[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.5.2006

KOM(2006) 209 lõplik

2005/0017 (COD)

Muudetud ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

(komisjoni esitatud EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel)

2005/0017 (COD)

Muudetud ettepanek

EUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EMPs kohaldatav tekst)

1. TAUST

1.1. 2000. aastal tunnistas Euroopa Ülemkogu Nice’is vajadust töötada Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse instituudi loomise kaudu välja uusi teadlikkuse suurendamise ja kogemuste vahetamise meetmeid, et edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust, ning palus komisjonil teha teostatavusuuringu. Uuring viidi lõpule 2002. aastal ja selle käigus hinnati sellise instituudi loomise vajadust ning instituudi eesmärke ja haldusstruktuuri.

1.2. Euroopa Parlament on sellise instituudi loomist toetanud alates 2002. aastast ja on tellinud eriuuringu, mis viidi lõpule juunis 2004.

1.3. 1. ja 2. juunil tervitati nõukogu tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse alasel istungil instituudi loomist, tuginedes 2004. aasta mais Iirimaa eesistumisajal Limerickis toimunud võrdõiguslikkuse eest vastutavate ministrite kohtumise tulemustele, ning toonitati sellise struktuuri vajalikkust, mis annaks lisaväärtust ning väldiks praeguse tegevuse võimalikku kordamist. Mainiti ka eelarvelise sõltumatuse vajadust.

1.4. Võttes arvesse eelnevaid arutelusid ja Lissaboni eesmärke võrdõiguslikkuse alal, avaldas juunis 2004 kogunenud Euroopa Ülemkogu toetust Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomisele ja kutsus komisjoni üles esitama sellekohast ettepanekut.

1.5. Komisjon esitas 8. märtsil 2005 ettepaneku Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist käsitleva määruse kohta.[1] Ettepanek on kooskõlas 2002. aasta detsembrikuu teatisega ning 2005. aasta veebruarikuu institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõuga, mis käsitleb tulevaste reguleerimisametite tegevusraamistikku.[2]

1.6. Kavandatud instituut peab pakkuma tehnilist abi liikmesriikidele ja ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile, et edendada ühenduse poliitikat soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas. Sellega seoses peab instituut tagama objektiivsete, usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kogumise ühenduse tasandil ning soolise temaatika ühenduse poliitikasse lõimimiseks sobivate metoodiliste vahendite väljatöötamise, ta peab soodustama heade tavade vahetamist, dialoogi asjaosaliste vahel ja teadmiste arendamist ning lisaks tegema ühenduse sellealase poliitika Euroopa kodanike silmis märgatavamaks.

1.7. Et tagada instituudi tõhus tegevus, arvestades sealjuures selle suurust ja tehnilist laadi, tehakse ettepanek luua haldusstruktuurina vähendatud koosseisuga 15-liikmeline haldusnõukogu (kuus nõukogu esindajat, kuus komisjoni esindajat ning kolm Euroopa sotsiaalpartnerite ja VVOde esindajat, kellel puudub hääleõigus). Direktori tegevuse toetamiseks ning teabe ja teadmiste vahetamiseks on ette nähtud ka nõuandev kogu, mis koosneb kõigi liikmesriikide pädevate instantside 25 esindajast ning Euroopa sotsiaalpartnerite ja VVOde 3 esindajast.

1.8. Nõukogu kinnitas üldsuunised juunis 2005. Ta tervitas komisjoni ettepanekut, välja arvatud selle haldusnõukogu koosseisu käsitlev osa. Nõukogu pooldas suuremat haldusnõukogu, mis koosneks 31 liikmest (25 liikmesriikide esindajat, kolm komisjoni esindajat ning kolm Euroopa sotsiaalpartnerite ja VVOde esindajat, kellel puudub hääleõigus. Arvestades kõigi liikmesriikide esindatust haldusnõukogus, ei pidanud nõukogu põhjendatuks nõuandva kogu loomist.

1.9. Majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 27. septembril 2005. Ta toetas komisjoni ettepanekut, kaasa arvatud vähendatud koosseisuga haldusnõukogu küsimuses, ning tegi ettepaneku anda ka Euroopa sotsiaalpartnerite ja VVOde esindajatele hääleõigus.

1.10. Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu esimesel lugemisel 14. märtsil 2006, võttes vastu 50 muudatust Gröner-Sartori raporti põhjal, mis on koostatud naiste õiguste ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse parlamendikomisjoni nimel.

2. MUUDATUSTE LÄBIVAATAMINE

Muudatused võib jaotada järgmistesse kategooriatesse:

- muudatused, mille tulemusel tekst muutub selgemaks. Komisjon on valmis nendega nõustuma sellisel kujul, nagu need on esitatud (nr 2, 3, 6, 59/74, 13, 15, 18, 28, 29, 35, 36, 38, 39, 45 ja 53) või pärast mõningast ümbersõnastamist (muudatused nr, 7, 8, 10 ja 40);

- muudatused, millega laiendatakse ja täpsustatakse instituudi ülesandeid ja töömeetodeid . Suur hulk muudatusi pandi hääletusele naiste õiguste ja võrdsete võimaluste komisjonis (FEMM), et anda instituudile suuremad ülesanded. Need muudatused sõnastas täiskogu paindlikumalt. Euroopa Parlamendi selge seisukoht instituudi tehnilise olemuse küsimuses võimaldab komisjonil mõnede muudatustega nõustuda sellisel kujul, nagu need esitati (nr 60/76 , 61rev/77, 17, 62/78, 64/80, 65/81, 42, 48, 67/83 ja 68/84) ja mõnede teistega nõustuda osaliselt või ümbersõnastatud kujul (nr 4, 5, 20, 24, 25, 26 ja 63/79). Esitatud kujul komisjonile vastuvõetavaks osutunud muudatustega nõustub põhimõtteliselt ka nõukogu. Kuna tuleks vältida tegevuse kordamist, ei saa ta nõustuda muudatusega nr 30;

- muudatused, mis käsitlevad üldküsimusi . Eelkõige on tegemist direktori valiku menetlusega, tema töölepingu pikendamisega või instituudi tegevuse hindamise menetlusega jne. Komisjon ei saa nõustuda kõnealuste muudatustega (nr 46, 47, 51, 54), kuna kõigi asutuste puhul tuleb säilitada ühtsed põhimõtted. Nõukogu neid sätteid ei vaidlustanud. Ta nõustus esitatud kujul muudatustega nr 41 (haldusnõukogu esimehe ja aseesimehe ametiaeg) ja nr 55 (instituudi asutamistähtaja täpsustus);

Haldusnõukogu koosseisu tähtsas küsimuses pooldas Euroopa Parlament vähendatud koosseisuga haldusnõukogu, milles aga nõukogu ja komisjon ei oleks võrdselt esindatud (üheksa nõukogu esindajat, üksainus komisjoni esindaja ning kolm hääleõiguseta sotsiaalpartnerite ja VVOde esindajat). Haldusnõukogu esindajad tuleks ametisse nimetada komisjoni koostatud nimekirja alusel pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist.[3] Komisjon nõustus selle Euroopa Parlamendi seisukohaga (muudatus nr 66/82) tingimusel, et mõnedel üksikjuhtudel, mil vastutus langeb komisjonile (töökava ja eelarve vastuvõtmine), loetakse ühe komisjoni esindaja antud hääl võrdväärseks üheksa nõukogu esindaja häältega, et säiliks tasakaal kahe institutsiooni vahel;

- muudatused, mida hoolimata nende konstruktiivsest iseloomust ei peaks lülitama määruse teksti, vaid instituudi töökorda (nr 31), muudatused, mis kuuluvad haldusnõukogu pädevusse (nr 32 ja 52), või muudatused, mis on hõlmatud teiste muudatustega (nr 23) ja millega seetõttu ei nõustuta;

- muudatused, mis kuuluvad õigustehnika valdkonda. Komisjon nõustub muudatusega nr 9, mis on tehtud õigusliku selguse huvides, kuid ei nõustu muudatusega nr 1, mille eesmärk on arvata ettepaneku konkreetsete õiguslike aluste hulka artikkel, mis ei ole eraldi alus (artikli 3 lõige 2).

2.1. Muudatused, millega komisjon täies ulatuses nõustub

2.1.1. Muudatus 2

Selle muudatusega lisatakse 7. põhjendusse kaks aspekti (võrgustike loomine ja soolise temaatika märgatavus), mis on osa komisjoni teostatavusuuringu tulemustest. See on vastuvõetav, kuna neid aspekte tõsteti uuringus esile ka tegelikult.

2.1.2. Muudatus 3

Muudatus seisneb kahes väikeses lisanduses põhjendusele 10 (seotud instituudi ülesannetega), mis suurendavad teksti selgust, ning sõnade „teabe ja andmete kogumine“ asendamises sõnadega „teabe ja andmete dokumenteerimine“, et oleks selge, et instituut peab rõhu asetama pigem kogutud andmete analüüsile, mis annab ilmset lisaväärtust. See muudatus on vastuvõetav, kuna instituut peab koguma andmeid nende analüüsi eesmärgil.

2.1.3. Muudatus 6

Selle muudatusega lisatakse 11. põhjendusse selgesõnaline viide instituudi koostööle riikide ja ühenduse statistikatalitustega. See on vastuvõetav, kuna kajastab artiklis 4 sätestatut.

2.1.4. Muudatus 9

Selle muudatusega lisatakse põhjenduses nr 13 viitesse asutamislepingu artiklile 3 sõnad „lõige 2". See on vastuvõetav, kuna tegemist on täpsustusega.

2.1.5. Muudatus 59/74

Selle muudatusega nähakse artiklile 1 (nagu teistegi artiklite puhul) ette pealkiri: „Instituudi asutamine“. Pealkiri on vastuvõetav ja see on ette nähtud ka nõukogu tekstis.

2.1.6. Muudatus 13

Muudatus tehakse artiklis 2 (eesmärgid) ja selle sihiks on sõnastuse selguse parandamine. Vastuvõetav.

2.1.7. Muudatus 60/76

Muudatus tehakse artikli 3 lõike 1 punktis a (instituudi ülesanded) ja see koosneb neljast väikesest muudatusest:

- jätta välja sõnad "kogub, talletab", et asetada muude instantside töös (nt EUROSTAT) rõhk eelkõige analüüsile ja mitte kogumisele: see on vastuvõetav, pidades silmas, et teabe analüüsimiseks tuleb seda igal juhul kõigepealt koguda, kuid sõna „kogub“ jäetakse välja, et analüüsi enam esile tõsta. Teabe dokumenteerimist on lisaks selgesõnaliselt mainitud põhjenduses nr 10 (vt muudatus 3);

- lisada sõnad „head tavad“: muudatus on vastuvõetav, kuna aitab ülesandeid selgitada;

- lisada sotsiaalpartnerid organisatsioonide hulka, kellega instituut koostööd peab tegema: vastuvõetav, kooskõlas artikliga 4;

- lisada instituudi ülesannete hulka tähelepanu juhtimine sektoritele, kus on vaja täiendavaid uuringuid, ja täiendavate ettepanekute tegemine algatuste kohta, millega neid lünki kaotada. Vastuvõetav, kuna aitab täpsustada instituudi ülesandeid.

2.1.8. Muudatus 15

Muudatus tehakse artikli 3 lõike 1 punktis b ja selle eesmärk on süvendada koostööd EUROSTATiga ja riikide statistikaametitega. Vastuvõetav, sest lisab ülesannete esitusele täpsust ja selgust.

2.1.9. Muudatus 61rev/77

Selle muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis c tehakse kolm lisandust:

- metoodiliste vahendite tutvustamine ja nende kasutamise edendamine;

- metoodiliste vahendite kasutamine mitte üksnes ühenduse poliitika, vaid ka sellest lähtuva riikide poliitika toetamiseks;

- soolise temaatika ühenduse institutsioonidesse ja organitesse toomise toetamine.

See on vastuvõetav, kuna tegemist on ülesannete laiendamise/täpsustamisega.

2.1.10. Muudatus 17

Selle muudatuse abil artikli 3 lõike 1 punktis d a (uus) nähakse määrusega selgesõnaliselt ette luua instituudile võrgustik, mis hõlmab kõik asjaosalised; selle eesmärk on optimeerida ressursside kasutamist, soodustada teabevahetust jne. Muudatus on vastuvõetav, kuna juba komisjoni ettepanekus on sätestatud kaugsidevõrgustiku loomiseks vajalikud vahendid, mis on olemas kõigil asutustel. Nõukogu suhtumine kaugsidevõrgustiku loomisse on samuti positiivne.

2.1.11. Muudatus 18

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis e (instituudi tegevuse aastaaruande avaldamine) paigutatakse selle ülesande kirjeldus eraldi lõikesse. Vastuvõetav, kuna ülesanded on sellega selgemalt esitatud. Nõukogu tekstis soovitatakse samasugust ümberpaigutust.

2.1.12. Muudatus 62/78

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis f täpsustatakse teadlaste osavõtul peetavate kohtumiste eesmärke. See on vastuvõetav ja ühtlasi kooskõlas nõukogu tekstiga.

2.1.13. Muudatus 64/80

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis g b (uus) nähakse instituudi ülesannete hulgas ette juba artiklis 8 sätestatud koostöö ja dialoogi arendamine asjaomaste organisatsioonidega, et juhtida sellele instituudi rollile enam tähelepanu. Vastuvõetav.

2.1.14. Muudatus 65/81

Selle muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis h d (uus) sätestatakse, et instituut annab ühenduse institutsioonidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse olukorra kohta ühinevates ja kandidaatriikides. Vastuvõetav, kuna sellega täpsustatakse olulist ülesannet. Instituut peab kindlasti aitama koguda teavet, mis võimaldab komisjonil ette valmistada aruandeid olukorra kohta nendes riikides.

2.1.15. Muudatus 28

Selle muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis h e (uus) nähakse ette heade tavade näidete levitamine. Vastuvõetav, kuna sellega täpsustatakse ülesandeid, kuid see tuleks vastavalt nõukogu tekstile lisada artikli 3 lõike 1 punkti a.

2.1.16. Muudatus 29

Selle muudatusega artikli 3 lõike 1punktis a (uus) paigutatakse eraldi lõikesse ümber ülesanne avaldada instituudi tegevuse aastaaruanded. Vastuvõetav, selle ülesande ümberpaigutamine parandab esitusviisi (vt muudatus 18). See on kooskõlas nõukogu tekstiga.

2.1.17. Muudatus 35

Muudatusega artikli 7 lõikes 4 (juurdepääs dokumentidele) nähakse määrusele 45/2001 viidates ette ülevaatlikum esitus. Vastuvõetav, sõnastus on endisest täpsem ja kooskõlas nõukogu tekstiga.

2.1.18. Muudatus 36

Muudatusega artikli 8 lõikes 1 (koostöö riikide/ühenduse/rahvusvaheliste organisatsioonidega) lisatakse selgesõnaliselt koostöö ülikoolide asjatundjatega. Vastuvõetav, täiendab teksti mõtet.

2.1.19. Muudatus 38

Muudatusega artikli 10 lõikes 2 lisatakse haldusnõukogu liikmete puhul kehtiv nõue omada ekspertteadmisi mitmes valdkonnas. Vastuvõetav, kuna teeb teksti selgemaks.

2.1.20. Muudatus 39

Selle muudatusega artikli 10 lõike 2 teises alalõigus nähakse ette, et kolm institutsiooni hoolitsevad meeste ja naiste võrdse esindatuse eest ning kindlustavad nii meeste kui ka naiste vähemalt 40% osakaalu haldusnõukogu liikmete hulgas. Vastuvõetav, see on lähedasem nõukogu tekstile, kus nõutakse meeste ja naiste tasakaalustatud esindatust (komisjoni ettepanekus sätestatud võrdse esindatuse asemel).

2.1.21. Muudatus 41

Selle muudatusega artikli 10 lõikes 3 (haldusnõukogu ametiaja kestus) kehtestatakse esimehele ja aseesimehele senise üheaastase ametiaja asemel kahe ja poole aastane ametiaeg. Vastuvõetav, kooskõlas nõukogu tekstiga.

2.1.22. Muudatus 42

Selle muudatusega artikli 10 lõike 5 punktis b nähakse ette instituudi aastaaruande avaldamine instituudi koduleheküljel. Vastuvõetav, parandab läbipaistvust.

2.1.23. Muudatus 45

Muudatusega artikli 10 lõikes 11 selgitatakse, et muude asutuste direktorite osavõtt haldusnõukogu koosolekutest aitab kooskõlastada nende töökavasid soolise temaatika lõimimisega (nn soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine) seotud küsimustes. Vastuvõetav, see selgitab asutustevahelise koostöö põhjusi.

2.1.24. Muudatus 48

Muudatusega artikli 11 lõikes 4 nähakse ette, et nõukogu ja Euroopa Parlament võivad direktorit igal ajal kutsuda selgitusi andma instituudi tööga seotud mis tahes küsimuses. See on vastuvõetav: asutuste direktorid esitavad korrapäraselt pädevatele parlamendikomisjonidele oma töökavad, raamatupidamisaruanded jne. Vähendatud koosseisuga haldusnõukogu puhul, kus ei ole esindatud kõik liikmesriigid, on oluline ette näha see võimalus ka nõukogule.

2.1.25. Muudatus 67/83

Muudatusega artikli 12 lõikes 1 (nõuandev kogu) piiratakse selle kogu liikmete hulk üksnes liikmesriikide esindajatega ja jäetakse välja kolm Euroopa sotsiaalpartnerite ja VVOde esindajat, kuna nad on haldusnõukogu hääleõiguseta liikmed.

Kooskõlas muudatusega 66/82, milles nähakse ette haldusnõukogu vähendatud koosseis, nõustub komisjon väiksema nõuandva koguga, mis koosneb üksnes liikmesriikide esindajatest, ning peab piisavaks kolme huvirühmade esindaja kuulumist üksnes haldusnõukogusse.

2.1.26. Muudatus 68/84

Muudatusega artikli 12 lõikes 4 lisatakse, et nõuandev kogu aitab direktoril ette valmistada instituudi iga-aastasi ja keskmise tähtajaga tegevuskavasid. See on vastuvõetav, sest vähendatud koosseisuga haldusnõukogu korral, kus pole esindatud kõik liikmesriigid, on oluline suurendada kõigi liikmesriikide esindajatest koosneva nõuandva kogu rolli.

2.1.27. Muudatus 53

Muudatusega artiklis 20 (hindamine) täpsustatakse, et instituudi tegevuse hindamine hõlmab mitte ainult ülesannete laiendamise, vaid ka ülesannete muutmise finantstagajärgede hindamist. Vastuvõetav, suurendab selgust ja on kooskõlas nõukogu tekstiga.

2.1.28. Muudatus 55

Muudatusega artiklis 23 (instituudi tegevuse alustamine) täpsustatakse, et instituut peab saama tegevust alustama nii kiiresti kui võimalik ettenähtud kaheteistkümnekuulise tähtaja jooksul. Vastuvõetav, toetab teksti eesmärki.

2.2. Muudatused, millega komisjon nõustub pärast vähest ümbersõnastamist

2.2.1. Muudatus 4

Muudatusega lisatakse uus põhjendus 10a, mis käsitleb meeste ja naiste harmoonilist kooseksisteerimist ja nende tasakaalustatud osavõttu ühiskonnaelust ning instituudi rolli selle tasakaalu tagamisel. Vastuvõetav pärast sõnade „tagama selle eesmärgi saavutamise“ asendamist sõnadega „ instituut peaks kaasa aitama … “.

2.2.2. Muudatus 5

Muudatusega lisatakse uus põhjendus 10b selle kohta, kui tähtis on, et instituut tõstaks esile naiste saavutusi kõigil elualadel, kujundamaks positiivset ettekujutust ja õhutamaks teisi naisi nende eeskuju järgima. Vastuvõetav pärast ümbersõnastamist, millega lisatakse ka meeste saavutuste tutvustamine, seega tuleks sõnad "esile tõsta naiste saavutusi kõigil elualadel, et anda positiivset eeskuju teistele naistele …" asendada sõnadega „ rõhutada naiste positiivset rolli Euroopa ühiskonnas kõigil elualadel, et teised naised ja mehed seda eeskuju järgiksid…". Vt ka muudatus 63/79.

2.2.3. Muudatus 7

Muudatusega instituudi töömeetodeid käsitlevas põhjenduses 12 asendati lauseosa „tegevuse mis tahes kordamise vältimiseks“ sõnadega „ vahendite parima kasutamise tagamiseks ". Vastuvõetav, kuid üksnes lisandusena. Tegevuse kordamise vältimine on oluline aspekt ja seda tuleb kindlasti mainida, just selleks on töömeetodites ette nähtud konkreetsed mehhanismid. Vt ühtlasi muudatus 30, millega ei saa nõustuda.

2.2.4. Muudatus 8

Muudatusega lisatakse uus põhjendus 12a, mis kajastab artikli 8 lõike 1 (ning pärast vastuvõetava muudatuse 64/80 tegemist ka artikli 3 lõike 1 punkti g b) sisu instituudi koostöö kohta mitmete esmatähtsate asjaosalistega. Vastuvõetav, kui kõnealuste organisatsioonide hulka lisatakse ka „ tööturu osapooled ja teaduskeskused “, et paremini edasi anda artikli 8 mõtet.

2.2.5. Muudatus 10

Muudatusega põhjenduses 19 (subsidiaarsus) jäetakse välja viide peamistele eesmärkidele, kuna see kitsendab teksti mõtet. Komisjon on seoses subsidiaarsuse küsimusega rõhutanud teatavaid eesmärke, et näidata vajadust ühenduse tasandi vahendi järele (võrreldavate ja usaldusväärsete andmete kättesaadavaks tegemine ühenduse tasandil). Kõnealusest põhjendusest nimetatud eesmärgid välja jätta ei oleks sisu arusaadavuse seisukohast õige (põhjenduses õigustatakse instituudi loomist selle eesmärkide abil) ja selle asemel tuleks põhjendust täiendada järgmiselt: „…. …. nimelt teabe kättesaadavaks tegemine … Euroopa tasandil, metoodiliste vahendite väljaarendamine, dialoogi edendamine asjaosaliste vahel jne , et aidata institutsioonidel ..." Sellise ümbersõnastamise korral on muudatus vastuvõetav.

2.2.6. Muudatus 20

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis g tehakse ülesannete esitus selgemaks ja see on vastuvõetav, väljaarvatud lisatud sõnad „ja edendab“, kuna instituudile eraldatakse küll eelarvelised vahendid oma seminaride ja konverentside korraldamiseks, kuid mitte teiste organite korraldatud konverentside rahaliseks toetamiseks.

2.2.7. Muudatus 63/79

Muudatusega artikli 3 lõikes 1 lisatakse uus punkt g a, milles rõhutatakse instituudi osa positiivse ettekujutuse loomises naiste rollist tänapäeva ühiskonnas. See on vastuvõetav pärast kaht ümbersõnastust: a) lisada meeste roll, mis on väga oluline tõelise naiste ja meeste vahelise võrdsuse edendamiseks; seega tuleks sõnad „"naiste saavutused" asendada sõnadega „ mõlema sugupoole positiivne roll Euroopa ühiskonnas " (vt ka muudatus 5), ning b) välja jätta „poliitikate edendamine“, kuna tehnilise abi pakkujana poliitilistele otsustajatele peab instituut piirduma „ oma järelduste ja algatuste esitamisega…“ .

2.2.8. Muudatus 24

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis h a (uus) täpsustatakse, et instituudi ülesannete hulka kuulub avalik-õiguslikele ja erasektori organisatsioonidele ekspertteadmiste andmine soolise temaatika (nn soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise) kohta. Vastuvõetav pärast ümbersõnastamist, et oleks selgem, et instituut ei saa rahuldada avalik-õiguslike ja erasektori organisatsioonide esitatud konkreetseid toetusetaotlusi, vaid peab pigem levitama oma käsutuses olevaid ekspertteadmisi: „ võimaldada avalik-õiguslikel ja erasektori organisatsioonidel kasutada oma ekspertteadmisi soolise temaatika lõimimise kohta“, sõnade „andma …“ asemel.

2.2.9. Muudatus 25

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis h b (uus) täpsustatakse, et instituudi ülesannete hulka kuulub ühenduse institutsioonidele soovituste ja suuniste andmine, et viimased saaksid tõhusalt lõimida soolise temaatika oma õigusloomesse. Selle muudatusega võib nõustuda alles pärast ümbersõnastamist, millega artikli 3 lõike 1 punkti g (mis käsitleb seminaride/konverentside jne korraldamist) lõppu lisatakse: „ ja esitab ühenduse institutsioonidele järeldusi ja soovitusi “.

2.2.10. Muudatus 26

Muudatusega artikli 3 lõikes 1 lisatakse uus punkt h c dialoogi kohta, mida instituut peab rahvusvahelisel tasandil arendama meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamise eest vastutavate institutsioonidega. Selline koostöö on juba ette nähtud artikli 8 lõikes 1, kuid Euroopa Parlament soovib seda enam esile tõsta, lisades selle ka ülesannete hulka. Koostöö rahvusvahelise tasandi organisatsioonidega on oluline, kuid see ei peaks olema liiga ulatuslik, arvestades instituudi suurust ja eelarvet tema töö käivitamise esimeses järgus. Seoses sellega on muudatus vastuvõetav pärast ümbersõnastamist, millega selle ülesande osatähtsust vähendatakse ja kooskõlastatakse muude asutuste ülesannetega. Seetõttu tuleks tekst asendada järgmise sõnastusega, mis järgib Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ülesannete eeskuju: „ kogub kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt teavet soolise temaatikaga seotud küsimuste kohta ja teeb selle neile kättesaadavaks " .

2.2.11. Muudatus 66/82

Selle muudatusega artiklis 10 lõikes 1 (haldusnõukogu koosseis) esitatakse komisjoni seisukoht vähendatud koosseisuga haldusnõukogu kasuks, mille liikmete arv aga oleks veelgi väiksem - 13 (üheksa nõukogu esindajat, kes valitakse komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast nõupidamist Euroopa Parlamendiga, üksainus komisjoni esindaja ning kolm hääleõiguseta tööturu osapoolte ja VVOde esindajat).[4] Euroopa Parlamendi selline seisukoht on kooskõlas tema 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooniga institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta, mis käsitleb tulevaste reguleerimisametite tegevusraamistikku.

Komisjon pooldab vähendatud koosseisuga haldusnõukogu ja nõustub Euroopa Parlamendi sellekohase ettepanekuga ka siis, kui nõukogu ja komisjoni esindatus ei ole võrdne, tingimusel, et kahe institutsiooni vahel säilib tasakaal juhtudel, kui vastutus langeb komisjonile (töökava ja eelarve vastuvõtmisel). Sel eesmärgil teeb komisjon ettepaneku lisada artikli 10 lõikesse 7 (haldusnõukogu otsuste tegemise kord) järgmine säte: „ Kui on tegemist artikli 10 lõike 5 punktides a ja d nimetatud otsustega, loetakse komisjoni esindaja antud hääl võrdväärseks kõigi nõukogu poolt nimetatud esindajate antud häälte koguarvuga .“ Sellise lisandusega on muudatus vastuvõetav ning tehakse ettepanek selgitada seda järgmise põhjendusega:

„ Et tagada instituudi tegevuse tõhusus tema suurust ja tehnilist iseloomu arvestades, juhib instituuti vähendatud koosseisuga haldusnõukogu, mis koosneb 9 nõukogu esindajast, ühestainsast komisjoni esindajast ja 3 huvirühmade esindajast, kellel ei ole hääleõigust . Kahe institutsiooni, nõukogu ja komisjoni vahel peab säilima tasakaal juhtudel, kui vastutus langeb komisjonile (eelkõige töökava ja eelarve vastuvõtmine). “

Euroopa Parlamendi soovitatud haldusnõukogu koosseis võimaldab rotatsioonipõhimõtte rakendamise korral kõikide liikmesriikide esindajatel kolme ametiaja pikkuse ajavahemiku jooksul (9 x 3 = 27) olla haldusnõukogu liige ja seega on tagatud vajalik geograafiline tasakaal. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku, et muudatusse 66/82 lisatakse järgmine täiendus: « 1. Nõukogu.... komisjoni poolt liikmesriikide ettepanekute põhjal ja eesistumise järjekorras toimiva rotatsioonisüsteemi kohaselt koostatud nimekiri esitatakse…“

Selle sätte toetuseks tehakse ettepanek sõnastada järgmine põhjendus:

„Et tagada vajalik geograafiline tasakaal liikmesriikide vahel, nimetatakse nõukogu liikmed igaks ametiajaks ametisse rotatsioonipõhimõttel nõukogu eesistumise järjekorras.“

Lisaks teeb komisjon ettepaneku vähendada haldusnõukogu liikmete ametiaega viielt aastalt kolmele, et liikmesriikide rotatsioon nimetatud nõukogus saaks toimuda mõistliku aja jooksul. Artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku muudetakse seetõttu järgmiselt: „Ametiaeg kestab kolm aastat ja seda ei saa pikendada .“

2.2.12. Muudatus 40

Muudatusega artikli 10 lõike 2 viiendas lõigus lisatakse haldusnõukogu liikmete nimekirja avaldamine lisaks instituudi koduleheküljele kõigil asjakohastel veebilehekülgedel. Vastuvõetav väikese ümbersõnastamise korral („ muud veebileheküljed “ „kõigi asjakohaste veebilehekülgede“ asemel).

2.3. Muudatused, millega komisjon ei saa nõustuda

2.3.1. Muudatus 1

Muudatuse eesmärk on lisada ettepaneku õiguslike aluste hulka asutamislepingu artikli 3 lõige 2, millega kehtestatakse soolise temaatikaga arvestamise põhimõte kõigis ühenduse poliitikavaldkondades. Selle muudatusega ei saa nõustuda, kuna seoses instituudi kui meeste ja naiste võrdõiguslikkuse poliitika elluviimise vahendi loomisega võib viidata üksnes neile asutamislepingu sätetele, mis moodustavad selle poliitika konkreetse õigusliku aluse. Lisaks on artikli 3 lõikele 2 ja selle eesmärgile viidatud ka põhjenduses nr 2.

2.3.2. Muudatus 23

Muudatusega artikli 3 lõike 1 punktis h nähakse ette nimetada sõnaselgelt abi, mida sotsiaalpartnerid annavad instituudi dokumentatsioonikeskusele. See ei ole vajalik pärast täiendust muudatuses 64/80 (vastuvõetav täies ulatuses), millega nähakse sõnaselgelt ette instituudi koostöö sotsiaalpartneritega.

2.3.3. Muudatus 30

Muudatusega artikli 4 lõikes 3 (tegevusvaldkonnad ja töömeetodid) jäetakse välja sõnad „kordamise vältimiseks“ ja säilitatakse üksnes lause teine osa „ressursside võimalikult tõhusa kasutamise tagamiseks“. Tegevuse kordamise vältimine on oluline aspekt ja seda tuleb kindlasti mainida, just selleks on töömeetodites ette nähtud konkreetsed mehhanismid. Muudatusega ei nõustuta. Vt ka muudatus 7 (vastuvõetav pärast lisandust).

2.3.4. Muudatus 31

Muudatusega artikli 4 lõike 5 punktis 1a (uus) nähakse ette, et instituudi aastaaruanne peab sisaldama teavet kõigi instituudi lepinguliste suhete kohta, antud ülesannete ning osalevate organisatsioonide kohta. See ei ole vastuvõetav, kuna sellise teabe esitamist aruandes ei ole vaja täpsustada määrusega. Kõnealune täpsustus peab sisalduma instituudi töökorras.

2.3.5. Muudatus 32

Muudatusega artikli 4 punktis a (uus) määratakse üksikasjalikult kindlaks instituudi elektroonilise võrgustiku loomine (ette nähtud muudatusega 17, mis on vastuvõetav täies ulatuses). Sellekohast menetlust ei ole vaja sätestada määruses. Tuleb jätta haldusnõukogu otsustada, kuidas ta selle võrgustiku loob.

2.3.6. Muudatus 46

Muudatusega artikli 11 lõikes 1 (direktori ametissenimetamine) tehakse kaks parandust:

a) üksikasjaliku menetluse lisamine, mille abil komisjon koostab kandidaatide nimekirjad (avatud konkurss pärast huviavalduste kutse avaldamist ELTs ning muudes väljaannetes) ei ole vajalik, kuna tegemist on üldise menetlusega, mida kohaldatakse kõigi asutuste puhul;

b) kõigi komisjoni koostatud „esialgsesse nimekirja“ kuuluvate kandidaatide ja mitte ainult haldusnõukogu väljavalitud kandidaadi küsitlemine Euroopa Parlamendis. Muudatusega ei nõustuta: komisjon on arvamusel, et kõigi „esialgse nimekirja“ kandidaatide küsitlemine teeb menetluse töömahukaks ja võib isegi viia konfliktiolukordadeni (juhul kui EP ei toeta haldusnõukogu kui ametisse nimetava organi valitud kandidaati). Komisjoni kavandatud direktori ametissenimetamise menetlus sisaldab väljavalitud kandidaadi küsitlemist EPs enne ametlikku ametissemääramist. Seda tava on järgitud ja korratud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõus. Lisaks on tegemist üldist laadi küsimusega, mis on aktuaalne paljude olemasolevate asutuste jaoks, kelle töökorra muutmist praegu arutatakse nõukogus ja Euroopa Parlamendis, ning sel puhul tuleb rakendada järjekindlat lähenemist.

2.3.7. Muudatus 47

Selle muudatusega artikli 11 lõikes 2 (direktori ametiaja pikendamine) nähakse ette, et komisjon ei esita direktori ametissenimetamise ettepanekut ja ei hinda tema sobivust üksi, vaid vastutab selle eest ühiselt koos Euroopa Parlamendi ja haldusnõukoguga. See ei ole vastuvõetav: ametisoleva direktori ametiaja pikendamine kuulub ametisse nimetava organi (haldusnõukogu) pädevusse, kes teeb seda hindamistulemuste põhjal ning võib keelduda ametisse nimetamast mis tahes kandidaati „esialgsest nimekirjast“. Nagu „esialgse nimekirja“ koostamise puhulgi, peab hindaja objektiivsuse säilitamiseks olema ametisse nimetavast organist sõltumatu. Komisjonil on olemas kindlad ja tunnustatud oskused ning ekspertteadmised ning ta järgib oma juhtivtöötajate hindamise puhul kohaldatavat menetlust. Komisjoni kavandatud säte on üldise iseloomuga ning see tuleks järjekindluse huvides säilitada.

2.3.8. Muudatus 51

Muudatusega artikli 12 lõikes 8 (nõuandev kogu) nähakse ette, et direktor võib kutsuda koosolekutele eksperte ka nõuandva kogu liikmete soovituste põhjal. Sellekohast menetlust ei ole vaja sätestada määruses, kõnealust küsimust võib käsitleda instituudi töökorras.

2.3.9. Muudatus 52

Muudatusega artikli 19 lõikes 1 (kolmandate riikide osalemine) tuuakse näiteid instituudi ja kolmandate riikide koostöö valdkondade kohta. Sellist sätet ei ole vaja lülitada määrusse, kõnealust küsimust saab käsitleda instituudi töökorras.

2.3.10. Muudatus 54

Muudatusega artiklis 21 (läbivaatamissäte) nähakse ette, et juhul kui komisjon pärast hindamist peab instituudi edasist olemasolu õigustamatuks, võib ta teha ettepaneku instituut kaotada. See ei ole vastuvõetav järjekindluse aspektist, tuleks jääda kõigi asutuste puhul kehtiva sõnastuse juurde.

3. KOKKUVÕTE

Kokkuvõttes nõustub komisjon täies ulatuses muudatustega nr 2, 3, 6, 9, 59/74, 13, 60/76, 15, 61/77, 17, 18, 62/78, 64/80, 65/81, 28, 29, 35, 36, 38, 39, 41, 42, 45, 48, 67/83, 68/84, 53 ja 55. Komisjon nõustub väikeste paranduste järel muudatustega nr 4, 5, 7, 8, 10, 20, 63/79, 24, 25, 26, 66/82 ja 40. Ta ei saa nõustuda muudatustega nr 1, 23, 30, 31, 32, 46, 47, 51, 52 ja 54.

EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel teeb komisjon otsuse ettepanekus eespool kirjeldatud muudatused.

[1] KOM(2005)81 lõplik

[2] KOM (2002)718 (lõplik) ja KOM (2005)59 (lõplik)

[3] Selline lahendus leiti 2002. aastal loodud Euroopa Toiduohutusameti eeskujul, mis on ainus asutus, millel on vähendatud koosseisuga haldusnõukogu; sellesse kuulub 18 liiget (14 nõukogu esindajat, üksainus komisjoni esindaja ning 3 hääleõiguseta huvigruppide esindajat).

[4] Selline lahendus leiti 2002. aastal loodud Euroopa Toiduohutusameti eeskujul, mis on ainus asutus, kus on vähendatud koosseisuga haldusnõukogu; sellesse kuulub 18 liiget (14 nõukogu esindajat, üksainus komisjoni esindaja ning 3 hääleõiguseta huvigruppide esindajat).