ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 24.6.2015  
COM(2015) 309 final  
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
Euroopa statistikaprogrammi rakendamise 2013 -2017 kohta   
 
1 
 1. SISSEJUHATUS  
Määrus (EL) nr  99/20131 Euroopa statistikaprogrammi 2013 –2017 kohta võeti vastu 
15. jaanuaril 2013.  
Artikli 15 kohaselt peab komisjon pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega 
konsulteerimist esitama programmi rakendamise eduvahearuande Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule hiljem alt 30. juuniks 2015. Ta peab konsulteerima 
Euroopa statistikasüsteemi komiteega enne selle aruande esitamist.  
Eduvahearuannet peetakse praeguseks komisjoni poolseks programmi hinnanguks. 
Seetõttu peab see hõlmama viit hindamiskriteeriumi: tulemuslikkus, a sjakohasus, 
tõhusus, Euroopa lisaväärtus ja sidusus.  
Aruandes piirdutakse 2013. ja 2014. aasta Euroopa statistikaprogrammi elluviimise 
käsitlemisega. Märgitakse ära ka 2015. aastal tehtud olulised edusammud, kui see on 
asjakohane.  
Aruandes on viis osa, mis  vastavad viiele hinnatavale kriteeriumile, ning veel üks 
osa, mis sisaldab kõrgetasemelisi soovitusi.  
Euroopa statistikaprogrammis on neli peamist eesmärki. Programm on jaotatud 
kolmeks osaks, millest igaüks keskendub konkreetsele prioriteetsele valdkonna le. 1. 
ja 4. eesmärki hõlmavad meetmed, mis on võetud I prioriteetses valdkonnas; 2. 
eesmärk vastab II prioriteetsele valdkonnale ning 3. eesmärk vastab III prioriteetsele 
valdkonnale. Need kolm prioriteetset valdkonda on omakorda jagatud üheks või 
kaheks valdkondlikuks alamtasandiks.  
Kokku on kolme prioriteetse valdkonna vahel 23 teise tasandi üksikasjalikku 
eesmärki. Iga sellise eesmärgi saavutamiseks on ette nähtud väljundnäitajate kogum. 
Kokku kasutatakse 114 väljundnäitajat, et mõõta 23 eesmärgi saavut amisel tehtud 
edusamme.  
Kuna tulemuslikkus on seda liiki aruande puhul kõige olulisem kriteerium, sisaldab 
tulemuslikkust käsitlev peatükk kokkuvõtet, millele järgneb teave juba saavutatud 
tulemuste kohta. Tulemuste esitamisel järgitakse hoolikalt programm i struktuuri, 
selle kolme prioriteetset valdkonda ja alavaldkondi ning nende 23 üksikasjalikku 
eemärki.  
Ülejäänud peatükid sisaldavad üksnes teavet, mis on seotud programmiga tervikuna.  
Oma aruandes Eurostati vastastikuse eksperdihinnangu kohta kinnitas Euroopa 
statistika haldamise nõuandekogu, et Eurostat on hästi toimiv institutsioon, mida on 
viimastel aastatel tugevdatud. Autorite arvates on Eurostatil head eeldused, et juhtida 
Euroopa statistikasüsteemi Euroopa statistika moderniseerimise protsessis 
struktuursel ja jätkusuutlikul alusel. Seda on vaja selleks, et tulla tulevikus toime üha 
raskemate ülesannete lahendamisega.  
                                                            
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr  99/2013, 15. jaanuar 2013, aasta Euroopa statistikaprogrammi 
2013 –2017 kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 12).  
 
2 
 2. TULEMUSLIKKUS  
Kokkuvõte  
Leitakse, et eesmärgi saavutamine edeneb komisjonil hästi, kui vähemalt 75 % selle 
näitajatest püsib gra afikus. Selle põhjal kulgeb 23 üksikasjalikust eesmärgist praegu 
17 täitmine kavakohaselt ning vaid väiksed probleemid on ülejäänud kuuega, nimelt 
majanduse juhtimine (1.2.2), kodanike Euroopa (3.2.1), georuumiline, keskkonna - ja 
põllumajandusstatistika ni ng muid sektoreid kajastav statistika (3.3.1 ja 3.3.4), 
prioriteetide seadmine ja lihtsustamine (2.1) ja partnerlus Euroopa statistikasüsteemi 
sees ja väljaspool seda (1.1).  
Kõik Eurostati projektid, mis on otsustava tähtsusega, võttes aluseks nende 
strate egilist tähtsust, osalevate töötajate arvu ja investeeritud rahalisi ressursse, on 
edukalt lõpetatud või edenevad kavakohaselt.  
Suuri edusamme on tehtud ka moderniseerimisega seotud projektidega. Euroopa 
statistikasüsteemi liikmete koostööd hõlmavate proje ktidega saavutati häid tulemusi, 
kusjuures eriti suuri edusamme täheldati Euroopa statistikasüsteemi 
koostöövõrgustike ja Euroopa statistikasüsteemi visiooni rakendusprojektide puhul. 
2015. aasta alguses kiitis Euroopa statistikasüsteemi komitee heaks Euro opa 
statistikasüsteemi visiooni 20202 rakendamise, mida tehakse esialgu kaheksa 
Euroopa statistikasüsteemi visiooni rakendusprojekti kaudu. 
Moderniseerimisprojektide edasiarendamine, nii projektide ulatuse kui ka 
põhjalikkuse osas, sõltub vahendite jätkuva st kättesaadavusest Euroopa 
statistikasüsteemi jaoks.  
I prioriteetne valdkond. Statistilised andmed  
1. Näitajad3 
1.1 Strateegia „Euroopa 2020”  
Majanduse juhtimise tugevdamine on oluline osa strateegiast „Euroopa 2020”. 
Euroopa statistikaprogramm on olnud oluline andmeallikas komisjoni 
häiremehhanismi aruande jaoks ning andnud sellega seotud statistilisi andmeid 2014. 
ja 2015. aasta Euroopa poolaastate jaoks. Eurostat vastutas esimest korda iga -aastase 
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse lähtepun ktiks oleva 
häiremehhanismi aruande statistilise lisa koostamise eest.  
Strateegia „Euroopa 2020” ressursitõhususe juhtalgatuse jälgimisega seoses saavutati 
olulisi tulemusi: ressursitõhususe tulemustabel avaldati 2013. aasta detsembris ja 
selle väljatööta mist jätkati 2014. aastal.  
Sotsiaalstatistika valdkonnas jätkati kvaliteetsete näitajate väljatöötamist ja 
koostamist strateegiate „Euroopa 2020” ning „Haridus ja koolitus 2020” jaoks. Tänu 
juba avaldatud esialgsetele tulemustele on esitatud uuemad andmed vaesuse ja 
ebavõrdsuse kohta ning tagatud piirkondlike andmete kättesaadavus vaesuse kohta.  
Ettevõtlusstatistika valdkonnas avaldati esimest korda Euroopa uue arvepidamise 
süsteemi (ESA 2010) eeskirjade4 kohased sihtnäitajad teadus - ja arendustegevuse 
intensiivsuse kohta, mis on üks strateegia „Euroopa 2020” valdkondi. 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS -Vision -2020.pdf/8d97506b -b802 -439e -9ea4 -
303e905f4255 . 
3 Statistiliste näit ajate määratlus on esitatud Euroopa statistikaprogrammi 2013 –2017 lehekülgedel 19 –20. 
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa -2010 . 
 
3 
 Riikidevaheliselt koordineeritud teadustööd käsitlevad andmed, mis põhinevad iga 
riigi teadus - ja arendustegevuse eelarvel, koostati kiiremini. Neid andmeid 
kasutatakse Euroopa teadusruumi jä relevalveks, mis toimub juhtalgatuse 
„Innovaatiline liit” raames.  
Esimene strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuste eesmärke käsitlev väljaanne5 
avaldati 2013. aastal.  
1.2. Majanduse juhtimine  
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks kasutatavate andmete  valideerimine 
kaks korda aastas oli 2014. aasta oluline saavutus. Aprillis 2014 esitas Eurostat 
liikmesriikide esitatud andmete kvaliteedi kohta ühe reservatsiooni, mis võeti tagasi 
oktoobris 2014. Oktoobris 2014 ei esitanud Eurostat esitatud andmete koht a ühtki 
reservatsiooni, sellest hoolimata, et Euroopa uue arvepidamissüsteemi ESA 2010 
metoodilist raamistikku rakendati esimest korda. ESA 2010 andmetele riigivõla ja 
eelarve puudujäägi kohta lisati iga -aastased ja kvartaalsed rahvamajanduse 
arvepidamise tabelid valitsemissektori kohta. Määrust 479/2009,6 milles on 
sätestatud liikmesriikidepoolne statistika edastamine ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse jaoks, on muudetud, asendades määruses viite „ESA 95” viitega „ESA 
2010”. Valitsemissektori eelarve p uudujääki ja võlga käsitlevat käsiraamatut 
kohandati ESA 2010ga.  
1.3. Majanduse globaliseerumine  
Kolm märkimisväärset sündmust oli seotud ülemaailmset väärtusahelat käsitleva 
tööga: avaldati Eurostati tellitud Sturgeoni aruanne ülemaailmse väärtusahela 
mõõtmise raamistiku kohta, viidi lõpule ülemaailmset väärtusahelat käsitleva 
Euroopa statistikasüsteemi koostöövõrgustiku loomine ning liikmesriigid osalevad 
nüüd aktiivselt ÜRO eesistuja tugirühmas, mille eesmärk on luua ülemaailmse 
väärtusahela jaoks ülemaa ilmne raamistik.  
2. Arvepidamisraamistikud  
Eurostat oli väga aktiivne SKP täiendamise tegevuskava rakendamisel. Kava hõlmab 
aastaid 2012 –2014 ning keskendub kolmele prioriteetsele valdkonnale:  
a)  leibkonna tasandi statistika koostamise ning sissetuleku, tarb imise ja jõukuse 
jaotumise mõõtmise statistika koostamise edasiarendamine;  
b)  elukvaliteedi mõõtmine mitmemõõtmelisel viisil;  
c)  keskkonnasäästlikkuse mõõtmine.  
2.1. Majanduslik ja sotsiaalne suutlikkus  
Eurostat koostas ja levitas kõrgekvaliteedilist majanduss tatistikat rahvamajanduse 
arvepidamise, maksebilansi, hindade ja ostujõupariteedi kohta. Tema töö hõlmas 
statistika esitamist oluliste näitajate kohta, nagu näiteks strateegia „Euroopa 2020” 
eesmärkide täitmine, makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlu se 
tulemustabel, säästva arengu näitajad ja peamised Euroopa majandusnäitajad. Samuti 
esitas ta statistikat halduseesmärkidel, arvutades näiteks piirkondliku sisemajanduse 
                                                            
5  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -02-13-238. 
6  Nõukogu määrus (EÜ) nr  479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).  
 
4 
 koguprodukti struktuurifondide jaoks ja kogurahvatulu eelarve omavahendite jaoks 
ning töötajate töötasusid ja pensione.  
Muude saavutuste hulka kuulub euroala inflatsiooni kiirhinnangu üksikasjalikuma 
liigenduse esitamine ja eluaseme hinnaindeksite esimese süstemaatilise levitamise 
juhtimine. Lisaks alustasid liikmesriigid kord kvartalis h innaindeksite saatmist 
omanike kasutuses olevate eluasemete kohta ning komisjon võttis vastu uue 
raammääruse ettepaneku tarbijahindade harmoneeritud indeksi7 kohta.  
Liikmesriikidel õnnestus saata oma rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi 
andmed uute metoodiliste raamistike, Euroopa uue arvepidamissüsteemi (ESA 2010) 
ja maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu kuuenda 
väljaande (BPM6) a lusel. Uute raamistike kasutuselevõtmine tõi kaasa uue 
statistiliste andmete ja metaandmete standardi (SDMX) kasutamise, mis tähendas, et 
oli vaja kohandada metoodikakäsiraamatuid ja suuniseid.  
2014. aastal loodud Euroopa avaliku sektori raamatupidamisstan dardite rakkerühm 
koostas mõjuhinnangu. Projekti eesmärk on parandada avaliku sektori 
finantsaruandluse võrreldavust ja läbipaistvust, luues alused Euroopa avaliku sektori 
standarditud raamatupidamisarvestuse ja üldiste finantsaruandluse standardite 
juurut amiseks, mille kohaselt raamatupidamisarvestus on tekkepõhine.  
Eurostat avaldas väljaandeid, mis käsitlesid muu hulgas kvartaalse eelarvepuudujäägi 
ja võla teemat ning valitsemissektori võla struktuuri ja maksustamissuundumusi. 
Samuti jätkas ta kord kvarta lis pressiteadete avaldamist valitsemissektori võla kohta 
ning alustas uute pressiteadete avaldamist euroindikaatorite kohta, mis käsitlevad 
hooajaliselt kohandatud valitsemissektori kvartaalset eelarvepuudujääki. Lisaks 
avaldas Eurostat 2013. aasta lõpus iga kahe aasta tagant koostatava seirearuanne 
säästva arengu kohta ELis.8 
Põhinäitajaid käsitleva üksikasjaliku eesmärgi 2.1.2 kohta avaldas Eurostat kaks 
käsiraamatut ( Getting messages across using indicators  ja Towards a harmonised 
methodology for statis tical indicators ). 
2.2 Keskkonnasäästlikkus  
Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid vastu uue õigusakti Euroopa 
keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrus (EL) nr  538/2014)9. Sellega võetakse kasutusele keskkonnakaitsekulutu ste 
arvepidamise moodul, keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamise moodul 
ja energiavoo arvepidamise moodul. Euroopa statistikasüsteemi komitee võttis vastu 
ajakohastatud Euroopa strateegia keskkonnaalase arvepidamise kohta, mis hõlmab 
ajavahemikk u 2014 –2018.  
 
 
                                                            
7  http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  and http://eur -
lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF . 
8  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS -02-13-237-EN.PDF/ f652a97e -e646 -456a -82fc-
34949bbff956.  
9  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr  538/2014, 16. aprill 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) 
nr 691/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta (ELT L 158, 27.5.2014, lk 113).  
 
5 
 3. Andmed  
3.1. Ettevõtlus  
Eurostat viis Euroopa statistikasüsteemi partneritega lõpule arutelud mitme paketi üle 
kavandatava raammääruse raames, milles käsitletakse ettevõtlusstatistika 
integreerimist.  
Eurostat jätkas  Euroopa ettevõtete struktuuri analüüsimise meetodi ( European 
profiling ) katsetamist ja rakendamist. Ta võttis kokku uuringu tulemused selle kohta, 
kas mobiiltelefoni positsioneerimise andmeid oleks võimalik kasutada 
turismistatistika eesmärgil. Jätkati ka tseprojektidega, mis käsitlevad mikroandmete 
sidumist, et uurida ettevõtluse struktuurstatistika ja teenuskaubanduse statistika 
seostamise võimalusi ettevõtete tunnuste alusel. Samuti käivitati uuringud, et uurida 
ettevõtluse struktuurstatistika ja rahvusv ahelise kaubandusstatistika mikroandmete 
liitmise võimalust. Eurostat sai vajalikud andmed, et töötada välja uus 
innovatsiooninäitaja, mida hakatakse kasutama kiiresti kasvavate innovatiivsete 
ettevõtete puhul. Need andmed esitasid liikmesriigid vabatahtli kkuse alusel.  
Eurostat avaldas andmeid ja metaandmeid kiirstatistika, turismistatistika, ettevõtluse 
struktuurstatistika, ettevõtluse demograafia, välismaiste tütarettevõtete statistika, 
välismaiste otseinvesteeringute ning rahvusvahelise kaupade ja teenus tega 
kauplemise kohta. Samuti avaldas ta ühenduse innovatsiooniuuringu tulemused, 
teaduse ja tehnoloogia andmed, mida on vaja uue innovatsiooninäitaja 
väljatöötamiseks, ning info - ja kommunikatsioonitehnoloogiat käsitleva uuringu 
tulemused.  
Ajakohastati Eu roopa valimiskeemi nõudeid – tegu on meetodiga, mida kasutatakse 
kiirstatistika koostamiseks.  
Teadus - ja arendustegevuse statistika, sealhulgas strateegia „Euroopa 2020” 
sihtnäitajad teadus - ja arendustegevuse intensiivsuse kohta, avaldati esimest korda 
Euroopa uue arvepidamise süsteemi (ESA 2010) eeskirjade kohaselt.  
3.2. Kodanike Euroopa  
Eurostat jätkas näitajate väljatöötamist ja koostamist selliste ELi kesksete 
poliitikavaldkondade jaoks nagu strateegia „Euroopa  2020” ja „Haridus ja koolitus 
2020” ning nende aluseks olevate ühiste hindamisraamistike, samuti rahvastiku ja 
rände jaoks. Elukestva õppe viieaastaste uuringute tulemused tehti kättesaadavaks.  
Komisjoni määruse 328/201110 alusel avaldati esimest korda surmapõhjuseid käsitlev 
statistika ning 2014.  aastal võeti vastu määrus Euroopa terviseuuringu kohta11. 
Eurostat vaatab praegu läbi puuduse muudetud näitajat. Läbivaadatud näitaja andmed 
peaksid olema kättesaadavad 2015. aastal. Märkimisväärset edu on saavutatud 
metoodika väljatöötamisega mitmes valdk onnas, sealhulgas tööjõu -uuringu ning 
sissetulekut ja elamistingimusi käsitleva statistika jaoks.  
                                                            
10 Komisjoni määrus  (EL) nr  328/2011, 5.  aprill 2011, millega rakendatakse seoses surmapõhjuseid käsitleva 
statistikaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja 
tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (ELT L  90, 6.4.20 11, lk  22–24). 
11 Komisjoni määrus (EL) nr  68/2014, 27.  jaanuar 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 141/2013, millega 
rakendatakse seoses Euroopa terviseuuringul põhineva statistikaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist  ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta, et võtta 
arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga (ELT L 23, 28.1.2014, lk 9 –11). 
 
6 
 2013.  aastal levitati esimest näitajate kogumit edu, heaolu ja säästva arengu 
mõõtmiseks ning 2014. aastal sellealaseid trükiseid ja uute näitajate kogumit12. 
Kuna 2013. aastal võeti vastu määrus (EL) nr  1260/201313 Euroopa 
rahvastikustatistika kohta, on Eurostat alustanud määruses sätestatud meetmete 
rakendamist.  
Suuri edusamme on tehtud tööjõu -uuringu läbivaatamisel, et esitada tööturu uued ja 
üksikasjalikumad  andmed. Uus õiguslik raamistik tööjõu -uuringu (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 545/201414) ja aastate 2016 –2018 
lisaküsimustike programmi (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr  1397/201415) 
jaoks võeti vastu 2014. aastal. Eurostat avaldas strat eegia „Euroopa 2020” 
ajakohastatud näitajad, muud näitajad hariduse ja elukestva õppe kohta, mis on 
koostati kasutades tööjõu -uuringu andmeid ja uusi andmeid puuetega inimeste kohta. 
Rakendusmäärused võeti vastu hariduse ja elukestva õppe statistika kohta16 ning tulu 
ja elutingimusi käsitleva statistika kohta17. 
3.3 Georuumiline, keskkonna - ja põllumajandusstatistika ning muid sektoreid 
kajastav statistika  
Nõuetele vastavuse järelevalvet, mida kohaldatakse liikmesriikide saadetavate 
andmete suhtes, laiendati,  et hõlmata andmete kvaliteediga seotud aspekte. Tehti 
jõupingutusi, et parandada andmete täielikkust ning vähendada põllumajanduse ja 
kalanduse, keskkonna, raamatupidamise ja energeetika statistika koostamiseks 
kuluvat aega. Need statistilised andmed aval datakse nüüd kiiremini.  
Komisjoni määrusega (EL) nr  715/201418 kehtestati uus karakteristikute loetelu 
2016. aastal läbiviidavaks põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuks.  
Eurostat käivitas esimese sihtotstarbelise kasutajauuringu energiastatisti ka kohta. 
Energiastatistika valdkonnas andis täiendavat kasu iga -aastaste tuumaenergia 
andmete levitamine internetis. Käsiraamat kodumajapidamiste energiatarbimise 
statistika kohta avaldati 2013. aasta lõpus. Energiastatistika määrust19 muudeti, et 
hõlmata energia lõpptarbimine kodumajapidamistes kütuse ja kasutuse alusel.  
                                                            
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators  
13  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr  1260/2013, 20. november 2013, Euroopa rahvastikustatistika 
kohta (ELT L 330, 10.12.2013, lk 39).  
14  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr  545/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ) nr  577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise koh ta ühenduses (ELT L 163, 29.5.2014, lk 10).  
15  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr  1397/2014, 22. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EL) 
nr 318/2013, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr  577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse 
lisaküsim ustike programm aastateks 2016 –2018 (ELT L 370, 30.12.2014, lk 42).  
16  Komisjoni määrus (EÜ) nr  1175/2014, 30. oktoober 2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2008, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendami st hariduse ja 
elukestva õppe valdkonnas (ELT L  316, 4.11.2014, lk  4). 
17 Komisjoni määrus (EL) nr  112/2013, 7.  veebruar 2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (E U-SILC) kohta (ELT L 37, 
8.2.2013, lk 2).  
18  Komisjoni määrus (EL) nr  715/2014, 26. juuni 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EÜ) nr  1166/2008 (mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja 
põllumajanduslik e tootmismeetodite uuringut) III  lisa 2016. aastal läbiviidava põllumajanduslike 
majapidamiste struktuuriuuringuga kogutavate karakteristikute loetelu osas (ELT L 190, 28.6.2014, lk 8).  
19  Komisjoni määrus (EL) nr  431/2014, 24.  aprill 2014 , millega muudet akse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EÜ) nr  1099/2008 energiastatistika kohta seoses kodumajapidamiste energiatarbimist käsitleva iga -
aastase statistika rakendamisega (ELT L 131, 1.5.2014, lk 1).  
 
7 
 Esialgsed hinnangud energiakasutuse süsinikdioksiidi heitmete kohta avaldatakse 
keskmiselt viis kuud pärast vaatlusaasta lõppu. Kasvuhoonegaaside heitkoguste alt 
ülespoole hinnangute arvut usmeetodeid töötatakse nüüd välja ka eri transpordiliikide 
kohta.  
Edusamme on tehtud näitajate väljatöötamisel, millega jälgitakse transpordipoliitika 
2011. aasta valges raamatus seatud eesmärkide täitmist.  
Võeti vastu muudatus ühises statistiliste terri toriaalüksuste liigituses.20 
Eurostat tegi tihedat koostööd regionaal - ja linnapoliitika peadirektoraadi ning 
Regioonide Komiteega piirkondliku aastaraamatu ja sellega kaasas käiva 
elektroonilise versiooni, statistilise atlase väljaandmiseks.  
Liikmesriikide  algatuste kooskõlastamist seoses maakatte ja maakasutuse 
järelevalvega pikendati. Selle eesmärk on töötada välja pikaajaline strateegia 
maakasutuse ja maakatte statistikat käsitleva uuringu jaoks.  
II prioriteetne valdkond. Euroopa statistika koostamise me etodid  
1. Euroopa statistikasüsteemi kvaliteedijuhtimine  
Vastastikuste eksperdihinnangute uus voor käivitati 2013. aastal. Selles osalevad 32 
riiki (ELi liikmesriigid pluss neli Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja 
Euroopa Majanduspiirkonna riiki) ja Eurostat. Kõik riigid ja Eurostat täitsid 
enesehindamise küsimustikud ja 2014. aastal viidi läbi 12 riigi ja Eurostati 
vastastikused eksperdihinnangud. Eurostati vastastikune eksperdihinnang, mille tegi 
Euroopa statistika haldamise nõuandekogu, viidi lõpul e ning aruanne avaldati.  
Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi kasutatavate kvaliteedi 
tagamise raamistike omavaheliseks vastavusseviimiseks tehtavas töös keskenduti 
rakendamise ja järelevalve vahenditele, eelkõige vastastikuste eksper dihinnangute 
voorule ja vastavates süsteemides tehtavatele statistikaaudititele.  
Töörühma „Sponsorship on Quality” tehtud töö ja tema kvaliteediaruandlust 
käsitlevate soovituste rakendamise tulemusena töötati välja ühtne integreeritud 
metaandmete struktuur  ja avaldati 2014. aasta Euroopa statistikasüsteemi käsiraamat 
kvaliteediaruannete kohta. Kuna üks Euroopa statistikasüsteemi 2020. aasta visiooni 
prioriteetsetest valdkondadest on „kvaliteet”, alustas Eurostat 2014. aastal selle 
rakendamise kavandamist ko ostöös Euroopa statistikasüsteemi liikmetega. Iga kahe 
aasta järel toimuv Euroopa ametliku statistika kvaliteedi konverents toimus Viinis. 
2014. aastal töötas Eurostat välja avaldatud statistikas leitud vigade käsitlemise ja 
nendest teatamise uue menetluse  ja kiitis selle kasutamise heaks.  
2. Prioriteetide seadmine ja lihtsustamine  
Euroopa statistikaprogrammiga kehtestatud raamistiku järgimiseks tuleb Euroopa 
statistikasüsteemis seada prioriteedid, mis võimaldavad saavutada viie aasta 
eesmärgid olemasolevat e vahenditega nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Eurostat 
korraldab seega igal aastal prioriteetide seadmise, konsulteerides statistika kasutajate 
ja koostajatega. Prioriteedid määratakse kindlaks olemasolevate statistiliste nõuete 
läbivaatamise alusel , mille käigus tehakse kindlaks kehtetuks tunnistatavad 
õigusaktid, valdkonnad, kus lõpetatakse vabatahtlik andmete kogumine (suuliste 
                                                            
20  Komisjoni määrus (EL) nr  868/2014, 8. august 2014,  millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EÜ) nr  1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) 
lisasid (ELT L 241, 13.8.2014, lk 1).  
 
8 
 kokkulepete alusel), , ning valdkonnad, mida tuleb piirata või lihtsustada. Euroopa 
statistikasüsteemi nn tooteloetelu ka sutuselevõtuga on prioriteetide seadmise 
süsteemi täiustatud. See on eriti oluline ajal, mil nii Eurostati kui ka liikmesriikide 
ressursid on tegelikult vähenemas, ning statistikaametid on pidanud tegema suuri 
jõupingutusi, et tulla ressursside vähenemises t hoolimata toime üha kasvava 
nõudlusega statistika järele.  
Alustatud on tööd, et ratsionaliseerida ja ajakohastada vee ja metsanduse statistikat. 
Seadusandjale esitati raudteetranspordi määruse muudatus, mille kohaselt ei ole 
liikmesriigid enam kohustatud  esitama andmeid teatavate tabelite jaoks. Astuti 
samme kalandusstatistika lihtsustamiseks, kasutades ühise kalanduspoliitika raames 
esitatavaid püügiandmeid. Muudatusi tehakse põllumajandusstatistika 
lihtsustamiseks, sealhulgas kavandatakse paindlikumat p õllumajandusettevõtete 
struktuuri uuringut, mida kasutatakse alates 2020. aastast, ning 
põllumajandusstatistika eri valdkondade sünergiat suurendatakse. Maa müügi - ja 
rendihinna andmeid koguti ühtlustatud metoodika kohaselt. Linnaauditi raames 
kogutud linn astatistikat tõhustati veelgi.  
Tööturupoliitikat käsitleva statistika koostamise ja levitamise ülesanne anti üle 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadile. Vabatahtlik 
andmete kogumine lõpetati aastase brutotöötasu ja tööjõukulu de kohta. Andmete 
kogumist kutsehaiguste statistika koostamiseks on lihtsustatud. Tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on andnud nende muudatuste 
tegemiseks rahalist toetust nelja -aastase perioodi jooksul.  
Käivitati ühtse turu  statistika (SIMSTAT) projekt ja sisekaubanduse statistika 
ümberkujundamine. Nende muudatuste eesmärk oli vähendada andmete kogumisest 
tekkivat koormust ning parandada andmete kvaliteeti.  
Koostati ja avaldati uusi suuniseid ja selgitusi, et tõhustada Euroo pa 
statistikasüsteemi liigituste ja standarditud struktuursete metaandmete valdkonnas 
pakutavat toetust.  
Kolmandatest riikidest tegi komisjon koostööd ainult kandidaatriikide ja Euroopa 
naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega.  
3. Mitmeotstarbeline statistik a ja statistika tegemise tõhustamine  
Euroopa statistika moderniseerimise protsess jätkus Euroopa statistikasüsteemi 2020. 
aasta visiooni vastuvõtmisega Euroopa statistikasüsteemi komitee kohtumisel 2014. 
aasta mais. Visioon kujutab endast keskset strateegi at Euroopa statistikasüsteemi 
arendamiseks ajavahemikul kuni aastani 2020. Selles raamistikus on määratud 
kindlaks viis prioriteetset valdkonda: kasutajad, kvaliteet, uued andmeallikad, 
statistika koostamise protsessid ja levitamine ning teavitamine. Üks o lulisematest 
saavutustest oli kesksete moderniseerimisprojektide (Euroopa statistikasüsteemi 
visiooni rakendusprojektid) väljatöötamine koostöös liikmesriikidega. Hõlmatud 
valdkondade hulka kuuluvad andmevahetusvõrk, statistiline valideerimine, uute 
andmea llikate kasutamine (haldus - ja suurandmed), otsustava tähtsusega 
ettevõtlusprojektid (kaubandusstatistika ajakohastamine ning koostalitusvõimeliste 
ettevõtlusregistrite loomine Euroopa statistikasüsteemis) ja tugiraamistikud 
(teabemudelid ja standardid, kv aliteet, ärimudelid).  
Euroopa statistikasüsteemi visiooni rakendamise projekt, mis on seotud ühtset turgu 
käsitleva statistikaga ja milles keskendutakse liidusisest kaubandust käsitlevate 
 
9 
 mikroandmete vahetamisele, edenes kavakohaselt. Teostatavusuuring vi idi lõpule ja 
alustati tööd tsentraliseeritud andmekeskuse väljatöötamiseks.  
Koostalitusvõimelise statistiliste ettevõtlusregistrite Euroopa süsteemi käsitleva 
Euroopa statistikasüsteemi visiooni rakendusprojekti ettevalmistav etapp viidi lõpule 
2013. aast al ja Euroopa statistikasüsteemi koostöövõrgustiku projekt, mis käsitleb 
Euroopa koostalitlusvõimelisi statistilisi ettevõtlusregistreid, käivitati 2014. aastal.  
Valideerimisega seotud Euroopa statistikasüsteemi visiooni rakendusprojekti 
peamine saavutus o li valideerimissüntaksi väljatöötamine, mis võimaldab Eurostatil 
vahetada liikmesriikidega valideerimiseeskirju ja koostada funktsionaalsed 
kirjeldused täiuslikumate valideerimisvahendite väljatöötamiseks.  
Euroopa statistikasüsteemi komitee andis välja mär gukirja suurandmete kohta ning 
võttis seejärel vastu Euroopa statistikasüsteemi tegevuskava 1.021. Alustati tööd 
prototüüprakenduse väljatöötamisega suurandmete kasutamiseks tervishoiu, töötuse 
ja demograafilise olukorra ametlikus statistikas.  
Käivitatud on  sotsiaal - ja rahvastikustatistika väljatöötamisega seotud 
moderniseerimisalgatused, näiteks Euroopa sotsiaaluuringute integreerimine. 2014. 
aastal tehti uue rahvaloenduskeskusega ( census hub ) võimalikuks võrreldavate ja 
väga üksikasjalike andmete avaldami ne rahvastiku ja eluaseme kohta.  
Eurostat viis lõpule rahvamajanduse arvepidamise tootmissüsteemi projekti teise 
etapi, mille eesmärk oli ajakohastada Euroopa statistika koostamise ahelat peamistes 
statistikavaldkondades, mis on seotud rahvamajanduse arvep idamise ja 
maksebilansiga.  
Sõlmiti rahvusvaheline kokkulepe, milles sätestatakse standardvormi kasutamine 
rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi statistika vahetamise puhul. 
Kokkulepe viidi ELi tasandil ellu uue Euroopa rahvamajanduse arvepidamise 
süsteemi ESA 2010 ning maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni 
käsiraamatu kuuenda väljaande (BPM6) kasutuselevõtmisega. Suuri edusamme on 
tehtud standardite rakendamisel, sealhulgas metaandmeid, kvaliteediaruandeid, 
koodiloendeid, statistilis te andmete ja metaandmete vahetust (SDMX) käsitlevad 
standardid ja muud Euroopa statistikasüsteemis kasutatavad standardid.  
Euroopa statistikasüsteemi komitee kiitis heaks Euroopa statistikasüsteemi suuniste 
läbivaadatud versiooni hooajalise kohandamise ko hta ning anti välja hooajalise 
kohandamise uue tarkvara ametlik versioon.  
4. Levitamine ja teavitamine  
Mitut rakendust (veebiteenused, rakendused ja rubriigid) pakuti esimest korda. 
Peamine saavutus oli Eurostati uue veebisaidi käivitamine detsembris 2014.  Eriti 
keskenduti valdkonnaüleste väljaannete koostamisele, nagu strateegiat „Euroopa 
2020” käsitlevad Europe 2020 indicators22 ja Youth in the EU  (strateegia näitajad ja 
noored ELis). Sarja Statistics Explained  täiendati ja loodi uus Euroopa statistiliste 
andmete tugivõrk, mille 33 tugikeskust töötavad 31 Euroopa keeles.  
                                                            
21  http://www.cros -portal.eu/content/papers -big-data-context -official -statistics . 
22  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -EZ-14-001&mode=view . 
 
10 
 Eurostat võimaldas teadlastele juurdepääsu neljale täiendavale 
mikroandmekogumile. Arutleti kaugjuurdepääsu infrastruktuuri arendamise tehnilise 
teostatavuse üle, et võimaldada juurdepääsu äärmiselt konfidentsiaalsetele 
turvaliseks kasutuseks mõeldud failidele.  
Eurostat avaldas näitajate kohta kaks käsiraamatut: Getting messages across using 
indicators  ja Towards a harmonised methodology for statistical indicators . 
Euroopa statistika nõuandekomitee on mänginud olulist rolli, suheldes teadlastega, 
kaasates kasutajaid ja tehes mikroandmed teadusuuringute jaoks kättesaadavaks.  
5. Koolitus, innovatsioon ja teadustegevus  
Eurostat toetas jätkuvalt ja edendas koostööd Euroopa statistikasüs teemi liikmete 
vahel. Liikmeid ergutatakse jagama üksteisega teadmisi, vahetama mõtteid statistika 
koostamise parimate tavade ja uudsete lähenemisviiside üle, tegema koostööd uute 
meetodite väljatöötamise ja rakendamise alal ning edendama teadustööd ametli ku 
statistika alal. Nii tippkeskused kui ka mitmesugused rahvusvahelised algatused, 
sealhulgas näiteks juhtivad konverentsid, nagu Quality 2014  ja ametliku statistika 
suurandmete seminar, on mänginud äärmiselt olulist rolli selles valdkonnas. Esimene 
Euroo pa statistika sidusrühmade konverents 2014. aastal oli hea näide selle kohta, 
kuidas tugevdada suhteid teadusasutustega ja sidusrühmade kaasatust.  
Märkimisväärseid edusamme tehti Euroopa ametliku statistika magistrikraadi alal. 
Kavandati praegu toimuvat te ostatavusuuringut. Euroopa statistikasüsteemi komitee 
kiitis heaks Euroopa ametliku statistika magistrikraadi kontsepti, programmi 
soovitatud juhtimisraamistiku ja Euroopa ametliku statistika magistrikraadi nõukogu 
loomise.  
III prioriteetne valdkond. Partn erlus  
1. Partnerlus Euroopa statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda  
Poliitiline kokkulepe määrust (EÜ) nr  223/2009 (Euroopa statistika kohta) muutva 
ettepaneku suhtes saavutati 2014. aasta detsembris. 19. mail 2015 avaldati muudetud 
määrus23 Euroopa Liid u Teatajas.  
Euroopa statistikasüsteemi juhtimisstruktuuri täiustati: nimelt muudeti Euroopa 
statistikasüsteemi komitee peakomiteeks ja loodi Euroopa statistika foorum 
eesmärgiga parandada koostööd Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade 
Süsteemi vahel.  
Üldiseid hinnanguid kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja Euroopa 
naabruspoliitika idaosa riikide statistikasüsteemide kohta kasutati ajavahemikul 
2014 –2020 tehtava koostöö strateegiate koostamiseks. Statistikaalase koostöö 
strateegi a, samuti aastatel 2014 –2020 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi 
(ENI) raames idapoolsete riikidega toimuva statistikaalase koostöö strateegia on 
raamistikud jätkusuutlike ja usaldusväärsete statistikasüsteemide väljatöötamiseks. 
Laienemise raames p eetavate läbirääkimiste eesmärk on ühenduse õigustiku 
rakendamine ja integreerumine Euroopa statistikasüsteemi. Euroopa naabruspoliitika 
idapoolsete riikidega tehtava koostöö eesmärgiks on suutlikkuse suurendamine ning 
assotsieerimislepingute ning põhjalik e ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingutega 
seotud andmete õigeaegsuse ja usaldusväärsuse tagamine. Koostöös Euroopa 
                                                            
23 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/759, 29. aprill 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
223/2009 Euroopa statistika kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 90).  
 
11 
 naabruspoliitika lõunapoolsete riikidega keskenduti nende riikide jaoks statistika 
tegevusjuhise väljatöötamisele Euroopa statistika tegev usjuhise põhjal. Eurostat 
kavandas üleaafrikalise statistikaalase koostöö programmi ning suure sissetulekuga 
riikidega jätkati koostööd teabe - ja teadmiste vahetuse vormis.  
3. ASJAKOHASUS  
Euroopa statistikaprogramm on endiselt asjakohane, kuna selle eesmär gid vastavad 
ELi vajadustele.  
Programmiga täidetakse paljude eri kasutajate vajadusi, nagu on näidanud mitmed 
näitajad:  
 veebilehe kasutajate arv suurenes 2013. ja 2014. aastal;  
 2013. ja 2014. aastal kasutati juurdepääsu internetis avaldatud Eurostati 
andme tele rohkem ja laaditi alla rohkem väljaandeid;  
 Eurostati mainimine internetis sageneb pidevalt;  
 kasutajad on programmiga endistviisi väga rahul, nagu on näidanud kasutajate 
rahulolu uuringute tulemused;  
 Euroopa statistika nõuandekomitee andis 2013. ja 201 4. aasta 
tööprogrammidele üldiselt positiivse hinnangu, kuigi märkis mõnda probleemi, 
mida peaks tulevikus arvesse võtma;  
 uue komisjoni määrusega oli võimalik rahuldada suuremal arvul teadlaste 
taotlusi mikroandmekogumitele juurdepääsuks;  
 kasutajad saatsid  Eurostatile sagedamini päringuid abi saamiseks seoses 
andmete ja metoodikaga ning  
 andmete avaldamiseks võeti kasutusele uued meetodid, et Eurostati veebileht 
toimiks paremini ja oleks kasutajasõbralikum.  
Euroopa statistikaprogramm aitab kaasa poliitika ku jundamisele prioriteetsetes 
valdkondades. Eurostat suhtles regulaarselt Euroopa Komisjoni teiste 
peadirektoraatidega, et saada teavet nende vajaduste kohta ja osaleda prioriteetsete 
valdkondade poliitika kujundamises. Nende poliitikavaldkondadega seoses es itatud 
teave edastati üldsusele ja peamistele institutsioonidele – Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule.  
Eurostat hakkas koostama väljaannet strateegia „Euroopa 2020” kohta. Tegu on 
esimese iga -aastase väljaandega sarjas, milles esitatakse Euroopa Komisjoni 
peamiste poliitikaraamistike või muude oluliste sotsiaalsete küsimustega seotud 
statistilisi analüüse.  
Parlamendi küsimuste arv Eurostati statistika kohta on püsinud pidevalt kõrgel 
tasemel, kusjuures eriti suur hulk küsimusi esitatakse statistika kohta seo ses 
finantskriisiga. Eurostat andis olulise panuse Euroopa poolaastasse andmete ja 
näitajate esitamisega.  
Euroopa statistikaprogramm aitab kaasa ka statistikaalaste prioriteetide 
läbivaatamisele õigusaktide kaudu või negatiivsete prioriteetide seadmisega. Kolm 
määrust, mis sisaldasid prioriteetide seadmist, võeti vastu või esitati ettepanekuna. 
Üks ettepanek võeti tagasi ning tehtud või käivitatud on kaks uut seadusandlike 
 
12 
 meetmete mõjuhindamist. Koostati ja võeti kasutusele loetelu, mis hõlmab ligikaudu 
40 negatiivset prioriteeti, tagamaks, et Euroopa statistika on endiselt asjakohane. 
Uute prioriteetide arvessevõtmiseks määrati paljudele Eurostati töötajatele aastatel 
2013 ja 2014 uusi töövaldkondi.  
4. TÕHUSUS  
Eurostat on kasutanud oma rahalisi ja inimress ursse tõhusalt.  
Eelarve täitmine ületas 2013. ja 2014. aastal juhtimiskavades seatud eesmärke ning 
osalemine ELi toetatud projektides oli heal tasemel, kusjuures kõik liikmesriigid said 
kasu vähemalt ühest Eurostati toetusest.  
Tootlikkus on paranenud, samal ajal kui inimressursid on vähenenud. Eurostati 
avaldatud andmete maht on oluliselt suurenenud, kuigi töötajate koguarv vähenes.  
5. EUROOPA LISAVÄÄRTUS  
Euroopa statistikaprogrammiga toetatakse strateegia „Euroopa 2020” tulemustabelis, 
juhtalgatuste väljatöötamisel ja hindamisel ning liikmesriikide poliitika üle 
teostatavas ELi järelevalves (eelkõige stabiilsuse ja kasvu pakti, makromajandusliku 
tasakaalustamatuse menetluse ning Euroopa poolaasta kaudu) kasutatava statistika 
kvaliteedi pidevat paranda mist. Selle eesmärk on muuta statistika asjakohasemaks ja 
võrreldavamaks ning vähendada ajavahet vaatlusperioodi ja statistika avaldamise 
vahel. Euroopa statistikaprogrammi on peamine kanal, mille kaudu EL toetab 
rahaliselt riiklikke statistikaameteid stat istika koostamisel ja uue statistika 
väljatöötamisel ning uute meetodite, liigituste ja standardite rakendamisel. Eurostati 
koostatud statistika kvaliteedi paranemist tõestab asjaolu, et kasutajate rahulolu 
avaldatud andmete üldise kvaliteedi ja võrreldavu sega ning statistika koostamise ja 
kättesaadavaks tegemise kiirusega on suurenenud. Programm toetab ka statistika 
koostamise uute meetodite väljatöötamist, mis aitavad parandada statistika 
koostamise tõhusust ning vähendada ettevõtjate ja üksikisikute hald uskoormust. 
Euroopa statistikaprogramm on seega andnud ja annab jätkuvalt selget Euroopa 
lisaväärtust. See kehtib kõigi Euroopa statistikaprogrammi eesmärkide kohta ja on 
eriti märgatav mõne statistikavaldkonna ja projekti puhul, nagu on näidatud 
järgmiste s punktides.  
1. ja 4. eesmärgi puhul on Euroopa statistika selgelt riikideülene. Euroopa statistika 
väljatöötamist, koostamist ja levitamist ei ole sellisel viisil, nagu see toimub Euroopa 
statistikaprogrammi raames, võimalik liikmesriikide tasandil piisav alt tagada ning 
seda saab paremini teha ELi tasandil. Seetõttu on komisjon juhtinud seda protsessi 
ELi tasandil Euroopa Liidu õigusakti alusel. Kui andmete kogumisega saavad 
tegeleda liikmesriigid, siis ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statisti liste 
andmete ühtlustamist Euroopa tasandil kõikides Euroopa statistikaprogrammiga 
hõlmatud statistikavaldkondades.  
Euroopa Liidu osaluse lisaväärtus on jätkuvalt see, et see võimaldab statistilised 
toimingud keskendada ELi poliitikavaldkondadele ja teemad ele, mis on Euroopa 
statistikasüsteemi jaoks tervikuna olulised. Lisaks võimaldab see ressursse 
tõhusamalt kasutada ja aitab riiklikel statistikaametitel paremini täita oma rolli 
valdkondades, kus neil ei pruugi olla piisavat suutlikkust, näiteks seoses pr ioriteetide 
seadmise, standardimise ja metoodika väljatöötamisega.  
 
13 
 Mõne hea näitena Euroopa statistikaprogrammi kahe esimese aasta kohta võib tuua 
riigi rahanduse statistika, autokaubaveo statistika, Euroopa statistikasüsteemi 
koostöövõrgustikud, geograafi line statistika, Euroopa avaliku sektori 
raamatupidamisstandardid, uuring maakasutuse ja maakatte statistika kohta, ühtse 
turu statistika, EuroGroups register, rahvaloenduskeskus ja sotsiaalsed näitajad ELi 
poliitika jaoks.  
2. ja 3. eesmärgi puhul  mõjutava d Euroopa statistika koostamiseks kasutatavate 
meetodite reformimise eesmärgil rakendatav Eurostati kava ja Euroopa 
statistikasüsteemi 2020. aasta visiooni raames uue strateegia määratlemine kogu 
Euroopa statistikasüsteemis kasutatud lähenemisviise. Selle 
moderniseerimisprotsessi käigus eemaldutakse traditsioonilisest statistikakogumise 
viisist, mis põhineb paljudel paralleelsetel riiklikel ja valdkondlikel protsessidel ja 
mis ei ole enam ei Eurostati ega Euroopa statistikasüsteemi raames töötavate riiklike  
statistikaametite jaoks asjakohane. Euroopa statistikasüsteemi strateegia raames on 
hakatud looma Euroopa ametliku statistika süsteemi, mille üldine tootlikkus on 
paranenud statistikaametite tehtava töö parema koordineerimise kaudu, et vältida 
kattuvat tö öd ja kasutada täielikult ära võimalikke sünergiaid.  
6. SIDUSUS  
Aastatel 2013 ja 2014 oli Euroopa statistikaprogramm hästi kooskõlastatud teiste ELi 
sama valdkonna algatustega, sealjuures nii muude Eurostati programmidega, nagu 
Euroopa ettevõtlus - ja kauba ndusstatistika kaasajastamise programm24, kui ka 
komisjoni teiste peadirektoraatide koostatud statistikaga.  
Euroopa ettevõtlus - ja kaubandusstatistika kaasajastamine on ettevõtlusstatistika 
valdkonna rahastamisprogramm, mis kestis kuni 2013. aasta lõpuni. E uroopa 
statistikaprogrammi artiklis 3 täpsustatakse, et see ei hõlma meetmeid, mis on ette 
nähtud Euroopa ettevõtlus - ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmiga. 
Kaasajastamisprogrammi kõige olulisemaks tulemuseks olid metoodilised soovitused 
paljud e erinevate ettevõtlus - ja kaubandusstatistikaga seotud valdkondade jaoks. 
Selle programmi otsese järelmeetmena ja Euroopa statistikaprogrammi osana alustas 
Eurostat ettevõtlusega seotud statistika põhjalikku läbivaatamist ja integreerimist 
ühise õigusraam istiku kaudu, milleks on ettevõtlusstatistika integreerimist käsitlev 
raammäärus.  
Euroopa statistikaprogrammi seosed muude komisjoni programmidega, mis 
hõlmavad statistikat, on määratletud komisjoni otsuses Eurostati kohta25, milles 
eristatakse Euroopa ja m uud statistikat. Otsuses määratakse kindlaks Eurostati 
vastutusalad ja tema õigus juurdepääsuks haldusandmetele.  
7. SOOVITUSED  
Pöörata erilist tähelepanu nendele eesmärkidele, mille puhul on esinenud probleeme  
Kuigi Euroopa statistikaprogrammi rakendamine edeneb hästi, on soovitav 
keskenduda valdkondadele, kus on ilmnenud väiksemad probleemid, et kõikide 
                                                            
24  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr  1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus - ja 
kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta (ELT L 340, 19.12.2008, lk 76).  
25  Komisjoni otsus 2012/504/EL, 17. september 2012, Eurostati koht a (ELT L  251, 18.9.2012, lk  49). 
 
14 
 eesmärkide täitmine kulgeks kavakohaselt. Nende jõupingutuste tulemusi võimaldab 
hinnata iga -aastane tegevuste järelevalve.  
Tagada piisavad vahendid, et ho ida Euroopa statistika koostamise moderniseerimise 
investeeringud vajalikul tasemel  
Selleks, et riiklikud statistikaametid saaksid aktiivselt osaleda projektides, mille 
eesmärk on moderniseerida Euroopa statistika koostamist, ja rakendada nende 
tulemusi a jal, mil ressursid on piiratud, tagades samas statistika regulaarse 
koostamise, tuleb investeerida Euroopa statistikasüsteemi rohkem vahendeid. 
Euroopa statistika tootmise moderniseerimine annab võimaluse tulla toime piiratud 
või vähenevate ressurssidega, kuid see nõuab esialgset investeeringut, et protsess 
kulgeks kavakohaselt ja et oleks tagatud süsteemi jätkusuutlikkus pikas perspektiivis.  
Teha kindlaks ja rakendada ELi tasandil projektid, et maksimeerida Euroopa 
lisaväärtust  
EuroGroups registri, ühtse t uru statistika (SIMSTAT) ja rahvaloenduse keskus on 
vaid mõni näide projektidest, mille puhul on kasuks tulnud Eurostati ja riiklike 
statistikaametite vaheline tihedam koostöö, mis on osutunud võimalikuks tänu 
sellistele ühistele lähenemisviisidele nagu Eu roopa statistikasüsteemi koostöövõrgud 
ja Euroopa statistikasüsteemi visiooni rakendusprojektid. Euroopa statistikasüsteemi 
2020. aasta visiooni rakendamisel tehtud töö on samuti aidanud maksimeerida 
Euroopa lisaväärtust.