EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.6.2018 COM(2018) 457 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE











ELi 2017. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruanne





Sisukord SISUKORD 1 EESSÕNA 3 KOKKUVÕTE 4 SISSEJUHATUS 11 1. JAGU. TULEMUSLIKKUS JA TULEMUSED 13 ELi eelarve tulemuslikkus 14 ELi 2017. aasta eelarve 15 Horisontaalsetes küsimustes tehtud edusammude kokkuvõte 16 1.1. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (alamrubriik 1A) 20 1.2. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus (alamrubriik 1B) 30 1.3. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad (eelarverubriik 2) 37 1.4. Julgeolek ja kodakondsus (eelarverubriik 3) 48 1.5. Globaalne Euroopa (eelarverubriik 4) 63 1.6. Erivahendid 74 2. JAGU. SISEKONTROLL JA FINANTSJUHTIMINE 75 2.1. Sisekontrolliraamistiku hindamine 78 2.2. Liidu vahendite haldaja kinnitus ja reservatsioonid 91 2.3. ELi eelarve kaitsmine: finantskorrektsioonid ja sissenõudmised 96

2.4. Siseauditi talituse töö kaudu saadud kinnitus 100 2.5. Kokkuvõte järeldustest auditi järelevalvekomitee tehtud töö kohta 102 2.6. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmed ja välisauditi soovitused 105 2.7. Järeldused sisekontrollis ja finantsjuhtimises tehtud edusammude kohta 106 2.8. Organisatsiooniline juhtimine 107

Eessõna Kui 2016 oli Euroopa projekti jaoks kahtluste aasta, paljuski seoses Ühendkuningrii gi otsusega liidust lahkuda, siis 2017 oli lootuse taastumise ja uute väljavaadete leidmise aasta. Rooma lepingu 60..aastapäeva taustal mõtiskleti sel perioodil sügavalt Euroopa tuleviku üle ning leiti võimalus kinnitada meie pühendumust liidu väärtustele ja määratleda 27 riigist koosneva liidu prioriteedid. Euroopa Liit suutis keskendu da sellele, et muuta majanduse elavdamine jätkusuutlikuks. ELi ja euroala 2017. aasta kasvumäärad ületasid ootusi, jõudes 2,4 %-ni, mis on 10 aasta kõrgeim tase. Liidul tuli lahendada mitmeid probleeme konkurentsivõime, rände, julgeoleku ja solidaarsuse valdkonnas ning leevendada mõne looduskatastroofi tagajärgi. ELi eelarvel on liidu jaoks eriline väärtus, kuna see aitab muuta ambitsioonid kohapeal käegakatsutavateks tulemusteks. See täiendab riigieelarveid, pakkudes Euroopa lisaväärtust valdkondades, kus koordineeritud tegevus on meie prioriteetide täitmise kõige tõhusam ja tulemuslikum vahend. Iga-aastases ELi eelarve haldus- ja tulemusaruandes kirjeldame neid arvukaid teid, mille kaudu ELi eelarve aitas 2017. aastal kaasa meie ühiste eesmärkide saavutamisele. 2017 oli kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise neljas aasta ja nüüdseks on kõik finantsprogrammid täielikult käivitunud. Samal ajal kinnitasid mitmed ootamatud probleemid taas kord paindlikkuse tähtsust eelarve täitmisel. Tähtsaim prioriteet oli jätkuvalt investeeringute suurendamine. Euroopa investeerimiskava osaks olev Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on juba võimaldanud kaasata üle 287 miljardi euro uusi investeeringuid ning on aidanud luua enam kui 300 000 töökohta. Detsembris otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu fondi mahtu suurendada ja selle kestust pikendada, et tõsta investeeringute summa 2020. aastaks 500 miljardi euroni. Oluline oli ka solidaarsuse ja toetuse valdkond, mille raames võeti näiteks pärast Itaalia Abruzzo, Lazio, Marche ja Umbria maakondades 2016. ja 2017. aastal toimunud maavärinaid Euroopa Liidu Solidaarsusfondist kasutusele 1,2 miljardit eurot, mis on kõigi aegade suurim ühekordne makse. ELi eelarvest toetati ka Euroopa ulatuslikku reageerimist rändekriisile ja Euroopa välispiiride haldamist. ELi eelarvest rahastatav Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on tänu laiendatud volitustele oluliselt suurendanud oma kohalolu ELi välispiiridel, et toetada liikmesriikide piirihaldustegevusi ning rakendada integreeritud piirihaldus ühiselt ELi tasandil. Lisaks võimaldas ELi eelarve liidul teha tõhusat tööd väljaspool Euroopa piire seoses Euroopa naabruses valitsevate segaste aegadega ning selliste üleilmsete probleemidega nagu kliimamuutused. Liidu eelarve optimaalne tulemuslikkus on olnud Junckeri komisjoni prioriteet selle esimesest tööpäevast alates. Toetame kindlalt Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja Euroopa Kontrollikoja kõrgendatud tähelepanu mitte ainult sellele, kuidas programme hallatakse, vaid ka sellele, kas nad annavad tulemusi Euroopa kodanike jaoks tegelikult olulistes valdkondades.

Euroopa Komisjon keskendub iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes kahele teemale: ELi eelarve tulemuslikkus ja usaldusväärne finantsjuhtimine. Käesolev aruanne kuulub komisjoni integreeritud finantsaruannete paketti ja on meie kõrgetasemelise finantsvastutuse süsteemi oluline osa. Käesoleva aruandega võtab komisjon üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest. Me võtame seda vastutust äärmiselt tõsiselt. Tulevikku vaadates esitas komisjon hiljuti oma ettepanekud tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kohta. Need ettepanekud põhinevad praeguste finantsprogrammide kulude põhjalikul läbivaatamisel ning näitavad, kuidas ELi tulevane eelarve aitab ellu viia riigijuhtide poolt Bratislavas ja Rooma deklaratsioonis kokku lepitud ambitsioonikat tegevuskava. Ettepanekute tulemuseks oleks nüüdisaegsem tõhus ja paindlik eelarve, mis keskendub neile valdkondadele, kus ressursside ühendamine loob kõigile Euroopa kodanikele tegelikku lisaväärtust. Ettepanekute keskmes on tulemuslikkus ja usaldusväärne finantsjuhtimine. Komisjon jätkab koos liikmesriikidega täiel määral oma ülesannete täitmist, et kasutada ära ELi eelarve potentsiaali majanduskasvu investeerimisel, töökohtade loomisel ja ühiste probleemide lahendamisel. Eelarve ja personali eest vastutav volinik Günther H. Oettinger Kokkuvõte Käesolevas ELi eelarve aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatakse uusim teave ELi eelarve abil saavutatud tulemuste (1. jagu) ning ELi eelarve haldamise ja kaitsmise kohta (2. jagu). Aruanne kuulub iga-aastasesse integreeritud finantsaruannete paketti, mis annab üksikasjalikku teavet ELi eelarve tulude, kulude, halduse ja tulemuslikkuse kohta kooskõlas läbipaistvuse ja aruandekohustuse parimate tavadega. See pakett on ühtlasi komisjoni peamine panus iga-aastasesse eelarve täitmise heakskiitmise menetlusse. Aasta haldus- ja tulemusaruande 1. jaos käsitletakse kõigi eelarverubriikide ja poliitikavaldkondade lõikes ELi eelarvega saavutatud tulemusi. Selles selgitatakse, kuidas ELi finantsprogrammid on toetanud liidu poliitiliste prioriteetide täitmist, ning esitatakse kokkuvõte ELi 2014.–2020. aasta programmide tulemuslikkuse hindamise värskeimatest tulemustest. 2017 oli kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku neljas aasta ning Euroopa Komisjoni praeguse koosseisu kolmas aasta. Komisjon esitas president Junckeri seatud poliitilisi prioriteete kajastava ja toetava eelarveprojekti, mis aitaks võimalikult palju kaasa eelkõige töökohtade loomisele, majanduskasvule ja investeeringutele ning millega antaks Euroopa koordineeritud vastus rände haldamise ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise probleemidele. Lisaks neile kahele selgele prioriteedile jätkab komisjon ELi eelarve ja muude vahendite abil liikumist sidusa digitaalse ühtse turu, kliimameetmeid rakendava vastupidava energialiidu ja sotsiaalse liidu poole ning püüab tugevdada ELi positsiooni rahvusvahelisel areenil ja kaitsepoliitika valdkonnas.





Töökohad, majanduskasv ja investeeringud Euroopa majanduse elavnemine jätkus 2017. aastal. Luuakse töökohti, riikide rahanduse seis on palju kindlam ning struktuurireformidega pannakse alus pikaajalisele jätkusuutlikule majanduskasvule. Samas püsivad langusriskid näiteks seoses maailmamajanduse ja rahvusvaheliste finantsturgude volatiilsusega. ELi 2017. aasta eelarve prioriteet oli majanduse jätkuv stabiilne elavdamine, keskendudes eriti Euroopa investeeringute puudujäägi vähendamisele. Nende jõupingutuste keskmes oli Euroopa Strateegiliste investeeringute Fond, mis on osa Euroopa investeerimiskavast. Fondi abil oli 2018. aasta keskpaigaks kogu ELis kaasatud juba 287 miljardit eurot uusi investeeringuid transpordi, digitaalmajanduse, energeetika, tervishoiu, teaduse ja innovatsiooni valdkondades. See on aidanud luua juba üle 300 000 töökoha. Tänu neile investeeringutele on 11 miljonit leibkonda saanud kiire internetiühenduse, enam kui 4 miljonit leibkonda saab kasutada taastuvenergiat ja miljonil kodanikul on juurdepääs paremale tervishoiule1. Hinnangute kohaselt suurendavad Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist rahastatud projektid 2020. aastaks liidu sisemajanduse kogutoodangut 0,7 % ja võimaldavad luua 700 000 uut töökohta. Lisaks on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil tugev koostoime muude ELi eelarvest toetatud rahastamisvahenditega, näiteks ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) laenutagamisrahastuga. 2017. aasta lõpuks oli COSME programmist saanud rahastust 25 riigis enam kui 275 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (neist 50 % iduettevõtjad), kellel oleks oma riskiprofiili tõttu ilma selleta olnud raske kaasata erasektori vahendeid. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate edule on kaasa aidanud ka Euroopa Regionaalarengu Fond, millest on rahastatud enam kui 457 000 sellist ettevõtjat. Eelduste kohaselt loovad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust saanud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad otseselt ligikaudu 156 000 töökohta (2016. aasta lõpuks välja valitud projektide põhjal).

Euroopa ühendamise rahastu toetab sihtotstarbelisi investeeringuid taristuprojektidesse energeetika, transpordi ja digitaalsete teenuste valdkondades. 86 % transpordiinvesteeringutest eraldatakse piiriülestele projektidele, mis parandavad oluliselt Euroopa transporditaristut ja tugevdavad Euroopa ühtset turgu. Euroopa ühendamise rahastust toetati: - Kirde-Poola olulise raudteelõigu (Białystok-Ełk) uuendamist rahvusvahelise Rail Baltica projekti raames; - uue elektriliini rajamist Alytusest (Leedu) Leedu-Poola piirini, millega lõpetati Balti riikide energiaisolatsioon; - e-tervise teenuste tuumikplatvormi kasutamist 16 liikmesriigis, et suurendada patsientide piiriülest ohutust ja ravi järjepidevust.



Innovatsiooni ja teadmistepõhise majanduse edendamisel on keskse tähtsusega Euroopa juhtiv teadusuuringute ja innovatsiooni programm „Horisont 2020“. Algatus Graphene Flagship on muljetavaldav näide programmiga „Horisont 2020“ saavutatud suurest ELi lisaväärtusest. Tänu erakordsele omaduste kombinatsioonile võib grafeen saada uute murranguliste tehnoloogiate aluseks paljudes eri valdkondades. Rohkem kui 150 partnerit nii tööstusest kui ka teadusasutustest arendavad ühiselt enam kui 20 Euroopa riigis rakendusi sellistes valdkondades nagu 5G mobiilitehnoloogiad, akud, õhusõidukid, meditsiin ja autotööstus. ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmi abiga töötati välja esimene mikroprotsessor, mis võimaldab vaadelda ajutegevust suure eraldusvõimega – see on oluline edusamm näiteks epilepsia ja muude sarnaste haiguste vastu võitlemisel. Marie Skłodowska-Curie meetmete kaudu on programmist rahastatud 36 000 teadlast nende karjääri eri etappidel, olenemata vanusest või kodakondsusest. See on andnud olulise panuse Euroopa teadustalentide hoidmisse, kasvatamisse ja siia meelitamisse. Ka põllumajandusettevõtlus sai 2017. aastal ühise põllumajanduspoliitika kaudu ELi eelarvest tugevat toetust. See investeering aitab kaitsta ühte ELi suurimat vara – maaettevõtlust, mis vaatamata sektori kokkutõmbumisele on alates 2005. aastast kasvanud ligi 9 %, samas kui kasvuhoonegaaside heide on 1990. aastaga võrreldes vähenenud 24 %. Lisaks on väetisekasutuse vähendamine on avaldanud soodsat mõju veekvaliteedile. 2016. aasta lõpuks oli maaelu arengu programmide abil restruktureeritud ja moderniseeritud peaaegu 45 000 põllumajandusettevõtet. Praeguse poliitikaga on pandud oluliselt suurem rõhk keskkonnale, kliimale ja üldisele maaelu kontekstile, milles põllumajandusega tegeletakse. Euroopa vastus rändeprobleemile ja võitlus terrorismiga Pagulaskriisi ja rändeprobleemi lahendamine oli 2017. aastal üks komisjoni prioriteete. ELi eelarvest on sel eesmärgil antud rahalist toetust tõhusaks piirihalduseks ja pagulaste lõimimiseks. Täies ulatuses kasutati ära ELi eelarve paindlikkust vahendite eraldamisel, pakkudes liikmesriikidele hindamatu väärtusega toetust valdkondades, kus Euroopa kooskõlastatud tegutsemine on elulise tähtsusega.



ELis… ELi-siseste rändevoogude haldamist toetavad Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ning Sisejulgeolekufond. Aastatel 2013–2017 kasvas abi saanud inimeste arv (vastuvõtu- ja varjupaigasüsteemides) 18 944-lt 184 122-ni. 2017. aasta detsembriks oli ümber asustatud 26 849 rahvusvahelist kaitset vajavat isikut ja 33 151 inimest on ümber paigutatud. Eraldi anti ELi eelarvest toetust Itaalia ja Kreeka ümberpaigutamiskavadele (651 miljonit eurot) ja ümberasustamiskavale (872 miljonit eurot). Lisaks kasutati ELi eelarvet 2017. aastal esmase vastuvõtu süsteemi rakendamiseks, mis võimaldab ELi asutustel teha kohapeal tööd saabuvate rändajate kiireks tuvastamiseks, registreerimiseks ja nende sõrmejälgede võtmiseks. See töö jätkus Kreekas ja Itaalias ning kokku on Kreekas loodud 5 600 kohta3 ja Itaalias 1 850 kohta. Kreekas oli 2017. aasta lõpu seisuga endiselt üle 45 000 pagulase ja rändaja. Alates 2016. aasta keskpaigast on Kreekas erakorralise toetuse vahendi raames integratsiooniks ja majutuseks antud erakorralise toetuse programmi ja rahalise abi kavaga toetatud ligi 40 000 inimest.

Erakorralise toetuse rahastamisvahendist kaeti 2017. aasta esimeses pooles ligi 1 000 saatjata alaealise kohakulud spetsiaalsetes varjupaikades. Alates augustist võtsid Kreeka ametiasutused nende varjupaikade rahastamise enda peale, kasutades selleks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist toetust saavat riiklikku programmi. Praegusaja rändeprobleemide leevendamiseks on oluline ka tõhus piirihaldus. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Frontex on muutunud Euroopa tasandil rändealase õiguskaitse tagamisel oluliseks jõuks, võttes endale uusi kohustusi ja rakendades uusi töövahendeid seoses nende isikute tagasisaatmisega, kes on ammendanud kõik seaduslikud võimalused ELis viibimise legaliseerimiseks. Ameti korraldatud tagasisaatmisoperatsioonid jätkusid tõusvas tempos ning 2017. aastal saadeti tagasi kokku 14 271 isikut. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet aitas päästa 111 000 rändajat, kes saabusid Itaaliasse Vahemere keskosa rändetee kaudu. Välispiirikontrolli toetas ka infotehnoloogiasüsteemide, eriti viisainfosüsteemi ja Schengeni infosüsteemi arendamine. Viisainfosüsteem sisaldas 2018. aasta alguse seisuga 55 miljoni lühiajalise viisa taotluse andmeid.



Samas kontekstis aitas Sisejulgeolekufond pakkuda 8 134 õiguskaitseametnikule koolitust piiriülestel teemadel (terrorism, organiseeritud kuritegevus, korruptsioon). Lisaks aitasid pagulaskriisi leevendamisele kaasa ELi eelarvest rahastatud suured taristu- ja kosmoseprojektid. Galileo pääste- ja otsinguteenus on vähendanud avariimajakate leidmiseks kuluva aja kolmelt tunnilt kõigest kümnele minutile, aidates oluliselt suurendada asukoha määramise täpsust.



...ja partnerluses naaberriikidega Rändeprobleemide leevendamisel oli eluliselt tähtis edendada koordineeritud koostööd naaberpiirkondade ja muude kolmandate riikidega probleemide algpõhjuste kõrvaldamiseks. Seepärast jagati järjest suurem osa Süüria naaberriikidele antavast muust abist Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi ehk Madadi fondi kaudu: 2017. aastal ületas rahastus ühe miljardi euro eesmärgi.

Madadi fondi abiga võimaldati pagulaste ja vastuvõtjate kogukondades enam kui 450 000 lapsele ja noorele parem juurdepääs kvaliteetsele haridusele, kaitsele ja psühhosotsiaalsele toele4. Itaaliasse suunduva rändevoo peamine lähtekoht oli endiselt Liibüa. Vastuseks kiirendati märkimisväärselt ELi Aafrika usaldusfondi Põhja-Aafrika haru rakendamist: kiideti heaks kaheksa uut programmi rahalise kogumahuga 232,5 miljonit eurot ja üks 8,6 miljoni euro suurune harudeülene programm. Türgi pagulasrahastule eraldatud kolm miljardit eurot olid 2017. aasta lõpuks peaaegu täielikult projektide vahel ära jagatud. Nende projektidega tagatakse, et pagulaste ja neid vastu võtvate kogukondade vajadused on terviklikul ja koordineeritud moel rahuldatud. Tänu Türgi pagulasrahastule sai ligi kaks miljonit inimest juurdepääsu esmatasandi tervishoiuteenustele ja umbes üks miljon rehabiliteerivatele vaimse tervise teenustele5.



2017. aastal jätkus ELi eelarve tugev toetus paljudele muudele liidu poliitilistele prioriteetidele. Nende prioriteetide kõrval tegi komisjon ELi kuluprogrammide abiga edusamme ka teistes valdkondades, näiteks sotsiaalse liidu, välistegevuse, vastupidava energialiidu ja kliimameetmete, digitaalse ühtse turu ja kaitsepoliitika edendamisel. Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja noored Tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja hariduse valdkond oli samuti 2017. aasta eelarve oluline prioriteet. Noorte tööhõive algatuse eesmärk on vähendada kogu liidus noorte töötust. Programmiga toetati noori inimesi piirkondades, kus noorte töötuse määr oli 2012. aastal üle 25 %. 2017. aastal eraldati programmile eelarvest lisavahendeid, et toetada piirkondi, kus noorte töötus oli 2016. aastal üle 25 %.

Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse rahastatud meetmete tulemusena on alates 2014. aastast tööturule naasnud 790 000 inimest, 820 000 inimest on omandanud kvalifikatsiooni ning 276 000 õppis või osales koolitustel. Aastatel 2014–2016 on kõigi Euroopa Sotsiaalfondi meetmetega töö otsimisel, koolituse saamisel või hariduse omandamisel abistatud kokku peaaegu kaheksat miljonit inimest.



Erasmus+ tähistas 2017. aastal 30. aastapäeva. Alates 2014. aastast on liikuvusmeetmetes osalenud üle 1,8 miljoni õpilase ja koostööprojektidesse on kaasatud üle 240 000 organisatsiooni. Vahehindamise tulemuste põhjal: Programmis „Erasmus+“ osalejad on rohkem valmis alaliselt välisriigis elamiseks (31 % suurem valmisolek võrreldes mitteosalejatega) ning nad tunnetavad ennast rohkem ELi kodanikena (19 % rohkem). Programmist „Erasmus+“ ja veel kaheksast ELi programmist ja rahastamisvahendist toetatud vabatahtlik tegevus aitas luua noortele uusi võimalusi Euroopa solidaarsuskorpuse raames. Esimese aasta jooksul pärast selle käivitamist on korpusega liitunud üle 42 000 noore kõigist liikmesriikidest. 2017. aasta lõpuks, üks aasta pärast veebipõhise registreerimisvahendi avamist, oli noortele pakutud enam kui 2 500 praktikakohta6. Välistegevus 2017. aasta eelarve aitas samuti tugevdada ELi positsiooni rahvusvahelisel areenil. EL andis 80 eri riigis üle 2,2 miljardi euro humanitaarabi7. Liikmesriikidega kokku oli liit jätkuvalt maailma suurim humanitaarabi andja. ELi humanitaarvahenditest on toetatud hariduse andmist enam kui 4,7 miljonile hädaolukorda sattunud lapsele rohkem kui 50 riigis8. 2017. aastal jõuti kokkuleppele Euroopa Kestliku Arengu Fondi loomises. Fond on osa Euroopa välisinvesteeringute kavast, mille ülesanne on suurendada erasektori osalust partnerriikide sotsiaalmajandusliku arengu edendamisel. Kahe esimese investeeringueraldise taotlusvoorud leidsid väga head vastuvõttu: 12 partnerasutuselt laekus 30 projektiettepanekut koguväärtusega üle 2,5 miljardi euro.

Kliimameetmed ja keskkond ELi eelarve oli endiselt oluline kliimamuutuste vastu võitlemise vahend. Selle saavutamiseks lõimitakse leevendamis- ja kohanemismeetmed kõikidesse peamistesse ELi rahastamisprogrammidesse, eelkõige piirkondliku arengu, Ühtekuuluvusfondi, energia, transpordi, teadusuuringute ja innovatsiooni, ühise põllumajanduspoliitika ning ELi arengupoliitika valdkonnas. Eelarve kogupanus kliimameetmete osatähtsuse suurendamisse (st eelarvekulu keskkonnaprojektidele) oli 2017. aastal hinnanguliselt 20,3 %. Soodsad arengud toimusid liidus ka energiatõhususe valdkonnas. EL on võtnud eesmärgiks vähendada energiatarbimist 2020. aastaks 20 % (võrreldes 2020. aasta energiatarbimise prognoosiga) – see oleks laias laastus võrreldav 400 elektrijaama sulgemisega. Kuni 2016. aastani rahastamiseks välja valitud Ühtekuuluvusfondi projektid peaksid eeldatavasti suurendama taastuvenergia tootmise võimsust rohkem kui 2 000 MW ja vähendama kasvuhoonegaaside heitkogust enam kui kolme miljoni tonni CO2-ekvivalendi võrra. Lisaks aitavad Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud projektid vähendada kasvuhoonegaaside heitkogust hinnanguliselt kolme miljoni tonni CO2-ekvivalendi võrra. Digitaalne ühtne turg Digitaalse ühtse turu saavutamisele on kaasa aidanud nii Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond kui ka Euroopa ühendamise rahastu. Peale selle oli 2017. aasta lõpuks Ühtekuuluvusfondi raames välja valitud 5 500 projekti, mille eesmärk on toetada sidusa digitaalse ühtse turu saavutamist. Tänu Euroopa Regionaalarengu Fondist saadud toetusele oli miljon uut leibkonda saanud endale 2016. aastaks lairibaühenduse.

Kaitsepoliitika Euroopa Kaitsefondi käivitamisega 2017. aastal algas kaitsekoostöö uus peatükk. Fondi eesmärk on toetada liikmesriike, et ühise kaitsevõimekuse loomisele tehtavad kulutused oleksid tulemuslikumad, kindlustada Euroopa kodanike julgeolekut ning edendada konkurentsivõimelist ja innovatiivset tööstusbaasi.



Sisekontroll ja finantsjuhtimine Peale ELi kulutuste kaudu saavutatud tulemuste mõjutab ELi eelarve üldist tulemuslikkust väga palju selle haldamise viis. Seepärast tahab komisjon järgida tõhususe, mõjususe ja kulutasuvuse puhul finantsjuhtimise rangeimaid standardeid. Seda käsitletakse aasta haldus- ja tulemusaruande 2. jaos. Tugevam sisekontrolliraamistik Komisjon jätkas 2017. aastal oma sisekontrolliraamistiku tugevdamist, tuginedes rahvusvahelistele standarditele ja parimatele tavadele. Eesmärk on asendada vastavuspõhine süsteem tulemuspõhise süsteemiga. See tagab tugeva sisekontrolli, aga võimaldab samas komisjoni talitustele vajalikku paindlikkust, et nad saaksid arvestada oma konkreetsete vajaduste ja tingimustega. Kuigi 2017 oli üleminekuaasta, on juba kolmandik talitusi teatanud uute põhimõtete mõjust nende kontrollitegevuste tulemuslikkusele. Üldiselt leidsid kõik talitused, et sisekontrolli standardid ja põhimõtted toimisid hästi ja neid rakendati tõhusalt. Uus sisekontrolliraamistik võimaldab ka peenekoelisemat hindamist; mõned talitused osutasid vajadusele parandada konkreetsete põhimõtete või standardite rakendamise tulemuslikkust. ELi eelarve finantsjuhtimise ja kontrollisüsteeme on aja jooksul oluliselt täiustatud. Seda saavutust on tunnustanud ka Euroopa Kontrollikoda. Kontrollikoja värskeimas kinnitavas avalduses9 on ELi eelarve maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta esimest korda esitatud vastupidise arvamuse asemel märkusega arvamus. Veamäär vähenes kõikides poliitikavaldkondades ja tänu sellele jätkus üldise hinnangulise veamäära langustrend. Ligi poolte ELi kulutuste puhul oli veamäär alla 2 % ning tulude puhul olulisi vigu ei leitud. Komisjon jätkab sellegipoolest kontrollisüsteemide täiustamist. ELi eelarve tulemuslik haldamine ja kaitsmine Komisjon peab esmatähtsaks tagada, et ELi eelarvet hallatakse hästi ja maksumaksja raha kaitsmiseks on võetud kõik vajalikud meetmed. Kuigi lõppvastutust eelarve haldamise eest kannab komisjon, tehakse 68 % kulutustest liikmesriikide asutuste poolt eelarve jagatud täitmise raames ja 8 % kulutustest volitatud üksuste kaudu eelarve kaudse täitmise raames. Komisjon kasutab kahte peamist mehhanismi, et kaitsta ELi eelarvet alusetute ja eeskirjadevastaste kulutuste eest: -ennetusmehhanismid (nt eelkontroll, väljamaksete katkestamine ja peatamine) ja -parandusmehhanismid (nt järelkontroll; need on eelkõige liikmesriikide suhtes kehtestatavad finantskorrektsioonid, ent ka ELi maksete saajatelt summade sissenõudmine). Vigade avastamise võimalus esineb küll igal aastal, aga need vead korrigeeritakse nõuetekohaselt järgnevatel aastatel. Seega on vajalik ja kohane teha nende vigade ja paranduste mitmeaastane analüüs. Mitmeaastase finantsraamistiku tõttu on komisjoni rahastamisprogrammid, enamik kontrollisüsteeme ja haldustsükleid ülesehituselt samuti mitmeaastased. Riskiga seotud kulude hinnanguline kogusumma oli 2017. aastal 1,7 % asjaomastest kogukuludest. Seoses finantskorrektsioonide ja sissenõudmistega võimaldasid komisjoni talituste mitmeaastased kontrollisüsteemid neil 2017. aastal avastada ja parandada kõrvalekaldeid 897 miljoni euro ulatuses enne maksete tegemist ja 1 949 miljoni euro ulatuses pärast maksete tegemist. Tulevikku suunatud riskiga seotud kulude summa programmi sulgemise seisuga, st pärast kõikide korrektsioonide tegemist, on hinnanguliselt 0,6 % asjaomastest kogukuludest.

See tulemus tähendab, et komisjoni talituste mitmeaastased kontrollimehhanismid tagavad üldjuhul tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide asjakohase juhtimise ning järgnevatel aastatel tehtavad finantskorrektsioonid ja tagasimaksenõuded üldiselt kaitsevad ELi eelarvet. Samal ajal võetakse edasisi meetmeid jätkuvalt kõrge veamääraga programmide suhtes, et tegeleda vigade algpõhjustega ning takistada, tuvastada ja kõrvaldada pettusi10. Peale selle on Euroopa Pettustevastasel Ametil õigus korraldada sõltumatuid uurimisi ELi vahenditega seotud pettuste ja korruptsiooni kohta ning töötada välja ELi poliitikaid pettustega võitlemiseks.

Liidu vahendite haldaja kinnitus Kõik 50 volitatud eelarvevahendite käsutajat kinnitasid oma 2017. aasta tegevusaruandes piisavalt kindlat veendumust, et i) aruandes sisalduv teave annab õige ja õiglase ülevaate; ii) tegevusele eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; iii) kehtestatud kontrollimenetlused annavad piisava kindluse, et raamatupidamisarvestuse aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Läbipaistvuse tagamiseks esitatakse iga-aastastes tegevusaruannetes reservatsioone programmide suhtes, mille jääkvigade määr ei olnud aruande esitamise ajaks (veel) langenud alla 2 %. 30 volitatud eelarvevahendite käsutajat tegid märkusteta kinnitava avalduse ning 20 avaldust olid märkustega ja sisaldasid 2017. aasta kohta 38 reservatsiooni (2016. aastal oli see arv 37). Asjaomased volitatud eelarvevahendite käsutajad on kõikidel juhtudel sõnastanud meetmed, mida tuleb rakendada reservatsioone põhjustanud puuduste kõrvaldamiseks ja nendest tulenevate riskide maandamiseks. Reservatsioonide finantsmõju liidu vahendite haldaja kinnitusele langes kulude puhul 1 053 miljoni euroni (2016. aastal 1 621 miljonit eurot) ja tulude puhul 431 miljoni euroni (2016. aastal 517 miljonit eurot). Pool reservatsioonidest oli tingitud järkjärgult lõppevate 2007.–2013. aasta programmide „pärandist“, kuid selle arvele langes vaid väike osa riskiga seotud kulude kogusummast. Üks valdkond, kus läbipaistvust on suurendatud, on seotud ELi usaldusfondidega. Usaldusfondide kasvava tähtsuse tõttu esitavad nende haldamise eest vastutavad talitused oma tegevusaruannetes nüüd nende fondide kohta täieliku ülevaate. See hõlmab järgmist: i) aruandlus ELi eelarvest ja Euroopa Arengufondist fondidesse tehtud sissemaksete kohta; ii) fondide arvel tehtud tehingute haldamine (koos teiste rahastajate vahenditega).

Tõhusad, mõjusad ja kulutõhusad sisekontrollisüsteemid Finantsjuhtimise ranged nõuded näevad ette, et ELi eelarve tõhusaks kaitsmiseks tuleb rakendada kulutõhusaid meetmeid. Seda silmas pidades võetakse meetmeid, et arendada koostoimet ja suurendada tõhusust, näiteks lihtsustades eeskirju ja menetlusi, täiustades ja sidudes IT-süsteeme ning koondades finantsteadmisi. Kokkuvõttes vähendab see halduskoormust, tagab toetusesaajate kontrollimise kulude proportsionaalsuse, vähendab veamäärasid, parandab andmete kvaliteeti ja lühendab maksete tegemise aega. Komisjoni talituste keskmine maksete tegemise aeg on aastate jooksul järjepidevalt lühenenud ning on nüüd alla 30 päeva. Üldine keskmine netomaksete tegemise aeg oli 2017. aastal 20,4 päeva. Komisjoni talitused võtavad järjest enam meetmeid selleks, et nende kontrollisüsteemid oleksid ka edaspidi riske eristavad (st põhjalikumad ja/või sagedasemad kontrollid suurema riskiga valdkondades, vähem kontrolle väiksema riski puhul) ja kulutõhusad. Kõigis talitustes 2017. aasta lõpuks kontrollisüsteemide kohta tehtud perioodilised analüüsid näitasid, et süsteemid on kulutõhusad. Kuluprogrammide järgmise põlvkonna jaoks küsitakse talitustelt lisaks põhjendust (see esitatakse seadusandlikule ettepanekule lisatavas finantsselgituses), miks nad peavad kavandatud eelarve täitmise viisi, rahastamismehhanisme ja makseviise kõige sobivamateks lahendusteks – mitte ainult seoses poliitika/programmi eesmärkidega, vaid ka seoses kolme sisekontrolli tasakaalustava eesmärgiga, st kiired maksed, väike vigade hulk ja madalad kontrollikulud.



Sissejuhatus Euroopa Liidu eelarve on liidu poliitika ja prioriteetide elluviimise peamine vahend. ELi eelarvest tehtavad investeeringud annavad ise tulemusi ning aitavad kaasata täiendavaid investeeringuid muudest avaliku ja erasektori allikatest. Need toetavad Euroopa ja riikliku tasandi muid poliitikavahendeid, et tulla toime liidu ees praegu seisvate rohkete probleemidega ja haarata kinni võimalustest. Erinevalt riigieelarvetest on ELi eelarve orienteeritud peamiselt investeeringutele. Selle programmid on olemuselt mitmeaastased, luues nii stabiilse ja prognoositava raamistiku, mis sobib hästi keskmises ja pikas perspektiivis tehtavate strateegiliste investeeringute toetamiseks. ELi eelarve keskendub valdkondadele, kus ühiste probleemide lahendamiseks vahendite koondamine võib anda kõigi eurooplaste jaoks tulemusi, mida liikmesriigid üksi tegutsedes ei saaks sama tõhusalt või tulemuslikult saavutada. Need valdkonnad võivad olla sedavõrd erinevad nagu piiriülene taristu, välispiiri haldamine, suured kosmoseprojektid ja üleeuroopalised teadusuuringud. ELi eelarve annab kõigis neis valdkondades ainulaadse võimaluse tuua kasu kõigile eurooplastele. See ongi „Euroopa lisaväärtuse“ mõte. Sama kehtib ka ühiste poliitikavaldkondade, näiteks ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika kohta.

Komisjonil on eelarve täitmise haldamisel keskne koht kas otseselt programmide korraldajana (nt teadusuuringute ja noorte liikuvuse valdkonnas) või koostöös liikmesriikidega (näiteks ühtekuuluvuspoliitikas). Komisjon peab tagama ELi eelarve vastutustundliku haldamise kooskõlas asjakohaste eeskirjadega, et kaitsta maksumaksjate raha. Sel eesmärgil rakendab komisjon ranget juhtimis- ja sisekontrollisüsteemi. Väljastpoolt kontrollib ELi eelarve täitmist Euroopa Kontrollikoda. Viimastel aastatel paranenud finantsjuhtimine on võimaldanud pöörata rohkem tähelepanu eelarve tulemuslikkusele: kas ELi eelarvet kasutatakse parimal võimalikul viisil kõigi eurooplaste jaoks käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks? Komisjon ei saa seda tagada üksinda, vaid kannab kõnealust vastutust ühiselt koos liikmesriikide, piirkondade, vabaühenduste, projektide toetajate ja kõigi teistega, kes osalevad ELi eelarve täitmises. ELi 2017. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes on ühte tervikaruandesse koondatud nii haldamise kui ka tulemuslikkusega seotud aspektid. Selles esitatakse ülevaade eelarve tulemuslikkuse kohta kogutud uusimast teabest ning antakse üksikasjalikult aru probleemidest, mis on seoses ELi eelarve haldamise ja kaitsmisega tekkinud. Aruanne on komisjoni peamine sisend eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses, millega Euroopa Parlament ja nõukogu kontrollivad ELi eelarve täitmist. Aruande 1. jaos kirjeldatakse koos näidetega, kuidas ELi eelarve toetab liidu poliitilisi prioriteete, ning esitatakse värskeimad saadaolevad andmed 2017. aasta lõpuks saavutatud tulemuste kohta. Aruande koostamiseks saadakse teavet programmide tegevusaruannetest, mis on 2019. aasta eelarveprojekti osad, komisjoni kõigi talituste koostatud 2017. aasta tegevusaruannetest ja muudest allikatest, näiteks ELi programmide rakendamise aruannetest. Tänavuse aruande koostamisel saadi tulemuslikkuse kohta väärtuslikku lisateavet vahehindamiste tulemustest. 2. jaos esitatakse ülevaade 2017. aastal sisekontrolli, finantsjuhtimise ja ELi eelarve kaitsmise valdkonnas toimunud arengutest. See põhineb komisjoni kõigi talituste iga-aastastel tegevusaruannetel, milles on üksikasjalikult kirjeldatud sisekontrollikeskkonda ja sellega seonduvaid küsimusi. Kui aasta jooksul ilmnes probleeme, kirjeldatakse aruandes seda, kuidas komisjoni talitused need lahendasid. Selles jaos esitatakse kokkuvõte järgmiste aspektide kohta: -sisekontrolli eesmärkide saavutamine (seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide maandamine, kontrollide kulutõhusus ja pettustevastased strateegiad); -ELi eelarve kaitsmine ja -volinike kolleegiumile esitatud liidu vahendite haldaja kinnitus. Kõnealuse kinnituse aluseks on komisjoni juhtkonna järeldused, mis on tehtud kontrollitulemuste ja korrektsioonide statistiliste ja mittestatistiliste näitajate põhjal. Järeldusi on võrreldud ka sõltumatute osapoolte, sealhulgas komisjoni siseauditi talituse ja Euroopa Kontrollikoja arvamustega, samuti auditi järelevalvekomitee järeldustega. Käesoleva aruande üldjäreldus põhineb kõikidelt talitustelt saadud vahendite haldamise kinnitustel ja siseauditi käigus saadud kinnitusel. See aruandega kinnitatud järeldus võimaldab komisjonil võtta üldise poliitilise vastutuse ELi 2017. aasta eelarve haldamise eest. Aruande koosseisu kuulub lisaks varasem teatis ELi eelarve kaitse kohta1 ja sarnaselt eelmise aastaga on aruanne osa suuremast ELi eelarve integreeritud finantsaruannete paketist, mis sisaldab ka raamatupidamise aastaaruannet.







1. jagu

Tulemuslikkus ja tulemused 2017 oli liidu jaoks mitmel rindel aktiivse tegevuse aasta, mille jooksul toimunud majanduse elavnemine avaldas kogu liidus soodsat mõju töökohtade loomisele. See võimaldas liidul keskenduda tõhusale tegevusele oma poliitiliste prioriteetide saavutamiseks sellistes valdkondades nagu sotsiaalpoliitika, digitaalne ühtne turg ning majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine. Jätkuvalt tegeleti rände sise- ja välisaspektide ning liidu välispiiride kaitse jaoks tervikliku lähenemisviisi väljatöötamisega. Käivitati uusi algatusi liidu julgeoleku ja kaitsevõimekuse suurendamiseks. Seoses Ühendkuningriigi otsusega EList lahkuda mõtiskleti möödunud aastal palju ka liidu tuleviku üle. Komisjoni valge raamat Euroopa tuleviku kohta käivitas üleeuroopalise arutelu 27 riigist koosneva Euroopa tulevaste prioriteetide määratlemiseks. Seda probleemi käsitleti järgnenud aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta, milles toodi esile arutamist vajavad põhielemendid. Eelarve jaoks oli 2017 kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise neljas aasta. Pärast mõnda algset viivitust on enamik finantsprogramme nüüdseks täielikult käivitunud ja tulemusi on kohapeal juba näha. Jätkuvalt olid tähelepanu keskmes investeeringud ning püüd Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi abil Euroopa investeeringute puudujääki vähendada. Lisaks toetati eelarvest tervikliku lähenemisviisi väljatöötamist rände sise- ja välisaspektidega tegelemiseks ning kasvavatele ja mitmekesistuvatele julgeolekuohtudele reageerimiseks. Kuna praeguste programmide rakendamisel on jõutud keskpaika, tehti 2017. aastal mitmeid vahehindamisi, milles analüüsiti põhjalikult programmide Euroopa lisaväärtust, asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust.

Käesolev jagu algab lühikese kokkuvõttega ELi rahastamisprogrammides sisalduvate tulemusraamistike kohta. Seejärel esitatakse värskeim teave ELi eelarve täitmisel 2017. aasta lõpuks saavutatud tulemustest. Esitatavate andmete liik sõltub sellest, kui kaugele programmide rakendamisega on jõutud: mõnel juhul on tegu sisendandmetega, aga mõnel juhul saab osutada juba käesoleva perioodi alguses tehtud kulutuste tulemustele. Programmide mõju lõplikku hindamist ei ole veel tehtud, mistõttu lõplik aruandlus peab toimuma hilisemas etapis. Jagu on liigendatud vastavalt kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku rubriikidele. Käsitletakse iga rubriigi põhilisi programme. Samuti kirjeldatakse aruandes nende programmide panust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide ja Junckeri komisjoni poliitiliste prioriteetide saavutamisse. Tehakse kokkuvõte rahastamisprogrammidega saavutatud tõendatud tulemustest, aga ka valdkondadest, kus tulemused ei vasta ootustele või kus hindamise ja auditite käigus on avastatud puudusi programmi kavandamisel. Seda teavet kasutatakse nii praeguste rahastamisprogrammide kohta rakendusotsuste tegemiseks kui ka järgmise mitmeaastase finantsraamistiku seadusandlikuks kujundamiseks, mille kohta komisjon möödunud nädalatel ettepanekud tegi. Seepärast käib aruanne käsikäes kulude analüüsiga, mis on lisatud komisjoni hiljutistele ettepanekutele mitmeaastase finantsraamistiku tuleviku kohta11. Komisjon püüdis ettepanekute koostamisel toetuda kehtiva ja varasemate finantsraamistike rakendamisel saadud õppetundidele, et luua tulemuslikke programme, mis annaksid oma valdkonnas kasulikke tulemusi Euroopa majandusele ja ühiskonnale.

ELi eelarve tulemuslikkus Tulemusraamistik 2014–2020 ELi eelarve selge tulemusraamistik on tulemustele orienteeritud ja hästi juhitud ELi programmide eeltingimus. Mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 sisalduvad tulemusraamistikud uue kohustusliku elemendina kõigi rahastamisprogrammide õiguslikus aluses. See on aidanud tugevdada tulemustele keskendumist kogu eelarve ulatuses. Neis raamistikes on määratletud selged ja mõõdetavad eesmärgid ja näitajad, samuti vajaliku jälgimise, aruandluse ja hindamise kord. Kuigi on veel arenguruumi, leiab komisjon, et näitajate ja muude tulemusandmete (nt hindamiste) põhjal saab usaldusväärselt jälgida programmide eesmärgi poole liikumist. Lisaks aitavad need ennetada ja lahendada programmide rakendamises tekkida võivaid probleeme. Programmide rakendamise esimestel aastatel põhineb tulemuslikkuse teave sisenditel (st konkreetsele programmile tehtud rahaeraldised) ja võimaluse korral väljunditel. Seda liiki teave annab hea esmase pildi sellest, kuidas ELi eelarvet kulutatakse ja kuidas see toetab poliitilisi prioriteete. Programmide rakendamise jätkudes lisandub teavet kulutuste tulemuste ja mõju kohta. Ent lõplikult saab Euroopa majandusele ja ühiskonnale avaldatud mõju hinnata siiski alles mõne aja pärast. 2017 oli rakendamise neljas aasta ja paljudest programmidest on hakanud saabuma teavet otseste tulemuste kohta. Ent osa programme on pika rakendustsükliga ning nende puhul ei ole kõik saavutusnäitajad veel teada ja programmiaruannetes esitatud; see kehtib eriti eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate programmide kohta. Programmide tulemuslikkust ning ELi vahendeid haldavate asutuste ja institutsioonide tegevuste, juhtimissüsteemide ning menetluste tõhusust aitavad samuti parandada Euroopa Kontrollikoja auditid. Näiteks 19 viimases aruandes on kinnitatud vajadust lihtsustada eeskirju ja tugevdada või ühtlustada tulemusraamistikke. Audititest ja praktilisest rakendamisest saadud õppetunnid ning vahehindamiste tulemused on aluseks põhjalikule kulude analüüsile, mis on lisatud komisjoni hiljutistele ettepanekutele tulevase mitmeaastase finantsraamistiku ja selle valdkondlike programmide kohta. Nende ettepanekute üks oluline teema on nii rakenduseeskirjade kui ka tulemusraamistike lihtsustamine ja ühtlustamine. Tulemusaruandlus Euroopa Kontrollikoda keskendus oma 2016. aasta aruandes eriti ELi eelarvega seotud tulemusaruannete kvaliteedile. Paljusid neist aruannetest koostab komisjon. Analüüsis leiti, et tulemusaruannete kvaliteet on küll märgatavalt paranenud, aga mitmes valdkonnas võiks teha täiendavaid parandusi, näiteks: ·Andmete kvaliteet: komisjon kasutab oma tulemusaruannete koostamiseks tulemusnäitajaid, mis on loetletud programmide õiguslikus aluses ja esitatakse igal aastal programmiaruannetes. Need andmed pärinevad paljudest erinevatest allikatest. Kontrollikoda ja siseauditi talitus soovitavad avaldada nii need allikad kui ka hinnangu kogutud andmete kvaliteedi kohta. Mõistes andmete kvaliteedi tähtsust, pöörasid komisjoni talitused 2017. aasta tegevusaruandeid koostades tulemusandmete kvaliteedile erilist tähelepanu. Andmeallikad on nimetatud ja andmete kvaliteediga seotud kahtlused on selgelt esile toodud. Teatud näitajate puhul lõpetasid komisjoni talitused andmete esitamise, kui saadaolevaid andmeid ei peetud piisavalt täpseks või asjakohaseks. ·Tasakaalustatud aruandlus: kontrollikoda soovitas 2015. aasta haldus- ja tulemusaruannet käsitlevas 2016. aasta aruandes komisjonil teha täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et tulemusaruannetes oleks tasakaalustatult esitatud nii programmi saavutused kui ka ilmnenud raskused. Komisjoni eesmärk on koostada tasakaalustatud aruandeid ning näiteks käesolevas aruandes on ta põhjalikult käsitlenud rahastamisprogrammide vahehindamisel saadud õppetunde. ·Tulemusraamistike omavahelised seosed: kontrollikoda soovitas komisjonil kasutada tulemusaruannetes süstemaatilisemalt ristviiteid, et tuua selgemalt esile seoseid ja vastastikku täiendavaid aspekte aruannete vahel ning ELi eelarve tulemusraamistiku (nt programmiaruannete) ja komisjoni talituste raamistiku vahel. ·Loetavus: järgides kontrollikoja soovitust, jätkas komisjon oma aruannete visuaalse külje täiustamist, kasutades tulemusandmete esitamiseks ja põhisõnumite esiletõstmiseks vastavalt vajadusele kujunduselemente, graafikuid, skeeme, diagramme ja tekstilahtreid. Ühine vastutus tulemuste eest Ligikaudu kolmveerand ELi eelarvest täidetakse eelarve jagatud täitmise raames koostöös liikmesriikidega. Kuigi lõplik finantsvastutus ELi eelarve täitmise eest lasub komisjonil, jaguneb vastutus ELi eelarve abil saavutatavate tulemuste eest Euroopa, liikmesriikide ja piirkondliku tasandi eri osalejate vahel. Igaühel neist on oma osa selle tagamisel, et iga ELi eelarvest kulutatud euro teeniks tõhusalt ja tulemuslikult oma eesmärki. ELi 2017. aasta eelarve

Diagramm. ELi 2017. aasta eelarve eelarverubriikide kaupa Kõik summad on miljardites eurodes. ELi 2017. aasta eelarve maht koos paranduseelarvetega oli 159,8 miljardit eurot. Ligi pool sellest, 75,4 miljardit eurot oli ette nähtud aruka ja kaasava majanduskasvu edendamiseks. Euroopa põllumajandussektori toetus oli kokku 58,6 miljardit eurot. 4,3 miljardit eurot kulutati liidu välispiiride tugevdamiseks ning pagulaskriisi ja ebaseadusliku rände probleemide lahendamiseks. 10,7 miljardit eurot eraldati väljaspool liitu rakendatavatele meetmetele ning 9,4 miljardit eurot kulutati ELi institutsioonide tegevuse korraldamiseks. 2017. aastal võeti vastu kuus paranduseelarvet. Peale tavapärase tulude poole korrigeerimise võeti kaks paranduseelarve projekti vastu Euroopa Solidaarsusfondi rakendamiseks ning mõned korrektsioonid osutusid vajalikuks pärast vahekokkuvõtte vastuvõtmist. Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradest välja jäävad erivahendid on hädaabireserv , ELi Solidaarsusfond , paindlikkusinstrument ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond .



Horisontaalsetes küsimustes tehtud edusammude kokkuvõte ELi eelarve ja strateegia „Euroopa 2020“ Kehtiv pikaajaline eelarve peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majandusarengu strateegiat „Euroopa 2020“. Eesmärkide saavutamise eest vastutavad liit ja liikmesriigid ühiselt ning see eeldab mitmete poliitikavahendite, sealhulgas ELi ja riikide eelarvete kombineeritud kasutamist. Komisjon jälgib strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamist üheksa näitaja põhjal. Nende näitajatega seotud edusamme käsitlevat teavet ajakohastatakse korrapäraselt ja see avaldatakse Eurostati veebisaidil12. Järgnevas tabelis on esitatud nende näitajate kohta värskeimad saadaolevad andmed. Liikmesriigid teevad kaheksa aastat tagasi strateegia „Euroopa 2020“ raames seatud eesmärkide saavutamisel edusamme. Üldiselt on EL lähenemas eesmärkidele hariduse, energia, kliima ja tööhõive valdkonnas. 14 liikmesriiki on juba saavutanud riiklikud eesmärgid koolist väljalangemise vähendamise ja kolmanda taseme haridusega inimeste osakaalu suurendamise vallas. 11 liikmesriiki on saavutanud taastuvenergiaalased eesmärgid. Eeldusel et praegune suundumus jätkub, on ELi eesmärk – 75 % tööhõive määr 2020. aastal – saavutatav ning seitse liikmesriiki on oma riiklikud eesmärgid juba saavutanud. See on märkimisväärne saavutus, võttes arvesse kriisi tõsist mõju tööhõivele. Kuid suhtelises vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste arv jõudis haripunkti 2012. aastal ja on pärast seda vähenenud üksnes kriisieelsele tasemele. Seepärast ei ole eesmärgi saavutamine 2020. aastaks tõenäoline. Samuti ollakse veel kaugel eesmärgist investeerida 3 % sisemajanduse koguproduktist teadus- ja arendustegevusse ning selle saavutamiseks tuleb teha suuri pingutusi13. Panust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse ei tuleks vaadelda ühe programmi piires, vaid seda tuleks käsitada ELi eelarve osade üksteist vastastikku tugevdava tervikpanusena. Hinnanguliselt oli 59 % ELi eelarve 2017. aasta kulukohustustest seotud strateegiaga „Euroopa 2020“. Strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid

ELi jaoks 2010. aasta andmed Viimased saadaolevad andmed Senistel suundumustel põhinev prognoos 2020. aastaks 1. Vähemalt 75 % inimestest vanuses 20–64 käib tööl 68,6 % 72,3 % (2017. aasta kolmas kvartal) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 2. Teadus- ja arendustegevusse tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud moodustavad 3 % SKPst 1,93 % 2,03 % (2016) Eesmärki tõenäoliselt ei saavutata 3a. Kasvuhoonegaaside heitkogused 20 % väiksemad kui 1990. aastal Vähenemine 14 % Vähenemine 23 % (2016) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 3b. 20 % lõpptarbitavast energiast saadakse taastuvatest energiaallikatest 12,5 % 17,04 % (2016) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 3c. Energiatõhusust suurendatakse 20 % 5,7 % (primaarenergia tarbimine) 16,0 % (2016) (primaarenergia tarbimine) Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 4a. Koolist väljalangenute osakaal alla 10 % 13,9 % 10,6 % (2017)* Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 4b. Vähemalt 40 % inimestest vanuses 30–34 on kolmanda taseme haridus 33,8 % 39,9 % (2017)* Eesmärk tõenäoliselt saavutatakse 5. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arv kahaneb vähemalt 20 miljoni võrra Kasv 0,5 miljonit (võrreldes vaatlusaastaga 2008) Kasv 1 miljon (võrreldes vaatlusaastaga 2008) Eesmärki tõenäoliselt ei saavutata Tabel. Liikumine strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide suunas. Allikad: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf . ja Eurostati andmeuuendused*: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Kliimameetmete ja elurikkuse küsimuste integreerimine ELi eelarve on ka oluline vahend, et toetada selliste valdkonnaüleste poliitikaeesmärkide saavutamist nagu kliimameetmed ja elurikkus. Selleks et reageerida kliimamuutustega seotud katsumustele ja investeerimisvajadustele, on EL otsustanud, et vähemalt 20 % tema 2014.–2020. aasta eelarvest – kogu perioodi jooksul kokku 200 miljardit eurot – tuleks kulutada kliimamuutustega seotud meetmetele. Selle saavutamiseks lõimitakse leevendamis- ja kohanemismeetmed kõikidesse peamistesse ELi rahastamisprogrammidesse, eelkõige piirkondliku arengu, Ühtekuuluvusfondi, energia, transpordi, teadusuuringute ja innovatsiooni, ühise põllumajanduspoliitika ning ELi arengupoliitika valdkonnas. Alates 2014. aasta eelarveprojektist on igal aastal jälgitud kliimaga seotud kulude hinnangulist suurust, võttes aluseks OECD arenguabi jälgimiseks kasutatavate nn Rio markerite eeskujul välja töötatud ELi kliimamarkerid. 2017. aastal oli see summa üle 31 miljardi euro ehk 20,3 % kogueelarvest. Sellega ületas kliimaküsimuste integreerimiseks tehtud kulutuste kumulatiivne summa 2017. aasta lõpuks 100 miljardi euro piiri. Elurikkusega seotud kulutuste jälgimiseks kasutavate hinnangute põhjal eraldati 2016. aasta eelarvest 9,3 % ja 2017. aasta eelarvest 8,1 % elurikkuse vähenemise peatamiseks ja liigirikkuse taastamiseks ELis, andes olulise panuse strateegia „Euroopa 2020“ jätkusuutliku kasvu eesmärkidesse.

Diagramm. Kliimameetmete integreerimine (2014–2017). Kõik diagrammi summad on miljonites eurodes. Perioodi 2014–2017 kogusumma on 109 miljardit eurot; aastateks 2014–2020 kokku on eelarves kavandatud 200 miljardit eurot. ELi eelarve ja kestliku arengu eesmärgid 2015. aasta septembris ÜROs vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastaks 2030 ning selle 17 kestliku arengu eesmärki ja 169 alaeesmärki on andnud rahvusvahelistele kestliku arengu saavutamise jõupingutustele uut hoogu. ELil oli 2030. aasta tegevuskava kujundamise juures oluline roll tänu avalikele konsultatsioonidele, partneritega peetud dialoogile ja põhjalikele teadusuuringutele. EL soovib kestliku arengu eesmärkide suunas liikumisele aktiivselt kaasa aidata, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises (COM(2016) 739) „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“. Kestliku arengu eesmärkidel on kindel kandepind ELi aluslepingutes ning need on lõimitud kõigisse liidu programmidesse, valdkondlikesse poliitikatesse ja algatustesse. EL jätkab oma poliitika ja regulatiivsete vahenditega aasta aastalt kestliku arengu eesmärkide poole püüdlemist ning annab olulise panuse, et liikmesriikide poliitikat toetada, koordineerida ja täiendada, muu hulgas ka rahaliselt ELi eelarve kaudu. 2018. aasta programmiaruannetes toodi eriti esile uusimad ja asjakohased algatused, mis toetavad kestliku arengu eesmärke, kuigi see toimub sageli kaudselt ja ei ole arvudes mõõdetav. Need elemendid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil ning ei kujuta endast ametlikku aruannet ELi eelarve panusest kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Kuna kestliku arengu eesmärgid on omavahel seotud, võivad paljud ELi meetmed toetada mitut erinevat kestliku arengu eesmärki.



1.1.Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (alamrubriik 1a)14 2017. aastal eraldati alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ programmidele 21,3 miljardit eurot (kulukohustused alamrubriigis 1a) ehk 13 % aastaeelarve kogukulust. Rubriigis 1a on 23 erinevat kuluprogrammi. Peamised programmid alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ raames on järgmised: teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“; suurte taristuprojektide programmid (Galileo, rahvusvaheline katsetermotuumareaktor, Copernicus ja Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem – EGNOS); hariduse, koolituse, noorsoo ja spordiga seotud meetmete rahastamise programm „Erasmus+“; Euroopa ühendamise rahastu üleeuroopaliste transpordiühenduste, energeetika ja digivaldkonna rahastamiseks; Euroopa investeerimiskava osaks olev Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond. Diagramm. Peamised programmid, mida 2017. aastal rahastati alamrubriigi 1a raames. Muude programmide kategooria hõlmab muu hulgas ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning programme „Toll“ ja „Fiscalis“. Kõik summad on miljonites eurodes. Euroopa Komisjoni prioriteetide toetamine Selle eelarverubriigi programmid toetavad eelkõige Junckeri komisjoni prioriteete „Töökohad, majanduskasv ja investeeringud“, „Digitaalne ühtne turg“, „Energialiit ja kliimameetmed“ ning „Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit“. Need toetavad strateegia „Euroopa 2020“ aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu ning kaasava majanduskasvu prioriteete peamiselt tänu mõjule, mida programmid „Horisont 2020“ ja „Erasmus+“ avaldavad töökohtade loomisele ja töölesobivusele. Selle eelarverubriigi programmid toetavad strateegiat „Euroopa 2020“ ka sellega, et hoogustavad teadusuuringuid ja innovatsiooni, parandavad oskuste taset ja (elukestvat) haridust, soodustavad ettevõtlust, hõlbustavad nutivõrkude kasutamist ja digimajandust, rajavad sidusaid üleeuroopalisi võrke, investeerivad üleeuroopalistesse taristutesse ning taotlevad suuremat energia- ja ressursitõhusust.



Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

Joonis. EFSI näidikutahvel. Allikas: EIP grupi arvnäitajad seisuga 15.5.2018, allikas: http://www.eib.org/efsi/ Aastal 2014 käivitatud Euroopa investeerimiskava üldeesmärk on Euroopas investeeringute hoogustamine ning seeläbi ELi konkurentsivõime taastamine, majanduskasvu ja tööhõive suurendamine. Kava täitmise põhiraskust kannavad Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, mis ühendab ELi tagatise Euroopa Investeerimispanga vahenditega, Euroopa investeerimisnõustamise keskus kui ühtne kontaktpunkt nõustamisteenuste ja tehnilise abi saamiseks ning Euroopa investeerimisprojektide portaal, mis viib projektide eestvedajaid kokku investoritega. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondile seati eesmärk saada reaalmajandusse kokku 315 miljardi euro väärtuses investeeringuid. 2017. aasta detsembri seisuga moodustas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi heakskiidetud tegevustega kaasatud investeeringute maht 81 % algsest eesmärgist. Kokku on alates fondi käivitamisest heakskiidetud projektide investeeringute koguväärtus 287 miljardit eurot, mis jaguneb kahe rahastamisvahendi vahel: 186,2 miljardit eurot taristu- ja innovatsioonirahastamisvahendile ja 101,2 miljardit eurot väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisvahendile. Sellest peaks kasu saama üle 445 000 väikeettevõtja ja see on aidanud luua enam kui 300 000 töökohta.15. 2017. aasta lõpus tegi EL ametliku otsuse16 pikendada fondi tegutsemisaega ning suurendada selle mahtu 2020. aastaks 500 miljardi euroni, et jätkata investeeringute suurendamist ja pakkuda projektide eestvedajatele stabiilsust. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames antav toetus on suunatud Euroopa majanduse võtmesektoritele: -strateegiline taristu, k.a digivaldkond, transport ja energia; -haridus, teadus, areng ja innovatsioon; -taastuvenergia ja ressursitõhusus; -väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine. Tänu nendele investeeringutele on näiteks 11 miljonit leibkonda saanud kiire internetiühenduse, enam kui neli miljonit leibkonda saab kasutada taastuvenergiat ja miljonil kodanikul on juurdepääs paremale tervishoiule17. Komisjon tegeleb aktiivselt projektide nähtavuse suurendamisega. 2017. aasta lõpu seisuga oli 2016. aastal käivitatud Euroopa investeerimisprojektide portaalis avaldatud 239 projekti 27 liikmesriigist18.

Näiteid projektidest: -maismaa tuulepargi ehitamine Rootsis; -Alzheimeri tõve ja arterihaiguste uute ravimeetodite uuringud Hispaanias; -ühekordseid kilekotte asendavate taaskasutatavate ja kompostitavate alternatiivide tootmise toetus Tšehhi Vabariigis; -traadita lairibaühenduste laiendamine ja parendamine Itaalias;

-sotsiaaleluruumide ehitamine Poolas. Prognooside kohaselt peaks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond suurendama liidu sisemajanduse koguprodukti 2020. aastaks 0,7 % ning aitama luua 700 000 uut töökohta19. Käimasoleva hindamise esialgsetest järeldustest nähtub, et investeeringute kasvule ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisvõimaluste paranemisele vaatamata on vajadus rahastamise järele endiselt suur. Nimetatud hindamine on selgelt kinnitanud fondi võimendavat mõju. Mõne suure sotsiaalse kasuga projekti puhul jäi fondi mitmekordistav mõju väikeseks erasektori investorite vähese osaluse tõttu. Lisaks on arenguruumi selles, et suurendada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi koostoimet ELi eelarvest toetatavate muude rahastamisvahenditega. Näiteks saaks seda teha ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) rahastamisvahenditega. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi senise tegevuse põhjal saab ka öelda, et fond võiks rohkem panustada sotsiaalprobleemide lahendamisse: kõigest 4 % heakskiidetud ja toetuslepinguni jõudnud projektidest oli seotud sotsiaalse taristuga20. Sel põhjusel otsustati Euroopa sotsiaalõiguste samba raames ühendada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi toetussummad tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi toetustega. Programm „Horisont 2020“ Programmi „Horisont 2020“ eesmärk on kindlustada ELi teadusbaasi, tugevdada erasektori tööstuslikku juhtpositsiooni ja innovatsioonivõimekust ning edendada ühiskondlike probleemide (nt toiduga kindlustatus või kliimameetmed) lahendamist teaduse ja innovatsiooni abil. See toetab ELi poliitilisi prioriteete, mida toetab kestliku arengu eesmärkide raamistik. 2017. aastal oli programmist „Horisont 2020“ eraldatud vahendite maht 8,5 miljardit eurot, mis võimaldas kaasata täiendavaid otseinvesteeringuid ja kasvatada rahastuse kogusumma 10,6 miljardi euroni. Rahastati ligikaudu 5 000 projekti, sh toetused maailmatasemel teadlastele, tippteadusele, innovaatilistele VKEdele uute toodete loomiseks ja uute teenuste pakkumiseks21. Marie Skłodowska-Curie meetmete kaudu on programmist „Horisont 2020“ praeguseks rahastatud 36 000 teadlast nende karjääri eri etappidel, olenemata vanusest või kodakondsusest. See on andnud olulise panuse Euroopa teadustalentide hoidmisse, kasvatamisse ja siia meelitamisse. 2017. aastal oli Marie Skłodowska-Curie meetmete 20. aastapäev ning meetmetele nime andnud Poola-Prantsuse päritolu kahekordse nobelisti Marie Skłodowska-Curie 150. sünniaastapäev, mida tähistati Euroopas ja mujal terve rea sündmustega. 2017. aastal elektronmikroskoobi täiustamise eest Nobeli keemiaauhinna saanud kolmest teadlasest kaks on osalenud Marie Skłodowska-Curie meetmetes ja muudes ELi rahastatud teadusprojektides ning Marie Skłodowska-Curie meetmetest rahastatud 14 doktoranti osalesid uurimistöös, mis viis ajaloolise gravitatsioonilainete tuvastamiseni, mille eest anti 2017. aasta Nobeli füüsikaauhind.



Joonis. Grafeeniprojekti peamised arvnäitajad, allikas: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf Grafeeniprojekt on kõnekas näide programmiga „Horisont 2020“ saavutatud suurest ELi lisaväärtusest. See kümneaastane teadusalgatus on üks kõigi aegade suurimaid Euroopas rahastatud projekte. Rohkem kui 150 partnerit nii tööstusest kui ka teadusasutustest arendavad ühiselt enam kui 20 Euroopa riigis rakendusi sellistes valdkondades nagu 5G mobiilitehnoloogiad, akud, õhusõidukid, meditsiin ja autotehnoloogia. Üks hiljutine läbimurre oli grafeeni-sarnasest materjalist mikroprotsessori valmistamine, mida saaks kasutada igapäevastes tarbeesemetes, aga näiteks ka suure eraldusvõimega aju-uuringutes, mis aitaks paremini aru saada epilepsia ja muude sarnaste haiguste tekkepõhjustest. 2017. aastal avastas Euroopa Teadusnõukogu rahastatud meeskond arvutiprotsessorites turvanõrkused nimega Meltdown ja Spectre, luues sellega uusi võimalusi nüüdisaegsete arvutisüsteemide arhitektuuri turvalisuse suurendamiseks.

Programm „Horisont 2020“ aitas ehitada ja kasutusele võtta Vahemere integreeritud vaatlussüsteemi – programmist eraldati 8,4 miljonit eurot rahvusvahelisele ODYSSEA konsortsiumile, et ühendada omavahel Vahemere piirkonna vaatlus- ja ilmaprognoosisüsteeme. Selles osaleb 28 partnerit 14 riigist, millest enamik asub Vahemere piirkonna ümbruses. Programmist „Horisont 2020“ toetati ka elektripraami projekti, mille eesmärk on välja töötada maailma parimate omadustega keskmise sõiduulatusega elektrilise auto- ja reisipraami prototüüp. Projekt on aktuaalne, sest veetranspordiga kaasnevat CO2 heidet ja õhusaastet on vaja kiiremas korras vähendada. Praamil on 56 tonnine moodne liitiumtitanaataku, mille suur kasutegur ja kiire laadimine võimaldavad teha Taani maismaa ja Ærø saare vahel seitse 40 km pikkust reisi päevas, vedades 31 sõidukit ja ligi 200 reisijat. Elektripraam kasutab aastas 50 % vähem energiat ja vähendab saastet 2 000 tonni CO2 võrra. Programmi „Horisont 2020” 2017. aastal tehtud vahehindamine22 osutas, et programm annab riiklike ja piirkondlike teaduse ja innovatsiooni toetamise mehhanismidega võrreldes olulist lisakasu nii mastaabi, kiiruse kui ka mahu osas ning aitab suurendada osalejate konkurentsieelist. Üldiselt aitab see muuta ELi kui teaduse ja innovatsiooniga tegelemise kohta rahvusvaheliselt ligitõmbavamaks. „Horisont 2020“ tekitab teaduse ja innovatsiooni vallas kogu ELi hõlmava konkurentsi, kuna korraldab riikideüleseid projektikonkursse ning aitab välja selgitada kõige perspektiivikamaid teadus- ja innovatsioonikoostöö projekte. Hindamisel järeldati veel, et programmis „Horisont 2020“ võetud lihtsustusmeetmed (nt ühtne hüvitisemäär, kaudsete kulude hüvitamine fikseeritud määraga ja osalejate portaal) on vähendanud osalemise kulu ja toetuse saamiseks kuluvat aega. Toetuse määramiseks kuluv aeg on nüüd keskmiselt 192 päeva ehk 100 päeva vähem kui eelmises seitsmendas raamprogrammis. Eelmise programmiga võrreldes on tehtud rohkem selleks, et suurendada programmi „Horisont 2020“ koostoimet muude programmidega, eriti Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga. Üks näide suuremast koostoimest on nn kvaliteedimärgis, mis antakse hindamisel kvaliteedikünnise ületanud, aga siiski rahastuseta jäänud projektiettepanekutele, et võimaldada neil leida rahastust muudest avaliku või erasektori allikatest. Märgis aitab perspektiivikatesse ettepanekutesse investeerimisest huvitatud rahastamisasutustel (k.a Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kasutavad riiklikud ja piirkondlikud asutused) selliseid projekte hõlpsamini kindlaks teha. Ent kvaliteedimärgis aitaks selle saanud projektide rahastamisvõimalusi veelgi enam parandada siis, kui kehtivad reeglid oleksid rohkem ühtlustatud. Vahehindamisel tehti kindlaks ka mitmeid parendusvaldkondi, eriti vajadus suurema paindlikkuse järele, mis võimaldaks arvesse võtta uusi prioriteete, ja vajadus kasutada edenemise jälgimiseks paremini sobivaid kontrollisüsteeme. Lisaks osutati vajadusele suurendada mõju ja kodanike kaasamist. See on vajalik, et parandada teavitamist teaduse ja innovatsiooni panusest ühiskondlike ja tehnoloogiliste probleemide lahendamisse ning võtta tulevikus rohkem mõjule ja tulemustele orienteeritud hoiak. Programm „Erasmus+“ Diagramm. Programmis „Erasmus“ osalejate arv liikmesriikide kaupa, allikas: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_et.pdf 2017. aastal tähistati Erasmuse programmi 30. aastapäeva. Programmi eesmärk on riikide piiriülene koostöö õpilasvahetuse valdkonnas, et rohkem inimesi saaks välisriigis õppida. See algas 1987. aastal tagasihoidliku üliõpilaste liikuvuse kavana, milles esimesel aastal osales vaid 3 200 üliõpilast, kuid on nüüdseks kasvanud üheks ELi kõige edukamaks programmiks, mille tuntud kaubamärk loob liidust positiivse kuvandi ka väljaspool selle piire. Kui 30 aastat tagasi käivitus programm kõrghariduses, siis „Erasmus+“ on laienenud ka muudesse valdkondadesse, hõlmates üldhariduskoole, kutseharidust ja väljaõpet, täiskasvanuharidust, noortetööd ja sporti. 2017. aastal tähistati kampaaniaga „Erasmusest sai Erasmus+“ kogu ELis ja mujal programmi 30. aastapäeva: 44 riigis korraldati enam kui 1 900 üritust, kus osales üle 750 000 inimese, et rääkida Erasmuse toetatud tegevuste mõjust ning väidelda programmi tuleviku üle. Kodanike küsitlemisel nimetatakse seda programmi järjepidevalt Euroopa lõimimise kolme kõige parema tulemuse seas. 2017. aasta juunis lasti välja uus Erasmus+ mobiilirakendus, et õpilasi (k.a väljastpoolt Euroopat kolmandatest riikidest pärit vahetusõpilasi), praktikante ja noortevahetusega seotud inimesi liikuvuseks paremini ette valmistada. See annab neile ülevaatliku pildi sammudest, mille nad peavad enne välismaal õppimist, selle ajal ja pärast seda läbima. Pärast selle käivitamist on rakendust alla laaditud juba rohkem kui 27 000 korda. Programmi „Erasmus+“ hiljutine vahehindamine (2018)23 näitas, et programm on tulemusnäitajate saavutamisega järje peal, liikuvusega seotud tegevustes osaleb tervelt 1,8 miljonit isikut ja koostööprojektidesse on praeguseks kaasatud üle 240 000 organisatsiooni. Programmis osalenud toetusesaajad on märkinud rahulolumääraks üle 90 %. See suurendab valmisolekut välisriigis õppimiseks ja võõrkeelte omandamiseks, soodustab ülesehitavat kodanikukäitumist ja enda eurooplasena tundmist (+19 % võrreldes nendega, kes ei ole programmis osalenud). Programmil „Erasmus+“ on soodne mõju oskuste ja pädevuste omandamisele, mis suurendab isikute töölesobivust ja ettevõtlikkust ning lühendab haridusest tööellu siirdumise aega (13 % lühem võrreldes nendega, kes ei ole programmis „Erasmus+“ või sellele eelnenud programmides osalenud). Saavutatud tulemuste valguses kinnitab hindamine, et programmil „Erasmus+“ on vaieldamatu Euroopa lisaväärtus. See tuleneb suure hulga ja laia ulatusega tegevussuundade rahastamisest, sealhulgas õpirändele õiglase juurdepääsu tagamisest, ühtlustatud parimatest tavadest, ulatuslikumast ELi integratsioonist ja selgest rahvusvahelisest mõõtmest. Teised kavad, mille kaudu võrreldavaid meetmeid rahastatakse riiklikul tasandil, on palju väiksemad nii ulatuse kui ka mahu poolest. Tõenäoliselt ei suudetaks nende kavadega programmi „Erasmus+“ rahalist toetust asendada.

Veel märgiti hindamisel võimalust meetmete eesmärki paremini määratleda, et muuta Jean Monnet’ meetmed asjakohasemaks, suurendada spordimeetmete sidusust ja programmi lisaväärtust täiskasvanuhariduse valdkonnas. Järelduste kohaselt on programmi panus täiskasvanuharidusse äärmiselt killustunud, kuna valdkond ise on väga mitmekesine. Spordi valdkonnas sisuliste tulemuste saavutamiseks tuleks hoiduda vahendite liiga väikestes osades laialijaotamisest. Seoses Jean Monnet’ meetmetega on vaja suurendada noorima põlvkonna (eriti kooliõpilaste) teadlikkust ja arusaamist Euroopa integratsioonist.

Euroopa solidaarsuskorpus pakub noortele vanuses 18–30 võimalust osaleda kõikjal ELis mitmesugustes solidaarsustegevustes; eesmärk on saada 2020. aasta lõpuks 100 000 noort osalejat. Lisaks Euroopa solidaarsuskorpuse raames pakutavale vabatahtlikule tööle, praktikale ning töövahendusele saaksid osalejad edaspidi algatada ka ise solidaarsusprojekte või osaleda vabatahtlikus tegevuses rühmana. Programmist „Erasmus+“ ja veel kaheksast ELi programmist ja rahastamisvahendist toetatud vabatahtlik tegevus aitas luua noortele uusi võimalusi Euroopa solidaarsuskorpuse raames. Esimese aasta jooksul pärast selle käivitamist on korpusega liitunud üle 42 000 noore kõigist liikmesriikidest. 2017. aasta lõpuks, üks aasta pärast veebipõhise registreerimisvahendi avamist, oli noortele pakutud enam kui 2 500 praktikakohta24. 2017. aasta augustis saabusid 16 Euroopa solidaarsuskorpuse vabatahtlikku Itaaliasse Norciasse, mis on üks mitmest linnast, mida tabas 2016. aasta augustist kuni 2017. aasta jaanuarini mitu rasket maavärinat. Vabatahtlikud aitasid kohalikul kogukonnal parandada kahjustusi ja taastada sotsiaalteenused. 2020. aastaks on Itaalia maavärinapiirkondades rakendust leidnud 230 vabatahtlikku.



Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmil on mitmekesine sisu, mis hõlmab arvukalt meetmeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks toetuste ja rahastamisvahendite abil. Programmil on neli erieesmärki: VKEde juurdepääs rahastamisele, juurdepääs turgudele, ettevõtlust soodustava keskkonna edendamine ja ettevõtluse edendamine. Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi rahastamisvahendid, eriti laenutagamisrahastu, tekitasid finantsvahendajate seas huvi nii ELis kui ka programmis osalevates ELi-välistes riikides. 2017. aasta lõpuks oli Euroopa Investeerimisfond sõlminud 87 laenu tagamise lepingut kogusummas 859 miljonit eurot; nendest 72 lepingul oli Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatis. Lepingute alusel oli enam kui 275 000 väikese ja keskmise suurusega ettevõtjat saanud 2017. aasta detsembri lõpuks kokku juba üle 12,8 miljardi euro laenu. Programmi rahastamiskaval on suur võimendav mõju: ELi eelarvest eraldatud iga euro eest saavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad 30 eurot rahastust. Kasvuetapi omakapitalirahastu lepingute sõlmimiseks kulus rohkem aega, sest omakapital eeldab keerukamaid hoolsusmeetmeid ja vahendite kogumise protsesse. 2017. aasta lõpuks oli Euroopa Investeerimisfond teinud kasvuetapi omakapitalirahastu kaudu investeeringuid 12 fondi, investeerides laienemise ja kasvu etapis olevatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse ligi 157 miljonit eurot. Kaks kolmandikku programmi turulepääsu eesmärgi vahenditest (365 miljonit eurot) suunatakse Euroopa ettevõtlusvõrgustikule, mis on maailma suurim ettevõtluse teeninduskeskuste võrgustik. Need keskused pakuvad mitmesugust tuge rahvusvahelistumise ja innovatsiooni juhtimise valdkonnas, samuti nõustamis- ja partnerlusteenuseid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes soovivad eksportida tooteid ELi ühtse turu piires väljaspool oma riiki või väljaspool Euroopat. Teenused hõlmavad ELi käsitleva teabe vahendamist, ettevõtete külastusi, teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, spetsialiseeritud nõustamisteenuseid, ettevõtjate tööreiside ja kontaktide loomise ürituste ning tehnoloogia vahendamise ürituste korraldamist. 2017. aasta toetusesaajate andmed ei ole veel saadaval, sest toetuste tähtaeg on kaks aastat, kuid 2016. aastal sai toetust ligi 254 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat ning 2017. aasta toetusesaajate arv peaks jääma samasse suurusjärku. Ligi 3 000 võrgustiku töötajat on tegelenud kohalike üritustega ning on osutanud 70 000 väikesele ja keskmise suurusega ettevõtjale spetsialiseeritud nõustamisteenuseid rahastamise, intellektuaalomandi, ettevõtluse ja tehnoloogia ning ressursitõhususteenuste teemal. Kontaktide loomise üritustel oli ligikaudu 25 000 osalejat. Alates Euroopa ettevõtlusvõrgustiku uuendamisest 2015. aastal on selles tänu partneriotsingu teenustele sõlmitud 8 620 väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate partnerluslepingut. 2017. aastal lisas võrgustik oma nõustamisteenuste hulka spetsiaalse kasvunõustamise, mis aitab noortel innovaatilistel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel suurendada tegevust väljaspool koduriiki. Tööperioodi 2017–2018 lõplike aruandlusandmete esitamise tähtaeg on 2019. aasta märts. Aastal 2017 jõudis programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ raames alates selle algusest korraldatud noorte ettevõtjate õpikülastuste arv kogenud ettevõtjate juures 5 800ni. Programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ rakendamisega tegeleb 33 riigis (38 osalevast riigist) 175 kohalikust vahendusorganisatsioonist koosnev võrgustik. Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi vahehindamise25 esialgsete tulemuste põhjal vastab programmi üldine kontseptsioon Euroopa turul tegutsevate ettevõtjate vajadustele. Aastatel 2014–2016 programmis osalenud uued ettevõtjad on praeguseks loonud 241 uut ettevõtet ja üle 1 000 uue töökoha. Kasulikku mõju kinnitasid ka vastuvõtvad ettevõtjad, kes on ka omalt poolt loonud veidi üle 1 000 uue töökoha. COSME programmis osalenud ettevõtjatest 58 % puhul on toimunud käibe kasv ja 41 % puhul on suurenenud töökohtade arv. Vahehindamise esialgsetest järeldustest nähtub, et ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) võimaldab saavutada mastaabisäästu sellistes valdkondades nagu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine välisriigis ja intellektuaalomandiõiguste kaitse tänu riiklike jõupingutuste koondamisele ja tänu teenustele, millel puuduks riiklikul tasandil kriitiline mass. Lisaks näitavad järeldused, et programm loob ELi lisaväärtust näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustiku kaudu, mis toetab Euroopa ettevõtete laienemist väljaspool ELi asuvatele turgudele. Samas jaotatakse 20 % eelarvest suure arvu suhteliselt väikeste meetmete vahel. Seadmata kahtluse alla juba olemuselt väikese mahuga pilootmeetmete kasulikkust, tuleb tõdeda, et selline killustatus vähendab taoliste meetmete kulutõhusust ning võib raskendada programmi strateegiliste eesmärkide täitmist ja koordineerimist. Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu on ELi oluline rahastamisvahend, mis toetab taristuinvesteeringuid, et arendada suure jõudlusega kestlikke ja tõhusalt ühendatud üleeuroopalisi võrgustikke transpordi, energia ja digiteenuste valdkonnas. Programm keskendub ELi projektidele, mille eesmärk on rahastada piiriüleseid lõike ja kõrvaldada transpordi kitsaskohti, teha lõpp energiavõrkude eraldatusele, suurendada energiavarustuskindlust ning pakkuda kõigile eurooplastele kasu toovaid kogu ELi hõlmavaid lahendusi digiteenuste taristu valdkonnas. Põhivõrgu ja koridoride laiendamine naaberriikidesse parandab ühendusvõimalusi ja tugevdab ELi rahvusvahelist positsiooni. Vastavalt põhivõrgukoridori tööplaanide kolmanda versiooni pidevale analüüsile võib üheksa põhivõrgukoridori arendamiseks 2030. aastani tehtav investeering tekitada sama perioodi jooksul ligikaudu 4 500 miljardit eurot SKPd. See tähendaks SKP juurdekasvu 2030. aastaks 1,8 % võrreldes 2015. aastaga. Üheksa põhivõrgukoridori rakendamisega loodavate tööaastates arvestatud töökohtade arv võib tõusta 13 miljonini26. 2017. aastal lõpetati mitme olulise raudteelõigu ehitus; näiteks avati kasutamiseks Berliini ja Müncheni ning Pariisi ja Bordeaux’ ühendused. Mõlema projekti lõpetamiseks kulus palju aastaid ja need on põhivõrgukoridoride olulised lõigud.



Allpool on loetletud mõned Euroopa ühendamise rahastust 2017. aastal toetatud projektid. Transpordisektoris: Kirde-Poola enam kui 100 km pikkuse Białystok-Ełki raudteelõigu uuendamine Rail Baltica projekti raames; lennuliikluse korraldamise süsteemide moderniseerimine kõigis ELi liikmesriikides; Sloveeniat ja Austriat ühendava Karawankeni maanteetunneli täielik laiendamine; elektrisõidukite kiiret laadimist võimaldavate jaamade võrgustiku arendamine Rootsis, Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Ühendkuningriigis ja Itaalias. Energiasektoris: elektriliin Litpol Link. Selle projektiga ühendati Balti riikide elektrivõrgud esmakordselt Lääne-Euroopa võrkudega (Leedu-Poola ühendus) ja lõpetati Balti riikide energiavõrkude eraldatus. Digivaldkonnas kasutatakse 16 liikmesriigis e-tervise teenuste tuumikplatvormi, et suurendada patsientide piiriülest ohutust ja ravi järjepidevust. 2017. aastal käivitati Euroopa ühendamise rahastu raames esimene ühendatud projektikonkurss, et ühendada Euroopa ühendamise rahastu toetused Euroopa Investeerimispangalt, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondilt, riiklikelt tugipankadelt või erasektori investoritelt saadava rahastusega. Eesmärk on toetada erarahastust kasutavaid majanduslikult elujõulisi projekte, et kasutada ELi toetust rahastamispuudujäägi katmiseks.

2017. aasta ühendatud projektikonkursi esimeses etapis suunati suurim osa vahenditest Euroopa raudteevõrgu arendamiseks (719,5 miljonit eurot), maanteetranspordi CO2-heite vähendamiseks ja moderniseerimiseks (99,6 miljonit eurot), meresadamate ehitamiseks (78,9 miljonit eurot) ja siseveeteede rajamiseks (44,7 miljonit eurot). 2017. aasta ühendatud projektikonkurss hõlmab näiteks järgmisi algatusi: Taanit ja Saksamaad ühendava Fehmarnbelti tunnelini viiva raudteeliini piiriülese kiiruse suurendamine; Sloveenia Divača-Koperi raudteeliini laiendamine ja moderniseerimine, et suurendada selle läbilaskevõimet, ohutust ja talitluskindlust; Belgia suurima siseveetee, Alberti kanali kohandamine suuremate kaubavedude jaoks; Poola Gdanski sadama läbilaskevõime suurendamine. Innovatsiooni ja alternatiivkütuste valdkonnas on rahastamiseks valitud rida mitmeid liikmesriike hõlmavaid projekte eesmärgiga luua elektrisõidukite ülikiire laadimise süsteem. Euroopa ühendamise rahastu vahehindamisel27 leiti, et vajadus investeerida taristu arendamisse on endiselt suur ja jätkuvalt esineb turutõrkeid, eriti piiriüleste suurprojektide puhul, mille kulud tekivad kohalikul ja riiklikul tasandil, aga kasu on saavutatav Euroopa mastaabis, või kui mitme liikmesriigiga projektide kulude ja hüvede jaotus on ebasümmeetriline. Seega on programm endiselt aktuaalne ja valdavalt tulemuslik, vaatamata sellele, et paljud pikaajalised projektid on veel lõpule viimata. Transpordi valdkonnas on 86 % praeguseks eraldatud vahenditest seotud piiriülese transporditaristuga, eelkõige põhivõrgu ja üheksa koridori arendamisega, mis tuleb lõpule viia 2030. aastaks. Energiasektoris aitab Euroopa ühendamise rahastu tugevdada riikidevahelisi ühendusi, et lõpetada energiavõrkude eraldatus ja viia lõpule energia siseturu loomine. Digivaldkonna kohta leiti, et programm on aidanud kaasa digiteenuste taristu juurutamisele, et võimaldada valitsusasutustel, kodanikel ja ettevõtjatel kasutada piiriüleseid internetipõhiseid teenuseid. Ent programmi potentsiaali täielikuks kasutamiseks tuleb veel tegeleda teadlikkuse suurendamisega. Euroopa ühendamise rahastu on jätkanud uuenduslike rahastamisvahendite kasutamist ja väljatöötamist, kuid nende juurutamist on osaliselt piiranud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi pakutavad uued võimalused . Kosmos ELi majandus ja ühiskond sõltuvad üha enam kosmosepõhistest rakendustest ja teenustest, mille häired võivad osutuda väga kulukaks majandusliku kasu seisukohast ja – mis veelgi olulisem – inimeste ohutuse seisukohast28. Copernicus on ELi Maa seire programm, mis on üks maailma suuremaid andmeallikaid ning loob sellisena märkimisväärset lisaväärtust, eriti võrreldes sellega, mis oleks saavutatav riiklikul tasandil. Satelliitide ja andurite (maajaamad, õhuandurid, mereandurid) süsteemil põhinev Copernicus annab usaldusväärset ja ajakohastatud teavet kuue teemavaldkonna teenuste kaudu: maismaa, meri, atmosfäär, kliimamuutused, hädaolukordade ohjamine ja julgeolek. See teave toetab mitmesuguseid ELi poliitikaid ja rakendusi alates keskkonnakaitsest kuni piirkondliku ja kohaliku planeerimise, põllumajanduse, kestliku arengu ja piirivalveni. Galileo ja Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem on ELi satelliitnavigatsiooniprogrammid. Ühiselt annavad need programmid positsioneerimise ja ajastuse signaale, mida kasutatakse sellistes olulistes majandusvaldkondades nagu mobiiltelefonivõrgud, autode navigatsioonisüsteemid ja õhusõidukite maandumistäpsuse suurendamine. Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenust kasutati 2017. aastal rohkem kui 80 korda, et abistada kodanikukaitses ja humanitaarabis osalejaid hädaolukordadega tegelemisel. Seda tehti muu hulgas järgmiste õnnetuste puhul: tormid ja üleujutused Euroopas, metsatulekahjud Hispaanias, Portugalis, Kreekas, orkaan Ophelia Iirimaal, torm Poolas ning mujal maailmas: Mehhiko ja Iraagi maavärinad ning USA ja Kariibi mere piirkonna orkaanid Harvey ja Irma.

Orbiidil on 22 Galileo satelliiti, millest 18 töötavad ja 2017. aasta detsembris üles lennutatud neli on katsetuste etapis. Samuti kasvas 2017. aastal süsteemi turul kasutuselevõtt tänu ligi 75 miljoni Galileo võimekusega nutitelefoni müügile. Galileod toetavaid kiipe sisaldavad näiteks Apple’i, Samsungi ja Sony toodetud seadmed. Vastavalt 2017. aastal valminud vahehindamisele29 on Copernicus kenasti järje peal ja täidab oma eesmärke, kuigi erineval määral. Saadavad andmed on kvaliteetsed ja usaldusväärsed ning see on koos vabade andmete poliitikaga üks programmi tugevusi. Sellegipoolest näitas hindamine ka vajadust parandada andmete levitamist ja kättesaadavust ning tugevdada kosmoseandmete integratsiooni muude andmeallikate, poliitikavaldkondade ja majandussektoritega, et suurendada nende kasutamist. Nagu vahehindamine näitas, liiguvad nii Galileo kui ka Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem hästi oma eesmärkide täitmise poole30. 2016. aasta lõpus kasutas 20 riigis enam kui 250 lennujaama oma maandumiseelse lähenemise protseduurides Euroopa Geostatsionaarset Navigatsioonilisasüsteemi31. Alates 2018. aastast kasutavad kõik Euroopa Liidus müüdavad uued automudelid Euroopa Geostatsionaarset Navigatsioonilisasüsteemi ja Galileod, et võimaldada õnnetuse korral arvutada hädaabikõne tegemise kohta32. Hindamisel leiti ka mõningaid juhtimiskorraldusega seotud ebatõhususi. Selleks on näiteks otsustusportsessi aeglus, mis on tingitud kaasatud osapoolte suurest arvust, aga ka sellest, et Globaalse Satelliitnavigatsioonisüsteemi Agentuur ja Euroopa Kosmoseagentuur rakendavad süsteemide juurutamisel, kasutamisel ja töö korraldamisel erinevaid juhtimismudeleid. Üks ebatõhususe allikaid on ka turbejuhtimine: esimeste teenuste käivitamisel ning juurutamiselt kasutamise etappi üleminekul on ilmnenud probleeme, mis tuleb vajaliku turbetaseme säilitamiseks ja tõstmiseks korralikult lahendada. Kõnealused projektid mängisid rolli ka pagulaskriisis. Näiteks ELi Maa seire programm Copernicus edastas kujutisi, mis võimaldasid 2015. ja 2016. aastal jälgida rändajate lähtekohaks olevaid sadamaid ja randasid. Galileo pääste- ja otsinguteenus on vähendanud avariimajakate leidmiseks kuluva aja kolmelt tunnilt kõigest kümnele minutile, aidates oluliselt suurendada asukoha määramise täpsust. Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) Rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) ehitamise ja käitamisega soovitakse teha oluline samm selles suunas, et näidata tuumasünteesi kui perspektiivikat ja kestlikku energiaallikat. Tänu sellistele olulistele eelistele nagu suurte kütusevarude olemasolu ja CO2-heite puudumine võiks tuumasüntees oluliselt toetada ELi pikaajalist strateegilist eesmärki vähendada ohutult, tõhusalt ja turvaliselt energiasüsteemi CO2-heidet. See on ainulaadne pikaajaline teaduskoostöö projekt, mille on rahvusvaheliselt kokku leppinud seitse partnerit (EL, Ameerika Ühendriigid, Venemaa, Jaapan, Hiina, Lõuna-Korea ja India). Ehitatav katsereaktor peaks tõestama tuumasünteesi kui kestliku energiaallika kasutuskõlblikkust. Kuna projekti raames tuleb ehitada üle 10 miljoni osa, on Euroopa tööstus- ja teadusasutustega sõlmitud sadu hankelepinguid. 2017. aasta detsembri seisuga oli 50 % ITERi esimese töötava järgu jaoks vajalikest ehitustöödest lõpule viidud33. ITER vajab plasma stabiilsuse tagamiseks magneteid ning 2017. aastal tutvustati läbi aegade kõige täiuslikumat ülijuhtivat magnetit,34 mis ehitatakse Euroopas. Magneti kõrgus on 14 meetrit, laius 9 meetrit ja see kaalub 110 tonni. See on esimene 18 toroidaalse magnetvälja poolist, mis ITERis tööle hakkavad. Poolid tekitavad tugeva magnetpuuri, et hoida kinni tuumasünteesitavat kütust, mille eeldatav temperatuur peaks tõusma 150 miljoni kraadini Celsiuse järgi. ITERi toroidaalse magnetvälja poolide tekitatav magnetväli on ligi miljon korda tugevam kui Maa magnetväli. Euroopas toodetakse üheksa sellist pooli ja üks varueksemplar. Ülejäänud üheksa valmistatakse Jaapanis. Magnetite tootmises osaleb vähemalt 600 inimest 26 ettevõttest. Välja töötatud täiesti uued tooted annavad Euroopa ettevõtetele eelise innovatsiooni ja konkurentsivõime osas ning loovad võimalusi suurendada teadmisi, saada oskusteavet ning arendada kõrvaltehnoloogiaid ja seotud tooteid. 30. septembri 2017. aasta seisuga oli sõlmitud 601 toimivat hankelepingut ja 322 toetuslepingut kogusummas 3,97 miljardit eurot (2008. aasta väärtus). Euroopa ehitab ka ühe osa termotuumareaktsiooni ümbritsevast magnetkestast (vaakumkamber). ITERi jaoks vajalike kuumutussüsteemide katsetamiseks on Euroopasse ehitatud ainulaadne katserajatis35.

1.2. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus (eelarverubriik 1b)36 Rubriigi 1b raames eraldati programmidele 2017. aastal 54 miljardit eurot, mis moodustab 34 % ELi 2017. aasta kogueelarvest. Rubriigis 1b on kuus erinevat kuluprogrammi. See hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi (ESF)37 – sealhulgas noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelist täiendavat assigneeringut – ja Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks. Kõiki neid programme rakendatakse eelarve jagatud täitmise vormis.

Diagramm. Peamised programmid, mida 2017. aastal rahastati alamrubriigi 1b raames. Muude programmide kategooria sisaldab panust Euroopa ühendamise rahastusse, Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, äärepoolseimate ja hõredalt asustatud piirkondade toetamiseks, tehnilisse abisse, katsemeetmetesse ja ettevalmistavatesse meetmetesse. Kõik summad on miljonites eurodes. . Euroopa Komisjoni prioriteetide toetamine Ühtekuuluvuspoliitika sekkumised toetavad Junckeri komisjoni mitmeid prioriteete, eriti töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid. See on kõige olulisem ELi investeerimisvahend strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel, toetades majanduskasvu ja töökohtade loomist ELi tasandil ning struktuurireforme riiklikul tasandil. See on muutunud Euroopa majandusliku juhtimise oluliseks osaks ning tähtsaks panustajaks investeeringutest, struktuurireformidest ja vastutustundlikust riigirahandusest moodustuva kolmnurga kõigisse elementidesse. Eeltingimused on aidanud kaasa tulemuslikeks investeeringuteks soodsate õiguslike ja struktuuriliste tingimuste loomisele ning selle kasulik mõju kandub ka väljapoole ühtekuuluvuspoliitika piire. See poliitika omandab järjest suuremat tähtsust majanduskriisi mõju lühiajalisel vähendamisel ning piirkondade sisemise arengupotentsiaali suurendamisel keskpikas perspektiivis. Lisaks poliitika makromajanduslikele tingimustele, mis loovad täiendavaid stiimuleid toimivate makromajanduspoliitikate kujundamiseks, võimaldab ühtekuuluvuspoliitika suhtes kehtiv määrus komisjonil poliitikat ümber planeerida juhul, kui aasta jooksul esitatakse uusi investeeringute aspektist olulisi riigipõhiseid soovitusi. Ühtekuuluvuspoliitika toetab Euroopa investeerimiskava ja täiendab Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi. Seda tehakse mitmel moel: kaasates avaliku ja erasektori investeeringuid, toetades struktuurireforme ja parandades juurdepääsu rahastamisele. Raha investeeritakse strateegiliselt teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning väikeettevõtete ja digitaaltehnoloogia toetamisse, aidates sellega saavutada ELi aruka majanduskasvu eesmärke. Samuti toetab see digitaalse ühtse turu ning energialiidu ja kliima valdkondi. Tänu ELi kõigi aegade suurimale energia, keskkonna, kliima ja säästva transpordi investeeringute eelarvele antakse oluline panus, et juhtida Euroopa üleminekut vähese CO2-heitega majandusele. Ühtekuuluvuspoliitika aitab arendada siseturgu ning toetab mitmeid meetmeid, mis on seotud pagulaskriisile reageerimise, rändepoliitika ja sotsiaalprobleemidega, näiteks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mõju vähendamine suurde puudusse sattunud inimeste seas, ning (noorte) tööhõive toetamine. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi eesmärk on tugevdada ELi majanduslikku ja sotsiaalset sidusust, vähendades piirkondade ebavõrdsust ning toetades vähem arenenud piirkondade täielikku lõimimist ELi siseturuga. Euroopa Sotsiaalfond on ELi põhiline vahend, millega toetatakse töökohtade loomist, aidatakse inimestel saada paremaid töökohti, kõigile õiglasemate töövõimaluste tagamist ning oskuste suurendamist ja ümberõpet. Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks toetab ELi riikide tegevust enim puudust kannatavate isikute abistamisel muu hulgas toidu, rõivaste ja sotsiaalse kaasamise meetmetega, et aidata inimestel vaesusest välja tulla. Ühtekuuluvuspoliitika on ELi põhiline investeerimispoliitika, mis on suunatud kõikidele ELi piirkondadele ja linnadele, et toetada töökohtade loomist, ettevõtete konkurentsivõimet, majanduskasvu ja kestlikku arengut ning parandada kodanike elukvaliteeti. Võrreldes aastate 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistikuga kulus aastatel 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitikat reguleeriva raamistiku vastuvõtmiseks umbes kuus kuud kauem. See õigusaktide hiline vastuvõtmine ning uued nõuded, mille eesmärk on parandada poliitika tulemuslikkust ja tulemuste kvaliteeti (nt eeltingimused, programme reguleerivate asutuste nimetamine), lükkasid edasi 2014.–2020. aasta programmide rakendamise algust. Sellegipoolest võib perioodi 2014–2020 programmide esimesi aastaid vaadates näha juba esialgseid tulemusi. Kuigi projektide valimine algas perioodiga 2007–2013 võrreldes aeglasemalt, on selle kiirus käimasoleval programmiperioodil nüüdseks samale tasemele jõudnud. 2018. aasta jaanuariks oli Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse toetuste jaoks kogu Euroopast välja valitud 673 800 projekti rahastamise kogusummaga 260 miljardit eurot, mis moodustab 54 % kogu perioodi jooksul kasutatavatest vahenditest. See projektide valimise tase aastatel 2014–2016 on võrreldav perioodi 2007–2013 esimeste aastatega38 ning on põhjust arvata, et rakendamise kiirus muutub nüüdsest ligikaudu sarnaseks eelmise perioodiga. 2017. aasta lõpuks oli valminud 99 % Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi mõjutavate eeltingimuste tegevuskavadest. Eeltingimuste mõte oli motiveerida liikmesriike tegema struktuurseid muudatusi ja poliitilisi reforme, kaasa arvatud neid, mis on seotud asjaomaste riigipõhiste soovitustega39. Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond Diagramm. Euroopa Regionaalarengu Fondi rakendamise edenemine (kogukulu) seisuga 31.12.2017. Allikas: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Projektide valiku määrad on oluliselt tõusnud, jõudes Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul 53 %ni, mis hõlmab 147 miljardit eurot investeeringuid 160 000 projektis (võrreldes 72 miljardiga 2016. aasta lõpus), ja Ühtekuuluvusfondi puhul 2017. aasta lõpuks 64,3 %ni, mis hõlmab 48 miljardit eurot investeeringuid 8 600 projektis (võrreldes 19,6 miljardiga 2016. aasta lõpus). See on hea tulemus võrreldes sama ajavahemikuga perioodil 2007–2013. 2017. aasta lõpu andmetest võib näha enamiku liikmesriikide ja teemavaldkondade lõikes ühtlasemat edasiminekut. Kuna fondide investeeringud on olemuselt pikaajalised, on eelarve täitmise (ELi maksete) tase programmiperioodi esimestel aastatel tavaliselt madal (nii oli see ka aastatel 2014–2016) ja hakkab programmitöö viimastel aastatel tõusma. See kehtib eriti suurprojektide kohta, millel on suurte taristuinvesteeringute tõttu tavaliselt pikk tegevustsükkel ja käivitamisetapp (planeerimine, programmitöö, lubade hankimine) ilma suuremate väljamakseteta. Euroopa Regionaalarengu Fondist oli 2017. aasta lõpuks programmidele välja makstud 13 % ja Ühtekuuluvusfondist 18 %. Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond toetavad ühtse turu arengut, tekitades ühtlasi vähem arenenud piirkondadest ülejäänud Euroopasse üle kanduvat mõju, eriti tänu parematele ühendustele ja suurematele kaubavoogudele. Perioodi 2007–2013 programmide keskmine kasulik netomõju Ühtekuuluvusfondist abi mittesaavatele riikidele on 2023. aastaks hinnanguliselt 0,12 % sisemajanduse koguproduktist.40 Seoses programmide saavutustega, millest liikmesriigid olid 2016. aasta lõpuks teatanud, on Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi all rakendatud projektid andnud juba järgmisi tulemusi: -toetatud 84 579 ettevõtjat, kellest enam kui 36 000 sai toetust rahastamisvahenditega; -kaasatud üle 593 miljoni euro erasektori investeeringuid, mis on samal tasemel avaliku sektori ettevõtlustoetusega (toetused ja muud vahendid);

-loodud 10 300 töökohta ja tööle võetud 636 uut teadlast; -41 800 leibkonna parem energiatarbimisklass ja avalike hoonete primaarenergia aastatarbimise vähenemine 14,9 miljoni kWh võrra; -paremad tervishoiuteenused 2,7 miljonile inimesele; parem veevarustus 156 000 inimesele ja parem reoveepuhastus 73 000 inimesele; -54 km üleeuroopalise transpordivõrgu (TENT-T) uusi teid, 217 km renoveeritud või moderniseeritud teid ning 92 km renoveeritud või moderniseeritud raudteed. Värsketest andmetest41 nähtub, et paljudes liikmesriikides oli aastatel 2015–2017 struktuurifondide vahendite osakaal avaliku sektori investeeringutes üle 40 %. Diagramm. Ühtekuuluvuspoliitika rahastuse hinnanguline osakaal avaliku sektori investeeringutes, 2015–2017. Allikas: Eurostat, DG Regio http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf Konkreetselt töökohtade, majanduskasvu ja investeeringutega seoses 2016. aasta lõpuks välja valitud projektid peaksid looma tänu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetusele otseselt 155 600 töökohta. Kuni 2017. aasta lõpuni Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastamiseks valitud projektidest toetatakse enam kui 450 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat. Nende projektide raames: -enam kui 200 000 kõnealustest ettevõtetest toetatakse nõuannete ja nõustamisega (see moodustab 45 % lõppeesmärgist); -toetuse saamiseks on välja valitud üle 70 000 iduettevõtja (46 % eesmärgist) ja juba lõppenud projektidest on kasu saanud 16 800 iduettevõtjat; -2016. aasta lõpuks välja valitud projektide kaudu kaasatakse üle 9,5 miljardi euro erasektori investeeringuid, mis on samal tasemel avaliku sektori ettevõtlustoetusega (toetused ja muud vahendid) ja millest 0,6 miljardit eurot on juba saavutatud. Lisaks oli 2017. aasta lõpuks toetust antud ligi 30 700 teadus- ja innovatsiooniprojektile, millega tagati selle valdkonna investeeringute kõrge tase ja avaldati soodsat mõju ELi siseriiklikele netomaksetele teaduse ja arengu valdkonnas. Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist on toetatud ka paljusid sekkumisi hariduse (enam kui 16 500 taristuinvesteeringut) ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, aidates nii kaasa seotud peamiste eesmärkide saavutamisele. Hoogu on kogumas ka digitaalse ühtse turu toetamine perioodi 2014–2020 programmidest. 2017. aasta lõpuks oli välja valitud ligikaudu 5 500 projekti, et toetada sidusa digitaalse ühtse turu saavutamist, ja asjaomaste investeeringute kogumaht oli 9,1 miljardit eurot (Euroopa Regionaalarengu Fond ja riikide kaasrahastamine kokku). Märkimisväärseid saavutusi oodatakse 2016. aasta lõpuks välja valitud projektidelt ka energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas, kus peaks lisanduma üle 2 000 MW täiendavat taastuvenergia tootmisvõimsust; kasvuhoonegaaside heitkogused peaksid vähenema enam kui 3 miljoni tonni CO2-ekvivalendi võrra, et aidata saavutada kliimamuutustega seotud eesmärke. Hinnanguliselt sai 2016. aasta lõpuks ligikaudu miljon uut leibkonda juurdepääsu lairibaühendusele, mis aitab luua digitaalsete võrkude ja teenuste õitsenguks vajalikke tingimusi ning annab tarbijatele ja ettevõtjatele kogu Euroopas ja eriti maapiirkondades parema ligipääsu digitaalsetele kaupadele ja teenustele. Ühtekuuluvuspoliitika on aktiivselt kaasa aidanud komisjoni jõupingutustele tõhusaks rändajate lõimimiseks. Sotsiaalse kaasatuse valdkonnas praeguseks välja valitud ja rakendatava 3 500 projekti kaudu on tehtud investeeringuid sotsiaalvaldkonda, tervishoidu, haridusse, elamuehitusse, lastehoidu ja taristusse. Et rändajate ja pagulaste toetamiseks tehtavaid investeeringuid paremini esile tõsta, tehti ettepanek lisada Euroopa Regionaalarengu Fondi määrusesse vastav uus investeerimisprioriteet.



Programmiperioodi 2014–2020 mõju ja väljundite hindamise tulemused peaksid hakkama liikmesriikidelt laekuma 2018. aastal, kuna esialgu on enamjaolt saadaval vaid andmed programmide edenemise kohta. Alates 2018. aastast on projektid juba küpsemas seisus ning hakatakse hindama esimesi tulemusi. Peale selle algatas komisjon hindamise aastatel 2000–2013 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist toetust saanud suurte projektide kohta. Lisaks teeb komisjon 2018. aastal vahehindamise Euroopa piirkondades ühisabi toetamise projektide algatuse (JASPERS) kohta.

Euroopa Sotsiaalfond ja noorte tööhõive algatus Euroopa Sotsiaalfond on ELi peamine rahastamisvahend struktuurireformide toetamiseks tööhõive, hariduse ja koolituse valdkonnas ning see on otseselt seotud strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive, hariduse ja vaesuse leevendamise prioriteetide ja peamiste eesmärkidega. See aitab edendada ELis majanduslikku ja sotsiaalset sidusust ja sotsiaalset kaasatust ning toimib rahandusliku solidaarsuse ja majandusliku lõimimise vahendina. Rohke tõendusmaterjal kinnitab Euroopa Sotsiaalfondist toetatud poliitikate ELi lisaväärtust, mis ei oleks olnud ilma ELi investeeringuteta saavutatav või oleks teostunud palju väiksemal määral. Peale selle investeerivad liikmesriigid tänu Euroopa rahastusele ka valdkondadesse ja sihtrühmadesse (või teevad reforme), millega nad ilma selleta ei oleks tegelenud – isegi kui riigisisesed vahendid on olemas. Nii toimib Euroopa Sotsiaalfond paljudes liikmesriikides olulise reforme toetava vahendina Euroopa majanduse jaoks väga olulistes valdkondades kooskõlas Euroopa poolasta kontekstis esitatud soovitustega: tööturupoliitika reformid, noorte tööhõive, kutsehariduse ja -õppe ajakohastamine, sotsiaalhoolekande süsteemid ja haldusreformid. Kõigi rakenduskavade täitmine kiirenes 2017. aastal jõudsalt, kuigi liikmesriikide ja programmide vahel esines olulisi erinevusi. 2017. aasta strateegilises aruandes42 rõhutatakse, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid loovad liikmesriikide ja nende piirkondade jaoks stabiilse pikaajalise investeerimisraamistiku. 2017. aasta jooksul on perioodi 2014–2020 Euroopa Sotsiaalfondi programmidele välja makstud ligi 11,0 miljardit eurot (koos eelmaksetega) ning 2017. aasta lõpuks oli kasutusmäär (vahemaksete osakaal aastateks 2014–2020 ette nähtud eraldisest) 8,25 %. Hoolimata tõendatud kulutuste madalast tasemest, on projektide keskmine valikumäär kerkinud üle 42 %, mis näitab, et kohapealne rakendamine on korralikult käivitunud ning loob eeldused, et struktuurifondid saaksid anda kõnealustes valdkondades tugeva panuse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse. Noorte tööhõive algatuse rakendamine kiirenes 2017. aastal. 2017. aasta lõpus olid noorte tööhõive algatuse raames toetamiseks valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kogukulud ligi 7 miljardit eurot ja toetusesaajad olid deklareerinud üle 3,20 miljardi euro. Komisjon on saanud liikmesriikidelt ligi 2,70 miljardi euro väärtuses noorte tööhõive algatuse maksetaotlusi (k.a vahemaksed ning algsed ja iga-aastased eelmaksed). Euroopa Sotsiaalfondi rakendamiseks on eelnevalt kindlaks määratud lihtsustatud kuluarvestuse meetod ja summa, mis aitab vähendada juhtimiskontrolli jaoks säilitatavate dokumentidega seotud halduskoormust. Ühikuhindadega kaetav kogukulu on eeldatavasti ligikaudu 9 miljardit eurot. Kuigi rakendamise määrad on olenevalt liikmesriigist ja rakenduskavast väga erinevad, olid Euroopa Sotsiaalfondi noorte tööhõive algatuse koondsaavutused 2016. aasta lõpuks järgmised: 7,8 miljonit osalejat43, nende seas 4,2 miljonit töötut ja 2,1 miljonit mitteaktiivset isikut; 1,6 miljonit osalejat olid pikaajalised töötud; osalejatest 787 000 leidsid Euroopa Sotsiaalfondi või noorte tööhõive algatuse tulemusena töö, 820 000 omandasid osalemise lõpuks kvalifikatsiooni; 276 000 osalejat said tänu fondi toetusele haridust või koolitust; 458 000 ebasoodsas olukorras osalejat, sealhulgas rändetaustaga isikud, kaasati tööotsingusse, haridusse/koolitusse, omandasid kvalifikatsiooni või asusid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana. 2017. aasta detsembriks olid liikmesriigid deklareerinud, et noorte tööhõive algatusest on kasu saanud 1,7 miljonit noort. Küprosel ja Bulgaarias töötas programmist lahkumise järel 45 % noorte tööhõive algatuses osalejatest. Itaalias on praegu töökoht 35 % programmi läbinud osalejatest. Enamikus noorte tööhõive algatuse kohta liikmesriikides tehtud hindamistest järeldati, et sekkumistega toetati üldjuhul neid, kes seda kõige rohkem vajasid, nagu näiteks pikaajalised töötud, mitteaktiivsed ja heitunud noored; sekkumistelt oodati suurt kasulikku mõju. Kõige paremaid tulemusi saavutati seal, kus projekti partnerid ja sidusrühmad (nt tööturuasutused, koolid ja kohalikud omavalitsused) tegid koostööd. Ühe konkreetse probleemina toodi esile raskused teabe viimisel mittetöötavate ja mitteõppivate isikuteni, eriti kui nad kuuluvad kõige haavatavamatesse rühmade