ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 2.6.2010 
SEK(2010) 679 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta 
  
{KOM(2010) 289 lõplik} 
{SEK(2010) 678}  
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Reitinguagentuuride määruse oluline osa on välis e järelevalvekorra kehtestamine, mille 
kohaselt Euroopa järelevalveasutused teos tavad järelevalvet selle üle, kuidas 
reitinguagentuurid annavad krediidireitinguid1. Reitinguagentuuride määrusega on kehtestatud 
järelevalvesüsteem, mis põhineb liikmesriikide pädevate asutus te kolleegiumidel, mis annab 
võimaluse kõigil asjaomastel pädevatel asutustel osaleda reitinguagentuuri või 
reitinguagentuuride kontserni re gistreerimis- ja järelevalvemenetluses, kusjuures lõpliku 
otsuse teeb alati päritoluliikmesriigi pädev as utus. Reitinguagentuuride järelevalveraamistik 
oli üks keerulisemaid teemasid nõukogu ja parlam endi vahel toimunud lä birääkimistel, mis 
edukalt lõpetati 23. aprillil 2009. 2009. aasta märtsis esitatud De Larosière'i aruanne ja sellele 
järgnenud komisjoni 27. mai 2009. aasta teatis avasid  poliitilisel tasand il võimaluse luua 
ühenduse asutus, mis tegeleks reitinguagent uuridest kaugemale ulatuvate küsimustega. 
Reitinguagentuuride määruse kompromisslahenduses  nähti juba ette vajadust vaadata läbi 
järelevalvet käsitlevad määrus e sätted, võttes arvesse uusi arenguid poliitilisel tasandil. 
Komisjoni ettepanek uueks järelevalvestrukt uuriks Euroopas, millega luuakse kolm Euroopa 
järelevalveasutust, on muutnud olukorda. Nõukogu leppis 2009. aasta detsembris kokku, et 
uuele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele (EVJA-le) antakse põhimõtteliselt 
vahetud järelevalvevolituse d reitinguagentuuride üle2. 
Poliitiline arvamus ei ole s iiski ainus põhjus, miks kaaluda reitinguagentuuride 
tsentraliseeritumat ELi järelevalvet. On olem as kaalukad faktilised argumendid, et selline 
lähenemisviis vastaks paremini kõnealuse sekt ori äritegevuse eripäradele, milleks on:  
i) krediidireitinguteenuste liikuvus, ehk neid teenuseid saab lihtsalt osutada erinevatest 
asukohtadest (nt saksa analüütik tegutseb Prantsusmaa reitinguagentuuri Londoni 
filiaalis ning annab krediidire itingu Itaalia ettevõtjale);  
ii) krediidireitingutel on piiriülene mõju kasutajatele, kes asuvad väljaspool 
jurisdiktsiooni geograafilisi piire (n t Jaapani reitinguagentuuri antud 
krediidireitinguid võivad pangad erinevates  liikmesriikides ka sutada riskikapitali 
arvutamiseks). 
Reitinguagentuuride tegevus on märg atavalt erinev pankade või kindlustusandjate tegevusest. 
See ei ole niivõrd tugevalt seotud territooriu miga (arvestades füüsilist kohalolekut või 
kapitalipaigutust) ning või b olla oluliselt keerulis em tajuda, kuidas teatava 
reitinguagentuuriga seotud sündmused mõ jutavad teatavat jurisdiktsiooni. 
                                                 
1 Reitinguagentuuride määrusega asendatakse eelmine lähenemisviis, mille kohaselt eeldati, et 
reitinguagentuurid inkorporeerivad IOSCO juhendi kõik sätted oma tegevusjuhenditesse. Kõnealune 
eneseregulatsioonil põhinev lähenemisviis ei vastanud  siiski ootustele, sest reitinguagentuurid olid seda 
järginud vabatahtlikkuse alusel, kasutades sageli „täida või selgita” põhimõtet. Selle lähenemisviisi 
alusel ei olnud võimalik sügavuti ja sõltumatult kontrollida, kuidas nõudeid tegelikult järgiti. 
Finantskriisi algus paljastas reitinguagentuuride puhul olulisi puuduseid nende sisemises korralduses, 
läbipaistvuses ja konfliktide juhtimises ning seega oli ajendiks uuele ja rangemale ELi poliitikale selles 
küsimuses.  
2 Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu poolt 2. detsembril 2009 kokkulepitud EVJA määrus – 
Eesistujariigi kompromissteksti (üldine lähenemisviis) artikli 6 lõige 3 
http://register.consilium.europa.eu/pdf /en/09/st16/st16751-re01.en09.pdf  
ET 3   ET Sellest tulenevalt, ja kuigi reitinguagentuurid e määrusega ettenähtud jä relevalveraamistikku ei 
ole veel loodud, on juba võimalik kindlaks määrata teatavad puudused. Need puudused ja 
nende peamised tagajärjed reitinguagentuuridel e ja järelevalveasutustele on järgmised: 
1.1. Osalevate järelevalveasutuste rohkus  ning pädevuskonfliktide oht  
Kompleksne järelevalveraamistik, kus i) pä devad asutused on kohustatud tegema tihedat 
koostööd ning ii) vaid mõni neist kasutab tegelik ult järelevalve- ja j õustamisvolitusi, on 
kavandatud selliselt, et tagada kõikide asjaom aste järelevalveasutuste  huvide hea esindatus 
ning lõplike otsuste tegijad võt avad neid huve arvesse. Samal ajal pidi see arvesse võtma 
krediidireitingualase tegevuse er ipära. Sellest tulenevalt ei sätestatud järelevalveasutuste 
geograafiliste pädevuste eraldamist väga rangel t, vaid jäeti ruumi võimalikele ELi sisestele 
vaidlustele. Selle poliitikavali ku puhul on märkimisväärne see, et reitinguagentuuridel oleks 
kohustus suhelda ühes valdkonnas mitme pädeva asutusega. Peamine probleem, mis tuleneb 
kõnealusest olukorrast, on pädevuskonfliktide oht , millega võivad kaasneda võimalikud 
lüngad (mittetulemuslik järelevalve), kattumin e (ebatõhus järelevalve) või arbitraaž / 
ebavõrdsed tingimused. 
1.2. Oht, et liikmesriikide pädevad asutus ed kohaldavad reitinguagentuuride 
määrust enda tegevuses erinevalt ja ebajärjepidevalt  
Hoolimata sellest, et reitinguagentuuride järe levalve olemasoleva mudeli mitmed elemendid 
soodustavad tihedat koostööd üks ikute järelevalveasutuste va hel (nt töö kolleegiumides), 
põhineb see eelkõige sellel, et järelevalve- ja  jõustamisvolitusi kasutavad liikmesriikides 
üksikud järelevalveasutused. Päritoluliikmesriig i pädev asutus võib jätta arvestamata oma 
kolleegiumis osalevate partneri te seisukohad. Samuti on võimalik, et vastuvõtva liikmesriigi 
pädev asutus võtab üksiku meetme, mida ei ol e asjaomane kolleegium heaks kiitnud. See võib 
viia selleni, et liikmesriikide  pädevad asutused kohaldavad reitinguagentuuride määrust enda 
tegevuses erinevalt ja  ebajärjepidevalt. 
1.3. Koormavad ja aeganõudvad haldusmenetlused   
Nõuete järgmisega seotud kulud oleksid reitingu agentuuridel märkimisväärselt suuremad, kui 
neil oleks vaja tegeleda mitme järelevalveasutusega ELi erinevates riikides. Järelevalveasutuste puhul eeld atakse, et kooskõlastamist ja  konsulteerimist käsitlevad 
nõudlikud eeskirjad, mis on lisand sellele, et kõik as jaomased asutused osalevad järelevalve- 
ja jõustamismenetluses, as etavad suure koormuse ELi jä relevalveraamistiku võimele 
saavutada õigel ajal ja tõhusaid tulemusi
3.  
1.4. Kokkusobimatute stiimulite oht: kas liikm esriikide järelevalveasutused tulevad 
toime reitinguagentuuride üleeuroopalise mõõtmega? 
Liikmesriikide järelevalveasutused võivad näha  reitinguagentuuride järelevalvet vaid 
liikmesriigi vaatenurgast, jättes nägemata tervikliku pildi reitinguagentuuride tegevuse 
ülemaailmsest olemusest ja mõjust. Eelkõige  olukordades, kus reitinguagentuuri peamine 
mõju on väljaspool seda liikmesriiki, kus ta on registreeritud, on oht, et päritoluliikmesriigi 
                                                 
3 Näiteks järelevalvemeetme võtmise (nt krediidireitingu kasutamise peatamine) puhul võidakse eeldada, 
et päritoluliikmesriik teavitab kolleegiumi ja kolleegiu mi korraldajat, seejärel konsulteerib kavandatud 
meetme puhul kolleegiumiga, juhul kui kokkuleppele ei jõuta, siis konsulteerib Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega ning uuesti ko lleegiumiga. Alles siis, kui need formaalsused on 
täidetud, võib pädev asutus võtta vastu otsuse. 
ET 4   ET pädev asutus ei eralda piisavalt vahendeid  kõnealuse reitinguagent uuri järelevalveks. 
Konflikte võib tekkida sellest, et päritolu liikmesriigi pädeval järelevalveasutusel, kes on 
harjunud olema vastutav oma riigi finantsturu eest ning aruandekohustuslik oma liikmesriigi poliitilistele inst itutsioonidele, tuleb võ tta põhivastutus reiti nguagentuuri üleeuroopaliste 
tegevuste eest, mis mõjutab finantsturge eelkõige väljaspool oma päritoluliikmesriigi 
jurisdiktsiooni. Selle loom upärase konflikti tõttu võib tekkida vajadus EVJA- ja 
komisjonipoolsete aeganõudvate ja kulukate koo rdineerimise/jõustamise meetmete järele.  
2. S
UBSIDIAARSUSE JA PROPORTSIONAALSUSE PÕHIMÕTE  
Punktis 1 kirjeldatud probleeme ei  saa tõhusalt lahendada liikmesriikide tasandil, sest need 
tulenevad kehtivatest ELi õigusaktidest ning neid saab lahendada üksnes ELi õigusaktide 
muudatustega. Arvestades re itinguagentuuride sektori er ipära, on Euroopa Komisjon 
arvamusel, et pakutud lahendused on kooskõlas  subsidiaarsuse ja  proportsionaalsuse 
põhimõttega.  
3. EESMÄRGID  
Reitinguagentuuride määruse muutmise eesmärk  on: tagada reitin guagentuuride tõhus 
järelevalve ELis, tõhustada reit inguagentuuride sektori järeleva lve ülesehitust ning tagada 
õiguskindlus reitinguagentuuridele ja turuosalistele. Tegevuseesmä rgid järgmised: i) tagada 
ühtne kontrollpunkt ja pädevuste se lgus; ii) tagada järjepidev koha ldamine; iii) tagada suurem 
tõhusus; ning iv) tagada järelevalveasutustele  stiimulite suurem ühtlus, et toime tulla 
järelevalve all olevate majandusüks uste üleeuroopalise tegevusega. 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Eelmises punktis osutatud eesmärkide saavutam iseks on komisjoni talitused analüüsinud eri 
poliitikavalikuid. 
4.1. Valik 1 – praeguse olukorra säilitamine (praegune reitinguagentuuride 
määrus)4 
See valik hõlmaks praeguse järelevalvesüsteemi ülesehituse peamiste elementide säilitamist, 
mis lepiti kokku reitinguagentuurid e määruse läbirääkimistel.  
4.2. Valik 2 – kolleegiumid ja EVJA 
Kõnealune valik kajastab olukorda, et EVJA määrus võetakse vastu vastavalt komisjoni 
23. septembri 2009. aasta ettepanekule ning sä ilitatakse reitinguagentuuride praeguses 
määruses sätestatud järelevalveraamistik. 
                                                 
4 Oleme teadlikud, et valik, mis kajastab reitinguagentuuride praeguse määruse kohast 
järelevalveraamistikku, ei oleks realistlik, juhul kui EVJA luuakse 2011. aasta alguses nagu 
kavandatud. Viimasel juhul on EVJA-l täiendavad volitused, mis mõjutaksid ka tema rolli seoses 
reitinguagentuuride registreerimise ja järelevalvega. Sellest olenemata arvame, et on oluline viidata 
reitinguagentuuride praegusele määrusele kui lähtes tsenaariumile, sest tulevase EVJA määruse sisu 
ning eelkõige see, kuidas kohandatakse sellega reitinguagentuuride praegune määrus, ei ole (veel) 
täielikult selge. Valiku 2 all kirjeldame võimalikku stsenaariumit, kuidas reitinguagentuuride praegune 
määrus võiks toimida (tulevases) EVJA raamistikus. 
ET 5   ET 4.3. Valik 3 – EVJA-le antakse otsene järe levalve reitinguagentuuride kontsernide 
või kõigi ELis paiknevate reitinguagentuuride üle 
Selle valiku kohaselt vaadataks reitinguage ntuuride määrus läbi, et kehtestada ELis 
tegutsevate reitinguagentuuride s uhtes tsentraliseeritud järeleva lve. EVJA-le antaks üldine 
pädevus nii registreerimise ja registreer itud reitinguagentuuride pideva järelevalve 
küsimustes, kui ka küsimustes, mis on seotud krediidireitingutega, mille on andnud kolmandates riikides asutatud re itinguagentuurid, kes tegutseva d ELis sertifitseerimise või 
kinnitamise mehhanismi alusel. Nende ülesanne te hulka kuuluks muu hulgas haldusmeetmete 
võtmine ning komisjonile soovituste tegemine sanktsioonide ja karistusmaksete kasutamise 
kohta.  
Selle ulatusliku valiku puhul on kaks  alternatiivset stsenaariumi.  
4.3.1.  Valik 3a – reitinguagentuurid (reitinguagentuuride kontsernid), mis tegutsevad 
ametlikult enamas kui ühes liikmesriigis 
EVJA pädevus piirduks järelevalvega ne nde reitinguagentuurid e (reitinguagentuuride 
kontsernide) üle, kes ametlikult teguts evad enamas kui ühes liikmesriigis.  
4.3.2.  Valik 3b – kõik ELis paiknevad reitinguagentuurid 
Selle valiku kohaselt oleks EVJA ainus jä relevalveasutus kõig i ELis paiknevate 
reitinguagentuuride puhul. Lisaks  sellele, juhul kui EVJA-le antaks selles raamistikus 
järelevalve ainuvolitus reitinguage ntuuride üle, siis antaks EV JA-le ka asjakohane pädevus 
uurida õigusaktide rikkumisi. Selleks et EVJA s aaks rakendada oma uusi järelevalvevolitusi 
seoses reitinguagentuuridega, on vaja anda ka volitused sanktsioonide kehtestamiseks. Siiski on vaja hinnata, kas sanktsioon ide kehtestamine tuleks jätta liikmesriikidele või kas 
sanktsioonide kehtestamise volitu sed tuleks anda komisjonile või EVJA-le. Uue raamistiku 
eesmärk peaks olema võrdsete tingimuste ja sa nktsioonide järjepideva kohaldamise tagamine 
ELis. 
5. V
ALIKUTE ANALÜÜS JA VÕRDLUS  
Erinevaid valikuid hinnatakse kriteeriumide al usel, milleks on ühtne kontrollpunkt ja selged 
pädevused, järjepidev kohaldamine, suurem t õhusus ja järelevalveasutuse ulatuse piisavus.   
Silmas pidades mõju hindamise järeldusi, le iab Euroopa Komisjon, et  on asjakohane esitada 
ettepanek reitinguagentuuride määruse muut miseks. Ettepaneku eesmärk peaks olema 
mõjuhinnangus kindlakstehtud probleemid e lahendamine järgmisel viisil:  
– EVJA-le antakse järelevalve ainuvolitused reitinguagentuuride üle. EVJA saab õiguse 
nõuda teavet, algatada uurimisi ning te ostada kohapealseid kontrolle. Nende 
järelevalvealaste tegevuste käigus võiks EVJA vajaduse korral küsida abi siseriiklikelt väärtpaberijärelevalveas utustelt. Siseriiklikele väärtpaberijärelevalveasutustele võib ka 
delegeerida konkreetseid järelevalveülesa ndeid (nt isiku seis ukohtade kuulamine, 
kohapealsete kontrollide teostamine), kuid samal ajal jääks EVJA-le ül dine vastutus nende 
tegevuste eest. 
– Komisjonile, kes tegutseb EVJA taotluse alus el, antakse sanktsioonide  kehtestamise õigus 
hästi määratletud raamistikus, mis luuakse delegeeritud õigusakti dega. Sanktsioonid, 
ET 6   ET sealhulgas trahvid ja perioodilised karistus maksed, määratletakse viisil, mis võimaldab 
proportsionaalselt reagee rida üksikutele rikkumistele ja om avad hoiatavat mõju. Määruses 
on esitatud nimekiri reiti nguagentuuride määruse sätete rikkumiste kohta, mida saab 
jõustada trahvidega juhul, kui reitinguagentuur  tegutses tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu.  
6. MÕJU ANALÜÜS  
Mõjuhinnangust on näha, et eelistatud valiku d, mis kõige paremini vastavad komisjoni 
käesoleva algatuse puhul seatud eesmärkide le, on EVJA otsene järelevalve kõigi ELis 
registreeritud reitinguagentuuride üle ja sa nktsioonide kehtestamise pädevuse koondamine 
komisjoni, kes tegutseb EVJA soovituse alusel. 
Kuna praeguse algatuse eesmärk on tõhustada reitinguagentuuride järelevalvet, siis selle 
võimaliku kasu saab tuletada kuludest seoses fi nantskriisiga, milles reitinguagentuuridel oli 
arvestatav osa. Isegi kui reitinguagentuuridele omistada kriisist tulenenud otsesest ja kaudsest 
kahjust ainult murdosa, on tõhusast ja mõjusast  järelevalvesüsteemist saadav kasu ääretult 
suur. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon on aluslepingu täitmise järelevalvaja ja seepärast kontro llib ta seda, kuidas EVJA 
rakendab määrust reitinguagentuuride kohta. Õi gusliku meetme kohaldamise tulemusi võiks 
hinnata kolme aasta pärast alates õigusliku meet me jõustumisest, kusjuures seda võiks teha 
komisjoni aruandes nõukogule ja Euroopa Parlamendile.  Eelised  Puudused  
1 Tõhusam otsuste tegemise protsess – 
pädevuskonfliktid puuduvad.  1 Järelevalvesuutlikkus tuleb luua nullist. 
2 Puudub oht, et ELi õigust kohaldatakse 
erinevates liikmesriikides erinevalt. 2 Kohalikud reitinguagentuurid peaksid 
suhtlema ELi tasandi järelevalveasutusega (puudub vahepealne aste). 
3 Tõhususe selge suurenemine – 
välditakse koormavaid koordineerimismenetlusi ning vahendid ja teadmised on koondatud ühte organisatsiooni. 
4 Järelevalveasutuse vaatepunkt, 
suutlikkus ja volitused vastavad peamiste osaliste ELi ülesele ulatusele. 
5 Sanktsioonidega luuakse tasakaalustatud 
hoiatav mõju ning sanktsioone kohaldatakse kogu ELis järjepidevalt.