tugevdada välispiirikontrolli ja võidelda ebaseadusliku sisserändega, suurendades Euroopa Liidu abi osutatud riikides rändevoogude haldamise eest vastutavate ametnike koolitamiseks ja varustamiseks; |

g) parandada Schengeni hindamisprotsessi meetodeid ja sagedust vastavalt nõukogu 5.–6. juuni 2008. aasta järeldustele. |

IV. Varjupaigaküsimused |

Peamine kohustus: luua Euroopa varjupaigasüsteem |

a) luua 2009. aastal Euroopa tugibüroo, mille ülesandeks oleks hõlbustada teabe, analüüside ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel ning arendada varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutavate asutuste praktilist koostööd. Nimetatud bürool ei ole volitusi varjupaigataotluste läbivaatamiseks ega otsuste tegemiseks, kuid büroo kasutab ühiseid teadmisi päritoluriikide kohta selleks, et aidata ühtlustada liikmesriikide tavasid, menetlusi ja seeläbi otsuseid; |

b) kutsuda komisjoni üles esitama ettepanekuid ühiseid tagatisi sisaldava ühtse varjupaigamenetluse kehtestamiseks võimaluse korral 2010. aastal või hiljemalt 2012. aastal ning pagulaste ja täiendava kaitse saanud isikute ühtse staatuse vastuvõtmiseks; |

c) kehtestada kord teiste liikmesriikide ametnike lähetamiseks liikmesriiki, kus varjupaigataotlejate massilise sissevoolu tõttu on tekkinud kriisiolukord, et abistada kõnealust liikmesriiki ja ilmutada tema suhtes tõelist solidaarsust olemasolevate ELi programmide kiirema kasutuselevõtmise abil. |

Liikmesriikide puhul, kelle riiklikku varjupaigasüsteemi ohustab nende geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu eriomane ja ebaproportsionaalselt suur koormus, peaks solidaarsus aitama vabatahtlikkuse alusel ja kooskõlastatult kaasa ka rahvusvahelise kaitse saanud isikute paremale ümberjaotamisele nendest liikmesriikidest teistesse liikmesriikidesse, tagades samal ajal, et varjupaigasüsteeme ei kuritarvitata. Komisjon, konsulteerides vajaduse korral ÜRO pagulaste ülemvolinikuga, hõlbustab kõnealuste põhimõtete kohaselt sellist vabatahtlikku ja kooskõlastatud ümberjaotamist. |

Ümberjaotamiseks tuleks vastavalt eelarvemenetlusele eraldada olemasolevatest ELi rahastamisvahenditest eriotstarbelised summad; |

d) tihendada koostööd ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga (UNHCR), et tagada kaitset taotlevate isikute senisest parem kaitse väljaspool ELi liikmesriikide territooriumit, eelkõige edendades UNHCRi kaitse saanud isikute vabatahtlikku ümberasustamist ELi piires, eelkõige piirkondlike kaitseprogrammide raames; |

kutsudes komisjoni üles esitama koos UNHCRiga ettepanekuid koostööks kolmandate riikidega, et suurendada nende kaitsesüsteemide suutlikkust; |

e) kutsuda liikmesriike üles võimaldama välispiiridel kontrolli teostavatele töötajatele rahvusvahelise kaitse õiguste ja kohustuste alast koolitust. |

V. Rände suhtes võetud üldine lähenemisviis |

Peamine kohustus: luua igakülgne partnerlus päritolu- ja transiidiriikidega, et soodustada rände ja arengu vahelist koostoimet |

a) sõlmida päritolu- ja transiidiriikidega ELi tasandi või kahepoolsed lepingud, mis sisaldavad vajaduse korral klausleid liikmesriikide tööturu olukorraga kohandatud seadusliku rände võimaluste, ebaseadusliku sisserände ohjamise, tagasivõtu ning päritolu- ja transiidiriikide arengu kohta; |

Euroopa Ülemkogu kutsub liikmesriike ja komisjoni üles üksteisega konsulteerima ning teavitama üksteist kõnealuste kahepoolsete lepingute eesmärkidest ja piirangutest ning tagasivõtulepingutest; |

b) julgustada liikmesriike võimaluse piires pakkuma EList idas ja lõunas paiknevate partnerriikide kodanikele seadusliku sisserände võimalusi, mis on kohandatud liikmesriikide tööturu olukorrale, võimaldades kõnealustel kodanikel osaleda koolitustel või omandada töökogemusi ning koguda sääste, mida nad saaksid kasutada oma kodumaa hüvanguks. |

Euroopa Ülemkogu kutsub liikmesriike üles soodustama sellega seoses ajutist või korduvrännet, et takistada ajude äravoolu; |

c) rakendada päritolu- ja transiidiriikidega koostööpoliitikat, et tõrjuda või ennetada ebaseaduslikku sisserännet, eelkõige suutlikkuse suurendamise kaudu kõnealustes riikides; |

d) senisest tõhusamalt integreerida rände- ja arengupoliitika, kaaludes seda, kuidas nimetatud poliitikad võiksid kooskõlas arengupoliitika muude aspektide ja aastatuhande arengueesmärkidega tuua kasu sisserände lähtepiirkondadele. |

Sellega seoses kutsub Euroopa Ülemkogu liikmesriike ja komisjoni üles keskenduma partnerriikidega kindlaks määratud valdkondlike prioriteetide raames solidaarsuse arendamise projektidele, mis tõstavad kodanike elatustaset näiteks toitumise, tervishoiu, hariduse, kutseõppe ja tööhõive valdkonnas; |

e) edendada ühisarengu meetmeid, mis võimaldavad rändajatel osaleda päritoluriigi arengus. |

Euroopa Ülemkogu soovitab liikmesriikidel toetada spetsiaalsete finantsmehhanismide loomist, et muuta investeeringuteks ja heaolu tagamiseks tehtavad rändajate rahaülekanded senisest kindlamaks ja odavamaks; |

f) rakendada kindlakäeliselt 2007. aasta detsembris Lissabonis kokku lepitud ELi ja Aafrika partnerlust, 2007. aasta novembris Albufeiras korraldatud Euroopa – Vahemere piirkonna ministrite esimese rändeteemalise kohtumise järeldusi ja Rabati tegevuskava ning kutsuda selleks 2008. aasta sügisel Pariisis toimuva arengu- ja rändealast Euroopa ja Aafrika ministrite teist konverentsi üles võtma vastu otsuseid praktiliste meetmete kohta; |

arendada vastavalt oma 2007. aasta juuni järeldustele rände suhtes võetud üldist lähenemisviisi EList ida ja kagu suunal ning tervitada sellega seoses algatust korraldada 2009. aasta aprillis Prahas samateemaline ministrite konverents; |

jätkata olemasolevaid poliitilisi ja valdkondlikke dialooge eelkõige Ladina-Ameerika, Kariibi piirkonna ja Aasia riikidega, et süvendada vastastikust mõistmist rändeküsimuste valdkonnas ja tugevdada praegust koostööd; |

g) kiirendada rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi peamiste vahendite kasutuselevõtmist (rände tasakaalustamine, koostööplatvormid, liikuvuspartnerlused ja korduvrände programmid), tagada lõunast ning igast ja kagust lähtuvate rändeteede vaheline tasakaal ning võtta ELi ja kahepoolsete rände- ja tagasivõtmisalaste lepingute ning liikuvuse alaste katsepartnerluste üle peetavatel läbirääkimistel päritolu- ja transiidiriikidega arvesse kõnealustes küsimustes saadud kogemusi; |

h) tagada erinevate meetmete rakendamisel nende kooskõla ELi arengukoostöö muude aspektidega, eelkõige 2005. aasta Euroopa konsensusega arengu küsimuses ja teiste ELi valdkondade poliitikaga, eriti naabruspoliitikaga. |

[1] KOM(2008) 359 (lõplik).

[2] Eesistujariigi järeldused, dokument 14368/08. Pakt on esitatud dokumendis 13440/08.

[3] KOM(2008) 359 (lõplik).

[4] Määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23).

[5] Varjupaiga valdkonnas esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) statistilised andmed (sõltuvalt andmekategooriast) kas kord kuus, kord kvartalis või kord aastas. Kord kuus (varjupaigataotluste kohta) ja kord kvartalis (varjupaigataotluste kohta tehtud esimese astme otsuste kohta) esitatav teave saadetakse kahe kuu jooksul pärast võrdlusperioodi lõppu. Liikmesriigid esitavad muu iga-aastase rändestatistika kas kolme, kuue või 12 kuu jooksul (sõltuvalt andmekategooriast) pärast võrdlusaasta lõppu. Need ajakavad on sätestatud määruses ja neis on esitatud kõige varasemad tähtajad, mil võrreldavad andmed on kõigis liikmesriikides kättesaadavad.

[6] Nõukogu 14. mai 2008. aasta otsuse 2008/381/EÜ (Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta) artikli 1 lõige 2 (ELT L 131, 21.5.2008, lk 7).

[7] Otsuse artikli 9 lõige 1.

[8] Nõukogu otsus 2006/688/EÜ, 5. oktoober 2006, vastastikuse teabesüsteemi loomise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades (ELT L 283, 14.10.2006, lk 40).

[9] Kolmas iga-aastane aruanne ebaseadusliku sisserände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse, välispiiri kontrolli ja ebaseaduslikult riigis viibivate isikute tagasisaatmise ühise poliitika arengu kohta (SEK(2009) 320 (lõplik)).

[10] Vt näiteks aruanne „Tööhõive Euroopas 2008. aastal”, mis sisaldab peatükki tööturu olukorra ja kolmandatest riikidest pärit rändajatega kaasneva mõju kohta.

[11] Piiriületuse- ja sisserändealase teabe, analüüsi ja infovahetuse keskus (CIREFI) loodi sisserände eest vastutavate ministrite otsusega 1992. aastal. 1994. aastal laiendati keskuse tegevust, et hõlmata teabe kogumist seadusliku rände, ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamise kohta, millega aidatakse kaasa ebaseaduslikule sisserändele ning vale või võltsitud reisidokumendi kasutamisele (EÜT C 274, 19.9.1996, lk 50).

[12] KOM(2005) 389 (lõplik).

[13] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta) artikkel 12 (KOM(2009) 66 (lõplik). Selleks et tagada varjupaigavaldkonna erinevate õigusaktide kooskõla, kaalub komisjon võimalust muuta nõukogu otsust Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta.

[14] 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu nõue.

[15] Ette nähtud nõukogu otsuse 2006/688/EÜ artikliga 4.