Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks /* COM/2013/0569 final - 2013/0274 (NLE) */





SELETUSKIRI 1) Ettepaneku taust || Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise menetluses. || Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. || Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (ELT L 159, 18.7.2007, lk 14), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008 (ELT L 260, 25.9.2008, lk 1), on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. || Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine || Konsulteerimine huvitatud isikutega || Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal võimalus oma huve kaitsta. || Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine || Välisekspertide arvamusi ei vajatud. || Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3) Ettepaneku õiguslik külg || Kavandatud meetmete kokkuvõte 19. juunil 2012 algatas komisjon teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise menetluse. Läbivaatamine algatati Euroopa suhkrumaisitöötlejate liidu põhjendatud taotluse alusel. Organisatsiooni toodang moodustab rohkem kui 50 % liidu suhkrumaisi toodangust. Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosus juhul, kui meetmete kehtivus lõppeb. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete jätkumine ei oleks vastuolus liidu huvidega. Sellepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivaid meetmeid pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 18. detsembriks 2013. || Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. || Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. || Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. || Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. || Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne. || Õigusakti valik || Kavandatav õigusakt: määrus. || Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. 4) Mõju eelarvele || Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2013/0274 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: A. MENETLUS 1. Kehtivad õigusaktid (1) Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007[2] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1 % kuni 12,9 %. (2) Määrusega (EÜ) nr 954/2008[3] muudeti määrust (EÜ) No 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1–14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ[4]. (3) Määrusega (EÜ) nr 847/2009[5] leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati otsuste heakskiitmine ning 10 teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi. 2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks (4) Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta,[6] sai komisjon 19. märtsil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul enam kui 50 % ühenduse toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi kogutoodangust. (5) Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. 3. Aegumise läbivaatamise algatamine (6) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. juunil 2012 Euroopa Liidu Teatajas[7] avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. 4. Uurimine 4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood (7) Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). 4.2. Menetlusega seotud isikud (8) Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, Tai eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevatele huvitatud kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. (9) Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine. (10) Võttes arvesse uurimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. (11) Mis puutub Tai eksportivatest tootjatest valimi moodustamisesse, siis sai komisjon täieliku teabe 17 eksportivalt tootjalt, kellest üheksa eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Euroopa Liitu. Otsustati moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht läbivaatamisega seotud perioodil moodustas 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate Euroopa Liitu eksporditud mahust. (12) Võttes arvesse, et saadi ainult üks vastus ühelt sõltumatult importijalt, väljavõttelist uuringut sõltumatutele importijatele ei kohaldatud. (13) Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Soovitatav valim vastab suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Lisaks on soovitatav valim tüüpiline äriühingute geograafilise asukoha osas, sest kaasatud on kolm erinevat liikmesriiki. Liidu tootjatega konsulteeriti pakutud valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Võttes arvesse, et ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati pakutud valim. (14) Kaks huvitatud isikut väitsid, et liidu tootjate valim on tehtud ainult taotluse esitajate hulgast ning et valimisse oleks tulnud üritada lisada ka teisi tootjaid peale taotluse esitajate. (15) Koostööd kutsuti tegema siiski kõiki ELi tuntud tootjaid nii taotluse esitajate kui ka mitte esitajate seast. Kümme liidu tootjat, nii taotluse esitajad kui ka teised, on edastanud vajalikud andmed. Põhjenduses 13 esitatud selgituse kohaselt vastab tehtud valim suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust, ning komisjon leiab, et valim on geograafilist asukohta silmas pidades tüüpiline, olenemata sellest, kas tootja on taotluse esitanud või mitte. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. (16) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimi moodustamisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele ning ühele sõltumatule tootjale küsimustiku. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. a) Euroopa Liidu tootjad: – Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prantsusmaa; – Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prantsusmaa; – Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungari; – Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia; b) Tai eksportivad tootjad: – Agri Sol., Ltd., Pathumthani; – Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok; – Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai. (17) Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine. B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 1. Vaatlusalune toode (18) Vaatlusalune toode on Taist pärinevate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla. (19) Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel. (20) Kaks huvitatud isikut väitsid, et CN-suhkrumaisi koodid ei tähista mitte ainult asjaomast toodet, vaid hõlmavad ka olulisel määral konservitud beebimaisi, mida ei toodeta ELis ja mis ei ole samasugune toode. Nad oletavad, et komisjon on ehk lisanud beebimaisi andmed oma andmetesse. (21) Analüüsimisel asjaomaseid TARIC-koode aluseks võttes on uurimise all olnud eranditult meetmetega hõlmatud toode ja see välistab beebimaisi. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi kui faktiliselt ebatäpne. 2. Samasugune toode (22) Leiti, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil on samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS (23) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. 1. Sissejuhatavad märkused (24) Nagu märgitud ülaltoodud põhjenduses 10, võttes arvesse koostöösoovi ülesnäidanud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks moodustati valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht moodustas ligi 90 % kõigi koostöösoovi ülesnäidanud eksportivate tootjate eksporditud mahust. (25) Kuna kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordi kogumaht moodustas ligi 25 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist Euroopa Liitu toimunud ekspordist, oli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks vajalik kasutada muudest allikatest pärit teavet, nagu läbivaatamistaotlus, saadaolev kaubandusstatistika ekspordi kohta (Tai tolliamet) ning impordi kohta (Eurostat). (26) Dumpingumarginaali määramisel ei arvestatud müüki, mis toimus Tai riigis asuvatele vahendajatele, kes saatsid kauba edasi sihtkohtadesse, mille kohta puuduvad andmed. (27) Sarnaselt esialgsele uurimisele ilmnes, et teatud eksportivad tootjad hangivad vaatlusaluse toote müügiks vajalikke osi välistarnijatelt. Menetluse huvides ei võetud dumpingumarginaali määramisel arvesse muude kui eksportivate tootjate toodetud vaatlusaluse toote müüki. 2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2.1. Normaalväärtuse määramine (28) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tehti normaalväärtuse määramiseks kõigepealt kõigi kolme eksportiva tootja puhul kindlaks, kas nende samasuguse toote omamaise müügi kogumaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, võrreldes nende Euroopa Liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust. (29) Tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on kolmest valimisse kaasatud äriühingust ainult ühe puhul tüüpiline. (30) Seejärel kontrolliti, kas selle äriühingu omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote liigid olid identsed või otseselt võrreldavad liitu eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi suhtes tehti kindlaks, kas omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline, kui selle kogumaht on 5 % või rohkem Euroopa Liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. (31) Leiti, et kõnealuse äriühingu puhul oli vaid ühte liiki samasugune toode otseselt võrreldav Euroopa Liitu eksportimiseks müüdava tooteliigiga. Pealegi müüdi seda tooteliiki omamaisel turul piisavalt tüüpilistes kogustes. (32) Seejärel kontrolliti, kas eelmises punktis viidatud äriühingu tooteliigi müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. (33) Selgus, et enam kui 80 % omamaisel turul müügiks mõeldud toote müügimahust oli kasumlik ning algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt arvestati normaalväärtuse määramisel kõiki selle tooteliigiga tehtud tehinguid. (34) Kõnealuse vaatlusaluse tooteliigi puhul, kus omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, milleks võeti selle tooteliigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmine. (35) Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kelle müüki omamaisel turul ei peetud tüüpiliseks (üks neist ei müünudki samasugust toodet omamaisel turul), ning kolmanda eksportiva tootja puhul, kelle üleüldine müügimaht oli tüüpiline, kuid kelle samasuguse toote mitmete liikide müügimaht omamaisel turul ei olnud tüüpiline, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel. (36) Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga Euroopa Liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. (37) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kahe eksportiva tootja puhul, kelle omamaise turu müügimaht oli väiksem või suurem kui 5 % vastavast Euroopa Liitu suunatud müügi mahust, kõnealuste äriühingute omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi põhjal. (38) Kolmanda eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a nii, et selleks kasutati eelmises punktis viidatud kahe eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahtu ning võeti sellest siis kaalutud keskmine. (39) Kaks huvitatud isikut ei olnud nõus põhjenduses 37 selgitatud metoodikaga, ehk et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatakse kasumit, kui see põhineb omamaise turu müügimahul, mis on väiksem kui 5 % vastavast Euroopa Liitu suunatud müügi mahust. Nad leiavad, et kui omamaise turu tehinguid ei ole piisavas mahus, et seda võiks pidada tüüpiliseks, siis ei tohiks nendelt tehingutelt saadavat kasumit arvutamisel kasutada. (40) Sama metoodikat kasutati esialgses uurimises ning kuna olud ei ole muutunud, siis komisjon leiab, et see metoodika sobib endiselt kasutamiseks käesolevas menetluses. 2.2. Ekspordihinna määramine (41) Kogu valimisse kaasatud eksportivate tootjate müük toimus otse sõltumatutele klientidele Euroopa Liidus. Nende müügitehingute hind määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende Euroopa Liidus asuvate sõltumatute klientide tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. 2.3. Võrdlused ja kohandused (42) Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. (43) Erinevusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse. (44) Lisaks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d ning esialgses uurimises kasutatud metoodikale arvesse kaubandustaseme erinevusi nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük hõlmas oma kaubamärgiga tooteid, kuid kelle müük Euroopa Liitu toimus jaemüüja kaubamärgi all. Kohandamise tase on leitud hinnanguliselt (arvutades vähendusena kasumimarginaalist, mida kasutati normaalväärtuse määramisel, nagu on viidatud põhjenduses 33), võttes aluseks liidu tootmisharus oma kaubamärgiga toodetelt ja kõikidelt toodetelt saadavate kasumimarginaalide vahelise suhte. Kasumimarginaali vähendati seega 20–50 %. (45) Kaks huvitatud isikut leidsid, et Tai omamaist turgu ja Euroopa turgu ei saa võrrelda turgude erineva suuruse tõttu ja seetõttu, et Tai tootjad müüvad omamaisel turul oma kaubamärgiga tooteid. (46) Esiteks tuletatakse meelde, et põhjenduses 22 kehtestati, et Tai omamaisel turul müüdav suhkrumais ja Euroopa turule eksporditav suhkrumais on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. (47) Teiseks kohandati kaubandustaseme erinevuse tõttu kasumimarginaali – omamaisel turul oma kaubamärgiga müüdud toodete kasumimarginaali vähendati 20–50 %. Siinkohal järgitakse samamoodi esialgses uurimises kasutatud metoodikat. 2.4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (48) Ülaltoodu põhjal leiti, et dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 8 ja 44 % vahel. 3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral 3.1. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus (49) Suhkrumaisi tootmine sõltub ligipääsust värskelt koristatud maisile, mis transporditakse kohe pärast koristust konservitehasesse. Äsja koristatud mais tuleb konservida 24 tunni jooksul pärast koristamist ning seetõttu on vaatlusaluse toote tootmise võimsus otseselt seotud värskelt koristatud maisi saadavusega. (50) Tais kestab saagikoristushooaeg 9 kuni 10 kuud aastas, mis tähendab kahte saagikoristust aastas. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse hindamisel tuleb arvesse võtta hooajalisi toorainega seotud piiranguid. (51) Valimisse kaasatud kolmel eksportival tootjal oli tehnilist tootmisvõimsust kokku 130 000–150 000 tonni. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse rakendamise tegelik määr oli vahemikus 50–80 %. (52) Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ehkki nad tunnustavad metoodikat, mille kohaselt tehnilist tootmisvõimsust kohandati vastavalt saadaolevale toorainele, siis vaba tootmisvõimsus oli liialdatud. (53) Nagu põhjenduses 50 juba rõhutati, ei saa tehnilist tootmisvõimsust täielikult kasutada, kuna värskelt koristatud suhkrumaisi ei ole hooajalisuse tõttu alati võtta. Kuid uurimine on näidanud, et 80-protsendise ja suurema tootmisvõimsuse rakendusastmeni jõuavad vaid mõned valimisse kaasatud tootjad, samas kui teiste valimisse kaasatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli palju madalam. Kuna kõikidel tootjatel on üsna võrreldav ligipääs toorainele, siis ei saa madalamat tootmisvõimsuse rakendusastet selgitada vaid värskelt koristatud suhkrumaisi hooajalisusest tingitud puudumisega. (54) Tai toiduainetöötlejate liidu esitatud teabe alusel suurenes Tai kogueksport teistesse riikidesse vaatlusalusel perioodil 20 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel 150 000–200 000 tonnise mahuni. See näitab, et suhkrumaisi saadaolevad kogused võivad suureneda ja ka tegelikult suurenevad sedamööda, kuidas eksportivad tootjad vajavad täiendavaid koguseid. Siinkohal tuleb märkida, et hariliku maisi kogutoodang ulatus Tais vaatlusalusel perioodil 4,1–4,5 miljoni tonnini Ehkki on teada, et tootmist ei saa üksüheselt viia harilikult maisilt üle suhkrumaisile, on üksnes tootmismahtude suure erinevuse tõttu siiski selge, et isegi tootmismahtude väike muutus harilikult maisilt suhkrumaisile võib avaldada olulist mõju Tais toodetava suhkrumaisi kogumahule. (55) Sellele tuginedes tehti kindlaks, et kolm valimisse kaasatud tootjat suudaks aastas toota täiendava koguse 40 000–60 000 tonni (tegelik varuvõimsus), mis moodustab asjaomase toote ligikaudu kahe- kuni kolmekordse ekspordikoguse Taist ELi. (56) Juba üksi valimisse kaasatud tootjate tegelikku varuvõimsust saab seega pidada märkimisväärseks. Lisaks on Tais teada veel vähemalt 15 asjaomase toote tootjat, kellel on samamoodi ligipääs Tai suhkrumaisi tohutult mahukale tootmisele. (57) Muudest allikatest pärineva teabe, nt – eksportivate tootjate internetis leiduvate esitluste põhjal saadud teabe, – valimi moodustamisel kogutud teabe ning – algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis olev teabe põhjal saab järeldada, et vähemalt kahel suurel eksportival tootjal, kellest üks tegi läbivaatamisega seotud uuringus koostööd, kuid keda ei valitud valimisse (ning kes seetõttu ei edastanud asja kohta täpsemat teavet), on kahepeale kokku 50 000–100 000 tonni tootmisvõimsust. (58) Puuduvad tõendid selle kohta, et tarbimismaht Tai omamaisel turul või kolmandate riikide turul näitaks kasvutendentsi, mis suudaks Tai tootjate varuvõimsuse kasutamise korral ära tarbida suurenenud toodangumahu. Eelkõige on Tai omamaine turg väike ja moodustab vaid 1–2 % valimisse kaasatud Tai tootjate kogumüügist. See kinnitab asjaolu, et kogu täiendavalt toodetud suhkrumais eksporditakse Taist teistesse riikidesse. 3.2. Liidu turu atraktiivsus (59) Vaatlusaluse toote Euroopa Liitu eksportimisel kasutatavate hindade ja samasuguse toote omamaise turu hindade võrdlemisel on ilmnenud kaks tõsiasja: omamaisel turul on hinnad suhteliselt kõrged (oma kaubamärgiga müümise tõttu) ning müügimaht suhteliselt väike (võrreldes eksportmüügiga). Selle põhjal puudub selge kaubavoogude ümbersuunamise oht omamaiselt turult Euroopa Liidu turule, kui meede tunnistatakse kehtetuks. (60) Kui võrrelda vaatlusaluse toote ekspordihindu, mis kehtivad Euroopa Liitu eksportimisel, ja samasuguse toote hindu kolmandates riikides, selgub, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja hinnad on Euroopa Liitu eksportimisel keskmiselt 14 % kõrgemad. (61) Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika kinnitab ülaltoodud asjaolu. Pärast avaldatud logistilise kaalu (konservikarp, mais ja vedelik) ümberarvutamist konservitud toote netokaalu (mais ja vedelik), järgides läbivaatamiseks määratud metoodikat, on kilohinnad Euroopa Liitu eksportimisel keskmiselt 5 % kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse eksportimisel. (62) Mitmed isikud on väljendanud kahtlust, et 5–14 % hinnaerinevus on piisavalt märkimisväärne, et suunata kaubavood ümber ELi, ja uurimine on näidanud, et see on tõepoolest suhkrumaisi turul tõenäoline. Praeguse menetluse käigus selgus, et varemalt kohaldati ühe Tai ettevõtja (Karn Corn) suhtes tollimaksumäära, mis oli 8–10 % madalam enamiku teiste Tai eksportijate suhtes kohaldatavast määrast. Selline 8–10 % eelis oli siiski piisav selleks, et suurendada nende osa Euroopa Liitu suunatud Tai ekspordis esialgse uurimise ja praeguse uurimise vahelisel perioodil seitsmekordseks. (63) Hoolimata kehtivast 3,1 % dumpinguvastasest tollimaksust on Karn Corn pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist oma ELi suunatud ekspordimahtu enam kui kahekordistanud. Siit nähtub ELi turu atraktiivsus teiste turgudega võrreldes isegi väikese hinnaerinevuse korral. (64) Järelduseks tuleb öelda, et kuigi kaubavoogude omamaiselt turult Euroopa Liidu turule ümbersuunamise oht on suhteliselt piiratud seoses müügiga omamaisel turul oma kaubamärgi all, esineb siiski märkimisväärne kolmandatesse riikidesse müümiselt Euroopa Liitu ümbersuunamise oht liidus kehtivate kõrgemate hindande tõttu. (65) Mitu huvitatud isikut väitsid, et Euroopa turu hinnad on suhteliselt vähem atraktiivsed võrrelduna teiste riikide, näiteks Jaapani hindadega. Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht liialdatud. (66) Tuletatakse meelde, et müüki kolmandatesse riikidesse käsitatakse rühmana ning põhjenduses 63 esitatud järeldus põhineb kõikidesse kolmandatesse riikidesse müüdud tootehindade keskmisel. Täielikult teadvustatakse seda, et kolmandate riikide rühmas on riike, mille ekspordihinnad on kõrgemad, ja on neid kolmandaid riike, mille ekspordihinnad on madalamad. Ilmselgelt on meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht seda suurem, mida madalamad on ekspordihinnad. (67) Lisaks väitis üks huvitatud isik, et kolmandate riikide importijatega sõlmitud lepingud ei võimalda erinevate riikide kliente kergekäeliselt vahetada. (68) Ehkki Tai eksportivate tootjate ja mitmete kolmandate riikide importijate vahel võivad olla lepingulised suhted ning nendest peetakse lühikest aega kinni, puuduvad siiski tõendid, et neid ei võidaks lõpetada eemärgiga müüa tooteid turul, kus on kõrgemad hinnad, nt Euroopa Liidus. (69) Huvitatud isikud väitsid, et eksport teatavatesse kolmandatesse riikidesse, näiteks Lõuna-Koreasse, ei ole teistega võrreldav, kuna tootevalik (nt konservipurgi suurus) ja müügitingimused (nt veotingimused) on erinevad. (70) Tuletatakse meelde, et põhjendustes 58–60 esitatud võrdluste tulemused näitavad kõikide kolmandate riikide ekspordihindade erinevusi. Seega võivad mis tahes asjaolud, mis puudutavad Tai eksporti mõningatesse üksikutesse riikidesse, avaldada üldises võrdluses kõigest piiratud mõju. Lisaks, kuna Tai ekspordiandmed registreeritakse FOB-põhiselt, siis mis tahes veotingimuste või -kulu erinevuse mõju on piiratud Tai-sisese kodumaise veokuluga ning ei oma seetõttu suurt tähtsust. (71) Kuna puuduvad tõendid, mille põhjal saaks arvata, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi keskmist hinda ei saa võrrelda Euroopa Liitu toimuva ekspordi hinnaga, on põhjenduses 63 tehtud järeldus tõene. 4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta (72) On tõenäoline, et juhul kui meede tunnistatakse kehtetuks, muutuks vaatlusaluse toote ekspordimaht Euroopa Liitu suhteliselt kõrgema hinnataseme tõttu suuremaks praegu madalamate hindadega kolmandatesse riikidesse müümise arvelt. (73) Tai eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkanud dumpinguhinnaga müümist. (74) Lisaks võib seoses Tai turul oleva vaba varuvõimsusega ning asjaoluga, et Euroopa Liidu turuhinnad on märkimisväärselt suuremad kolmandate riikide turuhindadest, järeldada, et meetme kehtetuks tunnistamisel tekib oht vaatlusaluse toote suurenenud ekspordiks. (75) Järelduseks võib öelda, et meetme kehtetuks tunnistamisel püsiks suur dumpingu jätkumise tõenäosus. D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS (76) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligi 20 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. (77) Nagu põhjenduses 13 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil: - makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatlustaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; - mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. E. OLUKORD LIIDU TURUL 1. Liidu tarbimine (78) Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusega kaasnev teave. (79) Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine Euroopa Liidus 9 %. Vahemikus 2008–2009 langes tarbimine 5 % võrra ning aastatel 2010 ja 2011 suurenes vastavalt 6 ja 9 protsendipunkti võrra (võrreldes eelmise aastaga). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine enam-vähem stabiliseerus, moodustades ligikaudu 350 000 tonni. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Kokku ELi tarbimine (tonnides) || 318 413 || 301 594 || 320 027 || 351 279 || 347 533 Indeks (2008=100) || 100 || 95 || 101 || 110 || 109 2. Import asjaomasest riigist a) Maht (80) Vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimise maht vähenes 43 % võrra: ligikaudu 38 000 tonnilt 2008. aastal ligikaudu 22 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordimaht vähenes 2009. aastal 15 % võrra, veel 20 protsendipunkti võrra 2010. aastal ning 11 protsendipunkti 2011. aastal. Seejärel suurenes maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 3 protsendipunkti võrra. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Impordimaht Taist || 38 443 || 32 616 || 24 941 || 20 710 || 21 856 Indeks (2008=100) || 100 || 85 || 65 || 54 || 57 Tai impordi turuosa || 12% || 11% || 8% || 6% || 6% Impordihind Taist (eurot/tonn) || 835 || 887 || 806 || 775 || 807 Indeks (2008=100) || 100 || 106 || 96 || 93 || 97 Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas b)Turuosa (81) Tai eksportijate turuosa liidu turu asjaomases riigis vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 50 % võrra ehk 6 protsendipunkti: 2008. aastal oli turuosa 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Üksikasjalikumalt vaadates vähenes Tai turuosa järgmiselt: 2008. aastal 12 %, 2009. aastal 11 %, 2010. aastal 8 % ning 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. c) Hinnad i) Hindade muutumine (82) 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 %: 2008. aastal maksis üks tonn 835 eurot ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 807 eurot. Täpsemalt öeldes suurenesid hinnad 2008. aastal 6 % võrra, langedes seejärel 2010. aastal 10 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid hinnad taas 4 protsendipunkti võrra. ii) Hindade allalöömine (83) Võrreldi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu sarnast liiki toodete müügihindu liidus. Selleks võrreldi liidu tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu asjaomase riigi eksportivate tootjate CIF-hindadega liidu piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse kokkuleppelisi tollimakse, mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlemisel ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad liidus üldiselt kõrgemad kui liidu vastava tootmisharu hinnad. Impordistatistikale (artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas) põhinedes võib öelda, et kogu Tai impordi puhul Euroopa Liitu puudus hindade allalöömise marginaal, seda nii koostööd tegevate eksportijate kui ka koostööd mitte tegevate eksportijate puhul ning sõltumata tootevalikust. 3. Liidu tootmisharu olukord (84) Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu olukorrale. (85) Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kahe müügikanali olemasolu: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga. Need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgemad müügihinnad. (86) Uurimine kinnitas, et koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad ennekõike liidu tootmisharu nende samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski allpool esitatud tabelites näidatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärgi kui ka jaemüüja kaubamärgi) ja neid kommenteeritud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 70 % liidu tootmisharu kogumüügist ning ligikaudu 60 % müügiväärtusest. (87) Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2011. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. aprill 2011–30. märts 2012) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul. 3.1. Makromajanduslikud elemendid a) Tootmine (88) Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 372 000 tonnilt 2008. aastal 8 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2009. aastal 25 %, langes 2010. aastal veel 13 protsendipunkti ning suurenes seejärel taas 2011. aastal/läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendipunkti. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Toodang (tonni) || 371 764 || 279 265 || 231 790 || 344 015 || 343 873 Indeks (2008=100) || 100 || 75 || 62 || 93 || 92 b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste (89) Tootmisvõimsus oli aastatel 2008, 2009 ja 2010 ligi 488 000 tonni ning vähenes 2011. aastal/läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 % võrra. See langus oli tingitud sellest, et üks valimisse kuuluv ELi tootja sulges ühe oma tehastest. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Tootmisvõimsus (tonnides) || 488 453 || 488 453 || 488 453 || 444 055 || 444 055 Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 91 || 91 Võimsuse rakendamine || 76% || 57% || 47% || 77% || 77% Indeks (2008=100) || 100 || 75 || 62 || 102 || 102 Allikas: uurimine (90) Aastal 2008 rakendati 76 % tootmisvõimsusest. 2009. aastal oli see 57 % ning 2010. aastal 47 %. 2011. aastal/läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see 77 %ni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmisvõimsuse rakendusaste jäänud stabiilseks, sest koos tootmise vähenemisega on vähenenud ka tootmisvõimsus. c) Müügimaht (91) Jaemüüja kaubamärgi all ühenduse turul müümiseks ette nähtud ühenduse tootmisharu toodangu müügimaht sõltumatutele klientidele kahanes esmalt 2009. aastal 6 % võrra, suurenes seejärel 2010. aastal taas 17 protsendipunkti võrra ning veel 24 protsendipunkti 2011. aastal. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 4 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 31 % võrra. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood ELi müügimaht (jaemüüja kaubamärgi all) sõltumatutele klientidele (tonnides) || 161 544 || 151 058 || 179 562 || 218 876 || 212 425 Indeks (2008=100) || 100 || 94 || 111 || 135 || 131 ELi müügimaht (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) sõltumatutele klientidele (tonnides) || 262 902 || 248 995 || 280 586 || 318 237 || 312 623 Indeks (2008=100) || 100 || 95 || 107 || 121 || 119 Allikas: uurimine (92) Liidu tootmisharu oma toodangu müügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) dünaamika liidu turul sõltumatutele klientidele oli enam-vähem samasugune, ehkki mitte nii selgelt väljendunud. Müük kahanes esmalt 2009. aastal 5 % võrra, suurenedes seejärel 2010. aastal 12 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 14 protsendipunkti võrra. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 2 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 19 % võrra. d) Turuosa (93) Liidu tootmisharu turuosa oli 2008. aastal ja 2009. aastal 83 %. 2010. aastal oli vastav näitaja 88 % ning 2011. aastal 91 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes see veidi, kuni 90 %ni. Ühtekokku suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) || 83% || 83% || 88% || 91% || 90% Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 106 || 110 || 109 Allikas: uurimine e) Kasv (94) 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, kui liidu tarbimine suurenes 9 % võrra, suurenes jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht ligikaudu 31 % võrra, samal ajal kui ühenduse turul nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud ühenduse tootmisharu toodangu müügimaht kasvas ligikaudu 19 %. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa 7 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga import kaotas ligi 6 protsendipunkti turuosast. Sellest tulenevalt järeldatakse, et liidu tootmisharu sai kasvavast turust kasu. f) Tööhõive (95) Liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt kahanes 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal 17 % võrra, langes 2010. aastal veel 5 protsendipunkti ning kasvas 2011. aastal/ läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 protsendipunkti. Kokku kahanes ühenduse tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, s.o ligi 2 300 töötajalt ligi 2 000 töötajale. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Tööhõive (inimest) || 2 278 || 1 896 || 1 786 || 2 038 || 2 035 Indeks (2008=100) || 100 || 83 || 78 || 89 || 89 Allikas: uurimine g) Tootlikkus (96) Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes algselt 163 tonnilt töötaja kohta 2009. aastal 10 % võrra, 2010. aastal veel 10 protsendipunkti, kasvas seejärel 23 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra. Selline dünaamika kajastab asjaolu, et tööjõu vähenemine oli suurem kui tootmise vähenemine. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Tootlikkus (tonni töötaja kohta) || 163 || 147 || 130 || 169 || 169 Indeks (2008=100) || 100 || 90 || 80 || 103 || 104 Allikas: uurimine h) Müügihindu mõjutavad tegurid (97) Jaemüüja kaubamärgi all müüdava liidu tootmisharu toodangu ühikuhinnad sõltumatute klientide jaoks kasvasid 2009. aastal 7 % ning kahanesid 8 protsendipunkti 2010. aastal, millele järgnes 2011. aastal langus veel 5 protsendipunkti. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 3 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 073 eurolt tonni kohta 1 041 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Ühikuhind ELi turul (jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn) || 1 073 || 1 152 || 1 057 || 1 008 || 1 041 Indeks (2008=100) || 100 || 107 || 99 || 94 || 97 Ühikuhind ELi turul (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn) || 1 248 || 1 305 || 1 219 || 1 182 || 1 215 Indeks (2008=100) || 100 || 105 || 98 || 95 || 97 Allikas: uurimine (98) Liidu tootmisharu toodangu kogumüügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) puhul liidu turul sõltumatutele klientidele oli ühikuhindade dünaamika enam-vähem samasugune. Hinnad kasvasid 2009. aastal 5 % võrra, kahanedes seejärel 2010. aastal 7 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 2 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 248 eurolt tonni kohta 1 215 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. i) Dumpingumarginaali suurusjärk (99) Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning tegelike dumpingumarginaalide mõju (nt kuni 44 %) ei saa hinnata tühiseks. j) Toibumine varasemast dumpingust (100) Eespool uuritud makronäitajad ning järgnevalt käsitletavad mikronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel, on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 3 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 10 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (see moodustab 70 % kogu müügimahust ja 60 % müügi koguväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. 3.2. Mikromajanduslikud elemendid a) Varud (101) Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil pidevalt kahanenud. See kahanes 2 % võrra 2009. aastal, 27 protsendipunkti 2010. aastal, 2 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 24 protsendipunkti. Tuleb siiski märkida, et varude tase ei ole vaatlusaluses tootmisharus oluline kahjunäitaja. Varude kõrge tase iga aasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konservimine harilikult oktoobris. Sellepärast moodustuvad varud kaubast, mis turustatakse novembri ja juuli vahelisel ajal. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) || 193 834 || 189 741 || 136 703 || 133 884 || 88 108 Indeks (2008=100) || 100 || 98 || 71 || 69 || 45 Allikas: uurimine b) Palgad (102) 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid tööjõukulud 7 %. Täpsemalt vähenesid need 2009. aastal 16 %, langesid 2010. aastal veel 1 protsendipunkti ning suurenesid seejärel taas 2011. aastal/läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Aastased tööjõukulud (eurodes) || 34 343 788 || 28 850 250 || 28 370 188 || 31 952 596 || 31 923 505 Indeks (2008=100) || 100 || 84 || 83 || 93 || 93 Allikas: uurimine c) Tulusus ja investeeringutasuvus (103) Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud ühenduse tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) 5,6 %lt 2008. aastal 5,4 %le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood ELi müügi kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) ( % netomüügist) || 5,6% || 9,6% || -3,3% || -8,2% || -5,4% Indeks (2008=100) || 100 || 169 || -59 || -145 || -95 ELi müügi kasumlikkus (enda ning jaemüüja kaubamärk) ( % netomüügist) || 8,5% || 10,8% || 0,7% || -0,5% || 1,6% Indeks (2008=100) || 100 || 127 || 8 || -6 || 19 Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent) || 24,3% || 40,4% || 2,9% || -3,0% || 4,4% Indeks (2008=100) || 100 || 166 || 12 || -13 || 18 Allikas: uurimine (104) Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud ühenduse tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 2008. aasta 8,5 % tasemelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,6 %ni. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui ainult jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse langus on põhjendatav müügihindade 3 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 5 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda. (105) Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. Uurimisperioodil vähenes see 2008. aasta 24,3 % tasemelt 4,4 % tasemeni, seega vähenedes 82 % kogu vaatlusalusel perioodil. d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime (106) Äritegevuse netorahakäive püsis 2008. aastal ligikaudu 27 000 euro tasemel. See suurenes 2009. aastal 23 miljonini ning 2010. aastal 58 miljonini, enne kui langes 2011. aastal 8 miljoni euro tasemele. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes netorahakäive 11 miljoni euroni. Ükski koostööd teinud liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Rahavoog (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes) || 26 698 || 23 239 572 || 58 654 064 || 7 845 330 || 11 077 815 Indeks (2008=100) || 100 || 87 047 || 219 698 || 29 386 || 41 494 Allikas: uurimine e) Investeeringud (107) Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 45 % võrra ajavahemikus 2008–2009, vähenesid 34 protsendipunkti võrra ajavahemikus 2009–2010, kasvasid 57 protsendipunkti 2011. aastal ning lõpuks kahanesid 4 protsendipunkti 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokkuvõttes suurenesid vaatlusalusel perioodil investeeringud 64 %. Need olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks, mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Netoinvesteeringud (EUR) || 6 590 078 || 9 545 749 || 7 329 354 || 11 093 136 || 10 802 751 Indeks (2008=100) || 100 || 145 || 111 || 168 || 164 Allikas: uurimine 4. Järeldused kahju kohta (108) 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus langes, tootmismaht kahanes 8 %, tootmisvõimsus 9 % ja tööhõive määr 11 % võrra. Seoses madalamate tootmistasemetega tuleb märkida, et maisi saagikus 2008. aastal oli oodatust parem ning seetõttu oli ka liidu tootmisharu väljund samal aastal kõrgem. Samal perioodil muutus Taist importimine (kus arved esitatakse peamiselt USA dollarites) dollari madalama kursi tõttu huvipakkuvamaks. Suhkrumaisi suurenenud varude (nii Euroopa Liidu kui Tai arvestuses) periood langes kokku Euroopa Liidu majandus- ja finantskriisiga, mis omakorda mõjutas tarbimist. Selle tulemusel ei õnnestunud kasvanud ELi tootemahtu täielikult ELi turul ära müüa. Seetõttu vähenes järgnevatel aastatel tootmistase ning ladustamine, kuid sellega ei saa täielikult selgitada kantud kahju. (109) Liidu tootmisharu suhkrumaisi müügi kasumlikkus (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) vähenes vaatlusalusel perioodil tunduvalt. Jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segment, kus ELi tootmisharul tuleb konkureerida Tai impordiga, on selgelt kahjumis (kasumlikkus langes enam kui 5 % suuruselt kasumilt 2008. aastal enam kui 5 % suurusele kahjumile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Euroopa Liidu tootjad langetasid liidu turul müügihindu 3 % ning neil õnnestus oma turuosa taastada iseenda kasumlikkuse arvelt. Tootmisharu vajab jaemüüja kaubamärgiga toodete müüki, sest enda kaubamärgiga toodetel puudub piisav nõudlus, ning võttes arvesse, et jaemüüja kaubamärgiga toodete müük moodustab ligi 60 % müügi koguväärtusest, kahanes vaatlusalusel perioodil üleüldine kasumlikkus 8,5 % tasemelt 1,6 %le. (110) Mõnede näitajate põhjal võib väita, et kehtestatud meetmete tõttu õnnestus tootmisharul oma positsioon taastada. Tai impordi maht ning selle vastav turuosa kahanesid peaaegu poole võrra: 2008. aastal oli see 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Liidu tootmisharu turuosa aga suurenes 83 % tasemelt 2008. aastal 90 % tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks võib väita, et läbivaatamisega seotud perioodil ei löönud Tai impordi keskmised hinnad alla liidu tootmisharu vastavaid hindu, kuid samal ajal takistasid need liidu tootmisharul kulude suurenemist üle kanda tarbijahindadesse. Ka teiste näitajate põhjal täheldati positiivset arengut. Tootmise rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil 2 % ning oli läbivaatamisega seotud perioodil üpris kõrge ehk 77 %. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete maht (konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga) suurenes 31 % ning mõlema segmendi müügimaht kokku kasvas 19 % võrra. Investeeringud suurenesid 64 %. Nende näitajate põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus taastuda. Sellegipoolest ei õnnestunud saavutada piisavat kasumlikkust selleks, et säilitada oluline turuosa turul, kus konkureerivad ainult liidu tootmisharu ja Taist pärinev importkaup (kolmandatest riikidest pärinev import on hajutatud ning ei ole märkimisväärne). (111) Konkurentsi olukord ELi turul on tõepoolest keeruline. Ühelt poolt puudub ühes turuosas, turustaja tootemargiga toodete segmendis, ELi tootmisharule väljastpoolt liidu piire pärinev konkurents. Kaubamärgiomanike läbirääkimispositsioon jaemüüjate suhtes on tugev. Nad on tõepoolest ka hinnakujundajad. Turg on ka konsolideeritud: nelja valimisse kaasatud tootja turuosa on 54 %. Teisalt kuulub jaemüüjatele ülevõim vahendajamargiga toodete segmendis. Nii väliskonkurentsi kui ka liidusisese konkurentsi tõttu eksisteerib pidev hinnasurve. Selle tulemusena on ELi tootjatel Tai importijate hinnasurve tõttu keerulisem tootmiskulude suurenemist (eelkõige suhkrumais või konservid) hindadesse üle kanda (liidu tootmisharu tootmiskulud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 5 %). (112) On selge, et liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Teisalt ei saa ignoreerida tõsiasja, et suuremal osal suhkrumaisi tootmisharust (jaemüüja kaubamärgiga tooted) ei ole õnnestunud oma kulusid tasakaalustada. Seetõttu saab järeldada, et liidu tootmisharu on siiski veel ebakindel ja haavatav. (113) Mitmed isikud on arvanud, et liidu tootmisharu on taastunud, arvestades, et mitmed näitajad on paranenud, ning eelkõige pidades silmas liidu tootmisharu suurt turuosa ja negatiivset hindade allalöömist. (114) Tunnistatakse, et ülevaade liidu tootmisharu kahjudest on ähmane. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärineva dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav, arvestades eelkõige madalat ja vähenevat kasumlikkust. (115) Negatiivne hindade allalöömine ja liidu tootmisharu ulatuslik turuosa ei viita automaatselt kahju puudumisele. Pidev dumpingimport Taist (dumpingumarginaal kuni 44 %) on tinginud hinnapidurduse ELi turul. Püüdes kaotatud turuosa tagasi võita, on liidu tootmisharu hoidnud hinnad madalal, mille tõttu on kasumlikkus vähenenud. (116) Üks huvitatud isik väitis, et kahju hindamine peaks põhinema liidu tootmisharu üldisel tulemuslikkusel ning mitte ühe turuosa tulemuslikkusel. (117) Nagu esialgse uurimise puhulgi, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Ühtegi uut olukorda, mis õigustaks nimetatud metoodikast kõrvalekaldumist, ei eksisteeri. See metoodika on endiselt sobiv ELi tootmisharu olukorra hindamiseks. Nagu põhjendustes 84 ja 85 märgiti, iseloomustab suhkrumaisi turgu endiselt kahe müügikanali olemasolu ja koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Lisaks, isegi kui arvestatakse vaid liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, ei muudaks see madalat ja vähenevat kasumlikkust silmas pidades järeldust, et liidu tootmisharu on haavatavas olukorras. Eeltoodud kaalutlustele tuginedes lükati väide tagasi. (118) Kaks huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suutmatus võib ka tuleneda ELi-sisesest konkurentsist. (119) Konkurentsiolukord ELi turul ei erine siiski põhimõtteliselt olukorrast, mis eksisteeris esialgse uurimise ajal (kahe müügikanali olemasolu, ligikaudu 20 ELi tootjat). Kuid enne, kui dumpinguhindadega Tai eksport jõudis ELi turule, jõudis liidu tootmisharu 2002. aastal kasumitasemeni, mis üldmüügi puhul (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk) oli rohkem kui 20 % ja jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügi puhul 17 %. See näitab, et ELi turul valitsev konkurents ei takista liidu tootmisharu jõudmast heade kasumimarginaalideni. Pigem takistab dumpinguhindadega impordi pidev olemasolu ja selles tulenev hinnapidurdus liidu tootmisharu hindu tõstmast. F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS (120) Ülaltoodud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Teisalt aga võib öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. (121) Nagu ülal mainitud, puudub Tai eksportijatel ekspordi väga kiireks suurendamiseks vajalik varuvõimsus. Lisaks kinnitab Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika, et Tai 2011. aasta ekspordimaht kolmandatesse riikidesse oli ligi 140 000 tonni, mis on ligi seitse korda suurem Tai ekspordist Euroopa Liitu. Võttes arvesse Euroopa Liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavaid märkimisväärseid tootekoguseid ümber Euroopa Liidu turule. Sellist järsku arengut täheldati juba esialguse uurimise käigus, kui ELi Tai impordi turuosa suurenes vaid kolme aasta jooksul pea poole võrra (6,8 % 2002. aastal võrreldes 12,7 %ga 2005. aastal). (122) Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et meetmete tühistamise korral on kahju kordumine tõenäoline. (123) Mitmed huvitatud isikud on väljendanud kahtlusi järelduse suhtes, mille kohaselt on kahju kordumine tõenäoline. Väidetakse eelkõige, et 5 % hinnaerinevus ELi ja kolmandate riikide turgude vahel on liiga väike, et suunata suhkrumaisi eksport ümber ELi turule. Seda väidet juba käsitleti eespool põhjenduses 61. Lisaks väideti, et suhkrumais ei ole põhitarbeaine, mida on lihtne ühelt turult teisele viia. Seda väidet ei ole siiski põhjendatud ning see ei ole vastavuses käesoleva uurimise järeldustega. (124) Ehkki kahju kordumise tõenäosus on ettevaatav hinnang, tugineb see põhjenduses 121 märgitud asjaoludele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. G. LIIDU HUVID (125) Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. 1. Liidu tootmisharu huvid (126) Nagu ülal mainitud, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Meetmete jätkamise abil saaks tootmisharu müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) suurendada ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada tootmisharu finantsolukorda. 2. Jaemüüjate ja tarbijate huvid (127) Koostööpakkumine tehti enam kui 40 importijale / jaemüüjale ning kahele tarbija- või tootmisharusisesele organisatsioonile. Uurimises tegi koostööd ainult üks jaemüüja. Selle jaemüüja impordimaht moodustas vaid väikese osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai impordi kogumahust. Selle suhkrumaisiga seotud käive moodustas tühise osa tema kogukäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul oli suhkrumaisi edasimüügist saadud kasum väga suur. Nende näitajate põhjal võib väita, et isegi meetmete kehtivuse pikendamisel ei oleks mõju jaemüüjatele ebaproportsionaalne. (128) Samas esitasid mitmed kaubandusettevõtete ühendused märkusi ning osalesid ärakuulamisel. Nende väitel tuleks dumpinguvastased meetmed kaotada Tai impordi turuosa väiksuse ja vähenemise tõttu, mis on seotud liidu tootmisharu suurema osa ja suurenemisega. (129) Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väike, ulatudes kuni 5 euroni aastas. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine. (130) Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovinute üldist väikest arvu, on jõutud seisukohale, et kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei avalda liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorrale olulist mõju. 3. Varude nappuse ja konkurentsi oht Euroopa Liidu turul (131) Kõigepealt tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole peatada nende kohaldamisalasse jäävate importtoodete pääsu liitu, vaid kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi turgu moonutav mõju. (132) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tarbimine Euroopa Liidus 9 % võrra 350 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõime vaatlusalusel perioodil on pidevalt ületanud liidu turu nõudlust, olles läbivaatamisega seotud perioodil ligi 440 000 tonni. ELi tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Läbivaatamisega seotud perioodil oli tootmisvõime rakendusaste 77 %, mis tähendab, et liidu tootmisharul on varuvõimsust suurenenud nõudluse korral tootmise suurendamiseks. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist. Nagu eespool mainitud, tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole Taist pärineva ja Euroopa Liitu suunduva impordi lõpetamine. Võttes arvesse meetmete vähest ulatust, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa ELi turust. (133) Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul. 4. Järeldus liidu huvide kohta (134) Ülaltoodu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne liidu tootmisharu saadava kasu suhtes, juhul kui meetmete rakendamist pikendatakse. H. DUMPINGUVASTASED MEETMED (135) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. (136) Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpingvastaseid meetmeid teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Märgitakse, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes. (137) Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. (138) Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[8] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Taist pärinevate, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001 90 30 10) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005 80 00 10) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted) kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. 2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine. Äriühing || Dumpingu-vastane tollimaks (%) || TARIC lisakood Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tai || 3,1 || A789 Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai || 14,3 || A890 Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai || 12,8 || A790 River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st., Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tai || 12,8 || A791 Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai || 11,1 || A792 I lisas loetletud tootjad || 12,9 || A793 Kõik teised äriühingud || 14,3 || A999 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme. Artikkel 2 Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 12,9 %, kui uus eksportiv tootja Tais esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et: a) ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. aprill 2011 kuni 30. märts 2012) jooksul liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet, b) ta ei ole seotud ühegi Tais tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning c) ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast läbivaatusega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Artikli 1 lõikes 2 viidatud koostööd teinud tootjate loetelu TARICi lisakoodi A793 all: Nimi || Aadress Agro-On (Thailand) Co., Ltd. || 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tai B.N.H. Canning Co., Ltd. || 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Tai Boonsith Enterprise Co., Ltd. || 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tai Erawan Food Public Company Limited || Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand Great Oriental Food Products Co., Ltd. || 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tai Lampang Food Products Co., Ltd. || 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tai O.V. International Import-Export Co., Ltd. || 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tai Pan Inter Foods Co., Ltd. || 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Tai Siam Food Products Public Co., Ltd. || 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tai Viriyah Food Processing Co., Ltd. || 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Tai Vita Food Factory (1989) Ltd. || 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tai [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51. [2] ELT L 159, 20.6.2007, lk 14. [3] ELT L 260, 25.9.2008, lk 1. [4] ELT L 159, 20.6.2007, lk 42. [5] ELT L 246, 18.9.2009, lk 1. [6] ELT C 258, 2.9.2011, lk 11. [7] ELT C 175, 19.6.2012, lk 22. [8] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgia.