ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 6.7.2010 
SEK(2010) 880 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE 
Hinnang ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise meetmetele, mida 
Ühendkuningriik on võtnud vastuseks nõuk ogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele  
ET 2   ET 1. STABIILSUSE  JA KASVU  PAKTI  KOHALDAMINE  PRAEGUSES  
KRIISIOLUKORRAS   
Praegu ületab valdavas enamikus ELi liikme sriikides valitsemissektori eelarve puudujääk 
Euroopa Liidu toimimise lepingus (edasp idi „ELi toimimise leping”) sätestatud 
kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsu suurenemise põhjusi tuleb 
vaadelda aastate 2008–2009 finantskriisi ja maja ndussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. 
Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks vähene b majandussurutise tagajärjel maksutulu ja 
suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et 
eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 
2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti 
ette, et stimuleerivad meetmed peavad  vastama eri liikmesriikide rahanduse 
jätkusuutlikkusele ja ko nkurentsivõimele. Mitu riiki on võtn ud finantssektori stabiliseerimise 
meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetus ega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada.  
Pidades silmas majanduse elavnemise esim esi märke, kiitis Euroopa Ülemkogu 2009. aasta 
oktoobris heaks kriisist väljumise strateegia, mis põhineb järgmistel põhimõ tetel: i) strateegiat 
tuleks riikidevaheliselt koordi neerida stabiilsuse ja kasvu pakti järjekindla rakendamise 
raames; ii) stimuleerivad fiskaalmeetmed tuleb õigeaegselt lõpetada. Eelarve konsolideerimine peab kõigis ELi liikmesriikides  algama hiljemalt 2011. aastal, eeldusel et 
komisjoni prognoosid näitavad ka edaspidi, et majandus on jätkuv alt elavnemas ja selleks ei 
ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Arvesse tu leks võtta riikide eripära ning mitmes riigis 
tuleb eelarve konsolideerimine läbi viia juba enne nimetatud tähtaega; iii) pidades silmas 
probleeme, peaks eelarve konsolideerimise tem po olema kiire ning see peab enamikus 
liikmesriikidest selgelt ületama eelarveseisundi st ruktuurse paranemise sihttaset, mis on 0,5% 
SKPst aastas; iv) kriisist väljumise strateegiat toetavate poliitikameetmete hulka kuuluvad riikide tugevdatud eelarveraamistikud, mis suure ndavad konsolideerimisstrateegiate ja eelarve 
pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamiseks võetud meetmete usaldusväärsust, mida on ka 
rõhutatud stabiilsuse ja kasvu paktis. Lisaks tuleks tugevdada struktuurireformide alaseid 
jõupingutusi, et suurendada tootlikkust ja to etada pikaajaliste i nvesteeringute tegemist. 
Kõnealuseid väljumisstrateegia põhimõtteid  on järgitud ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse raames esitatavates soovitustes ning st abiilsus- ja lähenemisprogrammide hiljutisel 
hindamisel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrval damise tähtaeg ja nõutavad struktuursed 
meetmed on eri liikmesriikide puhul erinevad  ning nende määramisel on arvesse võetud 
riigispetsiifilisi asjaolusid.  
Euroopa majanduse elavdamise kava raam es võetud stimuleerivad meetmed koos 
finantssektori stabiliseerimiseks võe tud meetmetega on hoidnud ära majanduse 
kokkuvarisemise ja loonud aluse majanduse ela vnemiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta 
kevadprognoosis kinnitatakse, et majanduse järk järgulise elavnemise väljavaade on kooskõlas 
stimuleerivate meetmete kohaldamise lõpetamise ga. Näitajad osutavad , et majandus hakkab 
omal jõul elavnema 2010. aasta lõpus ja 2011. aastal. Märkimisväärse d riskid on endiselt 
seotud olukorraga finantsturgudel ja riik ide võlgade võimaliku negatiivse mõjuga 
pangandussektorile. Järgnevas hinnangus, milles käsitletakse meetmeid, mida 
Ühendkuningriik on võtnud vastuseks 2. detsembr i 2009. aasta soovitustele, võetakse arvesse 
eespool kirjeldatud tausta. 
ET 3   ET 2. Ü LEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUS JA VIIMASED SOOVITUSED  
Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eela rvepuudujäägi menetluse, 
kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SK Pst. Stabiilsuse ja kasvu 
pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada , et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
kõigis etappides võetaks täie l määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja 
eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja  kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab 
valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiir esti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes 
arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada ri igi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.  
Nõukogu võttis 8. juulil 2008. aastal vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 
lõikele 6 vastu otsuse selle kohta, et Üh endkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. ELi 
toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 koha ne viimane nõukogu soovitus võeti vastu 
2. detsembril 20091.  
Nõukogu soovitas Ühendkuningriigil kõrvaldada praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 
eelarveaastaks 2014/20152. Nõukogu soovituse kohaselt peaksid Ühendkuningriigi 
ametiasutused võtma meetmeid keskmise pi kkusega perioodi eelarveraamistikus, et viia 
valitsemissektori eelarve puudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3 % SKPst. Sel 
eesmärgil peaksid Ühendkuningriigi ametiasutu sed: a) rakendama 2009/2010. eelarveaastal 
2009. aasta eelarves kavandatud fiskaalmeetmeid, vältides edaspidi meetmeid, mis võiksid 
halvendada riigi rahanduse olukorda, ja al ustama konsolideerimist 2010/2011. eelarveaastal, 
et vähendada puudujääki allapoole kontrollväär tust aastaks 2014/2015; b) tagama, et 
ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 konsolideeritakse eelarvet igal aastal keskmiselt 1¾ % 
SKPst, tänu millele peaks ka valitsemissektori koguvõla suhe hakkama uuesti vähenema, ning rahuldava aja jooksul jõutakse kontrollväärtusen i ja taastatakse piisav  esmane eelarveülejääk; 
c) täpsemalt kindlaks määrama täiendavad meet med, mis tuleb võtta selleks, et kõrvaldada 
ülemäärane eelarvepuudujääk 201 4/2015. eelarveaastaks, kui ts üklilised tingimused seda 
võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist juhul, kui majandus- ja 
eelarvetingimused osutuvad praegu eeldatust paremaks. 
Lisaks eelarve konsolideerimisele soovitati  Ühendkuningriigi ametiasutustel kasutada 
valitsemissektori koguvõla vähendamise kiiren damiseks kontrollväärtuse suunas ka muid 
võimalusi, sealhulgas neid, mida pakuvad s oodsamad majandustingi mused. Ühendkuningriik 
peaks tagama, et läbivaadatud eelarveraam istikuga vähendatakse kohandamisega seotud 
ohtusid ning et pärast ülemäärase eelarvepuuduj äägi kõrvaldamist toetatakse sellega eelarve 
edasist konsolideerimist.  
Nõukogu kehtestatud tähtajaks – 2. juuniks 2010 – peab Ühendkuningriigi valitsus rakendama 
2009. aasta eelarves kavandatud fi skaalmeetmeid ja täpsustama  ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks vajalikku konsolideerimisstrateeg iat. Meetmete hindamisel võetakse arvesse 
majanduse arengutendentse võrreldes komisjoni  talituste 2009. aasta sügisprognoosiga.  
                                                
 
1 Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
2 Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis. 
ET 4   ET Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1467/973 ja muudetud tegevusjuhendile4 tuleb liikmesriigi 
võetud meetmeid pidada tõhusateks, kui riik  on toiminud ELi toimimise lepingu artikli 126 
lõikes 7 esitatud soovituse kohaselt. Tegevusju hendis on märgitud, et meetmete hindamisel 
tuleks eelkõige silmas pidada, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu varasema soovituse kohaselt igal aastal paranda nud tsükliliselt kohandatud eelar vepositsiooni, arvestamata 
ühekordseid ja muid ajutisi meetmei d. Kui kohandamine osutub soovitatust 
tagasihoidlikumaks, tuleb selle põhjuseid põh jalikult analüüsida. Mi tmeaastase kohandamise 
korral on tegevusjuhendis kindlaks määratud, et  hindamisel tuleks peamiselt keskenduda 
meetmetele, mis on võetud eelarve asjakohaseks kohandamiseks ülemäärase eelarvepuudujäägi tuvastamis ele järgneval aastal.  
Pärast 6. mai 2010. aasta üldvali misi tegi uus valitsus kiir esti teatavaks kava esitada 
erakorraline eelarve, mis võeti  vastu 22. juunil 2010. Käesolevas  hinnangus võetakse arvesse 
ka nimetatud eelarvet. 
 
3. V ÕETUD MEETMETE HINDAMINE  
Komisjoni talituste viimane,  5. mail 2010 avaldatud makromajanduslik prognoos on üldiselt 
sarnane 2009. aasta sügise majandusvälj avaatega, millel põhinesid nõukogu 2009. aasta 
detsembri soovitused. Eelarveaastal 2009/ 2010 vähenes SKP ½ protsendipunkti võrra 
rohkem, kui 2009. aasta sügisel prognoositi; vähenemine toimus osaliselt 2010. aasta esimese 
kvartali halvast ilmast tingitud negatiivse mõju tõttu. 2010/2 011. eelarveaastal on 2010. aasta 
kevadprognoosi kohaselt oodata jõulisemat SKP kasvu. Prognoosi kohaselt jõuab SKP 
reaalkasv 2010/2011. eelarveaastal 1¾ %ni, mi s on ½ protsendipunkti võ rra rohkem võrreldes 
sügisprognoosiga ning kajastab eelkõige  kodumajapidamiste tarbimiskulutuste 
kasvuväljavaateid. See, et tarbijahinnaindeks i inflatsiooni korrigeeriti prognoosis ülespoole, 
aitas veelgi parandada nominaalse SKP kasvuprognoosi 2010/2011. eelarveaastaks ¾ 
protsendipunkti võrra, kuigi inflatsiooni mõju Ühendkuningr iigi rahandusele hinnatakse 
üldiselt neutraalseks. 2010. aasta kevadprognoosi s kinnitati 2009. aasta sügisprognoosi, mille 
kohaselt suureneb SKP reaalkasv 2011/2012. eelarveaastal 2¼ %.  
2010. aasta kevadprognoosi kohaselt on oodata valitsemissektori eelarve puudujäägi 
vähenemist hinnangulisest 12¼ %lt SKPst 2009/2010. eelarveaastal  11½ %le 2010/2011. 
eelarveaastal. Valitsemissekt ori eelarve puudujäägi vähenemine 2010/2011. eelarveaastal oli 
tingitud suvakohastest meetmetest, mille maht oli ligikaudu 1 % SKPst. Eelkõige prognoositi, 
et käibemaksu standardmäära tõstmine alates 2010. aasta jaanuarist tasemele, millel see oli 
enne stimuleerivate fiskaalmeetmete võtmi st, suurendab 2010/2011. ee larveaastal tulusid 
0,6 % võrra SKPst ning kapitalikulude vähendamine 0,2 % võrra SKPst kompenseeriks avaliku sektori kavandatud investeeringute toomise 2010/20 11. eelarveaastast 2008/2009. ja 
2009/2010. aastasse, et toetada majandust suru tise ajal. Samuti võeti 2010. aasta 
kevadprognoosis arvesse aprill is 2009 väljakuulutatud ning p eamiselt tervishoiu valdkonnas 
kavandatud kulutuste kokkuhoidu 0,3 % SKPst 2010/2011. eelarveaastal. Kõnealuse prognoosi kohaselt peaks eelarve struktuurne  puudujääk 2010/2011. eelarveaastal vähenema 
vaid ¼ % SKPst võrreldes 2009/2010. aastaga; see kajastab muu hulgas ma dalat tuluelastsust, 
                                                
 
3 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. 
4 „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide 
sisu ja vormi kohta”, mille majandu s- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009, 
kättesaadav veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . 
ET 5   ET mis on tingitud jätkuvalt loiust tegevusest seni  peamisteks tuluallikateks olnud finants- ja 
kinnisvaraturgudel.  
Pärast 2010. aasta kevadprognoosi avaldamist on astutud mitmeid samme: 17. mail käivitati 
uus algatus, millega nähakse ette sõltumat ute prognooside koostamine Ühendkuningriigis, 21. 
mail 2010 avaldas Ühendkuningriigi valitsus oluliselt allapoole ko rrigeeritud hinnangu 
2009/2010. aasta valitsemissektori eelarve puuduj äägi kohta, 24. mail ja 17. juunil tehti 
teatavaks uued meetmed valitsemissektori kulutuste kärpimiseks ning 22. juunil esitati 
parlamendile erakorraline eelarve.  
17. mail 2010. aastal, pärast uue va litsuskoalitsiooni moodustamist üldvalimiste järel, teatasid 
Ühendkuningriigi ametiasutused, et moodustatakse uus vastutustundliku eelarvestamise büroo 
(Office for Budget Responsibility , OBR), kelle ülesandeks on koostada sõltumatuid rahandus- 
ja majandusprognoose, mida saaks kasutada eelarvepoliitiliste otsuste tegemisel. 
Rahandusministri sõnul hakkab ta prognoose ka sutama valitsuse poliitiliste otsuste 
toetamiseks. Lisaks on uue büroo ülesanne hinnata seda, millised on väljavaated rahandusministri poolt kindlaksmääratava eela rvepoliitika eesmärgi saavutamiseks.  
24. mail 2010 teatas valitsus, et viivitamata ha katakse rakendama uusi kulukärpeid: eelkõige 
vähendatakse mitme valitsusasutuse eelarvet ja  külmutatakse töötajate värbamine avalikku 
teenistusse. Need kärped suvakohaste kulut uste osas peaksid jooksval eelarveaastal 
2010/2011 vähendama eelarvepuudujääki 0,4 % võrra SKPst ning kompenseerima 
eelarveaastal 2011/2012 selle, et eelmise valitsuse poolt kavandatud sotsiaalkindlustusmakse määrade suurendamine jäetakse rakendamata. Sa muti teatas valitsus 17. juunil, et eelmise 
valitsuse poolt alates 1. jaan uarist 2010 vastuvõetud kuluotsu ste läbivaatamise käigus on 
tühistatud mitmed projektid maksumusega 0,1 % SKPst ning peatatud sellised peamiselt 
kaitse- ja transpordivaldkonna projektid, mis läheksid projekti kestuse ajal maksma 0,6 % 
SKPst.  
Vastavalt riigi rahandust käsitlevatele andm etele, mis avaldati 18. juunil 2010 ning mis on 
kooskõlas Ühendkuningriigi statistikaameti p oolt 21. mail 2010 avaldatud andmetega, 
moodustab valitsemissektori eelarve puudujääk  2009/2010. eelarveaastal 11,3 % SKPst. Kuigi 
see on 2009. aasta sügisel pr ognoositust ligikaudu 1¾ protse ndipunkti vähem ning 2010. aasta 
kevadel prognoositust
5 ligikaudu 1 protsendipunkt vä hem, on puudujääk siiski üks ELi 
suuremaid. Oodatust parem eelarvetulemus, mis oli tingitud sellest, et majandustegevuse 
vähenemine avaldas oodatust väiksemat nega tiivset mõju maksude laekumisele, peaks 
omakorda vähendama 2010/2011. aasta eelarvepuudujääki.  
22. juunil 2010 esitas uus valitsus erakorralise eelarve. Selles esitati olulised täiendavad 
eelarve konsolideerimise meetmed. OBRi hinnangul peaksid uued meetmed vähendama 
jooksval 2010/2011. eelarveaastal valitsemissekt ori eelarvepuudujääki tä iendavalt 0,5 % võrra 
SKPst, 2011/2012. aastal 1,0 % võrra SKPst,  2012/2013. aastal 1½ % võrra SKPst ja 
2014/2015. aastaks 2¼ % võrra SKPst. Võttes arve sse juba 2010. aasta märtsi eelarves või 
varem esitatud meetmeid, mille maht peaks olema 4,0 % SKPst eelarveaastaks 2014/2015, ning uusi 2010. aasta juuni eelarves esitatud  meetmeid, prognoosib OBR eelarvepuudujäägi 
vähenemist 11,3 %st SKPst 2009/2010. eelarveaas tal kuni 10¼ %ni 2010/2011. aastal ning 
7¾ %ni 2011/2012. aastal. Aastaks 2014/ 2015, mis on nõukogu poolt Ühendkuningriigile 
2009. aasta detsembri soovituses kehtestatu d tähtaeg, ulatub eelarvepuudujääk OBRi 
                                                
 
5 Andmed avaldati pärast valitsemissektori finantsstatistika avaldamist 22. aprillil 2010. Seega põhineb 
viimane prognoos 2009/2010. aasta eelarvepuudujäägi  kohta andmetel, mida Eu rostat ei olnud veel 
kinnitanud.  
ET 6   ET prognoosi kohaselt 2¼ %ni SKPst mitte 4¼ %ni nagu prognoositi valimiste eel 2010. aasta 
märtsi eelarves esitatud meetmete põhjal. OBRi sõnul on selle eesmärgi saavutamise 
tõenäosus suurem kui 50 %. Valitsemissekt ori võla suhe peaks OBRi prognoosi kohaselt 
ulatuma 85 %ni SKPst eelarveaastal 2012/201 3 ning vähenema ligikaudu 80 %ni SKPst 
2015/2016. aastal.  
2010. aasta juuni eelarves esitatud uued meetme d aitavad parandada ühiselt kokkulepitud 
metoodika põhjal uuesti hinnatud struktuur set eelarvepositsiooni  ¾ % võrra SKPst 
2010/2011. eelarveaastal ning ajavahemikul  2010/2011 kuni 2014/2015 keskmiselt 1½ % 
võrra SKPst aastas. See on veidi vähem kui nõukogu detsembris 2009 soovitas (1¾ % SKPst), 
kuid on siiski piisav, kui arvestada et 2009/2010. aasta eelarvepuudujääk on oodatust 
märkimisväärselt väiksem (11,3 % SKPst, 2009. aasta sügisel prognoositud 13,0 % asemel) 
ning toetab seega valitsemissektori eela rve puudujäägi vähendami st oluliselt alla 
kontrollväärtuse aastaks 2014/2015.  
Ligikaudu kolm neljandikku eelarvepiirangute st on kavandatud saavutada suvakohaste 
kulutuste vähendamise abil, sealhulgas on kavas reaalselt kärpida valitsusasutuste eelarveid 
(v.a tervishoiu ja arenguabi valdkonnas) keskmiselt 25 % nelja aasta jooksul, külmutada 
kaheks aastaks avaliku sektori palgad ni ng vähendada sotsiaaltoetusi. 20. oktoobril 2010 
avaldatavas kuluaruandes kehtes tatakse valitsusasutustele individuaalsed kulupiirangud kogu 
praeguse parlamendi ametisoleku ajaks. Täie ndavad tulud tulevad peamiselt tavapärase 
käibemaksumäära tõstmisest 17½ %lt 20 %le al ates 2011. aasta jaanua rist, mis suurendab 
valitsemissektori tulu 0,2 % võrra SKPst eel arveaastal 2010/2011 ning seejärel ligikaudu 
0,8 % võrra SKPst aastas. 2011. aasta jaanuarist kehtima hakkav uus pangamaks suurendab maksude laekumist 0,1 % võrra SKPst 2011/2012. eelarveaastal. Teisest küljest vähendab suhteliselt suur tulumaksusoodustuste suurenem ine ja töötajate sotsiaalkindlustusmaksete 
vähenemine tulusid kokku 0,4 % SKPst alates 2011/2012. eelarveaastast. Valitsus on teatanud 
ka kavatsusest vähendada ettevõtte tavapärast tulumaksumäära ja väikeettevõtete tulumaksumäära, mis peaks alates 2012/2013. eelar veaastast vähendama ettevõtete kasumilt 
makstavate maksude laekumist 0,2 % SKPst.  
Võrreldes nii 2010. aasta jaanuari lähenemispr ogrammiga kui ka 2010. aasta märtsi eelarvega 
on vastutustundliku eelarvestamise büroo pool t sõltumatult koostatud ning 2010. aasta juuni 
erakorralises eelarves esitatud makromaja nduslikud prognoosid märksa rohkem kooskõlas 
komisjoni talituste 2010. aasta keva dprognoosiga 2010/2011. ja 2011/2012. eelarveaastaks 
ning praeguste üksmeelsete hinnanguteg a ajavahemikuks 2012–2014. Siiski võib SKP 
kasvada vähem kui eelarves prognoositud; selle põhjuseks võib muu hulgas olla täiendavate 
meetmete suurem mõju nõudlusele ja ebas oodsam väliskeskkond, mis hakkaksid omakorda 
riigi rahandusele mõju avaldama. Lisaks ma kromajanduslikele riskidele võib tekitada 
probleeme kulukärbete kavandatud ulatuses rakendamine, mille ebaõnnestumise korral 
väheneks võimalus järgida nõukogu soovitust ilma kompenseerivaid meetmeid võtmata. Kuigi riskid on olulised, näib  praegu, et Ühendkuningriigil on head väljavaated saavutada 
eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst soovitatud tähtajaks ning 2014/2015. 
eelarveaastaks kavandatud eelarvepuudujääk 2¼ % jätab mänguruumi kõrvalekallete 
tasakaalustamiseks. 
2010. aasta juunis esitatud eelarv es tutvustasid Ühendkuningrii gi ametiasutused ka uut 
eelarve-eesmärki, mille kohaselt tuleb ts ükliliselt kohandatud eelarvepositsioon (st 
kapitalikulusid arvestamata) saavutada viie aasta pikkuse jooksva prognoosiperioodi lõpuks. 
Sellele lisaks on kehtestatud eesmärk, m ille kohaselt tuleb 2015/2016. eelarveaastaks 
vähendada netovõlga prot sendina SKPst. Selgelt määratlet ud eesmärk, mis jätab vähem ruumi 
manipuleerimiseks, on selge edasiminek võr reldes eelnenud nn kuldse reegliga. Kuigi 
ET 7   ET eelarve-eesmärke ei saa otse võrrelda, kuna  puudujäägiga seotud eesmärgi puhul ei võeta 
selgelt arvesse kapita likulutusi ning võla vähendamise eesmärk osutab pigem neto- kui 
koguvõlale, peaks uue eelarve-eesmärgi lähene misviis aitama suurendada kooskõla ELi 
raamistikuga.  
4. KOKKUVÕTE 
Olemasoleva teabe põhjal näib, et Ühendkuni ngriik on võtnud asjakohaseid meetmeid, et 
kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks. 2010. aasta juuni 
erakorralises eelarves esitatud meetmed aitavad eelarvet 2010 /2011. eelarveaastal täiendavalt 
konsolideerida ning samuti kiirendada olulis elt puudujäägi vähendamise kavandatud tempot 
keskmise pikkusega perioodi jooksul.  
2010. aasta juuni eelarves esitatud meetmete  tulemusena peaks OBRi prognoosi kohaselt 
puudujääk eelarveaastal 2014/2015 – see on nõukogu 2009. aasta detsembri soovituses Ühendkuningriigile kehtestatud tähtaeg – vähene ma 2¼ %ni SKPst. SKP kasvu osas on need 
prognoosid varasemast palju rohkem kooskõl as komisjoni talituste prognoosidega. 
Konsolideerimise kavandatud tempo sõltub s uvakohaste kulutuste kärpimisest. 20. oktoobril 
2010 avaldatav kuluaruanne, millega nähakse valitsusasutustele ette üksikasjalikud 
kulupiirangud, et toetada üldisi kulueesmärke pr aeguse parlamendi kogu ametisoleku ajal, on 
ametiasutuste teine oluline jõupingutus t aastada Ühendkuningriigi s jätkusuutlik riigi 
rahandus. Probleeme võib tekitada kulukärbete kavandatud ulatuses rakendamine, mille 
ebaõnnestumise korral väheneks võimalus jä rgida nõukogu soovitust ilma kompenseerivaid 
meetmeid võtmata. Siiski peaksid uus vastutustundliku eelarvestamise büroo ja 
Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt väljakuulu tatud eelarve-eesmärk aitama tugevdada 
eelarveraamistikku ja vähendama kohandamisega seotud riske. Kuigi eelarve-eesmärke ei saa 
otse võrrelda, kuna puudujäägi ees märgi puhul ei võeta selgelt ar vesse kapitalikulutusi ning 
võla vähendamise eesmärk osutab pigem neto - kui koguvõlale, peaks uue eelarve-eesmärgi 
lähenemisviis aitama suurendada kooskõla ELi raamistikuga. Kuigi riskid on olulised, näib 
praegu, et Ühendkuningriigil on h ead väljavaated saavutada eelarvepuudujäägi vähenemine 
alla 3 % SKPst soovitatud tähtajaks.   
Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Ühendkuningriigi 
suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuuduj äägi menetluse raames ei ole vaja võtta 
täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Ühe ndkuningriigi eelarvega seotud arengu põhjalikku 
jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingul e ning stabiilsuse ja kasvu paktile. 
ET 8   ET Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus  
    2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 
Juuni 2010 
eelarve  -1,4 -3,7 1,8 2,4 2,9 2,8 2,7 2,7 
KOM kevad 2010  -1,4 -3,7 1,7 2,2 - - - - SKP reaalkasv 
(muutuse %)  Jaanuari 2010 
lähenemisprogram
m -1,3 -3,5 2,0 3,3 3,3 3,3 3,3 - 
Juuni 2010 
eelarve  -1,0 -4,1 -3,7 -3,5 -2,8 -2,3 -1,6 -0,9 
KOM kevad 2010  0,3 -4,0 -3,7 -2,8 - - - - SKP lõhe1 
(% potentsiaalsest 
SKPst)  Jaanuar 2010 
lähenemisprogram
m 0,0 -4,6 -4,4 -2,8 -1,5 -0,4 0,5 - 
Juuni 2010 
eelarve  -6,8 -11,3 -10,2 -7,7 -5,7 -3,7 -2,3 -1,3 
KOM kevad 2010  -6,8 -12,2 -11,5 -9,4 - - - - Valitsemissektori 
eelarve positsioon  
(% SKPst)  Jaanuar 2010 
lähenemisprogram
m -6,9 -12,7 -12,1 -9,2 -7,4 -5,6 -4,7 - 
Juuni 2010 
eelarve  -4,7 -9,1 -7,3 -4,7 -2,5 -0,3 1,2 2,2 
KOM kevad 2010  -4,7 -10,0 -8,6 -6,4 - - - - Esmane 
eelarvepositsioon 
(% SKPst)  Jaanuar 2010 
lähenemisprogram
m -4,7 -10,5 -9,1 -5,7 -3,7 -1,8 -0,9 - 
Juuni 2010 
eelarve  -6,4 -9,6 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
KOM kevad 2010  -6,9 -10,5 -10,0 -8,2 - - - - Tsükliliselt 
kohandatud 
eelarvepositsioon1 
(% SKPst)  Jaanuari 2010 
lähenemisprogram
m -6,9 -10,8 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
Juuni 2010 
eelarve  -5,7 -9,3 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
KOM kevad 2010  -6,2 -10,2 10,0 -8,2 - - - - Struktuurne 
eelarvepositsioon3 
(% SKPst)  Jaanuari 2010 
lähenemisprogram
m -6,2 -10,5 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
Juuni 2010 
eelarve  55,8 71,2 78,9 83,6 85,5 84,9 83,1 80,4 
KOM kevad 2010  55,8 71,4 80,9 87,9 - - - - Valitsemissektori 
koguvõlg 
(% SKPst)  Jaanuari 2010 
lähenemisprogram
m 55,5 72,9 82,1 88,0 90,9 91,6 91,2 - 
Märkused :     
 1 Programmi/eelarve raames esitatud teabe alusel komisjoni ta lituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP lõhe. 
 2 Valitsemissektori eelarve puudujääk, mida on kohandatud UMTS laekumistega kooskõlas Eu rostati otsusega. Tavaliselt suurendab se e eelarve 
puudujäägi arvnäitajat 0,1 protsendipunkti võrra võrreldes am etlikes eelarvedokumentides  avaldatud arvnäitajaga.  
 3 Tsükliliselt kohandatud eela rve positsioon, v.a ühekordsed  ja muud ajutised meetmed.  
 Allikas : 
 2010. aasta juuni eelarve; komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); Ühendkuningr iigi 2010. aasta jaanuari lähenemi sprogramm; 
komisjoni talituste arvutused.