[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 18.10.2006

KOM(2006) 604 lõplik

2006/0197 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut

(esitanud komisjon) {SEK(2006) 1313}{SEK(2006) 1314}

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST

Üldine taust

Sidemete tihendamine ja koostoime tugevdamine üleilmse teadmistepõhise majanduse peamiste liikumapanevate jõudude – innovatsiooni, teaduse ja hariduse vahel on otsustava tähtsusega, et anda ELi tööstuse ja teeninduse konkurentsivõimele uut hoogu, luua töökohti ja tagada Euroopa Liidus jätkusuutlik majanduskasv.

Ent Euroopa ei ole suutnud innovatsioonialast mahajäämust ületada ega luua hariduse, teaduse ja innovatsiooni vahel ühtset teadmiste kolmnurka. Üldiselt ollakse üksmeelel, et ELi peamine nõrkus innovatsiooni alal seisneb tema piiratud suutlikkuses pöörata teadmisteväljundid ärivõimalusteks. Lisaks sellele on enamikus liikmesriikides eri raskusastmega probleeme uuendus- ja ettevõtlusmeelse kultuuri edendamisel teaduses ja hariduses, inim- finants- ja füüsiliste ressursside kriitilise massi saavutamisel teadmiste ja innovatsiooni alal ning saavutuste ja tipptaseme väärtustamisel viisil, mis tõmbaks ligi parimaid akadeemilisi töötajaid ja teadlasi. Konkureerimine globaalsel areenil traditsiooniliste konkurentide ja arenevate Aasia majandustega paneb proovile Euroopa kui teadusruumi ligitõmbejõu ning takistab tõsiselt meie suutlikkust tugevdada ühenduse tööstuse teadus- ja tehnoloogiabaasi ja mobiliseerida selle innovatsioonivõimet.

Liidus ollakse laialdaselt üksmeelel, et on vaja astuda kiireloomulisi samme, et arendada välja tingimused, mis soodustaksid innovatsiooni- ja teadmistepoliitika äriliste võimaluste paremat ärakasutamist kui tugevama ja kestvama majanduskasvu saavutamise võtmetegurit. Seetõttu on uuendatud Lissaboni strateegia asetanud innovatsiooni ning teadus- ja haridustegevuse – konkurentsivõime liikumapanevad jõud – majanduskasvu ja tööhõive strateegia esirinda. Majanduskasvu ja tööhõive uuendatud strateegia raames on nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil käivitatud olulisi algatusi, et tugevdada innovatsiooni ja sidemeid kõrghariduse, teadusuuringute ja ettevõtete vahel.

Siiski on olemas veel kasutamata potentsiaali. Et vähendada ELi innovatsioonialast mahajäämust peamistest konkurentidest, tuleb meil aidata kaasa teadmiste kolmnurga kolme külje ühendamisele, et need üksteist vastastikku toetaksid.

Tugeva Euroopa tööstus- ja konkurentsibaasi säilitamine ning samas innovatsioonile kaasaaitamine ja suuremate ja paremate investeeringute soodustamine teadusesse, haridusse ja koolitusse on eelkõige liikmesriikide ülesanne. Kuid arvestades innovatsiooni kui meie ees seisva väljakutse laadi ja ulatust, võivad Euroopa tasandil võetud meetmed luua täiendavaid eeliseid, mida liikmesriigid üksi ei pruugi saavutada. Seega on siin ühenduse mõõde, mis täiendab, hõlbustab ja kooskõlastab liikmesriikide poliitikat ja meetmeid.

Innovatsiooni soodustamine ühenduse tasandil pakub ilmselgelt lisaväärtust, kui teadmiste kolmnurga kõigi osapoolte vahel luuakse kriitilistes valdkondades tipptulemustele suunatud pikaajalisi strateegilisi partnerlusi. Niisugune algatus pakuks Euroopa äriühingutele võimaluse luua uued suhted hariduse ja teadusega. Samuti tekiks seeläbi ELi tasandil olulisimates valdkondades innovatsioonile orienteeritud maailmaklassi kriitiline mass, mis suudaks tõsta Euroopa mainet ja atraktiivsust.

Ettepaneku põhjused

2005. aasta veebruaris pakkus president Barroso Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte osana välja idee moodustada Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI). ETI-t tuleks vaadelda kui üht elementi teadmiste ja innovatsiooni ellurakendamisele suunatud ulatuslikus strateegias, mis kujutab endast majanduskasvu ja tööhõive tagamise olulist osa. See väljendaks selgelt ELi tahet luua Euroopa Liidus keskkond, mis väärtustaks innovatsiooni ja tipptulemusi.

Komisjon käivitas arutelu ja viis läbi ulatuslikud konsultatsioonid ning esitas nende tulemusena 22. veebruaril 2006 esimese teatise.[1] 23.–24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustes tõdeti, et Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamine on oluline samm, vähendamaks lõhet kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahel , ning kutsuti komisjoni esitama ettepanekuid edasisteks sammudeks.

8. juunil 2006 andis komisjon välja teise teatise,[2] mis lähtus suuresti konsultatsiooniprotsessi tulemustest ning heitis valgust mitmetele konkreetsetele küsimustele seoses ETI kavandatava struktuuri ja toimimisega.

15.–16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogul kinnitasid riigipead ja valitsusjuhid veelkord, et Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) koostöös liikmesriikide olemasolevate institutsioonidega on oluline samm, vähendamaks lõhet kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vahel koos muude meetmetega, mis võimendavad suhtlemisvõrgustikke ja koostoimet Euroopa kõrgtaseme teadus- ja innovaatikakogukondade vahel.

Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni valmistama ette selle asutamise ametlikku ettepanekut, et esitada see 2006. aasta sügisel pärast konsulteerimist Euroopa Teadusnõukogu, liikmesriikide ja huvirühmadega.

Oma analüüside tulemusena ning olles ulatuslikult konsulteerinud teadus- ja akadeemiliste ringkondade ja liikmesriikidega, on komisjon jõudnud järeldusele, et Euroopa kontekstis oleks parimaks lähtepunktiks võrgustiku ülesehitamisel põhinev lähenemisviis, ent seda tuleks edasi arendada, nõnda et tulemuseks oleks tõeliselt integreeritud partnerlustel põhinev ETI.

Ettepaneku eesmärgid ja põhisisu

ETI aitab kaasa liikmesriikide konkurentsivõime tugevdamisele, kaasates partnerorganisatsioone kõrgeimate rahvusvaheliste standardite kohaselt innovatsiooni-, teadus- ja haridusalasesse ühendtegevusse. Sellest saab lahutamatu osa ühenduse laiahaardelisest strateegiast, mis on suunatud teadmiste ja innovatsiooni toetamisele Lissaboni eesmärkide saavutamiseks.

ETI soodustab ja edendab innovatsiooni trans- ja interdistsiplinaarsete strateegiliste teadusuuringute ja hariduse kaudu valdkondades, mis on majanduse või ühiskonna seisukohalt võtmetähtsusega, ning omandatud teadmiste kasutamise kaudu ELi huvides. Ta tekitab nendes teadmisvaldkondades inim- ja füüsiliste ressursside „kriitilise massi“, tõmmates ligi ja hoides erasektori investeeringuid innovatsiooni, haridusse, teadus- ja arendustegevusse, samuti magistritasandi üliõpilasi, doktorikandidaate ja teadlasi kõikidelt karjääritasanditel nii teadus- kui ka ärisektorist.

ETIst saab Euroopa integreeritud innovatsiooni-, teadus- ja haridusruumi sümbol, mis toob innovatsiooni majanduse või ühiskonna seisukohalt olulisimatesse valdkondadesse. Ambitsioonikaks eesmärgiks on seatud, et ETIst saab innovatsiooni juhtimise etalon, mis nii otseselt oma tegevuse ja väljundite kaudu kui ka kaudselt oma juhtimistavade kaudu soodustab teadmiste kolmnurka kaasatud partnerorganisatsioonide seas uusi koostöövorme ning moderniseerib ELis kõrgharidus- ja teadusasutusi.

Samuti on ETI eesmärgiks saavutada maailmamaine ja pakkuda kogu maailma suurimatele talentidele ligitõmbavat keskkonda. Osalemine selle teadmis- ja innovaatikakogukondades on avatud partnerorganisatsioonidele, üliõpilastele ja teadlastele ka väljastpoolt Euroopa Liitu. Lisaks oleks kolmandatel riikidel õigus toetada ETI eesmärke. Oma atraktiivsuse tõstmise kaudu kogu maailmas saaks ETIst ülemaailmne tippsaavutustest lähtuva innovatsiooni lipulaev.

ETI aluseks on uus, uuenduslik kahetasandiline juhtimissüsteem, milles alt üles suunatud autonoomia ja paindlikkus tulemuste saavutamisel on ühendatud ülalt alla suunatud strateegilise juhtimise, koordineerimise, dialoogi elavdamise ja hõlbustamise ning tulemuste ja heade tavade levitamisega. ETI tegutseb teadmis- ja innovaatikakogukondade (TIK) kaudu. TIKid põhinevad võrgustikel, aga lähevad samas neist kaugemale: need peaksid endast kujutama tihedat partnerlust või ühisettevõtet (olenemata oma täpsest juriidilisest vormist), mis moodustuksid erasektorist, teadusringkondadest ning teadusringkondade ja ülikoolide väljapaistvatest töörühmadest, kelle inim-, finants- ja füüsilised ressursid aitavad üheskoos edendada uute teadmistoodete väljatöötamist, levitamist ja kasutamist. Et seda ühendamisel põhinevat olemust veelgi võimendada, kasutavad TIKid tehnika kõrgtasemele vastavat uurimisvõrgustikku ja arvutiinfrastruktuure. ETI strateegiliste otsuste eest vastutab juhtorgan, mis koosneb kõrgetasemelistest liikmetest, kellel on kogemusi äri, teaduse ja hariduse alal; muu hulgas vastutab juhtorgan nende strateegiliste valdkondade kindlaksmääramise eest, milles luuakse TIKid, TIKide väljavalimise ning nende tegevuse koordineerimise ja hindamise eest. Suhted ETI organite ja TIKide vahel põhinevad lepingutel, milles sätestatakse TIKide õigused ja kohustused, tagatakse piisav koordineerimise tase ning visandatakse TIKi tegevuse ja tulemuste seire- ja hindamismehhanism.

Innovatsiooni teine vältimatu eeltingimus on kohane juhtimine ja intellektuaalomandiõiguste tasakaalustatud jaotamine: ilma leiutiste piisava kasutamise ja haldamiseta puudub reaalne stiimul innovatsiooni investeerida. ETI kehtestab suunised intellektuaalomandi haldamiseks, mis suurendavad ELi innovatsioonisuutlikkust, võimaldavad kasutada intellektuaalomandit kohastel tingimustel teadustegevuse ja innovatsiooni otstarbel ning pakuvad sobivaid stiimuleid ETI-le ja selle partneritele (sh ka asjaomastele üksikisikutele), TIKidele ja partnerorganisatsioonidele, eriti aga stiimuleid kõrvalettevõtetele ja edukaks äritegevuseks.

Haridus on ETI otsustava tähtsusega koostisosa, kuna just see on sageli teadmiste kolmnurgas puuduvaks elemendiks. Globaalse teadmistepõhise avatud majanduse tingimustes soodustab ETI niisuguste kursuste ja doktoriõppeprogrammide väljatöötamist, milles sisaldub ka ettevõtluselement, ning sellest saab TIKide kaudu antud akadeemiliste kraadide üks tunnuseid. ETI eduks on oluline, et tema „kaubamärk“ oleks nendel kraadidel selgesti nähtav. Valdaval enamikul juhtudest eeldatakse, et partneriteks, kes annavad akadeemilisi kraade, on ülikoolid, kuid mõned liikmesriigid võivad soovida anda kraadi andmise õiguse ka teistele TIKis osalevatele partneritele või TIKile tervikuna. Liikmesriigid teevad ETI kraadide ja diplomite tunnustamisel koostööd ning ETI püüab seda protsessi toetada.

Olemasolevad algatused ja ETI üleeuroopaline lisandväärtus

Haridus-, teadus- ja innovatsioonipoliitika eest vastutavad eeskätt liikmesriigid. Lähenemisviisid innovatsioonile on liikmesriigiti väga erinevad ning on palju positiivseid siseriiklikke algatusi ja arenguid, mida tuleks hoida ja tugevdada. Kuid arvestades innovatsiooni kui meie ees seisva väljakutse laadi ja ulatust, võivad Euroopa tasandil võetud meetmed luua täiendavaid eeliseid, mida liikmesriigid üksi ei pruugi saavutada.

Igal juhul on ühendus asunud toetama liikmesriike nende püüetes parandada innovatsiooni ja teadmiste kolmnurka. Lissaboni strateegia kontekstis hõlbustab komisjon poliitikaalast kogemustevahetust, mille eesmärgiks on teha kindlaks parimad tavad ning mis peab innustama paremat õigusloomet innovatsioonialase mahajäämuse ületamiseks. Mitmed teadmiste kolmnurgaga seotud programmid pakuvad rahalist toetust, et aidata ELi ülikoolidel, teaduskeskustel, ettevõtetel ja teistel teadmiste kolmnurgas osalejatel maksimeerida oma panust majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse. EL käitab mitmeid ühenduse programme, mis otseselt või kaudselt toetavad teadmiste kolmnurga eri aspekte, nagu näiteks teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 7. raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm, integreeritud elukestva õppe programm ja struktuurifondid.

Kuid seni ei ole mitte ükski ELi algatus täielikult hõlmanud teadmiste kolmnurga kõiki kolme komponenti ühtsel ja vastastikku täiendaval viisil; olemasolevad vahendid puudutavad kas ainult teadmiste kolmnurga üht osa eraldi või ühendavad endas maksimaalselt kaks ning ka siis enamasti ainult nende arengu toetamise teel siseriiklikul tasandil. Seni ei ole ükski ELi algatus stimuleerinud Euroopa tasandi maailmaklassi institutsiooni väljaarendamist, mille eesmärgiks oleks saavutada konkreetsetes sekkumisvaldkondades teaduse, hariduse ja innovatsiooni alal vajalik tipptase ja kriitiline mass. Seda potentsiaali ei ole senini realiseeritud.

Näiteks teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 7. raamprogramm jääb peamiseks finantsvahendiks, mille kaudu Euroopa Liit toetab teadus- ja arendustegevust kõikides teadusvaldkondades. Euroopa Teadusnõukogu on raamprogrammi uus rahastamismehhanism, mille eesmärgiks on suurendada tipptaset ELi eesliiniuuringutes, toetades Euroopa parimaid teadlaste algatatud uuringuid. Tippkeskuste võrgustikud on riikidevahelised mitme partneriga projektid, mis toovad kokku Euroopa tipud, kes keskenduvad konkreetsel uurimisteemal teadussuutlikkuse kestvale integreerimisele. Euroopa tehnoloogiaplatvormid on huvirühmad, millesse kuuluvad partnerid peamiselt äri- ja teadusringkondadest, kes üheskoos määravad mitteametlikult mitmetes strateegiliselt tähtsates ja ühiskonnale olulistes küsimustes kindlaks strateegilise teadusuuringute kava. Kavandatavad ühised tehnoloogiaalgatused on sihtotstarbelised juriidilised struktuurid, mis luuakse piiratud arvul juhtudel, et koordineerida laiaulatuslike riigi- ja erainvesteeringute ning suuremahuliste teadusressursside mobiliseerimist. Viimased kaks algatust keskenduvad siiski äri- ja teaduspartnerite ühendamisele strateegiliste teadusuuringukavade väljatöötamisel ja rakendamisel ning haridus ei ole nendes oluline komponent.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm sisaldab eelkõige innovatsiooni ja VKEde toetamise meetmeid. See aitab muu hulgas rahastada uusi ettevõtteid ja innovatsiooni toetavaid teenuseid, sealhulgas riikidevahelise teadmiste- ja tehnoloogiasiirde teenuseid, samuti hulka erinevaid innovatsioonialaseid algatusi, nagu näiteks klastrivõrgud, valdkondlikud avaliku ja erasektori partnerlused ning poliitika kooskõlastamine riiklike ja piirkondlike programmide vahel. Ent see ei hõlma tippsaavutustele suunatud teadus- ja hariduskriteeriume ega vastavat tegevust.

Integreeritud elukestva õppe programm käsitleb olulisi vajadusi seoses liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide moderniseerimise ja kohaldamisega, eelkõige Lissaboni eesmärkide kontekstis. Samuti pakub see lisandväärtust otse üksikkodanikele, kes osalevad selle liikuvus- ja muudes koostöömeetmetes. Programm käsitleb siiski ainult teadmiste kolmnurga hariduse komponenti.

Ning lõpuks uus põlvkond majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programme, mis peaksid suunama olulisi ressursse investeerimiseks majanduskasvu ja tööhõive peamistesse ajendajatesse. Kuid need programmid ei ole suunatud peamiselt tippsaavutustele, kuna iga riik või piirkond määrab ise kindlaks oma poliitikavaldkondade koosluse, arvestades oma konkreetsete struktuuriliste puuduste ja konkurentsieeliste laadi ja ulatust.

Et vähendada ELi innovatsioonialast mahajäämust peamistest konkurentidest, tuleb meil ELi tasandil toetada tippsaavutustele suunatud inter- ja transdistsiplinaarseid strateegilisi partnerlusi teadmiste kolmnurga kõigi kolme komponendi osaliste vahel. Euroopa Tehnoloogiainstituudi (ETI) eesmärgiks on kuuluda oma valdkonnas maailmaklassi ning olla lipulaevaks, mis suudab innustada Euroopa teadmiste kolmnurga teisi osalisi ja võrgustikke paremaid tulemusi saavutama. Niiviisi võib see täiendada olemasolevaid ELi ja liikmesriikide poliitilisi algatusi ja rahastamisvahendeid, et ületada ELi innovatsioonialane mahajäämus tema peamistest konkurentidest.

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Komisjon viis läbi ulatuslikud konsultatsioonid, kuhu kaasati eksperdid, üldsus, liikmesriigid, Euroopa huvirühmad, sh Euroopa Teadusnõukogu teaduskolleegium. 2005. aasta suvel korraldati kolm ekspertide nõupidamist, et arutada ETI võimalikke eesmärke ja struktuuri. Avalik konsultatsioon toimus ajavahemikus 15. septembrist 15. novembrini 2005. Selle käigus laekus üle 740 arvamuse, sealhulgas seisukohavõtte nii eraisikutelt kui ka organisatsioonidelt. Liikmesriikide ja huvirühmadega konsulteeriti kolmes nõupidamisvoorus 2006. aasta aprillis, mais ja septembris. Huvirühmadest osales keskmiselt 40 Euroopa tasandi organisatsiooni, mis esindasid teadus-, haridus- ja ärisektorit.

Konsultatsioonide käigus kujunes välja üldine nõusolek komisjoni taustaanalüüsiga ning samuti nõustuti ühiste jõupingutuste vajadusega, et suurendada ühenduse ja liikmesriikide konkurentsivõimet. Konsultatsioonid heitsid valgust mitmele küsimusele seoses ETI kavandatava struktuuriga, eelkõige juhatuse laadi ja rolli, TIKide funktsioneerimise, ETI personali staatuse, partneritele ETIs osalemiseks pakutavate stiimulite ja akadeemiliste kraadide küsimustele. Eelkõige võtsid eksperdid sõna selle toetuseks, et ärisektor tuleks tugevalt kaasata juba algusest peale ning et valdkonnad, kus TIKe tuleks toetada, tuleks kindlaks määrata nõudlusest juhitud protsessi käigus. Nad rõhutasid ETI juhatuse autonoomia tähtsust ning vajadust koostada see nii, et akadeemiliste/teadusringkondade ja äriringkondade liikmete vahel valitseks sobiv tasakaal.

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Ulatuslikult kasutati komisjoni siseanalüüsi teadmiste, innovatsiooni ja hariduse küsimustes, samuti sõltumatute ekspertide, eelkõige teaduse, arengu ja innovatsiooni eksperdirühmade koostatud aruandeid ning väliskonsultante.

Mõju hindamine

ETI asutamise ja tegevuse mõju hindamises uuriti põhjalikult viit varianti. Neist viiest kolme puhul kaaluti ETIt kui innovatsiooni- ja teadmistepõhist organisatsiooni, mis tegutseb innovatsiooni, teaduse ja hariduse alal, ent tsentraliseerituse aste ja ülalt alla / alt üles suunatud organisatsiooni mudel olid iga võimaluse puhul erinevad. Neljandas variandis kaaluti ETI-t kui rahastamist pakkuvat ja „tuntud headuse“ märki andvat organisatsiooni, viies aga analüüsis senist olukorda.

Eelistati võimalust luua autonoomne organisatsioon, mis tõmbab ühenduse tasandil kokku parimad ressursid ja koordineerib neid TIKide paindlikus trans- ja interdistsiplinaarses raamistikus – nõndanimetatud „integreeritud ETI-t“. See variant seab eesmärgiks tasakaalustada omavahel mitmeid vastandlikke vajadusi: vajadust koordineerimise järele, et tagada koostoime ja strateegiline orientatsioon, ning teisalt TIKidele vajalikku autonoomiat, et kergemini kohaneda ja tulemusi saavutada; vajadust olla ETI huvide teostamisel välismõjudest sõltumatu ning vajadust olla piisavalt ligitõmbav, et suuta kaasata partnerorganisatsioone; ning lõpuks vajadust eksperimenteerida uute võimalustega lõimida innovatsioon, teadus ja haridus ning vajadust tugineda olemasolevatele headele tavadele ja neist lähtuda.

Uue organisatsioonina on ETI-l võimalus ka eksperimenteerida uute organisatsiooniliste ja juhtimismudelitega, milles on ühendatud innovatsioon, haridus ja teadus, ning seeläbi kaasata ettevõtted täielikult strateegilistesse partnerlustesse; see võib pakkuda dünaamilist töökeskkonda, mis väärtustab tippsaavutusi ja tõmbab niiviisi kogu maailmast ligi kõige andekamaid. Avatud struktuurina, mis keskendub pigem indiviididele ja meeskondadele kui tervetele institutsioonidele, suudaks see kaasata tippsaavutusi igal tasandil, igas organisatsioonis ning hõlmates ka Euroopa mõõdet. See võimaldaks luua tippressursside kriitilise massi, koondada juba olemasolevast parima ning leida lahendusi pikaajalistele strateegilistele sõlmprobleemidele, mis on esile kerkinud Euroopas potentsiaalset majanduslikku ja ühiskondliku huvi pakkuvates trans- ja interdistsiplinaarsetes valdkondades.

Kuna see põhineks TIKide raames partnerorganisatsioonidel, maksimeeriks see samal ajal ELi tasandi mõjusid. Neil organisatsioonidel poleks mitte üksnes võimalus mõjutada innovatsiooni-, teadus- ja haridusalast tegevust ning olla sellesse kaasatud kõrgeimal tasandil ning Euroopa ulatuses, vaid üksikisikud on ühtlasi ETI-s välja töötatud parimate tavade kandjad ning aitavad nõnda kaasa partnerorganisatsioonide tegevuskavade kohandamisele.

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanek seisneb ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut.

Õiguslik alus

Selle määruse aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 157 lõige 3. Artikli 157 lõige 3 võimaldab nõukogul vastavalt artiklis 251 ettenähtud menetlusele ja pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega otsustada võtta erimeetmeid, et toetada liikmesriikides algatatud tegevust innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali parema ärakasutamise edendamiseks.

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Vastavalt õiguslikule alusele käsitleb ettepanek seatud ülesandeid proportsionaalselt ja vastavuses subsidiaarsuspõhimõttega. Kui peamine vastutus innovatsiooni ergutamisel lasub liikmesriikidel, siis ETI asutamise ettepanek täiendab liikmesriikide pingutusi konkurentsivõime suurendamisel seeläbi, et a) arendab välja uue innovatsiooni, teadus- ja haridustegevuse alase koostöö juhtimismudeli vastavalt kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele ning soodustab seeläbi teadmiste kolmnurga tööstus- ja äripotentsiaali; ning b) keskendub tegevusele, mille puhul oleks ühe liikmesriigi individuaalses tegevuses raske välja panna vajaliku ulatuse ja kvaliteediga ressursse ning kus ühendatud tegevus saab kasu liikmesriikidevahelisest lähenemisviisist.

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Lisaks on ETI halduskoormust piiratud sellega, mis on vajalik, et komisjon saaks täita oma ülesandeid ühenduse eelarve täitmisel.

Õigusakti valik

Ettepanek tuleks vormistada määrusena. Määruse valimine peegeldab tõsiasja, et tekst loob õigusi ja kohustusi ETI-le ja TIKidele, kelle partnereid ei ole praeguses etapis veel võimalik kindlaks määrata.

MÕJU EELARVELE

ETI ning teadmis- ja innovaatikakogukondade (TIKide) tegevust finantseeritakse kombineeritult mitmest allikast:

1. välisallikatest, sh:

2. liikmesriikide riiklikud, piirkondlikud või kohalikud valitsusasutused,

3. eraallikad (äriühingud, riskikapital, pangad, sh EIP);

4. oma tegevusest (nt intellektuaalomandiõigustest) saadavad ressursid;

5. võimalikest ETI-le tehtavatest annetustest saadavad ressursid;

6. ühenduse vahenditest, mis tulevad eelarve kaudu ETI-le või otse TIKidele, alamrubriigi 1A ülemmäärani jäänud mittesihtotstarbelistest varudest, ning struktuurifondide kaudu ja tavapärase korra kohase osalemise kaudu 7. raamprogrammis, elukestva õppe programmis ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmis.

Otse ETI-le antavaid ressursse kasutataks: i) TIKide rahastamiseks konkursimenetluse alusel, mis põhineb tippsaavutustel ja on kooskõlas ETI juhatuse kehtestatud kriteeriumidega; ii) ETI jooksvate kulude katmiseks; või iii) ETI sihtkapitali täiendamiseks.

Otse TIKidele minevaid ressursse peavad hankima TIKid ja/või nende partnerorganisatsioonid, sh ühenduse programmide ja struktuurifondide suhtes kehtivate tavapäraste menetluste kohaselt. Need ressursid võiksid olla üheks elemendiks pakkumises, mille TIK esitab konkursimenetluses ETI-lt vahendite saamiseks, või need võib mobiliseerida pärast seda, kui TIKile on vahendid juba eraldatud.

ETI ja TIKide rahastamise täpne kord kujuneb siiski tõenäoliselt välja alles aja jooksul. Komisjoni hinnangul nõuab ETI ühenduse eelarvest suuremat panust algusaastatel, keskpika perspektiivi vahendite puhul jääb eesmärgiks maksimeerida välisallikate osalust. Samuti tuleks saavutada kompromiss otse TIKidele minevate ressursside (sealhulgas ühenduse programmidest) ning ühenduse eelarvest otse ETI-le antavate summade vahel.

Ettepaneku kõrge ambitsioonikus tähendab, et ETI ja TIKide kogukulud aastatel 2007–2013 oleksid hinnanguliselt 2367,1 miljonit eurot. Sellistes summades rahastamine võib tulla kas otse ühenduse eelarvest, otse või kaudselt ühenduse programmide kaudu või muudest välisallikatest.

Komisjon on hoidnud regulaarset ühendust erasektoriga ning usub, et ETI vastu on olemas teatav huvi, mida võiks ka rahalises mõttes ära kasutada, sh ETI sihtkapitalile antavate üldtoetustena. Praktikas sõltub ETI ja TIKide võime väljastpoolt (eelkõige ettevõtlusest) rahalisi vahendeid ligi tõmmata usaldusväärsest äriplaanist. Otsustava tähtsusega on kaks tegurit: i) võime meelitada TIKidesse kõige edasijõudnumaid firmasid, parimaid ülikoole ja teaduslikke uurimisrühmi; ning ii) see, mil määral ühendus ise näitab avalikult üles oma usaldust, võttes kohustuseks teha protsessi algatamiseks kättesaadavaks märkimisväärne rahaline toetus, ning ilmutab avatust kaaluda hilisemas etapis muid toetusevorme, mis läheksid otse ETI-le või TIKidele. Sel alusel võiks tekkida positiivne mõjuring.

Ühenduse allikate osas märgib komisjon, et uutes õigusaktide ettepanekutes, mida käsitleti 17. mail 2006. aastal eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe üle peetud läbirääkimistel, ei ole ETI kohta mingeid sätteid. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kasutada osa mittesihtotstarbelistest varudest, mis jäävad allapoole alamrubriigi 1A ülemmäära, otse ETI rahastamiseks kuni 308,7 miljoni euro suuruses summas. Paralleelselt jätkab komisjon võimaluste uurimist leida täiendavaid allikaid, tuginedes sealhulgas vajaduse korral institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele.

On võimalik, et TIKid või nende partnerorganisatsioonid saavad summasid otse 7. raamprogrammist, elukestva õppe programmist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmist või struktuurifondidest kooskõlas nende vastavate menetlustega; eeldatavasti moodustavad sellised summad olulise osa nende rahastamisest. Esimeste kogemuste põhjal ja sedavõrd, kui sellist rahalist toetust peetakse vajalikuks ja seda ei ole võimalik saavutada olemasoleva õigusliku aluse raames, kaalutakse aja jooksul ka vajalikke kohandusi.

On võimalik, et struktuurifondidel on oluline roll partnerorganisatsioonide jaoks, kuhu kuuluvad abikõlblikud liikmesriigid, piirkonnad, linnad või teised abisaajad, sest paljud kulutuste või investeeringute liigid on struktuurifondide eeskirjade alusel abikõlblikud ning kuuluksid Lissaboni prioriteetsete eesmärkide rahastamise alla.

Välisressursside osas oodatakse kaasfinantseerimist TIKide partneritelt endilt või et partnerid leiaksid finantseerimisallikaid. Lisaks sellele peaks oluline osa investeeringutest TIKide kasutatavate rajatiste parandamisse tulema otse liikmesriikide, piirkondlike või kohalike valitsusasutuste sissemaksetest või laenudest, sh EIP-st.

TÄIENDAV TEAVE

Läbivaatamisklausel

Ettepanekus sisaldub läbivaatamisklausel, mille kohaselt komisjon esitab aruande ETI määruse rakendamise kohta ja teeb vajadusel kohased muudatusettepanekud viie aasta pärast ning seejärel iga nelja aasta järel.

Paindlikkus

ETI eriline laad ja eesmärgid nõuavad suurt paindlikkust selle väljatöötamisel ja tegevuses. Eelkõige tuleks hoolega vältida tarbetuid keerukusi, mis võiksid kahjustada selle innovatsioonivõimet ning põhjustada selle korralduses või tegevuste valikus ja elluviimises liigset ja ebasümpaatset paberimajandust.

Personal

ETI ise võtab tööle väga piiratud arvu töötajaid, isegi täiskoormusel töötades hinnanguliselt kõige rohkem 60, kelle hulgas on võrdselt nõuandvas funktsioonis teadlasi ja kantseleitöötajaid. Need töötajad on võetud tööle otse ETIsse tähtajalise lepinguga vastavalt Euroopa Ühenduse muude teenistujate teenistustingimustele. ETI võib võtta vastu ka liikmesriikidest või erasektorist lähetatud töötajaid. Juhatus võtab vastu vajalikud sätted, mis võimaldavad lähetatud ekspertidel ETIs töötada.

2006/0197 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[4]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[5]

toimides kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega[6]

ning arvestades järgmist:

7. Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust kujundada välja tingimused, mis soodustavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni, et anda Euroopa Liidus konkurentsivõimele, majanduskasvule ja tööhõivele uut kasvuhoogu.

8. Tugeva tööstus-, konkurentsi- ja innovatsioonibaasi säilitamine Euroopas on eeskätt liikmesriikide ülesanne. Innovatsiooni kui meie ees seisva väljakutse laad ja ulatus Euroopa Liidus nõuab siiski meetmete võtmist ka ühenduse tasandil.

9. Ühendus peaks toetama innovatsiooni edendamist, eelkõige teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 7. raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi, integreeritud elukestva õppe programmi ja struktuurifondide kaudu.

10. On vaja uut algatust ühenduse tasandil, mida edaspidi nimetatakse „Euroopa Tehnoloogiainstituudiks” („ETI”), et täiendada senist ühenduse ja liikmesriikide poliitikat ja algatusi, edendades teadmiste kolmnurga – innovatsiooni, teaduse ja hariduse – lõimimist üle kogu ELi.

11. 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni valmistama ette ETI asutamise ametlikku ettepanekut, et esitada see 2006. aasta sügisel.

12. ETI eesmärgiks peaks olema aidata kaasa ühenduse ja liikmesriikide innovatsioonivõime arendamisele, hõlmates kõrgeimate standardite kohaselt haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevust.

13. Oma juhatuse kaudu peaks ETI määrama kindlaks Euroopas innovatsiooni ees seisvad pikaajalised strateegilised ülesanded, eelkõige trans- ja interdistsiplinaarsetes valdkondades, sh need, mis on juba Euroopa tasandil juba kindlaks määratud, ning peaks pakkuma välja teadmis- ja innovaatikakogukondade (edaspidi „TIK”) läbipaistva ja tippsaavutustele tugineva valikuprotsessi nendes valdkondades; juhatuse liikmeskonnas peaks olema tasakaalus äri- ning teadus-/akadeemiliste ringkondade kogemused.

14. Et aidata kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja tõsta Euroopa majanduse atraktiivsust, peaks ETI suutma tõmmata ligi partnerorganisatsioone, teadlasi ja üliõpilasi üle kogu maailma ning teha koostööd kolmandate riikide organisatsioonidega.

15. ETI peaks eelkõige toimima tippsaavutustele tuginevate pikaajaliste partnerluste kaudu inter- ja transdistsiplinaarsetes valdkondades, mis pakuvad Euroopa jaoks potentsiaalselt majanduslikku või ühiskondlikku huvi. Need partnerlused valib välja ETI juhatus ja need nimetatakse TIKideks.Suhted ETI ja TIKide vahel põhinevad lepingutel, milles sätestatakse TIKide õigused ja kohustused, tagatakse piisav koordineerimise tase ning visandatakse TIKi tegevuse ja tulemuste seire- ja hindamismehhanism.

16. Vaja on toetada haridust kui kõikehõlmava innovatsioonistrateegia lahutamatut, kuid sageli puuduvat osa. ETI ja TIKide vahelise lepinguga tuleks ette näha, et TIKide kaudu antavad akadeemilised kraadid ja diplomid on ETI kraadid ja diplomid. ETI peaks aitama kaasa ETI akadeemiliste kraadide ja diplomite tunnustamisele liikmesriikides. Kõik see tegevus peab toimuma ilma direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) [7] sätteid piiramata.

17. ETI peaks kehtestama intellektuaalomandi haldamise suunised, mis soodustaksid intellektuaalomandi kasutamist sobivatel tingimustel, sealhulgas litsentseerimise kaudu, ning pakuksid kohaseid stiimuleid ETI-le ja selle partneritele (sh asjaomastele üksikisikutele), TIKidele ja partnerorganisatsioonidele, samuti kõrvalettevõtetele ja äriotstarbelisele kasutusele. Kui tegevust rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammide alusel, kohaldataks nimetatud programmide eeskirju.

18. Tuleb ette näha kohased sätted, et tagada ETI vastutus ja läbipaistvus. Asjakohased eeskirjad, millega reguleeritakse ETI tegevust, võetakse vastu ETI põhikirjas.

19. Et tagada ETI funktsionaalset autonoomiat ja sõltumatust, peaks ETI haldama ise oma eelarvet, mulle tulude pool peaks sisaldama ühenduse toetust ning samuti sissemakseid liikmesriikidelt ja eraorganisatsioonidelt, riiklikelt või rahvusvahelistelt organitelt ja institutsioonidelt, ETI oma tegevusest saadavat tulu ja annetusi. ETI peaks püüdma ligi tõmmata eraorganisatsioonide üha suuremat rahalist toetust.

20. Ühenduse subsiidiumide ja muude toetuste osas, mis tulevad Euroopa Liidu üldeelarvest, tuleks kohaldada ühenduse eelarvemenetlust.

21. Käesoleva määrusega kehtestatakse aastateks 2008–2013 finantsraamistik, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 37 tähenduses.

22. ETI on ühenduste asutatud asutus nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1602/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[8] artikli 185 lõike 1 tähenduses ja peaks sellest tulenevalt oma finantseeskirjad ise vastu võtma.

23. Juhatus peaks vastu võtma kolmeaastase jooksva tööprogrammi, mille komisjon peaks läbi vaatama, et kontrollida selle vastavust ühenduse poliitikale ja vahenditele, ning aastaaruande, sealhulgas täieliku raamatupidamisaruande, mis tuleks edastada komisjonile ja teha teatavaks parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

24. On kohane, et Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema õigus esitada arvamusi ETI tööprogrammi ning aastaaruande, sh raamatupidamisaruande kohta.

25. ETI tegevust on kohane korrapäraste ajavahemike järel läbi vaadata.

26. Kuna liikmesriigid ei suuda selle tegevuse eesmärke täielikult saavutada, vaid nende eesmärkide ulatuse ja riikidevahelise iseloomu tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt meetmeid kehtestada. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut (edaspidi „ETI“).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

27. Innovatsioon e innovaatika – protsess, mille kaudu kerkivad esile uued ideed, mis vastavad ühiskonna või majanduse nõudmistele ja genereerivad uusi tooteid, teenuseid või ärimudeleid, mis võetakse edukalt kasutusele olemasoleval turul või mis suudavad luua uusi turge.

28. Teadmis- ja innovaatikakogukond – partnerorganisatsioonide ühisettevõte, (olenemata oma täpsest juriidilisest vormist), mille ETI on välja valinud ja määranud teostama konkreetses valdkonnas kõrgeima tasandi ühendatud innovatsiooni-, teadus- ja haridusalast tegevust.

29. Ülikool – igat tüüpi kõrgharidusasutus, mis annab tunnustatud akadeemilisi kraade või muu tunnustatud kolmanda taseme hariduse kvalifikatsiooni, olenemata selle nimetusest siseriiklikus kontekstis.

30. Teadusasutus – avalik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle üks põhieesmärke on tegelda teadusuuringute või tehnoloogiaarendusega.

31. Partnerorganisatsioon – iga organisatsioon, mis on TIKi liige; selliste hulka võivad kuuluda eelkõige: ülikoolid, teadusasutused, riiklikud või eraäriühingud, finantsasutused, piirkondlikud ja kohalikud valitsusasutused, sihtasutused.

32. Partnerlus – rühm potentsiaalseid partnerorganisatsioone, kes on tulnud kokku, et kandideerida TIKi nimetuse saamiseks.

Artikkel 3

Eesmärk

ETI eesmärk on aidata kaasa tööstusliku konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja ühenduse innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil kombineerib ja integreerib ta innovatsiooni, teaduse ja hariduse kõige kõrgemate standardite kohaselt.

Artikkel 4

Ülesanded

33. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb ETI järgmist:

34. teeb kindlaks Euroopas potentsiaalset majanduslikku ja ühiskondliku huvi pakkuvad pikaajalised strateegilised sõlmprobleemid, mis võivad pikaajalises perspektiivis luua parimat innovatsioonialast lisandväärtust;

35. määrab nende sõlmprobleemide hulgast oma prioriteedid ja valib välja need, kus ta teeb algatusi ja kuhu ta investeerib ressursse;

36. teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd;

37. valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades TIKid ning määrab kokkuleppe teel kindlaks nende õigused ja kohustused; pakub neile vajalikku tuge; rakendab kvaliteedikontrollimeetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nende vahel kohase koordineerimistaseme.

38. mobiliseerib avalikest ja eraallikatest vajalikud rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja omavahenditest;

39. edendab ETI akadeemiliste kraadide ja diplomite tunnustamist liikmesriikides.

40. Eelkõige ETI algatusel võib asutada sihtasutuse (edaspidi „ETI sihtasutus“), mille konkreetseks eesmärgiks on edendada ja toetada ETI tegevust.

ETI võib sellisesse sihtasutusse suunata kuni 3% oma aastaeelarvest.

Artikkel 5

Teadmis- ja innovaatikakogukonnad

41. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad tegelevad eelkõige järgmisega:

42. innovatsioonile suunatud tegevus ja investeeringud, milles täielikult integreeritakse teaduse ja hariduse mõõde ning mis innustavad tulemuste levitamist ja kasutamist;

43. kõige eesrindlikumad teadusuuringud Euroopa Ühendusele olulist majanduslikku ja ühiskondlikku huvi pakkuvates tugeva innovatsioonipotentsiaaliga valdkondades;

44. haridus- ja koolitustegevus magistri- ja doktoriõppe tasandil, sh innovatsioonialaste oskuste arendamine ning juhtimis- ja ettevõtlusoskuste parandamine;

45. parima tava levitamine, eelkõige innovatsioonile orienteeritud organisatsioonide juhtimise ning koostöö või partnerluse arendamise alal haridus-/teadussektori ja äriringkondade vahel.

46. Protsess, millega ETI valib välja partnerluse, millest saab TIK, põhineb konkursil, on avatud ja läbipaistev, ning selle üksikasjalikud kirjeldused ja tingimused avaldatakse.

Partnerluse valikul võetakse arvesse eelkõige:

47. partnerluse olemasolevat ja potentsiaalset innovatsioonivõimet ning tippsaavutusi hariduse ja teaduse alal;

48. selle võimet saavutada ETI seatud eesmärke;

49. TIKisse paigutatud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid;

50. innovatsioonivõime demonstreerimist, sh intellektuaalomandi haldamise plaani, mis on asjaomases sektoris kohane ning vastab ETI intellektuaalomandi haldamise põhimõtetele ja suunistele.

Valikul võetakse veel arvesse:

51. toimivat struktuuri, mis näitab pühendumust ETI-le ja selle eesmärkidele;

52. võimet tagada dünaamiline, paindlik ja atraktiivne töökeskkond, kus väärtustatakse nii individuaalseid kui ka meeskondlikke saavutusi innovatsiooni, teaduse ja hariduse alal;

53. akadeemiliste kraadide ja diplomite andmise aluseid, sealhulgas seda, kuidas arvestatakse Euroopa kõrgharidusruumi alast ühenduse poliitikat, eelkõige kokkusobivuse, läbipaistvuse ning kraadide ja diplomite tunnustamise ja kvaliteedi osas;

54. partnerluse kohanemissuutlikkust ja võimet võtta arvesse oma valdkonnas või innovatsioonimaastikul toimuvaid muutusi.

55. TIKide ressursid saadakse avalikest ja eraallikatest. Nende hulka võivad kuuluda eelkõige otse ETI-lt saadud ja/või ETI kaudu suunatud sissemaksed ja partnerorganisatsioonidelt saadud toetused.

56. Partnerlustesse võivad kuuluda kolmandate riikide partnerorganisatsioonid, mis suudavad anda positiivse panuse TIKi eesmärkide täitmiseks.

Artikkel 6

Akadeemilised kraadid ja diplomid

57. ETI ja TIKi vahelises kokkuleppes nähakse ette, et akadeemilised kraadid ja diplomid, mis antakse TIKi kaudu valdkondades, milles tegeldakse TIKi kaudu õpingute, teaduse ja innovatsiooniga, on ETI kraadid ja diplomid.

58. ETI julgustab partnerorganisatsioone andma ühiskraade ja -diplomeid, mis peegeldavad TIKide ühendiseloomu. Need võivad siiski olla ka ühe institutsiooni antud kraadid või siis topelt- või ühiskraadid ja -diplomid.

59. Liikmesriigid teevad ETI kraadide ja diplomite tunnustamisel koostööd.

Artikkel 7

ETI sõltumatus ja kooskõla ühenduse, liikmesriikide ja valitsustevahelise tegevusega

60. ETI tegutseb riiklikest ametiasutustest ja välistest mõjudest sõltumatult. Oma igapäevases tegevuses on ETI ühenduse institutsioonidest autonoomne. ETI organite liikmed võtavad vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti ETI kasuks tehtava töö ja oma eelneva või samaaegse tegevuse vahel.

61. ETI tegevus peab olema kooskõlas muu ühenduse tasandil toimuva tegevusega, eelkõige innovatsiooni, teadusuuringute ja hariduse valdkonnas.

62. ETI võtab asjakohaselt arvesse ka riikliku ja valitsustevahelise tasandi poliitikasuundi ja algatusi.

Artikkel 8

ETI organid

63. ETI organid on:

64. Juhatus, mis koosneb äri, teadusuuringute ja hariduse vallas kogemusi omavatest kõrgetasemelistest liikmetest ning vastutab ETI ja teadmis- ja innovatsiooniühenduste juhtimise ja hindamise ning kõigi strateegiliste otsuste eest.

65. Täitevkomitee, mis jälgib ETI tegevust ning võtab vastu otsused, mida on vaja teha juhatuse koosolekute vahelisel ajal.

66. Direktor, kes vastutab juhatuse ees ETI haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on ETI seaduslik esindaja.

67. Kontrollikomisjon, mis nõustab juhatust ja direktorit finants- ja haldusjuhtimise, ETI kontrollistruktuuride ja teadmis- ja innovaatikakogukondadega loodavate rahastamissidemete küsimustes ning juhatuse soovil ka muudes küsimustes.

68. Komisjon võib määrata vaatlejad, kes võtavad osa juhatuse, täitevkomitee ja kontrollikomisjoni koosolekutest.

Artikkel 9

Intellektuaalse omandi haldamine

69. ETI määratleb ja avalikustab oma intellektuaalse omandi haldamise põhimõtted ja juhised. Nende abil:

70. toetatakse ELi innovatsioonivõimet;

71. võetakse arvesse asjaomase valdkonna eritingimusi;

72. edendatakse intellektuaalomandi kasutamist asjakohastel tingimustel teadusuuringutes ja innovatsiooni eesmärgil, eelkõige määratledes, kuidas intellektuaalomandit jagatakse ETI ja tema partnerite vahel;

73. pakutakse asjakohaseid stiimuleid ETI-le ja partneritele, kaasaarvatud üksikisikutele, teadmis- ja innovaatikakogukondadele ja partnerorganisatsioonidele.

74. pakutakse eristiimuleid spin-off ettevõtetele ja äriliselt edukatele ettevõtetele.

75. Partnerorganisatsioonid peavad oma teadmis- ja innovaatikakogukonnaks saamise taotluses näitama, et nad on jõudnud kokkuleppele järgmistes küsimustes lõikes 1 nimetatud põhimõtete ja juhiste kohaselt:

76. teadus- ja arendustegevuse tulemuste ja muude tulemuste omandisuhted, haldamine ja kaitse;

77. ligipääs sellistele tulemustele ja eelnevatele teadmistele;

78. kulude ja kasumi jagamine, võttes asjakohaselt arvesse erinevate partnerorganisatsioonide panust;

79. erisätted, boonused ja stiimulid, millega soodustatakse teadus- ja arendustegevuse tulemuste arendamist ja kasutamist, kaasa arvatud tulemuste kasutamisel põhinevad spin-off ettevõtted.

Artikkel 10

Õiguslik seisund

80. ETI on juriidiline isik. Tal on kõigis liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele juriidilistele isikutele antakse. Eelkõige võib ta omandada või võõrandada materiaalset või immateriaalset vara ning oma nimel kohtus esineda.

81. ETI suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 11

Vastutus

82. ETI kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

83. ETI lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu sätetega ning selle lepingu suhtes kohaldatavate seadustega.

ETI sõlmitavates lepingutes peab olema sätestatud, et kohtumõistmine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

84. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab ETI kõik kahjud, mida ETI või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu pädevusse.

85. Kõiki ETI makseid seoses lõigetes 2 ja 3 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ETI kuludena ning need kaetakse ETI rahalistest vahenditest.

Artikkel 12

Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele

86. ETI tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme.

87. ETI avalikustab viivitusteta:

88. töökorra,

89. jooksva kolmeaastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande.

90. Piiramata lõigete 4 ja 5 kohaldamist, ei levita ETI kolmandatele isikutele saadud konfidentsiaalset teavet, mida on põhjendatult palutud käsitleda konfidentsiaalsena.

91. ETI organite liikmete suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud konfidentsiaalsuskohustus.

ETI poolt käesoleva määrusega kooskõlas kogutud teabe suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.[9]

92. Määrust (EÜ) nr 1049/2001[10] kohaldatakse ETI valduses olevate dokumentide suhtes. Juhatus võtab vastu nimetatud määruse praktilise rakendamise korra hiljemalt kuue kuu jooksul ETI asutamisest.

Artikkel 13

Vahendid

93. ETI-t rahastatakse eelkõige järgmistest allikatest:

94. Euroopa Liidu eelarvest eraldatavad vahendid;

95. liikmesriikide või nende ametiasutuste eraldatavad vahendid;

96. äriühingute või eraorganisatsioonide eraldatavad vahendid;

97. annakud, annetused ja eraldised eraisikutelt, institutsioonide fondidelt või muudelt riiklikelt ametiasutustelt;

98. ETI tegevusest ja selle tulemustest või kapitaliannetustest saadav tulu, kaasa arvatud tulu, mida haldab ETI sihtasutus või mis pärineb intellektuaalomandi õigustest.

99. kolmandate riikide, rahvusvaheliste asutuste või institutsioonide eraldatavad vahendid;

Osalus võib olla ka mitterahaline.

100. ETI võib taotleda ja/või vahendada ühenduse toetusi, eelkõige ühenduse programmide ja fondide raames. Selliseid toetusi ei anta tegevustele, mida ühenduse eelarvest juba rahastatakse.

Artikkel 14

Tegevuse kavandamine ja aruandekohustus

101. ETI võtab vastu:

102. jooksva kolmeaastase tööprogrammi, kus esitatakse peamised prioriteedid ja kavandatud algatused ning hinnang rahastamisvajaduse ja -allikate kohta. Juhatus esitab tööprogrammi kava komisjonile. Komisjon avaldab kolme kuu jooksul arvamust programmi kooskõla kohta ühenduse poliitika ja vahenditega. Kui komisjon ei kiida programmi heaks, siis vaatab juhatus programmi uuesti läbi ning võtab selle uuesti vastu, koos asjakohaste muudatustega.

103. aruande iga aasta 30. juuniks. Aruandes antakse ülevaade ETI eelneva aasta tegevusest ja hinnatakse tulemusi püstitatud eesmärkide ja kehtestatud ajakava seisukohast, sooritatud tegevustega seotud ohtusid ning vahendite kasutamist ja ETI üldist tööd. Aruanne sisaldab täielikku auditeeritud raamatupidamisaruannet.

104. Jooksev kolmeaastane tööprogramm ja aastaaruanne esitatakse komisjonile, kes edastab need Euroopa Parlamendile ja Euroopa Kontrollikojale.

105. Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon võivad esitada ETI juhatusele arvamuse mis tahes teema kohta jooksvas kolmeaastases tööprogrammis. Kui sellised arvamused ETI-le esitatakse, siis peab juhatus kolme kuu jooksul vastama ja teatama mis tahes prioriteetide või kavandatud tegevuse muudatustest.

Artikkel 15

ETI hindamine

106. Tulemuste kõrge kvaliteedi ja vahendite tõhusa kasutamise saavutamiseks tagab ETI, et tema tegevus, kaasa arvatud TIKide kaudu hallatav tegevus, on pideva järelevalve ja perioodilise sõltumatu hindamise all. Hindamise tulemused avalikustatakse.

107. Viie aasta jooksul käesoleva määruse vastuvõtmisest ja sealt edasi iga nelja aasta tagant avalikustab komisjon ETI hindamise tulemused. Hinnang põhineb sõltumatul välishindamisel ning selles uuritakse, kuidas ETI täidab oma eesmärki. Selles käsitletakse ETI ja TIKide kõiki tegevusi ning kontrollitakse nende tõhusust, jätkusuutlikkust, tulemuslikkust ning kooskõla ühenduse poliitikaga. Hinnangus võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riigi tasandil.

108. Juhatus võtab hindamise tulemusi asjakohaselt arvesse ETI programmides ja tegevuses.

Artikkel 16

Eelarvelised kulukohustused

Käesoleva määruse rakendamise suunavaks finantsraamistikuks kuueaastaseks perioodiks alates 1. jaanuarist 2008 määratakse 308,7 miljonit eurot Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku. piires.

Artikkel 17

Aastaeelarve ettevalmistamine ja vastuvõtmine

109. ETI kuludeks on personalikulud, haldus- ja infrastruktuurikulud ning tegevuskulud.

110. Eelarveaasta vastab kalendriaastale.

111. Direktor koostab ETI järgmise aasta tulude ja kulude prognoosi ning edastab selle juhatusele.

112. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

113. Juhatus võtab vastu esialgse prognoosi koos esialgse kolmeaastase tööprogrammiga ja edastab need 31. märtsiks komisjonile.

114. Komisjon sisestab vastavalt prognoosile Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse eelarveprojekti prognoosid, mida ta peab üldeelarvest antava toetuse seisukohast vajalikuks.

115. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ETI toetuseks kasutatavad assigneeringud.

116. Juhatus võtab vastu ETI eelarve, mis muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku kinnitamist. Vajaduse korral kohandatakse eelarvet vastavalt.

117. Iga olulise eelarvemuudatuse puhul järgitakse sama menetlust.

Artikkel 18

Eelarve täitmine ja kontroll

118. ETI võtab vastu oma finantsreeglid vastavalt nõukogu määruse 1605/2002 artikli 185 lõikele 1. Et võimaldada ETI-l täita oma eesmärke ning ligi tõmmata ja hoida partnereid erasektorist, tuleb arvesse võtta piisava tegevusvabaduse vajadust.

119. Direktor vastutab ETI eelarve täitmise eest.

120. ETI raamatupidamine konsolideeritakse komisjoni raamatupidamisega.

121. Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele ETI aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2 ja juhatuse tegevusele seoses sihtasutusega.

Artikkel 19

Ühenduse finantshuvide kaitse

122. Et võidelda pettuste, korruptsiooni ja ebaseadusliku tegevuse vastu, kohaldatakse ETI suhtes täielikult määrust (EÜ) nr 1073/1999.[11]

123. ETI liitub 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust.[12] Juhatus vormistab selle liitumise ametlikult ja võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada sisejuurdluste läbiviimist OLAFi poolt.

124. Kõigis ETI vastuvõetud otsustes ja sõlmitud lepingutes tuleb selgesõnaliselt sätestada, et OLAF ja kontrollikoda võivad kontrollida kõikide ühenduse raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente kohapeal, sealhulgas lõplike abisaajate tööruumides.

125. Lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis ETI sihtasutuse suhtes.

Artikkel 20

Läbivaatamisklausel

Viis aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist ning sealt edasi iga nelja aasta tagant annab komisjon aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse rakendamise ja ETI tegevuse kohta ning teeb asjakohased ettepanekud määruse muutmiseks.

Komisjoni aruandes võetakse arvesse artiklis 14 sätestatud juhatuse iga-aastaseid aruandeid ja artiklis 15 sätestatud välishindamisi.

Artikkel 21

Põhikiri

Lisas sätestatud ETI põhikiri on vastu võetud.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Euroopa Parlamendi nimel

president

LISA

Euroopa tehnoloogiainstituudi põhikiri

Artikkel 1

Juhatuse koosseis

126. Juhatus koosneb määratud liikmetest, kelle hulgas on nii ärikogemusega kui ka akadeemilise/teadusliku taustaga inimesi (edaspidi „määratud liikmed“) ja liikmetest, keda valivad ennast esindama ETI ja TIKide innovatsiooni, teadustegevuse, akadeemilise, tehnilise ja haldustöö tegijad ning üliõpilased ja doktorikandidaadid (edaspidi „valitavad liikmed“).

127. Määratud liikmeid on 15. Nende ametiaeg on kuus aastat, mida ei saa pikendada. Liikmed määrab komisjon valimiskomitee ettepaneku põhjal. Valimiskomitee koosneb komisjoni nimetatud neljast sõltumatust kõrgetasemelisest eksperdist.

128. Komisjon võtab arvesse akadeemilise/teadusliku ja ärikogemusega inimeste tasakaalustatuse põhimõtet ning samuti soolise tasakaalu põhimõtet ja Liidu erinevate innovatsiooni-, teadus- ja hariduskeskkondade esindatust.

129. Kolmandik määratud liikmetest vahetatakse välja iga kahe aasta tagant. Liikmed, kelle volitused peatuvad pärast teist või neljandat aastat esimese juhatuse ametisse nimetamisest, määratakse loosi teel.

130. Valitavaid liikmeid on 4. Nende ametiaeg on 3 aastat, mida saab pikendada ühe korra. ETIst või TIKist lahkumise korral nende liikmelisus peatub. Nad asendatakse mandaadi lõppemiseni sama protsessi kasutades.

131. „Valitavate liikmete“ valimise ja asendamise tingimused ja korra võtab direktori ettepanekul vastu juhatus enne esimese TIKi tegevuse algust. Selline korraldus tagab mitmekesise esindatuse ning võtab arvesse ETI ja TIKide arengu.

132. Juhul kui juhatuse liige ei saa oma ülesandeid täita, määratakse või valitakse mandaati lõpule viima asendusliige, kasutades sama menetlust, mida kasutati asendatava liikme puhul.

Artikkel 2

Juhatuse ülesanded

133. Juhatuse liikmed tegutsevad ETI huvides, kaitstes selle eesmärke ja missiooni, identiteeti ja sidusust.

134. Eelkõige on juhatusel järgmised ülesanded:

135. võtta direktori ettepaneku alusel vastu ETI strateegia nagu see on kirjas jooksvas kolmeaastases tööprogrammis, ETI eelarve, iga-aastane raamatupidamisaruanne ja bilanss ning iga-aastane tegevusaruanne.

136. määrata valdkonnad, milles TIKid asutatakse;

137. võtta vastu TIKide valimise kord, mis on täpne, läbipaistev ja kasutajasõbralik; menetluses peab sisalduma väliste ekspertide hinnang ja arvesse tuleb võtta ETI ja TIKide suhteid.

138. valida ja määrata partnerlus, mida nimetatakse TIKiks või vajadusel määramise tühistama.

139. tagada TIKi tegevuse pidev hindamine;

140. võtta vastu enda töökord ning ka täitevkomitee ja kontrollikomisjoni töökorrad;

141. komisjoni nõusolekul määrata juhatuse, täitevkomitee ja kontrollikomisjoni liikmetele asjakohased honorarid; neid honorare võrreldakse liikmesriikide sarnaste sätetega;

142. võtta vastu täitevkomitee, kontrollikomisjoni ja direktori valimise kord;

143. nimetada ametisse direktor, peaarvepidaja ja täitevkomitee ja kontrollikomisjoni liikmed;

144. luua vajadusel nõuanderühmad, mille tegevusaeg võib olla piiritletud;

145. edendada ETI-t kogu maailmas, tõsta selle atraktiivsust ja teha ETIst kõrgetasemeline hariduse, teaduse ja innovatsiooni rahvusvaheline keskus;

146. võtta vastu käitumisjuhend huvide konflikti puhuks;

147. määratleda intellektuaalomandi haldamise põhimõtted ja juhised.

148. Juhatus võib delegeerida konkreetsed ülesanded täitevkomiteele.

149. Juhatus valib esimehe määratud liikmete hulgast. Esimehe ametiaeg on 3 aastat ning seda võib pikendada ühe korra.

Artikkel 3

Juhatuse toimimine

150. Juhatus võtab otsuseid vastu liikmete lihthäälteenamusega.

Artikli 2 lõike 2 punktide a, b, c, d ja i ning artikli 4 alusel vastuvõetavate otsuste puhul on siiski vaja kõigi liikmete kahekolmandikulist häälteenamust.

151. Juhatuse korralised koosolekud toimuvad vähemalt kolm korda aastas, erakorralise koosoleku saab kokku kutsuda esimees või kutsutakse see kokku vähemalt kolmandiku liikmete nõudmisel.

152. Üleminekuperioodil koosneb juhatus ainult määratud liikmetest, kuni saab korraldada valitavate liikmete valimise pärast esimese TIKi loomist.

Artikkel 4

Täitevkomitee

153. Täitevkomitee koosneb viiest liikmest, kaasa arvatud juhatuse esimees, kes juhatab ka täitevkomiteed.

Neli muud liiget juhatuse esimehe kõrval valib juhatus määratud liikmete hulgast.

154. Täitevkomitee koguneb regulaarselt juhatuse esimehe kutsel või direktori nõudel.

155. Täitevkomitee võtab otsuseid vastu kõigi liikmete lihthäälteenamusega.

156. Täitevkomitee täidab järgmisi ülesandeid:

157. juhatuse koosolekute ettevalmistamine;

158. ETI jooksva kolmeaastase tööprogrammi rakendamise jälgimine;

159. TIKide valimiskorra jälgimine;

160. kõigi muude juhatuse delegeeritud otsuste vastuvõtmine.

Artikkel 5

Direktor

161. Direktoril peavad olema ETI tegevuse valdkonnas laialdased teadmised ja hea maine. Direktori nimetab ametisse juhatus neljaks aastaks. Juhatus võib seda perioodi ühe korra nelja aasta võrra pikendada, kui seda peetakse ETI huve silmas pidades parimaks.

162. Direktor on ETI igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Direktor vastutab juhatuse ees, kellele ta annab pidevalt aru ETI tegevuse arengu kohta.

163. Eelkõige on direktoril järgmised ülesanded:

164. toetada juhatust ja täitevkomiteed nende tegevuses ja tagada koosolekuteks sekretariaadi töö;

165. valmistada ette esialgne strateegia ja eelarve juhatusele esitamiseks täitevkomitee kaudu;

166. hallata TIKide valimisprotsessi ja tagada, et protsessi erinevad etapid viiakse läbi läbipaistvalt ja objektiivselt;

167. korraldada ja juhtida ETI tegevust;

168. vastutada haldus- ja finantsküsimuste eest, kaasa arvatud ETI eelarve täitmine. Direktor võtab asjakohaselt arvesse kontrollikomisjonilt saadud nõuandeid;

169. vastutada kõigi personaliküsimuste eest;

170. valmistada ette esialgne jooksev kolmeaastane tööprogramm ja ETI iga-aastane tegevusaruanne ning esitada need juhatusele;

171. esitada iga-aastane esialgne raamatupidamisaruanne ja bilanss kontrollikomisjonile ja sellele järgnevalt ka täitevkomitee kaudu juhatusele.

172. jälgida, et ETI lepingute ja kokkulepetega võetud kohustused oleksid täidetud;

173. anda täitevkomiteele ja juhatusele nende tegevuseks vajalik teave.

Artikkel 6

Kontrollikomisjon

174. Kontrollikomisjon koosneb viiest liikmest, kelle nimetab pärast komisjoniga konsulteerimist ametisse juhatus neljaks aastaks ning kes valitakse väliste nõunike hulgast, kellel on piisav kogemus akadeemiliste, teadus- ja äriorganisatsioonide auditeerimise ja finantskontrolli valdkonnas.

175. Kontrollikomisjon tegutseb muudest ETI organitest sõltumatult.

176. Kontrollikomisjon valib oma esimehe.

177. Kontrollikomisjon vaatab läbi esialgse raamatupidamisaruande ja esitab juhatusele ja direktorile soovitused.

178. Kontrollikomisjon vastutab määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 183 lõikes 3 ettenähtud komisjoni siseaudiitori funktsiooni täitmise eest ning teeb selleks asjakohased korraldused.

Artikkel 7

ETI töötajad

179. ETI personal koosneb tähtajalise lepinguga otseselt ETI poolt tööle võetud töötajatest. ETI direktori ja töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi.

180. Liikmesriigid või muud tööandjad võivad ETIsse piiratud ajaks lähetada eksperte.

Juhatus võtab vastu sätted, mis võimaldavad liikmesriikide või muude tööandjate lähetatud ekspertidel töötada ETIs ning kus määratletakse nende õigused ja kohustused.

181. ETIs kohaldatakse töötajate suhtes õigust, mille on pädev asutus andnud töötajatega lepingute sõlmimiseks.

182. Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida on ETI-le tekitanud tema raske eksimus oma kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega.

Artikkel 8

Teadmis- ja innovaatikakogukondade korraldamise ja haldamise põhimõtted

183. Juhatus võtab vastu juhendite raamistiku, mille alusel määratakse TIKi lepingute tingimused ning nende tegevuse rahastamine, järelevalve ja hindamine. Juhend avaldatakse enne TIKide valimisprotsessi algust.

184. Eelkõige võtab juhatus vastu järgmised juhendid:

185. TIKide järelevalve ja hindamine ning ETI osalemine nende juhtimises.

186. ettevõtluse mõõtme lõimimine teadus- ja haridustegevusse, kaasa arvatud hariduse ja teadus- ja arendustegevuse kavandamine ja rakendamine; töötajate ja üliõpilaste/teadlaste liikuvus ettevõtete ja akadeemilise/teadussektori vahel; sellise haridussisu pakkumine, mis võtab arvesse ettevõtluse, juhtimise ja innovatsiooniga seotud teemasid; tulemuste ja sellest tuleneva tulu jaotamine partnerite vahel; ning tulemuste ja heade tavade levitamine muudele kui partnerorganisatsioonidele, kaasa arvatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

187. meetmed millega tagada, et õppekavad ja asutusesisene tegevus toetaks ettevõtlikku ja innovaatilist mõtteviisi.

188. ETIga sõlmitud lepingu tingimuste raames jääb TIKidele märkimisväärne autonoomia oma sisese korralduse ning ka täpse tegevuskava ja töömeetodite määratlemiseks.

Artikkel 9

Teadmis- ja innovaatikakogukondade hindamise ja järelevalve põhimõtted

ETI korraldab iga TIKi tulemuste pideva järelevalve ja perioodilise sõltumatu hindamise. Hindamine peab põhinema heal haldustaval ja tulemusele orienteeritud parameetritel ning selle käigus tuleb vältida mittevajalikke formaalsusi ja menetlusega seotud aspekte.

Artikkel 10

Teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse kestus, jätkamine ja lõpetamine

189. Vastavalt perioodiliste hindamiste tulemustele ja teatavate valdkondade spetsiifilisusele on TIKide tavaline tegevusaeg 7–15 aastat.

190. Juhatus võib erandkorras otsustada pikendada TIKi algselt sätestatud tegevuse kestust, kui see on kõige asjakohasem viis ETI eesmärkide saavutamiseks.

191. Juhul kui TIKi hindamine näitab, et tulemused pole ootuspärased, võtab juhatus asjakohased meetmed, mille hulka kuuluvad toetuse vähendamine, muutmine või katkestamine või lepingu lõpetamine.

Artikkel 11

Eelarve täitmine ja kontroll

192. Hiljemalt 1. märtsiks pärast majandusaasta lõppu edastab ETI peaarvepidaja esialgse raamatupidamisaruande koos eelarve- ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikomisjonile, komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale.

193. Pärast kontrollikomisjoni arvamuse ja kontrollikoja märkuste saamist ETI esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab direktor omal vastutusel ETI lõpliku raamatupidamisaruande, mille edastab juhatusele arvamuse esitamiseks.

194. Juhatus esitab arvamuse ETI lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

195. Hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks saadab direktor lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

196. Direktor saadab vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembriks. Vastus saadetakse ka juhatusele.

Artikkel 12

ETI likvideerimine

Kui ETI otsustatakse likvideerida, siis toimub see komisjoni järelevalve all vastavalt kohaldatavatele seadustele. Lepingutes TIKidega ja ETI sihtasutuse asutamislepingus sätestatakse asjakohased reeglid sellise olukorra puhuks.

FINANTSSELGITUS

ETTEPANEKU PEALKIRI:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut

TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Alamrubriik 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel

EELARVEREAD

Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seotud tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

02 02 10 „Euroopa Tehnoloogiainstituut“

02 02 10 01 „Juhtimisstruktuur“

02 02 10 02 „ETI tegevus, eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukonnad, toetused ning innovatsiooni-/teadus-/haridussuutlikkuse parandamine“.Meetme kestus ja finantsmõju:

Alates 2008. aastast, lõpptähtaeg kindlaks määramata (läbivaatamisklausel näeb ette määruse läbivaatamise iga 5 aasta järel).

Finantsmõju ELi üldeelarvele aastatel 2008–2013 on 308,7 miljonit eurot (tegevuskulud).

Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

02021001 02021002 | Mittekohustuslik Mittekohustuslik | Liigendatud Liigendatud | JAH JAH | EI EI | JAH JAH | Rubriik 1a Rubriik 1a |

ÜLEVAADE VAHENDITEST

Rahalised vahendid

Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Tabeli esimestel ridadel on kajastatud assigneeringud, mis tuleb võtta rubriigi 1A ülempiirist allapoole jäävatest varudest.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personal kokku | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

197. Vt mõju hindamine ja seletuskiri

Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Vt mõju hindamine ja seletuskiri

Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Vt mõju hindamine ja seletuskiri

Tulevaste finantsperspektiivide kehtivusajal (2007–2013) on ETI tegevuse eesmärgiks moodustada kuus teadmis- ja innovaatikakogukonda ning juhtimisstruktuur kogu süsteemi koordineerimiseks. TIKid tegelevad innovatsiooni, teadustegevuse ja õpetamisega, integreerides oma tegevusse ka partnerorganisatsioonide panuse.

Hinnangu andmiseks on eelnõus lähtutud eeldusest, et täiskoormuse puhul annaks TIK tööd umbes 1000 töötajale: neist umbes 100 akadeemilist töötajat, 300 teadlast ning 600 tehnilist ja kantseleitöötajat. TIKis võiks õppida üheaegselt ligikaudu 600 magistriõppe ja 400 doktoriõppe üliõpilast.

Juhtimisstruktuur oleks rangelt piiratud suurusega ning kasvaks aja jooksul, hõlmates lõpuks kokku 30 teadustöötajat ja kõrgemat ametnikku ning 30 kantseleitöötajat.

Näitajad:

Kuna innovatsioon ja teadustegevus vajab enne esimeste tulemuste saamist teatavat aega, kasutatakse ETI algetapis laialdaselt sisendinäitajaid, nagu näiteks moodustatud teadmiskogukondade arv võrrelduna äriplaaniga, eelarve täitmine seoses eesmärkidega (% tegelikult kasutatud rahast), komisjonivälistest allikatest pärinevate rahaliste sissemaksete osakaal, magistri- ja doktoriõppe üliõpilaskandidaatide arv ja kui palju see arv on suurenenud.

Pikemas perspektiivis peaks neid näitajaid asendama tulemustele suunatud näitajad, nagu näiteks ELis loodud patentide tegelik arv ja selle arvu arengusuundumused, intellektuaalomandiõigustest saadud tulu (osakaal ETI üldeelarves), ettevõtetega sõlmitud lepingute arv ja hulk, esmakordselt tööle asunud (magistri- ja doktorikraadiga) lõpetajate algne palk, aeg, mis (magistri- ja doktorikraadiga) äsjalõpetanutel keskmiselt kulub esimese töökoha saamiseks.

Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

X ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

ETI on ühenduste asutatud asutus finantsmääruse artikli 185 tähenduses, kuid mitte „amet“ või „agentuur“ selle sõna üldkasutatavas tähenduses. Selle kodukorra (nt finants- ja personaliküsimused) peavad kajastama selle eesmärke ja piisava tegevuspaindlikkuse vajadust, et olla (äri- ja teadus-/akadeemiliste) partnerite silmis atraktiivne.

SEIRE JA HINDAMINE

On läbi viidud ulatuslik mõju hindamine, mille taustatöö tegid 2006. aasta suvel väliskonsultandid; selles on ühendatud mõju hindamise ja eelhindamise nõuded. Mõju hindamise tulemused on esitatud mõjuhindamisaruandes.

ETI tegevuse üle teostatakse pidevat seiret ja viiakse läbi perioodilisi sõltumatuid hindamisi, et tagada tulemuste kõrgeim kvaliteet ja ressursside kõige tõhusam kasutamine. Juhatus määrab kindlaks üksikasjad, et tagada kohane hindamisprotsess.

Lisaks sellele teostab komisjon viis aastat pärast ETI määruse vastuvõtmist ning seejärel iga nelja aasta tagant ETI tegevuse sõltumatu välishindamise, mille käigus uuritakse, kuidas ETI oma eesmärke täidab. See hõlmab ETI ja TIKide kõiki tegevusi ning selle käigus uuritakse tegevuse tulemuslikkust, otstarbekust ja seost ühenduse poliitikaga.

Pettusevastased meetmed

Õigusakti kohaselt on komisjonil õigus tagada, et ühenduse finantshuvid oleksid nõuetekohaselt kaitstud. Kõigis ETI vastuvõetud otsustes ja sõlmitud lepingutes tuleb selgesõnaliselt sätestada, et OLAF ja kontrollikoda võivad kontrollida kõikide ühenduse raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente kohapeal, sealhulgas lõplike abisaajate tööruumides. Euroopa Pettusevastasel Ametil (OLAF) on õigus viia ETI organites läbi sisejuurdlusi ning juhatus võtab vajalikke meetmeid, et aidata OLAFil sisejuurdlusi läbi viia.

ANDMED VAHENDITE KOHTA

Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu ja ressursside järgi (stsenaarium: 6 TIKi aastal 2013)

Kulud | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

ETI juhtimisstruktuur | 2.900 | 5.800 | 8.700 | 8.700 | 8.700 | 8.700 | 43.500 |

Teadmis- ja innovaatikakogukonnad | 0.000 | 0.000 | 220.800 | 303.600 | 441.600 | 662.400 | 1.628.400 |

Toetused magistri- ja doktoriõppe üliõpilastele | 0.000 | 0.000 | 5.600 | 20.600 | 45.200 | 73.800 | 145.200 |

Innovatsiooni-/teadus-/haridussuutlikkuse parandamine | 0.000 | 0.000 | 100.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 550.000 |

Kulud kokku | 2.900 | 5.800 | 335.100 | 482.900 | 645.500 | 894.900 | 2.367.100 |

Vahendid |

Kohalikud omavalitsused ja liikmesriigid, ettevõtted, EIP laenud, riskikapital (otse TIKidele või otse ETI-le, olenevalt allikast) | 0.000 | 0.000 | 47.080 | 113.040 | 133.740 | 233.100 | 526.960 |

Ühenduse eelarve (programmid: 7. raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse, elukestva õppe; struktuurifondid: ERF, ESF) (otse TIKidele)[14] | 238.020 | 309.860 | 436.760 | 546.800 | 1.531.440 |

Ühenduse eelarve (mittesihtotstarbelised varud, alamrubriik 1A) (otse ETI-le) | 2.900 | 5.800 | 50.000 | 60.000 | 75.000 | 115.000 | 308.700 |

Vahendid kokku | 2.900 | 5.800 | 335.100 | 482.900 | 645.500 | 894.900 | 2.367.100 |

Halduskulud

Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | Personal, kes tuleb määrata meetme haldamiseks täiendavaid vahendeid kasutades (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |

Ametnikud või ajutine personal[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav[16] personal |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[17] |

KOKKU | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Personali- ja halduskulude vajadused kaetakse juhtiva peadirektoraadi eraldisest iga-aastase eraldamismenetluse raames.

Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Komisjoni talitused tegelevad põhiliselt kahe peamise kategooria ülesannetega:

– aastatel 2008 ja 2009 keskenduvad nad ETI keskjuhtimisstruktuuri moodustamisele ja selle kodukorra (finantseeskirjade, personalieeskirjade jmt) väljatöötamisele. Samuti toetavad nad valimiskomisjoni tulevaste juhatuseliikmete kindlaksmääramisel;

– kui ETI ja esimesed teadmiskogukonnad on moodustatud, keskendub komisjon ETI seirele (eelarveküsimused, aastaaruanded, mitmeaastane hindamine), nagu on õigusaktis sätestatud.

Ametikohtade jaotus (kohustuslik)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

X Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2007. aastaks ette nähtud: 2 ametikohta

X Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva 2008. aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus: 2 ametikohta

X Ametikohad, mis tuleb haldustalituses olemasolevaid vahendeid kasutades ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused): 1,5 ametikohta

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |

Ametnikud ja ajutine personal* (XX 01 01) | 0.594 | 0.594 | 0.324 | 0.324 | 0.324 | 0.324 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0.594 | 0.594 | 0.324 | 0.324 | 0.324 | 0.324 |

*Võrdluskulud: 108.000 eurot aastas

Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0.100 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.350 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0.200 | 0.200 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | 0.500 | 0.500 |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 0.300 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.550 | 0.050 | 1.050 |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada, lisades viite eelarvereale) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0.300 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.550 | 0.050 | 1.050 |

[1] KOM (2006) 77 (lõplik).

[2] KOM (2006) 276 (lõplik).

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] EÜT C 325, 24.12.2002.

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, ELT L 255.

[8] EÜT L 248, 16.09.2002, lk 1.

[9] EÜT L 8, 12.01.2001, lk 1.

[10] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[11] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[12] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

[13] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[14] Toetused antud iga programmi vastavate menetluste kohaselt

[15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[16] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[17] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.