6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.

3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

17.Broadcomi koondamiste põhjuseks on otsus sulgeda ettevõtte tootmisharu, mis tegeles mobiililevi seadmetega (Cellular Baseband business). Otsusega kaasnes 3 000 koondamist üleilmselt, sh 600 inimese koondamine Soomes. Broadcom lõpetab kogu oma äritegevuse Soomes; mobiiltelefonide kiibistike väljatöötamine on üle viidud USAsse ja Aasiasse.

16.Praeguseks on NACE Revision 2 osa 46 „Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad” alla kuuluvas majandussektoris esitatud kaks EGFi taotlust (üks neist EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), mõlemad on esitatud IKT-sektoris ja mõlema põhjenduseks on kaubanduse globaliseerumine.

12.Mobiiltelefonide kiibistike arendamine ja müük on praegu vaid väheste ettevõtjate pärusmaa, neist suurim on kindlasti Qualcomm (USA), kelle turuosa moodustas 2014. aasta esimeses kvartalis Strategy Analyticsi järgi 66 %. Suuruselt järgmine ettevõtja MediaTek asub Taiwanis, talle järgnevad Spreadtrum Hiinas ning Marvell ja Intel USAs.

11.Selleks et näidata, kuidas koondamised ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suured struktuurimuutused seotud on, märkisid Soome ametiasutused, et 2005. aastal pakkus kiibistike arendamine (valdkond, millega tegeleb ka Broadcom Communications Finland) tööd hinnanguliselt umbes 5 000 inimesele Euroopas. Kuigi asjaomase tootearendussektori töötajate arv maailmas (eelkõige Aasias ja USAs) kasvas, oli see Euroopas 2014. aastaks järsult vähenenud, pakkudes tööd veel vaid paarisajale inimesele.

Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele

21.Koondamised mõjutavad negatiivselt eelkõige Põhja-Pohjanmaa piirkonna (NUTS 2. tasandi piirkond FI1A) majandust, kus oli koondamisi 424 (kokku 568st koondamisest). Selle piirkonna töötuse tase on kogu aeg paari protsendipunkti võrra kõrgem kui riigi keskmine. 2014. aasta augustis oli töötuse määr Soomes 12,2 %, Põhja-Pohjanmaal oli see 14,1 % ja koondamistest kõige enam mõjutatud linnas Oulus oli see 16,1 %.

22.Põhja-Pohjanmaal on IKT-sektoris praegu umbes 1 250 töökohta, enamik neist Oulus. IKT-sektor on juba aastaid vaevelnud üleilmse majanduskriisi tagajärjel, täpsemalt on sektor kannatanud olulise sisemise struktuurimuutuse tagajärjel, mille käigus juhtivad suured äriühingud vaatasid oma strateegiad läbi, paigutasid oma tegevuse ümber uutesse turupiirkondadesse ja ratsionaliseerisid tootmist, et tulla toime teravneva konkurentsiga. IKT-sektor on olnud aastaid Oulu halduspiirkonna majanduse nurgakiviks. Kogu IKT-sektori suhteline turuosa kõigist selle piirkonna töökohtadest moodustab umbes 12 %, Soomes on see turuosa võrreldav vaid pealinna Helsingi halduspiirkonna omaga.

23.Sektori kogetud raskused ja ettevõtjate uued äristrateegiad on põhjustanud erasektoris hulgaliselt koondamisi. Kui 2008. aastal andis IKT-sektor tööd selles piirkonnas ligemale 13 000 inimesele, siis 2012. aastaks oli see näitaja vähenenud umbes 10 500 inimeseni. Pärast seda on koondatud veel inimesi ja praegu on hinnanguline töötajate arv alla 10 000. Ettevõtjad lähevad esemete tootmiselt üle sisu tootmisele ja üleilmsed suurettevõtted paigutavad tegevust ümber väiksematesse üksustesse. Lisaks erasektori ettevõtjatele on ka riiklik sektor IKT-spetsialistide jaoks oluline tööandja. Riikliku sektori kokkuhoiupoliitika tulemusena ei pakuta seal aga enam sama palju töökohti kui varem, see trend jätkub ka tulevikus.

24.Oulu halduspiirkonna eripäraks on see, et kaks töötut kolmest on kõrgema haridustasemega spetsialistid ja omavad väärtuslikku töökogemust. Oulu halduspiirkond on juba pikemat aega olnud IKT-sektoris vajalike teadusuuringute ja tootearenduse juhtpositsioonil ning pakkunud tööd mitmes inseneriteaduse ja andmetöötluse valdkonnas.

25.IKT-sektoris töötavad enamasti noored: pooled praegustest tööotsijatest on alla 40aastased. Uue töö leidmine on raske eelkõige vanemaealistel, suureneb pikaajaline töötus. Põhja-Pohjanmaa IKT-sektori töötutest umbes pooled (450 inimest) on olnud töötud üle aasta; peaaegu 300 neist on kõrgharidusega.

26.Broadcomi koondamised on Oulu töötuse näitajaid oluliselt suurendanud. Koondamised on suurendanud just töötute vanemspetsialistide arvu. Oulu halduspiirkonnas on aktiivselt arendatud uute kasvavate sektorite tegevust, millesse saab kaasata töötuid IKT-spetsialiste. Paljudel neist on väärtuslikud kogemused tootedisaini ja tootearenduse alal, seda saab edaspidi ära kasutada kas siis IKT-sektoris või sektorites, kus rakendatakse IKT-vahendeid.

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed

Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad

27.Meetmetes osalevate sihtrühma kuuluvate koondatud töötajate eeldatav arv on 500. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:

Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 442 (88,4 %) Naised: 58 (11,6 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 487 (97,4 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 13 (2,6 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 1 (0,2 %) 25–29aastased: 19 (3,8 %) 30–54aastased: 470 (94,0 %) 55–64aastased: 10 (2,0 %) üle 64aastased: 0 (0,0 %)

28.Meetmetes osaleb seega eeldatavasti kokku 500 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat.

Kavandatud meetmete toetuskõlblikkus

29.Soomel on kavas võtta käesolevas taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks kolme tüüpi meetmeid, mis aitavad neil i) leida uut töökohta, ii) asutada oma ettevõte ja iii) omandada haridust või osaleda koolitusel. Kõik järgnevalt kirjeldatud meetmed moodustavad kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on koondatud töötajate tööturule tagasi toomine.

30.Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed. Töötutele õpetatakse tööotsimise oskusi, neid nõustatakse ja juhendatakse, käiakse koos töömessidel, aidatakse koostada tööle kandideerimise avaldusi ja CV-sid. Teenust pakutakse erineva suurusega gruppidele. Olenevalt grupi suurusest kestab koolitus 5 kuni 20 päeva. Gruppides pakutakse ka individuaalset kutsenõustamist, sealjuures keskendutakse suhtlusele ja tööpraktikale. Selline nõustamine võib toimuda kuni 40 päeva vältel. Üksikisikutele või gruppidele võidakse määrata tööotsimisnõustajad, kellega saab töö otsimise ajal koos töövestluseks valmistuda ja kes uue töökoha leidmisel on mentoriteks nii tööandjatele kui ka töövõtjatele. Iga tööotsija kohta on aastas ette nähtud kuni 50 tundi nõustamist.

31.Koondatud töötajad saavad kasutada ka mitmesuguseid ekspertide pakutavaid hindamisteenuseid. Näiteks võidakse hinnata tööotsijate töövõimet, sealhulgas tervisega seonduvaid aspekte, pädevust ja kutseoskusi või ettevõtlusoskusi ja töötaja potentsiaali selles osas.

32.Teeninduspunktides pakutavad tööhõive- ja ettevõtlusteenused. Koondatud töötajate jaoks rajatakse spetsiaalsed teeninduspunktid, kust nad saavad abi meetmete rakendamise ajal. Need teeninduspunktid luuakse selleks, et nõustada koondatud töötajaid algusest peale, pakkudes neile personaalseid ja hoolikamalt suunatud teenuseid, mida riiklik tööhõivetalitus tavapäraselt ei suudaks. Kui sihtrühma kuuluvad isikud ei suuda mõistliku ajaga tööd leida, määratakse neile IKT-sektorit hästi tundev mentor. Mentor oskab töötajaid aidata kas konkreetsete tööotsimisoskuste omandamisel või suunata neid oma ettevõtte loomisel.

33.Koolitus ja ümberõpe. Koolitusmeetmete eesmärk on see, et koondatud omandaksid mõnes kasvava tööhõive määraga sektoris vajalikud põhioskused või kutsekvalifikatsiooni või jätkaksid õpinguid või omandaksid kõrghariduse olemasolevate oskuste süvendamiseks. Isikutele, kellel puuduvad edasised karjääriplaanid, pakutakse nõustamist ja ettevalmistavaid tööturukoolitusi. Koolitus on sihtrühmapõhine ja kursused võivad sisaldada näiteks IKT-oskuste süvendamist, samuti projektijuhtimist, kvaliteedi- ja finantsjuhtimist ning ettevõtlusoskuste arendamist. Põhjalik ettevõtluse arendamise koolitus (KEKO) annab oskusi konkreetsete ettevõtluse arendamise projektide juhtimiseks.

34.Teenuseosutajatele võidakse sihtrühma kuuluva töötajaga töösuhte loomise eest maksta töötasu osana rahalisi stiimuleid (palgatoetus). Alates 2015. aastast on vastav palgatoetus 30–50 % ühele isikule makstava palga summast, sõltuvalt sellest, kui kaua inimene, kelle eest toetust makstakse, on töötu olnud. Toetuse maksmise periood määratakse kindlaks asjaomase isiku vajadustest lähtuvalt (nt uues töökohas vajatavad pädevused).

35.Ettevõtlusega alustamine ja teenuste osutamine uutele ettevõtjatele. Ettevõtluse edendamisega seonduvaid meetmeid rakendatakse ettevõtlusinkubaatori tüüpi koolitusel ja tööhõivepoliitikast lähtuval ettevõtluskoolitustel. Lisaks pakutakse uutele ettevõtjatele nõustamist, konsultatsioone ja toetust. Uute ettevõtete loomist toetatakse piirkondlike ettevõtlusteenuste võrgustiku kaudu ning tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluva ettevõtluse planeerimisega. Ettevõtlusinkubaatori kontseptsiooni kasutatakse mitmesuguste tööturukoolituste korraldamisel, sinna alla kuulub meeskonnatöö koolitus koolitusfirma juhendamisel.