Ettepanek Nõukogu määrus millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 /* KOM/2005/0677 lõplik - CNS 2005/0262 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 21.12.2005 KOM(2005) 677 lõplik 2005/0262 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe[1] kirjutati alla Luandas 1. veebruaril 1989. Kokkulepe jõustus samal kuupäeval vastavalt kokkuleppe artiklile 15[2]. Kokkuleppe viimast lisaprotokolli, milles sätestati ajavahemikuks 3. august 2002 kuni 2. august 2004 põhjalähedaste, pelaagiliste ja tuuniliikide püügi võimalused ning kokkuleppega ette nähtud rahaline toetus[3], ei ole uuendatud. Pärast kahte ametlike läbirääkimiste vooru ja tihedat suhtlemist komisjoni talituste ja Angola ametiasutuste vahel ei ole osalised suutnud kokku leppida uue protokolli peamistes põhimõtetes. Angolas 2004. aasta oktoobris vastu võetud uues õiguslikus raamistikus on sätestatud, et ühenduse ja Angola kokkuleppe alusel toimuv kalastustegevus peab olema kooskõlas Angola kalandusalaste õigusnormidega. Angola uue vee-elusressursside seaduse kohaselt peaks kogu kalastustegevus toimuma koostöös Angola ettevõtetega ning kala päritoluriigiks peaks olema Angola. Tuunisaak tuleks registreerida ICCATi reeglite kohaselt Angola saagina. Lisaks peaksid kõik EÜ laevad olema varustatud satelliitseireseadmega, mis on ühenduses Angola kalalaevaseire keskusega (lipuriigi asemel teeks seiret kaldariik). Nendel asjaoludel teatas komisjon juunis Angolale, et läbirääkimised on katkenud ja komisjon peab vajalikuks kalanduskokkulepe selle artiklis 14 sätestatud korra kohaselt ametlikult denonsseerida. Ühendus peaks 1. veebruaril 2008 jõustuvast denonsseerimisest Angolale teatama 31. oktoobriks 2007. Kõnealune denonsseerimine mõjutab hulka EÜ ja Angola kahepoolse kokkuleppe alusel tegutsenud ühenduse kalalaevu. Seni on need laevad saanud toetust 2004. aasta augustis alanud kuuekuulise seisaku jaoks ette nähtud toetuskavast. Toetuskava pikendati veel kuueks kuuks, kui Hispaania valitsus oli esitanud ümberkorralduskava, mille komisjon heaks kiitis. Ümberkorralduskava rakendamise huvides tehakse nüüd ettepanek lubada erand kohustusest maksta tagasi ehitus- ja seisakutoetused nende laevade puhul, kes otsustavad Angola lipu alla üle minna, ning kohustusest tõendada pidevat tegevust ühenduse laevastikuregistrist kustutamisele eelnenud aasta jooksul nende laevade puhul, kes otsustavad tegevuse lõpetamise toetuse kasuks. 2005/0262 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 36 ning artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[5] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe[6] kirjutati alla Luandas 1. veebruaril 1989 ning jõustus samal kuupäeval vastavalt kõnealuse kokkuleppe artiklile 15[7]. (2) Kokkuleppe viimast lisaprotokolli, milles sätestati kokkuleppega ette nähtud püügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. august 2002 kuni 2. august 2004,[8] ei ole uuendatud, sest teatavad tingimused, mida sisaldas Angola Vabariigi valitsuse poolt oktoobris 2004 vastu võetud vee-elusressursse käsitlev uus õiguslik raamistik, ei sobinud ühenduse nõuetega Angola vetes kalastavate ühenduse laevade tegevuse suhtes. (3) Seetõttu tuleks kõnealune kokkulepe selle artiklis 14 sätestatud korra kohaselt denonsseerida. (4) Liikmesriigid võivad vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord,[9] maksta kalanduskokkuleppest sõltuvate ühenduse laevastike kaluritele ja laevaomanikele tegevuse ajutise peatamise korral hüvitist, kui kalanduskokkulepet ei uuendata või see peatatakse. Hüvitist ei või maksta kauem kui kuus kuud. Hüvitise maksmist võib pikendada veel kuue kuu võrra, kui asjaomase laevastiku suhtes rakendatakse ühenduse poolt heaks kiidetud ümberkorralduskava. (5) 18. juulil 2005 võttis komisjon vastu otsuse, millega kiideti heaks ümberkorralduskava Euroopa Ühenduse ja Angola Vabariigi vahelise kalastusprotokolli uuendamata jätmisega seotud kalalaevade jaoks Kalanduse Arendusrahastu tegevusprogrammi raames seoses ühenduse struktuuriabiga Hispaania eesmärgi 1 piirkondade kalandussektorile ajavahemikul 2000–2006. (6) Kõnealuse ümberkorralduskava rakendamise hõlbustamiseks tuleks kavaga hõlmatud ühenduse kalalaevad, kes denonsseerimise tagajärjel lõpetavad kokkuleppe alusel toimuva tegevuse, vabastada teatavatest määruse (EÜ) nr 2792/1999 nõuetest. Eelkõige ei peaks nende suhtes kehtima kohustus maksta tagasi riigiabi, mida on antud tegevuse ajutise peatamise korral või laevade uuendamiseks, moderniseerimiseks või seadmete hankimiseks, ega kohustus tõendada pidevat tegevust nende ühenduse kalalaevaregistrist kustutamisele eelneva aasta jooksul, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühendus denonsseerib Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vahelise Angola rannikuvetes kalastamise kokkuleppe, mis kirjutati alla Luandas 1. veebruaril 1989. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud teatama Angola Vabariigi valitsusele artiklis 1 nimetatud kalanduskokkuleppe denonsseerimisest. Artikkel 3 Määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 10 lõike 3 punkti b alapunkti ii ja lõiget 4 ning kõnealuse määruse III lisa punkti 1.1 alapunkti a ei kohaldata ühenduse kalalaevade suhtes, mis on loetletud komisjoni 18. juuli 2005. aasta otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskavas. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS Ettepanek: nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: 11. Kalandus, 1103. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 1106: Kalanduse Arendusrahastu 3. EELARVEREAD 3.1 Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid: 110301: „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped“ 11010404: „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped, halduskulud“ 1106: 1106: „Kalanduse Arendusrahastu“. 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: Käesolev ettepanek mõjutab ühenduse eelarvet järgmiste kulude või tulude kaudu. - Kokkuleppe denonsseerimine ja kokkuleppe lisaprotokolli uuendamata jätmine vabastab ühenduse ja Angola kalanduskokkuleppe kulukohustuste ja maksete assigneeringud mitmeaastases eelarvekavas alates aastast 2004. Aastamaksed viimase, augustis 2004 aegunud protokolli alusel ulatusid 15,5 miljoni euroni. - Erandid Kalanduse Arendusrahastu määruses sätestatud kohustusest[10] maksta tagasi ehitus- ja seisakutoetused ei tooks ühenduse eelarve jaoks kaasa lisakulutusi Kalanduse Arendusrahastu arvelt, sest vajalikud summad on juba Hispaaniale eraldatud. Nad ei tooks kaasa ka ühenduse eelarvetulude vähenemist, sest Hispaania saaks õiguse eraldada kõnealused summad teistele projektidele. 3.3 Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ): Eelarverida | Kulu liik | Uued | EFTA osamakse | Kandidaatriikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik | 11.0301 | Kohustuslik | Liigendatud[11] | EI | EI | EI | Nr 4 | 11.010404 | Kohustuslik | Liigendamata[12] | EI | EI | EI | Nr 4 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | Min maks | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 ja hilisem | Kokku | Tegevuskulud[13] | Kulukohustuste assigneeringud[14] | a | Min maks | Maksete assigneeringud | b | Min maks | Võrdlussummasse jäävad halduskulud[15] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | c | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | A+c | Min maks | Maksete assigneeringud | B+c | Min maks | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[16] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | d | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | e | Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | A+c+d+e | Min maks | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | B+c+d+e | Min maks | Kaasfinantseerimise andmed Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasfinantseeriv asutus | Min maks | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 ja hilisem | Kokku | …………………… | f | kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f | 4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[17] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine. 4.1.3 Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev: NB: Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. Miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meedet [n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist | Personali arv kokku | - 0.8 | - 0.8 | - 0.8 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleb esitada järgmine konkreetne lisateave: 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Ühenduse kalalaevad, mis sõltuvad kalastamisest Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vahelise Angola rannikuvetes kalastamise kokkuleppe alusel, on olnud sunnitud lõpetama kõnealuse kokkuleppe alusel toimuva tegevuse seoses kokkuleppe denonsseerimise ja selle lisaprotokolli uuendamata jätmisega. Komisjon on kiitnud heaks Hispaania ametiasutuste poolt koostatud ümberkorralduskava, milles on loetletud protokolli uuendamata jätmisega seotud laevad. Ümberkorralduskava kohaselt võivad asjaomased laevad hakata kalastama muude kalanduskokkulepete alusel või lahkuda ühenduse kalalaevaregistrist seoses lammutamise või teise lipu alla siirdumisega. Teatavad sätted, mida kohaldatakse kõnealustele laevadele Kalanduse Arendusrahastu finantsabi andmise suhtes, võivad takistada nende tegevuse ümberkorraldamist eespool nimetatud kava kohaselt. Seetõttu on vajalik lubada nendele laevadele erand sellistest sätetest nagu kohustus maksta tagasi viimasel kümnel aastal saadud ehitustoetus ( pro rata temporis ) ja seisakutoetused. Kõnealused erandid on põhjendatud, sest ühise kalanduspoliitika 2002. aasta uuendustega kaotati ekspordi ja ühisettevõtete riigiabi ning seega kadus ka mitmekordse rahastamise oht, mis oli kõnealuste kohustuste kehtestamise kõige olulisemaks ajendiks. 5.2 Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Kalanduse valdkond kuulub ühenduse ainupädevusse. Nagu ühise kalanduspoliitika reformi käsitlevas teatises [19] ja kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitlevas teatises tõdetakse, on ühendusel vaja koostöös era- ja avaliku sektori partneritega täiustada kalanduskokkulepete poliitikat. Seda seisukohta kinnitas 2003. aastal Euroopa Parlament ja 2004. aasta juulis nõukogu. Kalandusalase partnerluslepingu sõlmimine osutus võimatuks, sest Angola Vabariik kehtestas õigusnormid, millega kalapüük Angola vetes muudeti „Angola siseasjaks“. Ühendus peaks võtma meetmeid Angola vetes kalastamisest sõltuvate ühenduse laevade tegevuse ümberkorraldamiseks. 5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega on kooskõlas ühenduse laevastiku tavapärase tegevuse säilitamise ja tagamise üldeesmärgiga. Angolaga ei olnud võimalik uut kokkulepet sõlmida. Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärk senine kokkulepe denonsseerida ja kehtestada sätted, mis võimaldaksid ümber korraldada Angola vetes kalastamisest sõltuvate laevade tegevuse. Oodatav tulemus on senise kokkuleppe denonsseerimine ja kokkuleppe lisaprotokolli uuendamata jätmisega seotud ühenduse laevade tegevuse ümberkorraldamine. Näitaja peaks kajastama asjaomaste laevade tegevuse ümberkorraldamise edukust. 5.4 Rakendusmeetod (soovituslik) Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[20] X Haldamine tsentraliseeritult X otse, haldajaks on komisjon ٱ kaudselt, delegeerides haldamise: ٱ täitevasutustele ٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ٱ liikmesriikidega ٱ kolmandate riikidega ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1 Järelevalvesüsteem Käesolev ettepanek ei sisalda konkreetseid järelevalvesätteid. Kalanduse Arendusrahastu sätete puhul, millest kavatsetakse lubada erand, kohaldatakse struktuurifondide poliitika raames kehtestatud põhjalikke järelevalvesätteid. 6.2 Hindamine 6.2.1 Eelhindamine Väliskonsultant on teinud viimase protokolli järelhindamise ning ühenduse ja Angola vahelise uue kokkuleppe mõju hindamise. Hinnanguid kasutati ühenduse ja Angola kalandusalast partnerluslepingut käsitlevate läbirääkimiste strateegia kavandamiseks. Uute Angola õigusaktide kohaselt peavad Angola vetes kalastavad välismaised laevad täitma teatavaid tingimusi, muu hulgas peab iga laeva käitama Angola ühisettevõte ja saagi päritolumaaks tuleb registreerida Angola. Selleks peavad kõik Angola vetes tegutsevad laevad sõitma Angola lipu all. Neid sätteid ei saa ühitada ühenduse kalalaevade kalastamisega Angola vetes ja seetõttu on ühenduse ja Angola kalandusalase partnerluskokkuleppe läbirääkimised peatatud. Praegune ühenduse ja Angola vaheline kokkulepe tuleks denonsseerida, sest see ei ole kooskõlas Angola uute õigusnormidega. Koostöös Hispaania ametiasutustega on hinnatud tavapäraselt Angola vetes kalastava ühenduse laevastiku olukorda. Kokkuleppe alusel tegutses ainult või peamiselt Angola vetes hulk Hispaania lipu all sõitvaid ühenduse kalalaevu (16), kes sõltusid oluliselt nendes vetes kalastamisest. Kõnealuseid laevu mõjutab viimase protokolli uuendamata jätmine ja kokkuleppe denonsseerimine. Viimase protokolli aegumisest alates on nendel laevadel olnud õigus ajutise seisaku korral antavale toetusele, mida oli võimalik määrata kuueks kuuks. Hispaania koostatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud ümberkorralduskava kohaselt on nendel laevadel õigus veel kuue kuu pikkusele seisakutoetusele. Uuritakse aktiivselt võimalusi nende laevade tegutsemiseks muude kalanduskokkulepete raames, aga kui alternatiivseid kalastusvõimalusi ei leita, tuleb nende laevade tegevus lõpetada. Omanikel oleks sel juhul õigus saada Kalanduse Arendusrahastust laevade lammutamise jaoks toetust ning laevad tuleks lammutada või muuta kalastamiseks kõlbmatuks, millega kaasneks kapitalikadu ja lisakulutused Kalanduse Arendusrahastus Hispaaniale määratud osa arvel. Teine võimalus on see, et laevad, kes kavatsevad jääda Angola uute õigusaktidega ette nähtud tingimustel Angola vetesse, lähevad üle Angola lipu alla. Sinnajäämine on kõige loogilisem valik Angola kalanduse arengu seisukohast ning see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika ja eelkõige kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitlevate läbirääkimisjuhistega[21]. Hispaania ametiasutused vastutavad asjaomaste laevadele Kalanduse Arendusrahastu eelarvevahendite piires parima lahenduse leidmise eest. Kehtivate Kalanduse Arendusrahastu sätete kohaselt ei ole asjaomastel laevadel enam õigust saada ühisettevõtete loomiseks riigiabi. Lisaks sellele peaksid nad Hispaania lipu alt lahkumise korral tagasi maksma osa ehitamiseks, moderniseerimiseks ja tegevuse ajutiseks peatamiseks saadud toetustest, see aga muudab võimaluse jätkata tegevust Angola vetes Angola lipu all vähem ahvatlevaks ja suurendab ohtu, et teatavad laevad lõpetavad tegevuse ja taotlevad selle asemel Kalanduse Arendusrahastu lammutamistoetust. Tehakse ettepanek lubada erand kõnealustest Kalanduse Arendusrahastu sätetest, et julgustada laevu jätkama tegevust Angola vetes ning kasutama sellest tulenevaid majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid selle asemel, et saada lammutamistoetust. Nagu eespool osutatud, kadus ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reformi tulemusena koos ekspordile ja ühisettevõtetele riigiabi andmise lõpetamisega ka topeltrahastamise oht, mis oli kõnealuste kohustuste kehtestamise peamiseks ajendiks. 6.2.2 Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid) Väliskonsultant on teinud viimase protokolli järelhindamise ning uue kokkuleppe mõju hindamise. Et ühendus on kokkuleppeosaliste läbirääkimised peatanud ja võimalus kokkulepe sõlmida tundub olematu, on kokkuleppe puudumine saanud reaalsuseks. See tähendab lisaks kalapüügivõimaluste ning vastavate töökohtade ja nendest tuleneva lisandväärtuse kaotusele ka Angola vetes kalastamisest sõltuvate laevade tegevuse ümberkorraldamise kulusid. Ühenduse ja Maroko vahelise kalanduskokkuleppe peatamine ei ole ulatuselt ega tagajärgede poolest võrreldav ühenduse ja Angola kokkuleppe peatamisega ja seetõttu ei ole ka samalaadseid kogemusi. 6.2.3 Tulevase hindamise tingimused ja sagedus Ühenduse ja Angola vaheline kokkulepe lõpetatakse käesoleva ettepanekuga ning erandeid teatavatest Kalanduse Arendusrahastu sätetest kohaldatakse konkreetsete laevade suhtes üksnes juhul, kui nad korraldavad oma tegevuse ümber teiste kalapüügivõimaluste kasutamiseks. Seetõttu ei nähta ette käesoleva ettepaneku hindamist. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Konkreetseid pettusevastaseid meetmeid ette ei nähta. 8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada tuleb eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 või hilisem aasta | KOKKU | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta | Ametnikud või ajutised töötajad[23] (XX 01 01) | A*/AD | - 0.3 | - 0.3 | - 0.3 | B*, C*/AST | - 0.3 | - 0.3 | - 0.3 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[24] | - | - | - | Art 11 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[25] | - 0.2 | - 0.2 | - 0.2 | KOKKU | - 0.8 | - 0.8 | - 0.8 | 8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus ( Läbirääkija abistamine kalanduskokkulepete läbirääkimistel ja nende ettevalmistamisel: - osalemine kalanduskokkulepete sõlmiseks kolmandate riikidega peetavatel läbirääkimistel; - voliniku jaoks hindamisaruannete projektide ja strateegiakavade ette valmistamine; - komisjoni seisukohtade esitamine ja kaitsmine nõukogu välistöörühmas; - osalemine liikmesriikidevaheliste kompromisside otsimises ja tulemuste esitamine kokkulepete lõplikus tekstis. ( Kokkulepete järelevalve: - kalanduskokkulepete igapäevane järelevalve; - rahaliste toetuste ja sihtotstarbeliste meetmete maksekohustuste ja maksekorralduste ettevalmistamine ja kontrollimine; - regulaarsete aruannete koostamine kokkulepete rakendamise kohta; - kokkulepete hindamine teaduslikust ja tehnilisest aspektist. ( Poliitika kavandamine: - nõukogu määruste ja otsuste eelnõude ettevalmistamine; kokkulepete teksti sõnastamine; - heakskiitmismenetluste algatamine ja jälgimine. ( Tehniline abi: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine ühiskomitee jaoks. ( Institutsioonilised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimisküsimustes nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste koostamine parlamendi kirjalikele ja suulistele küsimustele. ( Talitustevaheline kooskõlastamine ja nõupidamine: - suhtlemine teiste peadirektoraatidega kokkulepete läbirääkimiste ja järelevalve küsimustes; - talitustevaheliste nõupidamiste korraldamine ja nende raames küsimustele vastamine. ( Hindamine: - osalemine erinevates eel-, vahe- ja järelhindamistes ning mõju hindamises; - eesmärkide ja sihttasemete saavutamise analüüs. 8.2.3 Personali allikad (kohustuslik) (Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkida ametikohtade arv iga allika puhul) X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (11 01 04 04, rubriik 4) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | KOKKU | Muu tehniline ja haldusabi | - sisene | - väline | - 0.033 | - 0.033 | - 0.073 | - 0.139 | Tehniline ja haldusabi kokku | - 0.033 | - 0.033 | - 0.073 | - 0.139 | 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta ja hilisem | Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | - 0.065 | - 0.065 | - 0.065 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustage eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | - 0.065 | - 0.065 | - 0.065 | Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. 1A = 108 000 € x 0,3 = 32 400 € 1B = 108 000 € x 0,15 = 16 200 € 1C = 108 000 € x 0,15 = 16 200 € Vahesumma: 64 800 € aastas. 1 kohalik tehnilise abi töötaja = 165 000 x 0,20 = 33 000 Vahesumma: 33 000 € aastas. Kokku: 97 800 € aastas. Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | - 0.010 | - 0.010 | - 0.010 | - 0.030 | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | - 0.002 | - 0.002 | - 0.002 | - 0.006 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[27] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 - Infosüsteemid | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | - 0.012 | - 0.012 | - 0.012 | - 0.036 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud [1] EÜT L 268, 19.9.1987. [2] EÜT L 39, 11.2.1989. [3] EÜT L 351, 28.12.2002. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] ELT C […], […], lk […]. [6] EÜT L 268, 19.9.1987. [7] EÜT L 39, 11.2.1989. [8] EÜT L 351, 28.12.2002. [9] EÜT L 337, 20.12.1999, lk 10, määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 485/2005(ELT L 81, 30.3.2005, lk 1). [10] Vt artikkel 10 nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 2792/1999(EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10), viimati muudetud nõukogu 16. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ)nr 485/2005 (ELT L 81, 30.3.2005, lk 1). [11] Liigendatud assigneeringud. [12] Liigendamata assigneeringud. [13] Kulud, mis ei kuulu asjaomase 11 jaotise 11 01 01 peatüki alla. [14] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatüki alla, välja arvatud artikkel 11 01 04. [15] Kulud, mis kuuluvad 11 jaotise 11 01 04 artikli alla. [16] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatüki alla, väljaarvatud artikkel 11 01 04. [17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24. [18] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle 6 aasta, lisage täiendavaid veerge. [19] KOM(2002) 181 lõplik, 28. mai 2002. [20] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti osas "Asjakohased märkused". [21] Nõukogu poolt juulis 2004 vastu võetud juhised. [22][23]*4?BIJYZ[yz{|G ] Ø Ù HIJYZcdré 23ÀÁ45ÜÝ ±² “ ” º ˆ!óìèÝÖÒèÒèÖÎÇÝÖÝÖÝèÖìºìºìºìÎÇ¶ì¶ì¶ì¬ìºìºìºìºìºì¨ì ì™ì?h[pic]Yh†/ñ5?<* hnv…h†/ñ Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [24] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [25] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [26] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [27] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [28] Täpsustage komitee liik ja grupp, millesse see kuulub.