P9_TA(2022)0139

Naiste majandusliku iseseisvuse saavutamine ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon naiste majandusliku iseseisvuse saavutamise kohta ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

— võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, artiklit 23 ja artikli 33 lõiget 2,

— võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“(COM(2020)0152),

— võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

— võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274),

— võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

— võttes arvesse komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi 2020. aasta uuringut „Women in the Digital Age“ (Naised digitaalajastul),

— võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (1),

— võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalajastul (2),

— võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (3),

— võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (4),

— võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (5),

— võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (6),

— võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (7),

— võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (8),

— võttes arvesse uuringut „The Professional Status of Rural Women in the EU“ (ELi maapiirkondade naiste ametialane seisund), mille sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond avaldas 2019. aasta mais,

— võttes arvesse uuringut „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries“ (Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine ettevõtluse ja ärijuhtimise kaudu OECD riikides), mille Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tööhõive, tööjõu ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat avaldas 2014. aastal,

— võttes arvesse uuringut „International Survey of Adult Financial Literacy“ (Täiskasvanute finantskirjaoskuse rahvusvaheline uuring), mille OECD avaldas 2020. aastal,

— võttes arvesse OECD poolt 2019. aasta detsembris avaldatud uuringu „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad 2019: kaasava ettevõtluse poliitika) 2. peatükki,

— võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

— võttes arvesse puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 6,

— võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

— võttes arvesse tulemustabelit „Naised digitaalmajanduses“,

— võttes arvesse uuringut „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility“ (Naiste ettevõtlus ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, sealhulgas soopõhise vastutustundliku ettevõtluse aspektid), mille sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond avaldas 2020. aasta mais,

— võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2020. aasta juunis avaldatud uuringut „Funding women entrepreneurs – How to empower growth“ (Naisettevõtjate rahastamine – kuidas suurendada majanduskasvu),

— võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

— võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0096/2022),

A. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus ja peamine eesmärk ning üldine eeltingimus selleks, et naistele ja tütarlastele oleksid inimõigused täielikult tagatud, ja see on hädavajalik nende võimestamiseks, nende potentsiaali täielikuks väljaarendamiseks ning kestliku ja kaasava ühiskonna saavutamiseks; arvestades, et stereotüüpidel ja ebavõrdsusel põhineval soolisel diskrimineerimisel koos läbipõimunud diskrimineerimisega muu hulgas soo, rassi, etnilise või sotsiaalse päritolu või puude, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu on negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ning see mõjutab seda, kuidas naised kogevad probleeme, sealhulgas ettevõtlusega tegelemisel ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel;

B. arvestades, et naisettevõtlus suurendab naiste emantsipatsiooni ja mõjuvõimu suurendamist; arvestades, et aastatel 2014–2018 oli täistööajaga ettevõtjate keskmine aastasissetulek meestel ja naistel võrdne (9); arvestades, et naiste majandusliku sõltumatuse ja mõjuvõimu suurendamine on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse teostamisel kesksel kohal ning see hõlmab võimet osaleda võrdselt tööturul, juurdepääsu tootmisressurssidele ja kontrolli nende üle, kontrolli oma aja, elu ja keha üle, eneseteostust ja sisulist osalemist majanduslike otsuste tegemisel kõigil tasandeil; arvestades, et majandusliku sõltumatuse edendamine nõuab naiste ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise edendamist ning sellega peavad kaasnema asjakohased meetmed, et tagada naiste võrdne osalemine tööturul, võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest, juurdepääs inimväärsele tööle ning majapidamis- ja hoolduskohustuste jagamine ja tunnustamine;

C. arvestades, et naised on Euroopas kõige väärtuslikum ja suurim kasutamata ettevõtlus- ja juhtimispotentsiaali allikas; arvestades, et aastatel 2014–2018 asutasid naised kogu OECD riikides kaks korda suurema tõenäosusega oma ettevõtte kui ELi riikides (10); arvestades, et naisettevõtjad ja füüsilisest isikust naisettevõtjad on kestliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsioonipotentsiaali alakasutatud allikas, ning arvestades, et selle kasvuallika edendamine on oluline vahend naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja sõltumatuse soodustamisel; arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine suurendab tootlikkust, majanduse mitmekesistamist ja sissetulekute võrdsust; arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist tuleb tunnustada kui töövormi, mis aitab luua töökohti ja vähendada tööpuudust; arvestades, et uuringud näitavad, et naistel on sageli teistsugune juhtimisstiil kui meestel ning et sooline mitmekesisus tiimides on kasulik ühiskonnale ja majandusele (11); arvestades, et naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate toetamine tugevdaks ka ELi konkurentsivõimet ning seetõttu peaksid EL ja selle liikmesriigid edendama kogu ettevõtlustegevust, mis loob töökohti ja sissetulekuid ning seega lisaväärtust ettevõtetele ja ühiskonnale;

D. arvestades, et maapiirkondade ja ebasoodsas olukorras olevate piirkondade naised tegelevad suurema tõenäosusega ettevõtlusega ja tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana kui linnades ja majanduslikult jõukates piirkondades elavad naised (12); arvestades, et ELi maapiirkondade naiste tööhõivevõimalused on halvemad kui maapiirkondade meeste ja linnapiirkondade naiste omad; arvestades, et maapiirkondade füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste osakaal on veidi suurem kui nende osakaal piirkondades kokku; arvestades, et ELis juhivad ainult 30 % põllumajandusettevõttetest füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad naised (13);

E. arvestades, et naisettevõtjate suhtelist nappust tuleks pidada innovatsiooni ja arengu kasutamata allikaks, eelkõige seoses Euroopa rohe- ja digipöördega ning majanduse taastega pärast COVID-19 kriisi; arvestades, et COVID-19 kriis on ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi, eelkõige naisi, kes töötavad ebakindlatel töökohtadel, feminiseeritud sektorites ja mitteametlikus majanduses, avaldades neile märkimisväärset majanduslikku ja tööhõivealast mõju, kuna suurenenud on nii hooldus- ja majapidamiskohustused, piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele kui ka sooline vägivald ja ahistamine; arvestades, et Euroopa majandusel on potentsiaal saada kasu SKP 16 miljardi euro suurusest kasvust, ergutades rohkem naisi digitaalsete töökohtade turule sisenema; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse parandamine ja naisettevõtluse suurendamine on Euroopa majanduse elavdamise kiirendamiseks ja tugevdamiseks ülioluline;

F. arvestades, et Euroopa Liit jääb näiteks tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia arendamisel USAst ja Hiinast maha; arvestades, et 2021. aasta aprilli seisuga olid maailma suurima väärtusega idufirmad peamiselt Hiina ja USA ettevõtted; arvestades, et Euroopa Liit peaks tunnustama ja toetama Euroopa naiste innovatsioonivõimekust seoses tehnoloogia arendamisega;

G. arvestades, et ELis on ainult 34,4 % füüsilisest isikust ettevõtjatest ja 30 % iduettevõtjatest naised, mis kinnitab, et suurim sooline ebavõrdsus ettevõtluses esineb Euroopas ja Põhja-Ameerikas (14); arvestades, et ELis on ainult 34 % juhtivatest ametikohtadest naiste käes (15); arvestades, et varasemad kogemused juhtivatel ametikohtadel annavad inimestele vajalikud oskused ja enesekindluse, et olla ettevõtte omanik (16); arvestades, et sotsiaalkaitse puudumine, nagu haigushüvitis, tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus ja lapsehoolduspuhkus, võib olla füüsilisest isikust naisettevõtjate jaoks mitmes liikmesriigis problemaatiline; arvestades, et füüsilisest isikust naisettevõtjad satuvad suurema tõenäosusega vaesusesse;

H. arvestades, et ettevõtte asutamine ja juhtimine on ELis keerukas, kuna bürokraatlikud ja haldusnõuded ja menetlused on erinevad, mis takistab naiste julgustamist ettevõtlusega tegelema; arvestades, et naistel kogevad ettevõtlusega tegelemisel meestest erinevaid, eelkõige majanduslikke, seadusandlikke ja sotsiaalseid takistusi; arvestades, et need takistused on üles ehitatud sooliste stereotüüpide ümber, mis põhjustavad soolist segregatsiooni hariduses, erikoolituse puudumist, väiksemat ettevõtlusalase enesekindluse taset, väiksemat juurdepääsule teabele, rahalisele ja valitsuse toetusele ning vähematele vahenditele juurdepääsuks sotsiaal- ja ettevõtlusvõrgustikele, soolisi eelarvamusi ning raskusi töö- ja pereelu ühitamisel, mis on tingitud hooldustaristute, eriti lapsehoiuteenuste puudumisest ning stereotüübist, et naised teevad suurema osa hooldus- ja majapidamistöödest; arvestades, et naised teatavad meestest sagedamini, et paindlik tööaeg on nende motivatsioon ettevõtlusega tegelemiseks ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks (17); arvestades, et naiste ettevõtlus ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine võib olla väärtuslik vahend töö- ja eraelu ühitamiseks; arvestades, et aastatel 2014–2018 tundis vaid 34,5 % naistest ELis ja 37,7 % naistest OECD riikides, et neil on oma ettevõtte loomiseks vajalikud oskused ja teadmised; arvestades, et naised teatavad peaaegu 10 % sagedamini kui mehed, et nad kardavad ebaõnnestumist (18); arvestades, et meeste ja naiste vahel valitseb finantskirjaoskuse lõhe; arvestades, et see lõhe on naiste jaoks takistuseks rahastamisele juurdepääsul ja takistab üldiselt nende enesekindlat osalemist majandus- ja finantstegevuses (19);

I. arvestades, et kahjulikud struktuurid ja stereotüübid kinnistavad ebavõrdsust; arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohtades ja ühiskonnas; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistööd teevad enamasti naised, mis mõjutab tööhõivet ja karjääriredelil edenemist ning soodustab soolise palga- ja pensionilõhe suurenemist; arvestades, et liikmesriigid peavad kiiresti ja nõuetekohaselt üle võtma töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed, näiteks töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi, ning neid tuleb täiendada täiendavate meetmetega, et kaasata tasustamata töösse rohkem mehi;

J. arvestades, et juurdepääs võrgustikele, mentorlus ja naisettevõtjate kui eeskujude edendamine on olulised selleks, et julgustada naisi kaaluma ettevõtlust karjäärina ja suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu; arvestades, et eeskujude mitmekesisus võib köita erineva taustaga naisi;

K. arvestades, et mõned erasektori äriühingud on lisanud oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiasse selliseid meetmeid nagu mentorlus, võrgustike loomine ja toetus, et suurendada naiste juurdepääsu rahastamisele ja tehnoloogiale, et toetada naiste ettevõtlust;

L. arvestades, et statistiliste andmete kohaselt on naisettevõtjatel rahaliste vahendite ja kapitali hankimisel rohkem raskusi kui meestel; arvestades, et naiste juhitavad ettevõtted moodustavad endiselt väga väikese osa investeeringute saajatest; arvestades, et 2018. aastal said üksnes meestest koosnevad asutajarühmad 93 % kogu Euroopa tehnoloogiaettevõtetesse investeeritud kapitalist (20); arvestades, et ainult 32 % riskikapitali rahastamisest eraldati vähemalt ühe naisjuhiga äriühingutele (21); arvestades, et naiste uuendusi määratletakse ja tunnustatakse harvemini uuenduste ja paljulubavate ideedena; arvestades, et hoolimata väiksemast rahalisest toetusest on Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna naiste juhitavad ettevõtted meeste asutatud ettevõtetest kapitali tootlikkuse poolest 96 % võrra edukamad (22);

M. arvestades, et andmete kohaselt teenivad naisettevõtjad suuremat tulu, hoolimata väiksemast rahalisest toetusest;

N. arvestades, et ainult 10 % Euroopa äriinglitest on naised (23) ning et naised on eriti alaesindatud digiüleminekuga seotud erakapitaliinvestorite hulgas; arvestades, et naised on ametis vaid 10 % kõigist juhtivatest ametikohtadest börsivälistes ettevõtetes ja riskikapitaliettevõtetes (24); arvestades, et mitme uuringu kohaselt kipuvad investeerimisjuhid andma kapitali neile ja võtma tööle neid, kes on nende sarnased, jättes naised ja eriti erineva taustaga ja läbipõimunud diskrimineerimisega, mis on muu hulgas tingitud nende rassilisest, etnilisest või sotsiaal-majanduslikust taustast, silmitsi seisvad naised selgelt ebasoodsasse olukorda; arvestades, et riskikapitaliettevõtted, mille partneriteks on naised, investeerivad kaks kuni kolm korda tõenäolisemalt naiste juhitavatesse ettevõtetesse (25); arvestades, et naiste vähene osalemine riskikapitaliettevõtete otsuseid tegevates rollides on üks peamisi allikaid, mis põhjustab naiste juhitavate ettevõtete püsivat rahastamispuudujääki ELis (26); arvestades, et veel üks peamisi põhjuseid, miks naiste juhitavate ettevõtete rahastamine ELis on jätkuvalt ebapiisav, on see, et naised otsivad meestest harvemini välisrahastamist, näiteks pangalaenu, riskikapitali või rahastamist riiklikest programmidest, ning kasutavad selle asemel omafinantseerimist isiklike säästude või pereliikmetepoolse rahastamise kaudu (27); arvestades, et meetmete rakendamine naiste õiglase esindatuse saavutamiseks ja sooliselt tasakaalustatud finantsökosüsteemi arendamiseks, soodsama keskkonna loomiseks ELi tasandil ja piisavate eelarvevahendite tagamiseks on hädavajalik nii vajalike rahastamistingimuste kui ka naisinvestorite olulise võrgustiku loomiseks, et naiste juhitavad ettevõtted saaksid jõudsalt areneda;

O. arvestades, et kuus liikmesriiki on loonud 11 erasektori fondi, et täita lünk naisettevõtjate rahastamises, ning need fondid kasutavad investeerimiskriteeriumides mitmekesisust toetavaid aspekte; arvestades, et osa fonde on saanud riiklikku või ELi toetust, mis näitab avaliku sektori poliitika olulist rolli ettevõtluse edendamisel (28);

P. arvestades, et ELis on ettevõtluse tulemuslik mõõtmine problemaatiline;

Q. arvestades, et vähem kui 8 % tippettevõtete tegevjuhtidest on naised;

R. arvestades, et 2018. aastal oli ELis 59 % teadlastest ja inseneridest mehed ja ainult 41 % naised, mis tähendab 18 %-list lõhet (29); arvestades, et sotsiaalsed normid, stereotüübid, kultuuriline heidutus ja soopõhised ootused seoses karjäärivalikutega, mida sageli tugevdatakse hariduse sisu ja õppekavade kaudu, on kaks peamist soolise segregatsiooni põhjustajat kõrghariduses ja tööturul;

S. arvestades, et on väga oluline, et Euroopas oleks võrdselt nais- ja meesettevõtjaid, et tagada sisu ja toodete mitmekesistamine; arvestades, et aastatel 2014–2018 pakkusid ELis naiste juhitavad idufirmad uusi tooteid ja teenuseid sama tõenäoliselt kui meeste juhitavad idufirmad (30), mis näitab, et naisi ja mehi tuleb pidada innovatsioonis võrdselt edukaks; arvestades, et suurema hulga naiste julgustamine ettevõtlusega tegelema võib parandada uuenduste, toodete ja teenuste kvaliteeti ja mitmekesisust;

T. arvestades, et Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustik on seni korraldanud üle 650 siseriikliku kohtumise ja jõudnud üle 61 000 tulevase naisettevõtjani; arvestades, et selle saadikud on toetanud rohkem kui 250 uue naiste juhitava ettevõtte loomist ning samuti mitmete teiste naiste võrgustike ja ettevõtluse toetamise klubide loomist (31);

U. arvestades, et 2020. aastal oli rohkem inimesi, kes teadsid kedagi, kes oli lõpetanud ettevõtluse, kui teadsid kedagi, kes oli asutanud ettevõtte (32), mis tuletab meelde, kui oluline on luua viljakas pinnas igasugusele ettevõtlusele ja hoida sidemeid teiste majandusvaldkondadega, olla valvel uute võimaluste suhtes ja kaitsta tulevasi töökohti;

V. arvestades, et ELis on sooline palgalõhe 14,1 % ja see on viimase kümne aasta jooksul muutunud vaid minimaalselt; arvestades, et 24 % soolisest palgalõhest on seotud naiste üleesindatusega suhteliselt madalapalgalistes sektorites, nagu hooldus-, tervishoiu- ja haridussektor;

W. arvestades, et ettevõtlus nõuab tehnilisi teadmisi ja oskusi; arvestades, et naiste ja tütarlaste haridustaseme tõstmine aitab kaasa nende majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ja kaasavamale majanduskasvule; arvestades, et elukestev haridus, oskuste täiendamine ja ümberõpe, eelkõige selleks, et pidada sammu kiirete tehnoloogiliste ja digiüleminekutega, suurendavad nende kutsealaseid võimalusi ning on olulised naiste ja tütarlaste tervise, heaolu ja elukvaliteedi jaoks;

X. arvestades, et ettevõtlus peaks olema kättesaadav kõigile naistele, sealhulgas puuetega naistele, eakatele naistele ja rassilise või etnilise taustaga vähemusse kuuluvatele naistele; arvestades, et puudega naistel võib olla raskem ettevõtlusega alustada; arvestades, et eakate naiste ettevõtlust ei edendata, kuigi neid tuleks pidada väärtuslikuks ja kasutamata majanduskasvu potentsiaaliks; arvestades, et sisserännanud naiste ettevõtluse edendamine võib pakkuda suurepäraseid võimalusi nende integreerimiseks tööturule ning edendada nende majanduslikku sõltumatust ja mõjuvõimu suurendamist;

Ettevõtlusprogrammid, haridus ja pädevuse suurendamine

1. rõhutab, et naiste ettevõtlus aitab kaasa naiste majandusliku sõltumatuse ja mõjuvõimu suurendamisele, mis on oluline eeltingimus soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ühiskonnas ning seda tuleks julgustada ja edendada kogu ELis; märgib, et naiste majanduslik sõltumatus tugevdab nende võrdset osalemist tööturul, pakub kontrolli tootmisressursside üle ja suuremat osalemist majandusotsuste tegemisel kõigil tasanditel, samuti majandusliku mõjuvõimu suurendamist ja enesemääramist, mis on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse teostamiseks ülioluline; rõhutab, et iga naist, kes soovib tegeleda ettevõtlusega, tuleks julgustada seda sammu astuma, sest ettevõtte juhtimisega luuakse töökohti ja sissetulekuid ning seega lisaväärtust ettevõtlusele ja kogu ühiskonnale; kutsub komisjoni üles tõhustama pingutusi, et suurendada naiste tööhõivet Euroopas ja hõlbustada nende pääsu tööturule, sealhulgas pakkudes rohkem stiimuleid naisettevõtluse edendamiseks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle töötasude läbipaistvuse direktiivi kohta;

2. peab kahetsusväärseks, et naised ei loo ega juhi sama palju ettevõtteid kui mehed; kutsub liikmesriike üles tegema ettevõtlussõbralikke reforme, et edendada võrdõiguslikkust ja suurendada naisettevõtlust; nõuab, et ELi tasandil uuritaks põhjalikult naiste vajadusi ja osalemist tööturul ning horisontaalset ja vertikaalset segregatsiooni tööturul;

3. väljendab heameelt selliste komisjoni algatuste üle nagu „Women TechEU“ ja Euroopa Innovatsiooninõukogu naiste juhtimise programm ning mitmesuguste naisettevõtjate Euroopa võrgustike loomise üle; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid selliseid algatusi aktiivsemalt, keskendudes ELi kestlikule kasvupotentsiaalile, ja toetaksid naisettevõtjate saavutusi kogu nende mitmekesisuses; julgustab komisjoni tugevdama naisettevõtlusele keskenduvaid võrgustikke Euroopa tasandil, et edendada innovatsiooni ja koostööd riiklike, ELi ja rahvusvaheliste võrgustike vahel; märgib, et edasine piiriülene koostöö naisettevõtjate vahel võib tugevdada Euroopa Liidu siseturgu;

4. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama oma algatustesse avaliku ja erasektori partnerlusi, sest eraettevõtetel võib olla oluline roll nõustajatena ning naisettevõtjatele vajalike ja erioskuste andmisel; nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks naisettevõtjate üleeuroopaliste võrgustike loomist ja toetaks nende koostööd; kutsub komisjoni üles looma programme, mis edendavad loovust innovatsioonis, et tagada ettevõtlikkus tööturul ja tagada, et naised saaksid anda ühiskonnale lisaväärtust;

5. rõhutab, et mentorlussuhted kogenud ja alustavate ettevõtjate vahel võivad olla kasulikud mõlemale poolele ning aidata suurendada teadlikkust ettevõtlusest, võidelda kahtluste vastu seoses ettevõtlussektorisse sisenemisega ning edendada naisettevõtjate vahelist teabe ja nõuannete vahetamist;

6. rõhutab, kui vajalik ja oluline on tunnustada ja edendada naisettevõtjaid ja -investoreid kui eeskujusid ja mentoreid ning tagada, et need eeskujud esindaksid naisi kogu oma mitmekesisuses; võtab sellega seoses teadmiseks ELi 2021. aasta naisnovaatorite auhinna ja Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustiku, mis julgustab naisi kaaluma ettevõtlust karjäärina; kutsub komisjoni üles tõstma esile silmapaistvaid naisettevõtjaid ja -investoreid kui eeskujusid, algatades üleeuroopalise kampaania, millega suurendataks teadlikkust ettevõtluse potentsiaalist ja mis oleks suunatud peamiselt naistele ning mille raames korraldataks naisettevõtjate juhtumiuuringuid;

7. kutsub komisjoni üles töötama koos liikmesriikidega välja strateegia, et tagada kõigi erineva taustaga naiste sisuline esindatus otsustusrollides, ning konkreetsed meetmed ja poliitika nende majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks; nõuab, et oleks tagatud, et kõik naisettevõtlust toetavad meetmed hõlmaksid valdkonnaülest perspektiivi, et tagada, et kõik naised saaksid asjakohast abi ja toetust ning et ühtki naist ei jäetaks kõrvale;

8. väljendab heameelt liikmesriikides loodud avaliku ja erasektori naisettevõtluse programmide üle, mis hõlmavad võrgustike loomise, mentorluse, koolituse, juhendamis- ja konsultatsiooniteenuste ning õigus- ja maksuküsimustes professionaalse nõustamise aspekte, et naisettevõtjaid toetada ja nõustada ning edendada nende majanduslikku sõltumatust; märgib, et seitsme liikmesriigi avalikult kättesaadavad aruanded ja tunnistused viitavad nende programmide positiivsele mõjule; nõuab tungivalt, et komisjon ja EIGE koguksid sooliselt eristatud andmeid kõigist liikmesriikidest ja analüüsiksid naisettevõtluse programmide mõju; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jagama parimaid tavasid, et tugevdada ja suurendada naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate osakaalu ELis; kutsub liikmesriike üles edendama hästi välja töötatud koolitusstrateegiat, et pakkuda eri tasandi koolitust, alates teadlikkuse suurendamisest ja teavitamisest kuni eri- ja täienduskoolituseni, ning tunnistama konkreetse ettevõtluskeskkonna erinevaid võimalusi ja piiranguid ning naisettevõtjate mitmesuguseid omadusi ja vajadusi, pöörates erilist tähelepanu töö- ja eraelu tasakaalule; rõhutab vajadust ühtsete kontaktpunktide järele, mis pakuvad näiteks kursusi ja koolitust mitmesuguste valdkondade, näiteks raamatupidamise ja turunduse valdkonna ettevõtjatele, kellel on vähe või ei ole üldse kogemusi või kvalifikatsiooni; märgib, et see algatus võib julgustada rohkem naisi ettevõtjaks hakkama;

9. kutsub komisjoni ja EIGEt üles tegema kättesaadavaks ajakohase ja võrreldava statistika, et analüüsida ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate majanduslikku tähtsust ning ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjate eri kategooriaid tööstuse ja soo seisukohast, et teha kindlaks naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate osakaal; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele parandada selliste sooliselt eristatud andmete, statististiliste andmete, uuringute ja analüüside kogumist, mis on eelkõige seotud naiste osalemisega tööturul ja sellistes valdkondades nagu mitteametlik tööhõive, ettevõtlus, juurdepääs rahastamisele ja tervishoiuteenustele, tasustamata töö, vaesus ja sotsiaalkaitsesüsteemide mõju; tuletab sellega seoses meelde EIGE rolli ja kutsub komisjoni üles kasutama neid andmeid oma poliitika ja programmide ning teiste ELi ametite ja institutsioonide poliitika ja programmide soolise mõju hindamiseks;

10. nõuab eriti teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika õppeainete, digiõppe ja finantskirjaoskuse suuremat edendamist naiste seas ja sellega seotud teadlikkuse suurendamist, et võidelda valitsevate stereotüüpide vastu hariduses, koolituses, koolide õppekavades ja karjäärinõustamises; nõuab selle tagamist, et rohkem naisi siseneks neisse sektoritesse, mis võimaldaks mitmekesisemat juhtimisstiili, mis annaks nendele sektoritele lisaväärtust ja aitaks kaasa nende arendamisele; rõhutab, kui oluline on laiendada naiste ettevõtluse väljavaateid, et see hõlmaks rohkem valdkondi kui STEM ja IT ning edendaks erinevaid ettevõtlusvorme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama meetmeid ettevõtluse mitmekesistamiseks ja naisettevõtluse sotsiaalsete ja kollektiivsete vormide edendamiseks; peab tervitatavaks ettevõtlusalast erikoolitust, teadusuuringuid ja uurimusi; rõhutab, kui oluline on edendada naiste rahandusalast haridust ja karjääri, et toetada naisinvestorite usaldusväärse võrgustiku arendamist, ning rõhutab samal ajal vajadust suurendada naiste mõjuvõimu, et nad oleksid ettevõtjatena majanduslikult sõltumatud ja edukad;

11. peab kahetsusväärseks tõsiasja, et naised on juhtivatel ametikohtadel alaesindatud, ning rõhutab vajadust edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust kõigil otsuste tegemise tasanditel ettevõtluses ja juhtimises; nõuab kiireid läbirääkimisi naissoost juhatuseliikmete direktiivi üle; rõhutab vajadust anda rohkem ja paremat teavet ettevõtluse kui atraktiivse karjäärivõimaluse kohta nii koolis käivatele noortele naistele kui ka mittetöötavatele naistele, kes kaaluvad tööle asumist või tööle naasmist; kutsub komisjoni üles edendama eakatele suunatud ettevõtluse toetusprogramme ning märgib, et nii võidakse jõuda naisteni, kes on tööturult kõrvale jäetud; rõhutab vajadust edendada poliitikat, et stimuleerida suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid ning keskmise suurusega ja suuremate ettevõtete kasvu ja arengut, et tagada, et rohkem naisi hakkaks ettevõtjateks ja toetaks kestlikku majanduskasvu; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles veelgi suurendama naisettevõtjate teadlikkust toetuspoliitikast ja vähendama bürokraatlikke ja haldustakistusi juurdepääsul ettevõtluse edendamisele suunatud programmidele; väljendab heameelt pingutuste üle soodustada nende ekspertide ja konsultantide toetust, kes mentoritena saavad suurendada naisettevõtjate kindlustunnet ja juhendada neid ettevõtlusprotsessi kõigis etappides, võttes arvesse kõiki sellega seotud aspekte, sealhulgas regulatiivseid, maksu-, haldus-, majandus-, raamatupidamis-, õigus-, formaalseid, tööalaseid ja personalivalikutega seotud aspekte;

12. nõuab, et tunnustataks naiste ettevõtluspotentsiaali kõikides sektorites ja haridusvaldkondades, sealhulgas valdkondades, kus ülekaalus on naised, näiteks tervishoius ja õpetamises; rõhutab täiendus- ja ümberõppe võimaluste andmise vajadust töötajatele ja neile, kes lõpetavad töösuhte ning asuvad tegutsema füüsilisest isikust ettevõtjana; kutsub komisjoni üles edendama elukestvat õpet kõigile; rõhutab, et ettevõtlusmõõdet tuleb tunnustada ka kõigis Euroopa tasandi noorteprogrammides; julgustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi investeerima ümberõppe- ja täiendkoolitusprogrammidesse, mis on suunatud naisettevõtjatele ja füüsilisest isikust naisettevõtjatele, pöörates erilist tähelepanu finantskirjaoskuse ümberõppele;

Juurdepääs kapitalile

13. rõhutab vajadust tunnistada naisettevõtlust ja füüsilisest isikust naisettevõtjana tegutsemist kasumlike investeerimisjuhtumitena ning majanduskasvu ja töökohtade loomise allikatena;

14. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama teadlikkust ja lihtsustama naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas alternatiivsetele rahastamisviisidele, tagades, et rahastamine on kättesaadav ja jõuab nendeni; märgib, et naisettevõtjad kasutavad suurema tõenäosusega alternatiivseid rahastamisallikaid, näiteks laenupõhist ühisrahastust ja rahastamisplatvorme; märgib, et teatavatel juhtudel on mikrolaenud osutunud edukaks, et motiveerida rohkem naisi ettevõtlusega tegelema; tunnistab rahastamispoliitika mõju ja positiivset mõju, mida see võib naistele avaldada; julgustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kasutama olemasolevaid Euroopa struktuurifonde, et suunata ja edendada naisettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevaid naisi; nõuab tungivalt, et komisjon looks sooteadlike investorite Euroopa võrgustiku; on seisukohal, et selline võrgustik suudab pakkuda naiste juhitavatele ettevõtetele vajalikke suhteid, võrgustikke ja rahastamisvõimalusi; rõhutab vajadust teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniate järele naisettevõtjate praeguste ja tulevaste ELi rahastamisvõimaluste kohta, et pakkuda kohandatud tuge ettevõtete naisomanikele ja naisettevõtjatele ning suurendada naisjuhtide nähtavust, et nad saaksid olla tugevamaks eeskujuks ja murda praegused stereotüübid; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ raames naisettevõtluse tegevuskava ja selle osana üleeuroopalise ettevõtlus-, innovatsiooni- ja investeerimisürituse, mis koondaks teadlasi, ettevõtjaid, idufirmasid ja eelkõige erakapitali investoreid, et hoogustada uusi naisettevõtlusvõimalusi;

15. väljendab heameelt sihtotstarbeliste erasektori investeerimisfondide pingutuste üle, mis hõlmavad soolise võrdõiguslikkuse kriteeriumeid investeeringute hindamisel, et tegeleda naiste juhitavate ettevõtete alarahastamise probleemiga; kutsub komisjoni üles toetama selliseid kaasinvesteerimisprogramme riskikapitalifondide ja äriinglitega, mis keskenduvad naistele ja naisettevõtjate mentorlusprogrammidele; on arvamusel, et sellised meetmed toetaksid ökosüsteemi alustpanevalt;

16. peab tervitatavaks soolise võrdõiguslikkuse, mitmekesisus- ja kaasamispoliitikat rakendavaid avaliku ja erasektori fonde; võtab sellega seoses teadmiseks mitmekesisusega seotud kohustuste algatuse, mis on esimene algatus maailmas, mille puhul erasektori fondid on võtnud kohustuse mõõta ja jälgida soolist esindatust ning anda tulemuste kohta igal aastal avalikult aru;

17. rõhutab mikrokrediidi olulist rolli naiste finantskaasatuse parandamisel, ületades finantsturgudel valitsevad turu- ja sotsiaalsed tõkked; märgib, et mikrorahastamise eelis seisneb selles, et see pakub naisettevõtjatele tugevaid stiimuleid kestliku ettevõtte loomiseks, sest nad peavad laenu tagasi maksma, ning see vahend on loodud spetsiaalselt nende inimeste vajaduste jaoks, kellel on raskusi tavapärase laenu saamisel;

18. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles süstemaatiliselt jälgima ja seirama sooliselt eristatud andmeid kogu liidus, et tagada kvaliteetsed andmed ELi ja riiklike rahastamisprogrammide kohta; tuletab lisaks meelde, kui oluline on koguda võrdõiguslikkust käsitlevaid andmeid, et saada teavet valdkonnaülese diskrimineerimise kogemustest ja toonitab, et see võiks panna aluse edasistele teadlikumatele poliitilistele otsustele ja naiste majandusliku sõltumatuse suurendamisele; märgib, et ettevõtete ja VKEdega seotud poliitika kujundamisel tuleb tunnustada naiste ettevõtlusmõõdet, et tagada piisav poliitiline raamistik, mis toetaks mitmekesisuse kaudu rohkem naisettevõtlust ja naiste innovatsiooni;

Parem raamistik naisettevõtjatele

19. kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu 2019. aasta soovitust, mis käsitleb tõhusa juurdepääsu tagamist sotsiaalkaitsesüsteemidele ja -õigustele, sealhulgas pensionile ja puhkusele kõigile füüsilisest isikust ettevõtjatele, ning rakendama kõiki Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid, et tagada mittediskrimineerimine ja edendada soolist võrdõiguslikkust;

20. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma kasutusele soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine naisettevõtjate toetusmeetmete väljatöötamise kõikides etappides ning konsulteerima potentsiaalsete ja praeguste naisettevõtjate mitmekesise rühmaga, et tagada nende toetusmeetmete ühtsus ja vastavus nende ootustele ja vajadustele;

21. rõhutab vajadust kõrvaldada äritegevuse alustamise haldustõkked, et ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks saamine muutuks naistele, sealhulgas sisserändajaist naistele atraktiivsemaks; kutsub liikmesriike üles kaaluma ettevõtjatele mõeldud standardsete halduspakettide väljatöötamist, mida järgitaks ettevõtte asutamise varajastes etappides; usub, et see vähendab halduskoormust suhtlemisel kohalike ametiasutustega, nagu maksuametid, omavalitsused jne;

22. rõhutab vajadust arendada Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, et anda rohkematele naistele võimalus luua kestlikke ja kasumlikke ettevõtteid ja innovatsiooni, et tugevdada ELi konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist;

23. kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata oma paremat õigusloomet käsitlevas teatises ja VKEsid käsitlevas strateegias sätestatud meetmeid;

24. rõhutab vajadust suuniste ja lihtsustatud vormide, menetluste ja protsesside järele, et aidata füüsilisest isikust naisettevõtjatel näiteks selleks, et eksportida, regulatiivsel maastikul orienteeruda; märgib, et mikroettevõtetel ja eelkõige VKEdel on juba praegu raskusi ressursside leidmisega, et orienteeruda ja hallata nõuete täitmisega seotud kohustusi kõigis liikmesriikides; julgustab komisjoni ja liikmesriike hindama ja vajaduse korral parandama suuniseid ja haldust;

25. väljendab heameelt komisjoni parema õigusloome tegevuskava üle; on veendunud, et komisjoni valmisolek rakendada põhimõtet „üks sisse, üks välja“ on oluline samm ettevõtjate, sealhulgas idufirmade ja VKEde halduskoormuse vähendamiseks, mis muudab naiste jaoks ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise atraktiivsemaks;

26. kutsub liikmesriike üles kaaluma tõhustatud maksusoodustusi või paindlikke maksustruktuure, et parandada ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise raamtingimusi; toob näiteks ettevõtjate maksustamise varajases etapis, kus ainult tulude maksustamine või maksude tasumise edasilükkamine kapitali tagamiseks võib naiste jaoks ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise atraktiivsemaks muuta;

27. toonitab, kui tähtsad on töö- ja eraelu tasakaal ning kvaliteetsed ja taskukohased sotsiaalteenused kui eeltingimused naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate jaoks; tunnistab, et naisettevõtlus ja naiste füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine pakub paindlikkust, et saavutada parem tasakaal töö- ja eraelu vahel; tunnistab, kui oluline on võimaldada majapidamis- ja hoolduskohustuste võrdset jagamist, et saavutada töö- ja eraelu tasakaal, mis on vajalik naisettevõtluseks ja füüsilisest isikust naisettevõtjana tegutsemiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama parema töö- ja eraelu tasakaalu parema rasedus- ja sünnituspuhkuse, isapuhkuse ja hooldaja puhkuse, paindliku tööaja, kohapealsete lapsehoiuvõimaluste ja kaugtöö edendamise kaudu; rõhutab, et tööaeg ja töökorraldus maapiirkondades erinevad märkimisväärselt linnapiirkondade tööajast ja töökorraldusest ning oluline on pakkuda eri piirkondade naiste erivajadustele kohandatud lapsehoidu; kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles toetama sotsiaalseid raamistikke, näiteks eakate ja ülalpeetavate jaoks, ning pakkuma paindlikumaid lapsehoiuteenuseid ja lapsehoolduspuhkuse võimalusi, kuna need on hädavajalikud, et julgustada ja võimaldada rohkematel naistel hakata ettevõtjaks; kutsub liikmesriike üles rakendama Barcelona eesmärke, tagades nende vajaduste katmise investeeringute kaudu kättesaadavatesse ja taskukohastesse kvaliteetsetesse hooldusteenustesse, ning neid ajakohastama, et naised ei peaks valima perekonna ja tööturul osalemise vahel; rõhutab, et naiste ettevõtlusega alustamise võimaluste edasine võimaldamine ja parandamine võib mängida olulist rolli liikmesriikide soolise palgalõhe vähendamisel; väljendab heameelt meetmete üle, mida mõned liikmesriigid on selles küsimuses juba võtnud, ning nõuab tungivalt, et nad tagaksid juurdepääsu kvaliteetsetele lapsehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenustele, edendaksid juurdepääsu füüsilisest isikust ettevõtjatele ning võtaksid kiiresti ja täielikult üle töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ning rakendaksid seda, ning kutsub komisjoni üles seda tõhusalt jälgima; tunnistab riikidevahelisi erinevusi sotsiaalpoliitikas ja subsidiaarsuse põhimõtte austamises; rõhutab, et peresõbralike töömudelite edendamine on liikmesriikide huvides;

28. on mures, et kontrollikoda oli oma eriaruandes nr 10/21 soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi eelarves seisukohal, et komisjon ei ole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist piisavalt rakendanud ega ole kasutanud piisavalt sooliselt eristatud andmeid ja näitajaid; kutsub komisjoni üles rakendama sootundlikku eelarvestamist, et tagada, et naised ja mehed saaksid võrdselt kasu avaliku sektori kulutustest, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ ja kõigi majanduse taaste meetmete raames;

o

o o

29. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

(1) ELT C 11, 12.1.2018, lk 35.

(2) ELT C 66, 21.2.2018, lk 44.

(3) ELT C 346, 27.9.2018, lk 6.

(4) ELT C 390, 18.11.2019, lk 28.

(5) ELT C 456, 10.11.2021, lk 232.

(6) ELT C 456, 10.11.2021, lk 191.

(7) ELT C 456, 10.11.2021, lk 208.

(8) ELT C 67, 8.2.2022, lk 137.

(9) OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(10) OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(11) Bajcar, B. ja Babiak, J., „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?“ (Soolised erinevused juhtimisstiilides: kes juhtimisstiil on hävitavam?), 34. IBIMA konverents, Madrid, november 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond, „The professional status of rural women in the EU“ (ELi maapiirkondade naiste ametialane seisund), Brüssel, mai 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13) Samas.

(14) Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15) Eurostat, „Women in Management“ (Naised juhtivatel ametikohtadel), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. ja Mikalsen, G., „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence“ (Naiste ettevõtluspoliitika uuringud: 30-aastane tõendite ülevaade), Small Business Economics, 53(2), lk 409–429.

(17) OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(18) Samas.

(19) OECD, „OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy“ (Täiskasvanute finantskirjaoskuse rahvusvaheline uuring), OECD Publishing, Pariis, 2020.

(20) Skonieczna, A. ja Castellano, L., „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“ (Sooteadlik rahastamine – investeerimine naistesse ja naistega: Euroopa võimalused), European Economy Discussion Papers, nr 129, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, juuli 2020.

(21) Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank, „Funding women entrepreneurs: How to empower growth“ (Naisettevõtjate rahastamine: kuidas suurendada majanduskasvu), 2018.

(22) Women in VC, Experior Venture Fund ja Unvconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact. (Rahastamine Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas läbi soolise mitmekesisuse ja positiivse mõju prisma), 2021.

(23) EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Brüssel, 2019.

(24) International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund ja Unvconventional Ventures, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact“ (Rahastamine Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas läbi soolise mitmekesisuse ja positiivse mõju prisma), internetis.

(26) Euroopa Komisjon, „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“ (Sooteadlik rahastamine – investeerimine naistesse ja naistega: Euroopa võimalused), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(27) OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2021.

(28) Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding (Naiste ettevõtlus: avaliku ja erasektori rahastamine), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2019.

(29) Eurostat, „Women in science and technology“ (Naised teaduses ja tehnoloogias), Products Eurostat News, 2. oktoober 2020.

(30) OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report