(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Sloveeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on majandustegevuse erineva spetsialiseerumise ja kontsentratsiooni tõttu Sloveenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et pealinna ja ülejäänud riigi vaheliste erinevuste suurenemise suundumus süveneb veelgi. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)30. aprillil 2020 esitas Sloveenia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Sloveenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit.

(12)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Sloveenial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ja 2018.–2019. aasta koguarvestuses kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames Sloveenia puhul siiski õigustatud.

(13)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % SKPst 2019. aastal muutub 2020. aastal puudujäägiks 8,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 82,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(14)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Sloveenia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmed hõlmavad lühiajalise töö kavasid ajutiselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks (2,3 % SKPst), suuremaid tervishoiukulutusi (0,5 % SKPst), töökohale jäänud töötajatele makstavaid hüvitisi (0,4 % SKPst), avaliku sektori töötajatele antavat kriisipreemiat (0,4 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,4 % SKPst) ja rahalist abi haavatavatele elanikkonnarühmadele (0,2 % SKPst). Lisaks on Sloveenia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on nende meetmete maht 5,1 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenugarantiisid (4,8 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,2 % SKPst) ja füüsilisest isikust ettevõtjate vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (0,1 % SKPst). Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse maksude edasilükkamist siiski likviidsusmeetmena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Sloveenia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(15)Kui poliitikat ei muudeta, on Sloveenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7,2 % SKPst ja 2021. aastal -2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 83,7 %ni ja 2021. aastal 79,9 %ni.

(16)Kuna Sloveenia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(17)Sloveenia kuulutas 12. märtsil 2020 nakkushaiguste seaduse alusel välja COVID-19 pandeemiaga seotud eriolukorra ja võttis rahvatervise meetmeid viiruse leviku piiramiseks. See hõlmas rahvatervise, esmatasandi ja teise tasandi tervishoiu ning muude talituste vastavate rollide koordineerimist ning asjakohase testimismetoodika kehtestamist. Samal ajal kehtestas Sloveenia ranged piirangud, jättes avatuks toidukauplused, apteegid, pangad, tanklad ja postkontorid. Rahvatervise meetmed ja piirangud aitasid Sloveenial esimeses etapis (märts-mai) ära hoida olukorda, kus raskelt haigete arv ületab riigi tervishoiusüsteemi suutlikkust. Piirangute tõttu peatasid paljud ettevõtted ajutiselt oma tegevuse või piirasid seda. Sellises avatud ja ekspordile orienteeritud majanduses nagu Sloveenia on tarneahela häiretel ja vähenenud ülemaailmsel nõudlusel toodete järele olnud eriti ränk mõju majanduskasvule. Võttes arvesse majandusarenguga seotud ebakindlust, lükatakse erasektoris paljud investeerimisotsused edasi. Transpordi- ja turismisektor on Sloveenia kaks kõige olulisemat majandussektorit. Kuna prognooside kohaselt mõjutab kriis neid sektoreid kõige rohkem ja käive väheneb 2020. aastal 70 %, prognoositakse 2020. aastaks väga järsku SKP langust.

(18)2020. aasta aprilli lõpuks olid ametiasutused võtnud vastu kaks meetmepaketti COVID-19 šoki leevendamiseks. Esimene leevendusmeetmete pakett, mille maht on ligikaudu 3,1 miljardit eurot ehk ligikaudu 6,4 % SKPst, keskendub peamiselt töökohtade ja sotsiaalselt haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmisele. Riik katab ajutiste koondamiste korral makstavad palgahüvitised, haigushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed ning töökohale jäävate töötajate puhul pensionikindlustusmaksed. Ettevõtete ja kodumajapidamiste likviidsusprobleemide leevendamiseks võib laenumakseid kuni 12 kuu võrra edasi lükata. Teise paketiga, mille maht on ligikaudu 2 miljardit eurot ehk ligikaudu 4,2 % SKPst, antakse ettevõtjatele peamiselt likviidsusabi. Pakett hõlmab pankade kaudu antava riigigarantii kava, mis võimaldab anda suurtele ettevõtetele laene, mida riik käendab kuni 70 % põhisummast, ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) laene, mida riik käendab kuni 80 % põhisummast. Maksude tasumise edasilükkamine ja sotsiaalmaksetest vabastamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine aitab ettevõtetel leevendada likviidsusega ja rahastuse kättesaadavusega seotud probleeme.

(19)Kuna nõudlus tervishoiuteenuste järele COVID-19 puhangu alguses suurenes, oli Sloveenial probleeme piisava tervishoiusuutlikkuse tagamisel. Viiruse puhang on toonud esile struktuursed probleemid tervishoiusüsteemis. Näiteks on epideemia vastu võitlemisel lisaprobleemiks arstide suhteliselt väike osakaal. Seepärast on oluline värvata rohkem koolitatud tervishoiutöötajaid, kaitsta nende töötingimusi ja võtta nad tööle seal, kus neid kõige rohkem vajatakse. Esmatähtis on võtta kasutusele diagnostika, testid ja e-tervise vahendid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid, ja telemeditsiin. Sihtotstarbelised teadusuuringud ja uuenduslikud lahendused on olulised ka selleks, et aidata riiklikel tervishoiutalitustel koguda ja kasutada anonüümitud andmeid teadlike otsuste tegemiseks. Kriis rõhutab vajadust kaitsta tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemide rahastamissuutlikkust, kusjuures mõlema süsteemi puhul on käimas struktuurireformid. Uue tervishoiu- ja ravikindlustusseaduse õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, tervishoiusüsteemi rahastamisallikate laiendamine ja finantspuhvrite loomine piirab rahaliste vahendite kõikumist majandustsükli jooksul. Pikaajalise hoolduse seaduse puudumine on piiranud Sloveenia suutlikkust võidelda COVID-19 puhanguga kõige enam mõjutatud hooldusasutustes. Kuna eakatel, puudega inimestel ja krooniliste haigustega inimestel on viiruse tõttu suurem oht jääda raskesse haigusse, tuleb teha täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada kvaliteetsed pikaajalise hoolduse teenused, mis on tervishoiuteenustega hästi integreeritud.

(20)COVID-19 põhjustatud tervise- ja majanduskriis on seadnud Sloveenia tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemi enneolematu surve alla. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,1 %-le. Selleks et piirata töötuse kiiret kasvu kõige enam mõjutatud sektorites, on Sloveenia võtnud vastu tervikliku poliitikaalgatuse, milles on ühendatud ennetusmeetmed ja meetmed, mille eesmärk on hõlbustada töötajate kiiret naasmist tööturule. Peamised poliitilised meetmed, mida võetakse sotsiaalpartneritega konsulteerides, peaksid keskenduma kestliku ja õiglase taastumise saavutamisele, tugevdades kehtivat aktiivset tööturupoliitikat ja töökohtade säilitamise kavasid, sealhulgas lühendatud tööaja kavasid, ning kehtestades ettevõtjatele muud tähtajalised toetused, nagu palgatoetused ja sotsiaalkindlustusmaksetest vabastus. Need meetmed aitaksid piirata kõigi töötajate, sealhulgas mittestandardses töösuhtes olevate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate sissetulekute vähenemist. Paindlik töökorraldus, sealhulgas töökoha paindlikkus (nt kaugtöönormid), tööaja paindlikkus (nt paindliku tööaja normid) ja töökorralduse paindlikkus (nt ettevõttesisesed teenused) võivad märkimisväärselt aidata säilitada tööhõivet piirangute kehtimise ja majandustegevuse taastumise ajal. Ettevõtlusvaimu ülevalhoidmine on esmatähtis majanduse taaskäivitamiseks ja vajalike kohanduste tegemiseks pärast kriisi. Seepärast on eriti oluline toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid, vähendades halduskoormust ja parandades võrreldes töötajatega ebasoodsamaid rahalisi tingimusi.

(21)Kriisi sotsiaalse mõju leevendamiseks on oluline, et Sloveenia jätkaks piisavate sotsiaaltoetuste andmist. Selleks tuleb korrapäraselt jälgida kriisi mõju vaesusele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata eakatele ja eelkõige naistele, kelle puhul oli suhtelise vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse määr juba enne kriisi ELi keskmisest kõrgem. Sloveenia rahvuskogu poolt 2019. aasta novembris vastu võetud pensioniseaduse muudatus peaks parandama pensionide piisavust uute pensionäride puhul, samas kui praegused pensionärid, sealhulgas vaesuspiiril või sellest allpool elavad pensionärid sellest kasu ei saa. Eesliinil tegutsevatele organisatsioonidele pakutav täiendav rahaline abi tagaks, et COVID 19 pandeemia ei mõjuta ebaproportsionaalselt sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid inimesi ja et nende põhivajadused, nagu igapäevane toit ja tervishoid, on rahuldatud.

(22)2020. aasta aprillis kehtestati ettevõtete jaoks likviidsusmeetmed, kuid endiselt on elujõulisi ettevõtteid, nagu väiksemad innovatiivsed ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtted, kelle krediidireitingud ei ole veel piisavalt head, et nad saaksid kasutada pankade kaudu eespool nimetatud laenugarantiisid. Võib olla vaja paremat juurdepääsu alternatiivsetele rahastamisvõimalustele, sealhulgas omakapitalipõhisele rahastamisele (nt riskikapital), eriti sellistes riikides nagu Sloveenia, kus aktsiaturud on vähearenenud. Sloveenia olemasolevad omakapitalivahendid võiksid olla vahendiks, mille abil suunata abirahad nendele ettevõtetele, kes on kriisist edukalt väljumas, nagu innovaatilised VKEd, idu- ja kasvufirmad, nagu on kavandanud teised liikmesriigid. ELi eeskirjadega ette nähtud kaitsemeetmete kohaldamine tagab, et need kapitalisüstid ei kahjusta ettevõtete tõhusust ega majanduslikku konkurentsi.

(23)COVID-19 kriis on tõsiselt mõjutanud tavaolukorras elujõuliste ettevõtete ja kodumajapidamiste suutlikkust oma arveid tasuda. Kui meetmeid ei oleks võetud, seisaks suur osa erasektorist silmitsi maksejõuetusega. Ettevõtetele suunatud likviidsusmeetmete osana kehtestas Sloveenia valitsus finantssektoriväliste ettevõtete ja kodumajapidamiste puhul pangalaenude tagasimaksmisele 12-kuulise moratooriumi. Selle ja sarnaste meetmete tõhusust ja tulemuslikkust tuleb hoolikalt hinnata ja jälgida. Meetmete mis tahes kahjulik mõju tuleks samuti kiiresti kõrvaldada, et finantsstabiilsus oleks kogu aeg tagatud.