ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B.

arvestades, et teenused moodustavad 73 % ELi SKPst ja annavad 74 % (10) tööhõivest, mida tõstab esile asjaolu, et Euroopa Liidus luuakse kümnest uuest töökohast lausa üheksa just selles sektoris, samal ajal kui teenuste osakaal ELi-siseses kaubanduses on üksnes ligikaudu 20 %, mis loob vaid 6,5 % ELi SKPst; arvestades, et uuringutest ilmneb, et õigusaktide mõjusa rakendamise ja parema ühtlustamise kaudu võib teenuste ühtse turu süvendamisega seotud võimalik kasu olla potentsiaalselt kuni 297 miljardit eurot, mis vastab 2 %-le ELi SKPst; arvestades, et 27 % (11) tööstuskaupade lisandväärtusest ELis loovad teenused ja et teenindussektoris toetatakse tootmist 14 miljoni töökohaga; arvestades, et on mitmeid teenuseid, millel on keerulised tarneahelad ja mis on seetõttu kaubandusele vähem avatud;
42.

usub, et see partnerlus saab edukas olla ainult siis, kui see põhineb ühistel väärtustel ja huvidel ning rahvusvahelise õiguse ja mitmepoolsete institutsioonide austamisel, aga ka usaldusel, mida kahjuks on viimastel aastatel mõjutanud ülemäärased ühepoolsed tegevused, mis on samuti nõrgestanud mitmepoolseid raamistikke, millega EL ja selle liikmesriigid on seotud; taunib sellega seoses USA presidendi Donald Trumpi administratsiooni ühepoolseid kalduvusi; rõhutab, et nõrgemad sidemed Läänes võimaldavad mitteliberaalsetel riikidel täita rahvusvahelisel areenil juhtpositsiooni vaakumi; väljendab lootust, et USA muudavad oma viimaste aastate suundumust toimida vastuolus mitmepoolsetel reeglitel põhineva maailmakorraga ning võimaldavad jätkata tihedat Atlandi-ülest koostööd, mis on kooskõlas ELi ja USA ühiste väärtuste ning põhimõtetega; kinnitab veel kord, et NATO Euroopa liikmesriigid peavad võtma enda kanda suurema osa jagatud koormusest Atlandi-ülese ruumi kaitsmisel ja uute hübriidohtudega tegelemisel; rõhutab, et tulevikus selliste rahu tagamise püüdluste raames USAga koostöö tegemine looks rohkem sünergilist toimet ja võimaldaks globaalseid probleeme paremini lahendada;
31.

tunnistab, et merekaitsealade ja muude kaitsealade edu sõltub sellest, kas neil on kindel teaduslik alus ning kas töönduslikud ja harrastuskalurid, rannikukogukonnad ja muud sidusrühmad tunnustavad neid, ning selgest teavitamisest selle kohta, mida, kuidas ja miks kaitstakse; nõuab seetõttu, et merekaitsealade kavandamisse, majandamisse ja seiresse kaasataks kalandussektor, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi komponent ja teaduslikud kalavarude majandamise asutused ning muud sidusrühmad; nõuab, et merehariduspiirkondade loomise kaudu soodustataks kodanikuühiskonna osalemist;
18.

rõhutab, et oluline on täpsemalt kindlaks määrata Euroopa vahistamismääruses kehtestatud menetlustega seotud riigi ametiasutuste ja ELi asutuste ülesanded ja pädevus ning tagada nende spetsialiseerumine ja praktiline kogemus; kinnitab, et täidesaatva asutuse ulatuslikku kaalutlusõigust ei peeta kaugeltki vastastikuse tunnustamise põhimõttega kooskõlas olevaks või peetakse isegi sellega vastuolus olevaks, välja arvatud juhul, kui kehtib mõni Euroopa vahistamismääruse raamotsuse artiklites 3 ja 4 sätestatud mittetunnustamise alus ja nagu on selgitanud Euroopa Liidu Kohus; on veendunud, et Euroopa vahistamismääruse raamotsuse läbivaatamisel tuleb kehtestada kord, mille abil saab Euroopa vahistamismääruse vajaduse korral kinnitada määruse teinud liikmesriigi kohtunik, kohus, uuriv kohtunik või prokurör vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale, et ületada mõiste „õigusasutus“ erinevad tõlgendused; on seisukohal, et kui on võimalik tagada õiguskindlus süütegude suhtes, mis selgelt kuuluvad kahepoolse karistatavuse määratluse alla, ja kuritegude puhul, mis ei kuulu, peaks kaalutlusõigus piirduma kahepoolse karistatavuse juhtumitega; kinnitab, et õigusriigi, põhiõiguste ja vanglatingimuste parandamine ning õigustöötajate paremad teadmised teiste õigussüsteemide kohta aitavad tugevdada vastastikust usaldust ja vastastikust tunnustamist;
91.

rõhutab, et teadus- ja arendustegevuse kasvav tähtsus erasektoris ning kolmandatest riikidest pärit suured investeeringud tähendavad EL jaoks tugevat konkurentsi; toetab seetõttu ELi jõupingutusi arendada edasi oma konkurentsieelised ning on veendunud, et EL peaks püüdma tegutseda meie ülimalt ühendatud maailmas tehisintellekti normide kehtestajana, võttes oma välispartnerite suhtes vastu mõjusa strateegia, suurendades oma jõupingutusi kehtestada tehisintellektile rahvusvahelisel tasandil ülemaailmsed eetikanormid, mis on kooskõlas ohutusreeglite ja tarbijakaitse nõuetega ning Euroopa väärtuste ja kodanike õigustega, sealhulgas põhiõigustega; on seisukohal, et see on oluline ka Euroopa ettevõtete konkurentsivõime ja kestlikkuse seisukohast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO, OECD, G7 ja G20, ning alustama laiemat dialoogi, et tegeleda selle kiiresti muutuva tehnoloogia arendamisest tulenevate probleemidega; leiab, et nende jõupingutustega tuleks taotleda eelkõige ühiste normide kehtestamist ja tehisintellektil põhinevate süsteemide koostalitlusvõime parandamist; kutsub komisjoni üles edendama dialoogi, tihedamat koostööd ja sünergiat liikmesriikide, teadlaste, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna osalejate ja erasektori, eelkõige juhtivate ettevõtete, ja sõjaväe vahel, et tagada kaitsevaldkonnas kasutatava tehisintellekti reguleerimist käsitleva poliitika kujundamine kaasaval viisil;
14.

tunnistab ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu ning partnerlus- ja koostöölepingu institutsioonilist ja õiguslikku seost, millega tagatakse, et inimõigused seatakse ELi ja Vietnami suhete keskmesse; nõuab, et lepinguosalised kasutaksid lepinguid selleks, et parandada inimõiguste olukorda Vietnamis, ning rõhutab ELi ja Vietnami konstruktiivse ja tulemusliku inimõigusdialoogi tähtsust; tuletab jätkuvate ulatuslike inimõiguste rikkumistega seoses Vietnami valitsusele meelde, et ELI-Vietnami partnerlus- ja koostööleping, mis on seotud ELi ja Vietnami vabakaubanduslepinguga, võimaldab inimõiguste ränga rikkumise korral võtta sobivaid meetmeid, võttes Vietnami valitsuse suhtes karmima hoiaku; väljendab heameelt võimaluse üle tõstatada inimõiguste küsimusi parlamentaarse ühiskontrolli töörühma ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu teemalistel kohtumistel Vietnami parlamendiga, ja tunneb heameelt ka selle üle, et esimene niisugune kohtumine toimus 2020. aasta detsembris;
17.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tegutseksid ühtselt ja resoluutselt, et asutada Hiinaga tegelev ÜRO sõltumatu järelevalveorgan, laiendades selleks ennetavalt koalitsioone sarnaste vaadetega riikidega, pidades ÜRO Julgeolekunõukogus nn Arria valemi kohase kohtumise Hiina teemal, nõudes, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik algataks Inimõiguste Nõukogu uurimise kuritarvituste suhtes, ning nõudes, et ÜRO peasekretär nimetaks ametisse erisaadiku Hiinas; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja ÜRO Inimõiguste Nõukogusse kuuluvad liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi ja tõstataksid avalikult Hiina õiguste rikkumise küsimuse, näiteks tehes algatuse kutsuda 2021. aasta istungiteperioodil kokku Hiina, sealhulgas Hongkongi inimõiguste olukorra teemalise erakorralise istungjärgu, ning rõhutab, et Hiina liikmesus ÜRO Inimõiguste Nõukogus eeldab, et riik järgib inimõiguste tagamisel kõrgeid standardeid;
F.

arvestades, et järgida tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 on sätestatud, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;
33.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust lisada ehitustoodete määruse kohaste konkreetsete tootekategooriate ühtlustatud standarditesse toodete olelusringi jooksul teatavate keskkonnatoime ja kestlikkuse kriteeriumidega seotud nõuded, võttes samal ajal arvesse turusuundumusi ja tehnoloogia arengut ning ehitussektori või ehituspoliitika riiklikke regulatiivseid nõudeid, et tagada tootjatele ühtne raamistik toodete hindamiseks ja testimiseks, kui on kehtestatud asjakohased ühised vastavusnõuded; rõhutab asjaolu, et praegused ehitustoodete määruses ehitistele sätestatud põhinõuded võivad juba olla aluseks standardimisvolituste ja ühtlustatud tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel seoses ehitustoodete keskkonnatoime ja kestlikkusega; rõhutab, kui oluline on nõuetekohaselt hinnata tootekategooriaid, mille puhul sellised nõuded oleksid asjakohased, ning kaasata hindamise protsessi kõik asjaomased sidusrühmad; rõhutab, et selliste nõuete lisamine ei tohiks põhjustada ehitustoodete hinnatõusu;
X.

arvestades, et kui inimene on lapsevanem ühes liikmesriigis, tähendab see, et ta on lapsevanem kõigis liikmesriikides; arvestades, et on juhtumeid, kus kahe samasoolise vanemaga lastel tekib raskusi, kuna puuduvad õigusnormid selliste sünnitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta, kuhu on märgitud kaks samasoolist vanemat; arvestades, et Administrativen sad Sofia-Grad poolt Euroopa Liidu Kohtule esitatud eelotsusetaotluse kohaselt teeb kohus varsti kohtuasjas C-490/20 otsuse lapse kohta, kellel on kaks lesbist ema ja keda selle õiguslünga tõttu ähvardab kodakondsusetus; arvestades, et LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegias nähakse ette seadusandlik algatus selle õigusliku lünga kaotamiseks ning 2009. aasta vaba liikumise suuniste läbivaatamine, kusjuures mõlemad on kavandatud 2022. aastaks; arvestades, et samasoolistel paaridel on ELis endiselt raskusi liikumisvabaduse kasutamisega, kuid sellegipoolest ei ole komisjon teinud ettepanekut võtta vastu õigusakt suhete vastastikuse tunnustamise kohta;
26.

väljendab heameelt teate üle, et komisjoni ettepanek sisaldab vastutuskorda, ja on seisukohal, et selleks, et võimaldada ohvritel saada tõhusat õiguskaitsevahendit, tuleks ettevõtjaid kooskõlas siseriikliku õigusega pidada vastutavaks kahju eest, mida nende kontrolli all olevad ettevõtjad on põhjustanud või millele nad on oma tegevuse või tegevusetusega kaasa aidanud, kui viimased on toime pannud inimõiguste rikkumisi või tekitanud keskkonnakahju, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta tegutses nõuetekohase hoolsusega ja võttis kõik mõistlikud meetmed sellise kahju vältimiseks; rõhutab, et ajalised piirangud ja tõendite raske kättesaadavus, samuti sooline ebavõrdsus, kaitsetus ja marginaliseerimine võivad olla inimõiguste rikkumiste ohvritele kolmandates riikides olulised praktilised ja menetluslikud takistused, mille tõttu on neil tõhusaid õiguskaitsevahendeid raske kätte saada; rõhutab, kui oluline on tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele ilma kättemaksuhirmuta ja soo aspekti arvestavalt, ning vähekaitstud isikutele, nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 13; tuletab meelde, et põhiõiguste harta artikli 47 kohaselt peavad liikmesriigid andma õigusabi neile, kellel puuduvad piisavad vahendid, kui selline abi on vajalik, et tagada õiguskaitse tõhus kättesaadavus;
H.

arvestades, et 2020. aasta novembrist 2021. aasta veebruarini toimunud kollektiivsete kohtuprotsesside käigus ei esitatud ühtegi usaldusväärset süütõendit; arvestades, et süüdistatavatel ei lubatud viibida oma kohtuprotsessidel; arvestades, et avalikkus jäeti kohtumenetlusest suures osas kõrvale; arvestades, et on teateid selle kohta, et süüdistatavad on vaidlustanud kohtumenetluses kasutatud väidetavad ülestunnistused, väites, et need allkirjastati või kinnitati pöidlajäljega survestatuse olukorras ja ilma seadusliku esindaja kohalolekuta;
29.

väljendab suurt muret Süüria rahva kannatuste jätkumise pärast veel kümme aastat pärast konflikti algust; muretseb eriti selle pärast, et ainuüksi viimase aasta jooksul on Süüria humanitaarabivajadused viiendiku võrra kasvanud, 4,5 miljonit süürlast on praegu toiduga kindlustamata ja 90 % süürlastest elab allpool vaesuspiiri; on seisukohal, et humanitaarabi kättesaadavus peab jääma ELi keskse tähtsusega prioriteediks Süürias ning et suurenenud vajadused nõuavad ELilt suuremat rahalist ja poliitilist reageeringut; märgib, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 2533 Bab al-Hawa piiriületuspunkti kohta uuendatakse 2021. aasta juulis; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Venemaa ja Hiina hoidusid viimati hääletamisest selle asemel, et hääletada resolutsiooni poolt; on seisukohal, et praegu piiriülesest humanitaarabist sõltuvate inimeste abistamisel ei saa loota üle konfliktijoonte toimetatavale humanitaarabile; tuletab meelde, et sellest piiriületuspunktist sõltub 2,4 miljoni süürlase ellujäämine ning kui selle kasutamist ei pikendata vähemalt 12 kuu võrra, on sellel tõsised ja eluohtlikud tagajärjed; mõistab hukka nende ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete tegevuse, kes on püüdnud humanitaarabi juurdepääsu poliitilistel eesmärkidel piirata; nõuab tungivalt, et kõik ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed toetaksid piiriületuspunkti käsitleva resolutsiooni uuendamist, et vältida humanitaarkriisi süvenemist ning tagada humanitaarpõhimõtetele vastavate piiriüleste sekkumiste laiendamine ja toetamine; rõhutab, kui oluline on tagada, et viivitamata lubataks taas kasutusele võtta Bab al-Salami ja Yarubiyah’ piiriületuspunktid kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga nr 74/169, et tagada abi jõudmine kõige otsemaid teid pidi nii riigi loode- kui ka kirdeosa abivajajateni; rõhutab, kui oluline on tagada, et humanitaarabi suunatakse eranditult neile, kes seda kõige enam vajavad;
D.

arvestades, et Bahreinis mõisteti aastatel 2011–2020 surma ligikaudu 50 inimest, erinevalt aastatest 2001–2010, mil tehti seitse surmaotsust; arvestades, et praegu on Bahreinis surmamõistetuid 27, kellest 26 on otseses hukkamisohus; arvestades, et Bahrein lõpetas 15. jaanuaril 2017 seitse aastat kestnud de facto moratooriumi surmanuhtlusele ja hukkas kolm tsiviilisikut; arvestades, et sellest ajast alates on hukatud kuus inimest; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöör kuulutas need hukkamised kohtuväliseks tapmiseks; arvestades, et surmanuhtlus on ülimalt julm, ebainimlik ja alandav karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; arvestades, et surmanuhtluse täideviimise ootamine tekitab äärmuslikke psüühilisi kannatusi;
41.

tunnustab ombudsmani pühendumust kodanike õigusele olla kaasatud liidu demokraatlikku protsessi, mille näiteks on tema korraldatud Euroopa ombudsmanide võrgustiku iga-aastane konverents 2019. aasta aprillis, mille teema oli kodanike demokraatlikes protsessides osalemise suurendamine; kiidab heaks ombudsmani otsuse vastata kõigile abi taotlevatele inimestele nende kaebuse keeles; kutsub ELi avalikku haldust üles tegema kõik endast oleneva, et tagada kodanikele võimalus nendega tulemuslikult suhelda ja teha seda ELi 24 ametlikus keeles ja riiklikes viipekeeltes; tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani koostatud ELi institutsioonide veebisaitide keelekasutust käsitlevate suuniste eelnõu üle; rõhutab, et seesugused suunised on Euroopa rikkaliku keelelise mitmekesisuse kaitsmisel äärmiselt tähtsad; märgib, et ELi institutsioonide veebisaidid peaks paremini näitama, et kõik ELi 24 ametlikku keelt on võrdsed; taunib asjaolu, et paljud ELi institutsioonide veebisaitide osad ja neile üles laaditud väljaanded on jätkuvalt kättesaadavad ainult teatavates populaarsetes keeltes ning neid ei edastata kunagi kõigis 24 ELi ametlikus keeles, nagu on nõutud liidu põhimõtetes;
D.

arvestades, 2020. aastal langes Kongo DV idaosas vägivalla ohvriks üle 2 000 inimese; arvestades, et vägivald on 2021. aasta algusest veelgi suurenenud; arvestades, et korduva vägivalla sihtmärgiks on tsiviilisikud, kellest suurem osa on naised ja lapsed, ning et selle tagajärjel hukkus ajavahemikul 11. detsembrist 2020 kuni 10. jaanuarini 2021 üle 150 inimese; arvestades, et 2021. aasta esimese kahe kuu jooksul rööviti üle 100 inimese ja paljud said vigastada; arvestades, et hävitati meditsiinitaristut ja loodusvarasid ning teadete kohaselt süüdati maju; arvestades, et selle vägivalla humanitaartagajärjed on murettekitavad; arvestades, et ÜRO on praeguseks registreerinud üle 67 000 põgeniku;
68.

kutsub komisjoni üles muutma inimkaubandusevastast direktiivi selle tagamiseks, et liikmesriigid selgesõnaliselt kriminaliseeriksid inimkaubanduse ohvrite osutatavate teenuste teadliku kasutamise, mis on seotud ohvrite väärkasutamisega, nagu on soovitatud inimkaubanduse vastase võitluse direktiivi artiklis 18, võttes arvesse nimetatud kuriteo tõsidust ja selle ulatuslikkust kogu ELis ning süüdistuste vähest esitamist; peab kahetsusväärseks asjaolu, et prokuratuuril on keeruline tõendada, et isik oli teadlik sellest, et tema kasutatud teenust osutas inimkaubanduse ohver; rõhutab, et tõendite hankimise keerukus ei ole tingimata määrav argument, miks teatavat liiki käitumist kuriteona ei käsitleta; märgib, et kriminaalvastutuse piiramine ainult olukorraga, kus teenuse kasutaja on otseselt ja tegelikult teadlik, et selle osutaja on inimkaubanduse ohver, loob süüdistuse esitamiseks väga kõrge künnise; on seisukohal, et tuleks põhjalikult uurida teenuse kasutaja teadlikkuse taset, mida on vaja sellise kuriteo toimepaneku tõestamiseks; on seisukohal, et teenuse kasutaja peaks tõendama, et ta võttis kõik mõistlikud meetmed, et vältida sellise teenuse kasutamist, mida pakub inimkaubanduse ohver; tunneb muret asjaolu pärast, et õiguskaitseasutustel ei ole inimkaubanduse ohvrite poolt osutatavate teenuste teadliku kasutamise kohta piisavalt teadmisi, et vastava sätte kohta puudub kohtupraktika ning et töötajad, kes sellega küsimusega tegelevad, on ebapiisava ettevalmistusega ja neid on liiga vähe; rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi uurimiste ja süüdistuste esitamise arvu suurendamiseks ning vähendaksid koormust, mis langeb ohvritele ja nende tunnistustele tõendite kogumise menetluse käigus; nõuab, et uurijaid, prokuröre ja kohtunikke koolitataks korrapäraselt ja individuaalselt ning et süstemaatiliselt kasutataks finantsuurimisi ja muid tõhusaid jälitusteabel põhinevaid uurimisvahendeid, mis lisaks ohvrite tunnistustele võivad pakkuda mitmesugust liiki tõendeid; kutsub liikmesriike üles eraldama piisavalt rahalisi ja inimressursse, et selle kuriteoliigiga nõuetekohaselt tegeleda;
53.

juhib tähelepanu sellele, et vananevas ühiskonnas on ülioluline tagada õppimine kogu elu jooksul ning tegeleda elukestva õppega noorpõlvest kuni vanema eani; tuletab meelde, et võitlus eakate inimeste töötuse vastu on ELis endiselt tähtsal kohal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu eakamatele töötajatele ning tagama, et nad saaksid osaleda individualiseeritud oskuste täiendamise ja ümberõppe programmides, mis võimaldaks neil kohaneda muutuvate vajadustega oskuste järele ja jääda seega tööturul kauem aktiivseks ning säilitada hea elukvaliteedi ja piisava sõltumatuse; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata digioskuste parandamisele ja tehnoloogiatele, mis võivad pakkuda uusi meetodeid ja võimalusi ka täiskasvanute ja eakate hariduse jaoks, ning internetile juurdepääsu tagamisele ja digitaristu parandamisele, eelkõige maapiirkondades ja äärealadel; märgib sellega seoses kogukonnakeskuste, raamatukogude ja kohandatud kaugõppelahenduste rolli, et muuta elukestev õpe eakatele kättesaadavamaks; rõhutab, et vanemad põlvkonnad kujutavad endast ka väärtuslikku ressurssi tänu oma kogemustele, mida neid tuleks julgustada jagama, et suurendada töötajate noorema põlvkonna oskusi;
D.

arvestades, et ELi institutsioonide toimimine peaks olema kooskõlas õigusriigi põhimõttega; arvestades, et ELi institutsioonid peavad püüdlema võimalikult kõrgete läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse standardite poole; arvestades, et need põhimõtted on ELi institutsioonides hea valitsemistava edendamise ning ELi ja selle otsustusprotsessi toimimise suurema avatuse tagamise peamised elemendid; arvestades, et kodanike usaldus ELi institutsioonide vastu on demokraatia, hea valitsemistava ja tulemusliku poliitikakujundamise jaoks põhjapaneva tähtsusega; arvestades, et läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele tuleks tagada ka seoses sellega, kuidas ELi poliitikat rakendatakse kõikidel tasanditel ja kuidas kasutatakse ELi vahendeid; arvestades, et avatus ja kodanikuühiskonna osalemine on hädavajalikud hea valitsemistava edendamiseks ELi institutsioonides; arvestades, et demokraatia aluspõhimõtete kohaselt on kodanikel õigus otsustusprotsessi teada ja jälgida; arvestades, et Euroopa Parlament tagab oma seadusandlikes menetlustes suure läbipaistvuse, sealhulgas komisjonide etapis, mis võimaldab kodanikel, meedial ja sidusrühmadel näha, kuidas ja miks otsuseid tehakse ning teha selgelt kindlaks parlamendi eri seisukohad ja konkreetsete ettepanekute päritolu ning jälgida lõplike otsuste vastuvõtmist;
F.

arvestades, et käimas on veel üks vastastikuse hindamise protsess ning ENSREG teeb jaama ohutust puudutavad järeldused ja avaldab need lähikuudel; eesmärk on, et ENSREGi täiskogu koostaks esialgse aruande ja edastaks selle Valgevenele enne tuumajaama ärilist kasutuselevõttu, mille Valgevene ametivõimud on kavandanud 2021. aasta märtsiks;
24.

kordab, et vastavalt varjupaigamenetluste direktiivis sätestatule on liikmesriigid kohustatud tagama varjupaigataotlejate juurdepääsu abile, esindamisele ja menetluslikule teabele; rõhutab, et taotlejatel peab olema õigeaegne juurdepääs piisavale ja arusaadavale teabele piirimenetluste ning oma õiguste ja kohustuste kohta; juhib tähelepanu sellele, et suuline tõlge peaks olema isiklik ja see tuleks tagada kõigis piirimenetluse etappides; tuletab meelde, et liikmesriikide kohustus anda taotlejale tegelik võimalus oma taotlust põhjendada tähendab, et tuleb korraldada isiklik vestlus, millel on ühtlasi taotluse läbivaatamise menetluses keskne tähtsus ja mille peavad korraldama piisava väljaõppe saanud töötajad; rõhutab, et taotlejatele tuleks anda piisavalt aega vestluseks valmistumiseks; märgib murega, et parlamendi uuringuteenistuse Euroopa rakendamishinnangus uuritud liikmesriigid ei täida varjupaigamenetluste direktiivist tulenevaid kohustusi seoses menetluslike tagatistega piirimenetluste kontekstis, ning rõhutab, et taotlejate raskused menetluslikele tagatistele juurdepääsul võivad tõsiselt mõjutada nende õigusi, mis on tagatud põhiõiguste hartaga; kutsub liikmesriike üles varjupaigamenetluste direktiivis sätestatud tagatisi täielikult rakendama ja kohaldama;
V.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkusega on Kasahstanis endiselt probleeme; arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid väidavad, et naistevastasest vägivallast ei teatata piisavalt ning naistevastase vägivalla ja seksuaalse ahistamise juhtumite puhul on süüdistuste esitamise määr madal; arvestades, et ÜRO andmetel on COVID-19 saanud tütarlaste puhul uueks takistuseks võrdsel juurdepääsul teabele ja haridusele; arvestades, et ohvritel puudub piisav kaitse ning kohtu- ja politseiametnikud ning teenuseosutajad ei ole saanud koolitust naistevastase vägivalla tuvastamiseks, ennetamiseks ja sellele reageerimiseks;
31.

on seisukohal, et eri spordialad on erineval määral mõjutatud, ning et kõige rohkem on kannatanud teatud spordialade, väiksemate klubide ja madalamate kategooriate võistlused ning rohujuure tasandi spordialad, mida põhjustab majanduslik sõltuvus väikesponsoritest või sportlaste oma kvoodid; rõhutab, et harrastussport on kutselise spordi alus, kuna rohujuure tasandi väikesed spordiklubid annavad märkimisväärse panuse noorte sportlaste arengusse ja töötavad enamasti vabatahtlikkuse alusel; rõhutab solidaarsuse tähtsust Euroopa spordikogukonna eri spordialade vahel ja nende sees, ning kuna vähemus- või rohujuure tasandi spordil on majanduslikke raskusi tegevuse jätkamisega, nõuab neile suuremat toetust;
39.

on seisukohal, et direktiivide parem rakendamine on olulise tähtsusega, et saavutada üldeesmärk – parandada kaitseotstarbeliste toodete siseturu toimimist ja aidata kaasa avatud Euroopa kaitsevarustuse turu loomisele;