SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Valitsustevahelisse organisatsiooni UNIDROIT (Rahvusvaheline Eraõiguse Ühtlustamise Instituut) kuuluvad kõik liikmesriigid ning selle organisatsiooni egiidi all võeti novembris 2001 Kaplinnas Lõuna-Aafrika Vabariigis diplomaatilisel konverentsil vastu liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsioon (edaspidi „Kaplinna konventsioon“) ja protokoll õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta.

Kaplinna süsteemil on paindlik struktuur: selle moodustab raamkonventsioon, milles on sätestatud õigusnormid, mis kehtivad kõikide liikurseadmekategooriate suhtes, ning seda täiendavad eriprotokollid, mis sisaldavad konkreetsete seadmeliikide suhtes kehtivaid erinorme.

Konventsiooniga on ette nähtud normid rahvusvaheliste tagatiste (pandileping, omandireservatsiooni kokkulepe või liisinguleping) andmise ja tagajärgede kohta teatavate liikurseadmekategooriate puhul, mis on kindlaks määratud protokollides, mis käsitlevad järgmisi kategooriaid: õhusõidukid (õhusõidukite plaanerid ja mootorid ning helikopterid), raudteeveerem ja kosmoseseadmed.

Kõnealuste protokollidega võib konventsiooni muuta juhul, kui see on vajalik asjaomase valdkonna eripära arvestades. Seetõttu on iga liikurseadmete kategooria puhul ülimuslikud protokolli, mitte konventsiooni sätted. Riikide konventsioonikohased kohustused võivad erineda sõltuvalt protokollist, millega nad ühinevad. Konventsiooni saab konkreetse liikurseadmete kategooria suhtes kohaldada alles siis, kui asjaomane protokoll on jõustunud, ja seda saab kohaldada ainult kõnealuse protokolli osalisriikide vahel. Sellisel juhul loetakse ja tõlgendatakse konventsiooni ja protokolli koos ühe dokumendina.

Mäetööstuse, põllumajanduse ja ehituse kategooriad on üleüldise tähtsusega ettevõtlusvaldkonnad, eriti arengumaades. Seetõttu ongi UNIDROITi tööprogrammi alates 2006. aastast kuulunud ka liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva neljanda põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli (edaspidi „MAC-protokoll“) ettevalmistamine. Põhjused, miks UNIDROIT tegi ettepaneku koostada neljas protokoll põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmete kohta, on kahesugused. Esiteks annab see põllumajanduse, ehituse ja mäetööstuse alal tegutsevatele ettevõtetele võimaluse soetada seadmeid, mida neil muidu poleks võimalik soetada, ja seega võimaldab neil oma tegevust optimeerida. Teiseks annab see nende seadmete tootjatele võimaluse eksportida neid turgudele, mis ilma sellise protokollita jääksid nende jaoks suletuks.

Pärast ettevalmistustöid, sh mitut uurimisrühma koosolekut ja konsultatsioone erasektoriga leidis UNIDROITi nõukogu oma 95. istungjärgul (18.–20. mail 2016), et uurimisgrupi esitatud teksti eelnõu saab pidada küllaldaselt väljatöötatuks, et kutsuda kokku valitsusekspertide komitee.

Valitsusekspertide komitee kaks istungit toimusid Roomas: esimene 20.–24. märtsil 2017 ja teine 2.–6. oktoobril 2017, millel leiti, et protokolli tekst on piisavalt küps, et kutsuda selle vastuvõtmiseks kokku diplomaatiline konverents. ELi, kellel on UNIDROITis vaatleja staatus, esindas komisjon ELi kooskõlastatud seisukoha alusel. Komisjon esitas 23. augustil 2017 nõukogule soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi MAC-protokolli sõlmimiseks. Nõukogu võttis soovituse ja direktiivid vastu 9. märtsil 2018.

Sellele järgnes 11.–22. novembril 2019 Pretorias toimunud diplomaatiline konverents, kus UNIDROIT võttis ametlikult vastu MAC-protokolli teksti. Komisjon esindas ELi nende protokolli sätete puhul, mis kuuluvad ELi ainuvälispädevusse, 2018. aastal vastu võetud läbirääkimisjuhiste ja 2019. aastal vastu võetud täiendavate läbirääkimisjuhiste alusel.