Keskkonnapoliitika Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. (…) Oma (…) poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut (…). (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

Eesmärgid — Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele: 1. objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid: a) rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; b) hinnata nende rakendamist; c) kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud; 2. vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Ülesanded — Koostöös liikmesriikidega asutada Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk ja koordineerida selle tegevust. — Anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks. — Osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet. — Nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel. — Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust. — Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega. — Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse. — Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta. — Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ära hoida või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist. — Tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil.

1. Haldusnõukogu Koosseis: — üks esindaja igast liikmesriigist; — kaks komisjoni esindajat; — kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast. Ülesanded võtta vastu mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid ja tagada nende rakendamine. 2. Tegevdirektor Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul. 3. Teaduskomitee Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest, kelle määrab ametisse haldusnõukogu. 4. Välisaudit Kontrollikoda. 5. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve 39,9 miljonit eurot (37,1 miljonit eurot). Liidu toetus 87 % (85 %) Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 133 (123) Täidetud ametikohad: 121 (116), millele lisaks muud ametikohad 56 (51) (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid). Personali suurus kokku: 133 (123) määratud järgmiste ülesannete täitmiseks: Ülesanded — põhiülesanded: 89 (80) — haldusülesanded: 43 (42) — segaülesanded: 1 (1).