ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 3.12.2008 
SEK(2008) 2909 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile:   
 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega tunnistatakse kehtetuks kaheks a metroloogiat käsi tlevat direktiivi 
 
Mõju hindamise kokkuvõte 
  
{COM(2008) 801 final} 
 
{SEC(2008)2910} 
 
{SEC(2008)2968} 
ET 2   ET Käesolev mõju hindamine käsitleb kaheksa me troloogiaalase nn vana lähenemisviisi direktiivi 
kehtetuks tunnistamist ja vajadusel mõõtev ahendeid käsitleva di rektiivi 2004/22/EÜ 
kohaldamisala laiendamist. See on osa komisjoni 2008. aasta õigusloomealasest 
tööprogrammist (ENTR/015).  
Ettepanek on seotud kaheksa metrol oogiat käsitleva direktiiviga:  
- külmaveearvestid (direktiiv 75/33/EMÜ)  - alkoholomeetrid ja alkoholis isaldustabelid (dir ektiivid 75/765/EMÜ ja 75/766/EMÜ)  
- keskmise täpsusega ja keskmisest täps emad kaaluvihid (direktiivid 71/317EMÜ ja 
73/148/EMÜ) - mootorsõidukite rehvimanomeet rid (direktiiv 86/217/EMÜ)  
- teravilja puistemass (d irektiiv 71/347/EMÜ)  
- laevatankide kalibreerimine (direktiiv 71/349/EMÜ). 
Kõik direktiivid peale ühe on nii-öelda vaba tahtlikud. Direktiivis kirjeldatud vahendid 
eeldavad liikmesriikide heakskiitu, mis oli kasu lik 1970. aastatel, mil liikmesriikide erinevad 
õigusnormid põhjustasid kaubandustõkkeid. Lisaks direktiivide kohaldamisele on liikmesriikidel lubatud kasutada oma riigi õigusakte, mis sisaldavad tehnilisi nõudeid.  
1995. aasta WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu tingimuste kohaselt peavad 
liikmesriigid, kes soovivad valdkonda reguleeri da, kasutama riiklike õigusaktide alusena 
rahvusvahelisi standardeid. Seetõttu põhine vad riikide õigusaktid rahvusvahelistel 
standarditel, mis on sageli üle võe tud ka Euroopa standarditesse . Lisaks keelatakse Euroopa 
Kohtu otsusega „Cassis de D ijoni” kohtuasjas ebaproportsi onaalsed riiklikud nõuded ning 
kohustatakse liikmesriike vastastikku tunnustam a tooteid, mida teis es liikmesriigis 
seaduslikult turustatakse. Alates 1993. aasta st on WELMECi tüübikinnitusleping toiminud 
valitsustevahelise koostöö raamistikuna seoses vastavushindamiste vastastikuse 
tunnustamisega, eelkõige rahvusvahelistel  standarditel põhinevate ühtlustamata 
mõõtevahendite puhul. 
Kooskõlas komisjoni lplaaniga lihtsustada  Euroopa Liidu õigustikku (KOM(2005)535) on 
üldine eesmärk tunnistada kehtetuks vananenud  õigusaktid, mille mõju on väga vähene või 
praktiliselt olematu ning mis on seetõttu mu utunud ebaoluliseks. Spetsiifiline eesmärk on 
lihtsustada ELi õigustikku kaheksa vana lähe nemisviisiga direktiiv i valdkonnas nii, et 
mõõtevahendite vaba liikumine siseturul säil iks ning ei takistataks tehnoloogia arengut.  
Komisjoni talitused esitasid avalikuks ar uteluks põhilisi teemasid käsitlenud dokumendi, 
milles pakuti välja kolm võimalust. 
Võimalus 1: vana lähenemisviisiga direktiivid jäävad kehtima koos riiklikke õigusnormidega 
(praegune olukord). Ilma ELi m eetmeteta jääksid vanad dire ktiivid kehtima, kuni neis 
sisalduvad tehnilised nõuded on tehnika arengu tõ ttu täielikult aegunud. Võ ib eeldada, et turg 
areneb jätkuvalt kiiresti ni ng võetakse kasutusele uued, tehnoloogiliselt kõrgemal tasandil 
tooted, mida vanad direktiivid enam ei hõlma. 
Võimalus 2: tunnistada kehtetuks vana lähenemi sviisiga direktiivid, ilma et tehtaks muudatusi 
mõõtevahendeid käsitlevas direktiivis 2004 /22/EÜ. Riiklikud õigusnormid võivad jääda 
kehtima. Selle võimaluse puhul sõltuks mõõtevah endite vaba liikumine siseturul otseselt 
vastastikuse tunnustamise põhimõttest ja horisont aalsetest õigusaktidest, mis tagaksid selle 
põhimõtte nõuetekohase toimimise. Kehtiv  WELMECi tüübikinn itusleping moodustab 
riiklike vastavushindamiste vastastikus e tunnustamise raamis tiku. WTO tehniliste 
kaubandustõkete lepingu tingimuste kohaselt p eavad liikmesriigid kasutama riiklike 
õigusaktide alusena rahvusvahelisi standard eid. Riiklike õigusnorm ide asemel võivad 
liikmesriigid vabatahtlikult kohaldada Euroopa standardeid. Komisjon võib vajadusel anda 
ET 3   ET volitused Euroopa standardiorganisatsioonidel e selliste standardite ajakohastamiseks ja 
arendamiseks.  
Võimalus 3: lisada iga mõõt evahendi kohta lisa mõõtevahendeid käsitlevale direktiivile 
2004/22/EÜ ning tunnistada vanad direktiivid keht etuks. See variant ei võimaldaks riiklikke 
õigusnorme, kuigi liikmesriigid võiksid jätkuvalt otsustada, milliste ülesannete puhul soovivad nad mõõtevahendeid s eadusega reguleerida. Liikmesr iigid võivad nende ülesannete 
puhul lubada oma territooriumil kasutada ainult selliseid vahendeid, mille vastavust direktiivis sisalduvatele olulistele nõuetele on hinnat ud. Uue lähenemisviisi kohase ühtlustamisega 
nähakse ette olulised nõuded ja  lubatud on kõik tehnilised kirj eldused, mis nendele nõuetele 
vastavad. Siinkohal tuleks märkida, et mõõt evahendeid käsitleva direktiivi 2004/22/EÜ 
artikliga 2 antakse liikmesriikidele võimalus mitte kehtestada nõuet kasutada nende territooriumil ainult direktiivile vastavaid va hendeid, kuid samas ei tohi kehtestada 
alternatiivseid õigusnorme, mis tähe ndab, et mingeid norme ei olegi. 
Avaliku arutelu ja välisuuringu tulemusena on selgunud, et kuues sektoris, mida need kaheksa 
vana lähenemisviisi direktiivi hõlmavad, ei  esine kaubandustõkkeid. Samuti on ilmne, et 
direktiive kasutatakse järjest vähem ning ra hvusvahelised standardid hõlmavad valdkonda 
täielikult. Praegune oluk ord (võimalus 1) ei ole takista nud tehnoloogia arengut  ning juhul kui 
eksisteerib täiendavaid riiklikke õigusnorme, arvestatakse nende puhul täielikult vastastikuse 
tunnustamise põhimõtet ja rahvusvahelisi standardeid. 
Lihtsustamise eesmärgi võib saavutada kahte mo odi: kehtetuks tunnistamine (võimalus 2) või 
õigusaktide muutmine (võimalus 3). Mõlemaga saavutatakse lihtsustamise eesmärk, mistõttu 
on nende võrdlemiseks vaja täiendavaid kriteer iume. Näib, et kuna ka ubandustõketest ei ole 
teatatud ning ei ole ka muud olulist poliitilist va jadust, siis erineb nende kahe võimaluse mõju 
üksnes selle poolest, kui kõrge on kaitstuse tase või kui suured on halduskulud. Kõrge 
kaitstuse tase tagatakse kas rahvusvahelistel st andarditel põhinevate riiklikke õigusaktidega 
(võimalused 1 ja 2) või ühtlustamisega (võima lus 3). Juhul kui riiklik ke õigusakte ei ole 
(võimalused 1 ja 2) või liikmesriigid ei kohald a ühtlustatud vahendite nõuet (võimalus 3), ei 
ole kaitstus garanteeritud, kuid ei  kaasne ka halduskulusid.  
Kõikide võimaluste puhul on kulude suurusjärk sa rnane, s.t riiklikke õigusaktidega tagatud 
kaitstusega kaasnevad väikesed või keskmise d halduskulud, mis on võrdväärsed ühtlustamise 
kuludega. Kui õigusakte ei ol e, siis ei kaasne ei ka itstust ega halduskulusid. 
Mõju hindamise põhjal ei peetud ühtegi võimal ust teistest paremaks. Kuna kaubandustõkkeid 
ei esine, siis ei saada võimal use 3 puhul mingit kasu, mida ei saavutataks reguleerimata turul 
või rahvusvahelistel standardit el põhinevate riiklike õigusak tidega, mis võtavad täielikult 
arvesse vastastikuse tunnustamise põhimõtet. Li saks on mitu liikmesriiki teatanud, et nad 
kasutaksid võimalust loobuda ühtlustamises t, kui direktiivi 2004 /22/EÜ kohaldamisala 
laiendatakse, mis seaks ühtlustamise eesmärgi kahtluse alla.  
Lihtsustamise ja subsidiaarsuse põhimõttest lä htuvalt peetakse seetõttu kõige asjakohasemaks 
direktiivide kehtetuks tunnistamist, ilma et la iendataks mõõtevahendeid käsitleva direktiivi 
2004/22/EÜ kohaldamisala.  
Käesolev aruanne on siduv üksnes komisj oni talituste jaoks, kes on seotud selle 
ettevalmistamisega, ning see ei mõjuta komisjoni lõplikku otsust.