Ignalinas (Leedu) on reaktoril suur grafiitsüdamik, mille dekomisjoneerimine on esmakordne katsumus. Üldine dekomisjoneerimisprogramm peaks kavakohaselt kestma kuni 2038. aastani. Demonteerimisprotsess on seega algusetapis. 2020. aasta lõpuks oli 98 % kasutatud tuumkütusest reaktorihoonetest ära viidud ja ohutult kuivladustatud. Kütuse üleviimine kestab eeldatavasti 2022. aasta oktoobrini. Samal ajal valmistatakse ette reaktorisüdamike demonteerimist. Tehakse kindlaks sellega seotud riskide leevendamise võimalused ja hinnatakse neid ning kava kohaselt jätkub töö 2022. aastal.

Kozloduy (Bulgaaria) dekomisjoneerimisprogrammi lõpptähtaeg on 2030. aasta lõpp. Kozloduy ja Bohunice reaktorite sarnane konstruktsioon andis suurepärase võimaluse jagada kogemusi, meetodeid ja töövahendeid, vähendades seega riske ja kulusid. Kozloduys valmistatakse ette primaarahelate saastest puhastamist, tuginedes Bohunice kogemustele, kust on toodud saastest puhastamise seadmed. Samal ajal tehti suuri edusamme muude ahelate demonteerimisel.

Bulgaaria, Slovakkia ja Leedu jätkasid 2020. aastal tõhusaid edusamme oma tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel. Demonteerimine on käimas ning taaskasutusse võetud materjalid võetakse ringlusse või käideldakse neid radioaktiivsete jäätmetena. Alates 2014. aastast tehtud töö kulu jääb eelarve piiresse ja üksikute projektide puhul esinenud viivituste kompenseerimiseks planeeritakse tulevased tegevused ümber. Samas suurenes kõigi kolme programmi puhul lõppkuupäeva edasilükkamise oht ja ajakava tuleb uuesti hinnata. Võimalikud kohandused ei mõjuta mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 Kozloduy, Bohunice ja Ignalina programmidele antavat ELi rahalist toetust. Ignalinas on programmi lõppkuupäeva ja 2027. aastale järgnevate aastate üldiste rahastamisvajaduste kinnitamisel otsustav see, milline tehniline lahendus valitakse reaktorite demonteerimiseks.

Bulgaaria ja Slovakkia on loonud sihtotstarbelised fondid dekomisjoneerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rahastamiseks. Neid täiendavad muud riiklikud vahendid, peamiselt riigieelarvelised vahendid. Leedus kasutati ära varem dekomisjoneerimiseks ja jäätmekäitluseks kogunenud vahendid ning neid haldav organisatsioon likvideeriti 2019. aastal. Leedu valitsus kohustus tagama rahastuse kuni programmi lõpuni. Seda kohustust on arvesse võetud tabelis 1 .

Nende volitatud üksuste üle tehtav järelevalve põhineb eelkontrollidel (nn sambapõhine hindamine), mille käigus kontrollitakse, kas nad järgivad eelarve kaudse täitmise nõudeid, ning mida täiendavad riske arvesse võtvad kontrollid, mis on osa tavapärasest seireprotsessist või mis on tehtud ülesandeks sõltumatule asutusele.

Madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete madalhoidla (riiklik lõppladustusrajatis) ehitamine algas 2017. aastal (joonis 2). Kuigi ehitustöödega ei kaasne kiirgust ega tuumaohtu, peatati pärast ehitusplatsil toimunud surmaga lõppenud õnnetust tegevus 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta juunini. Töö algas uuesti pärast seda, kui oldi täielikult analüüsitud õnnetuse põhjusi ja oli loodud asjakohane projektijuhtimisorganisatsioon, et tagada rangeimate ohutusnõuete järgimine projekti kestel. Töötervishoiu ja -ohutuse ning järelevalve paranemist on juba näha. Komisjoni talitused algatasid tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammi 2014–2020 rakendamise järelhindamise raames kõigis kolmes käitises ohutuskultuuri hindamise, mis näitab, kas kõrgeimal tasemel ohutuse tagamiseks on vaja teha täiustusi.

Plasmasulatusrajatis on esimene omalaadne kõrge temperatuuriga põletusrajatis radioaktiivsete jäätmete mahu vähendamiseks. Põletamise tulemusel tekkinud jäätmed on eriti stabiilsed ja ohutud. Projekti hakati ellu viima 2009. aastal ja rajatis võeti kasutusele 2019. aastal, kusjuures investeeringute kogumaksumus oli 8,2 miljonit eurot (joonis 1). Aastatel 2019–2020 korraldas SERAW rajatises esimesed kolm tegevuskampaaniat, näidates, et see võib vähendada jäätmete kogust 50 korda. Järgmised kampaaniad näitavad, kas jäätmejääkide kõrvaldamise kulude vähenemine toob oodatud majanduslikku kasu või mitte.

Riiklik radioaktiivsete jäätmete ettevõte SERAW – energeetikaministeeriumi haldusjärelevalve all tegutsev litsentsitud käitaja – vastutab esimese kuni neljanda reaktori dekomisjoneerimise ning madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete riikliku lõppladustamisrajatise ehitamise ja käitamise eest. SERAWi peamine ülesanne on radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine Bulgaaria Vabariigi territooriumil.

Seni on eesmärkide saavutamisel tehtud üldiselt rahuldavaid edusamme ja tööde maksumus on olnud kavakohane. Programmide täitmise otsustavat etappi jälgitakse suure tähelepanuga ning riskide tuvastamise korral pakutakse välja leevendusmeetmed. Seetõttu lõppkuupäevad praegu veel kehtivad. 2020. aastal tuvastati aga kõigi kolme programmi puhul oht, et lõpptähtaegadest ei suudeta kinni pidada (vt allpool).

Kuni 2020. aastani antava ELi rahalise toetuse õiguslikus aluses ei ole kaasrahastamise määra selgelt kindlaks määratud. Nõukogu määrustes, mis käsitlevad dekomisjoneerimise jätkuvat toetamist 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel, on siiski sätestatud ELi mitmeaastased osamaksed ja kehtestatud maksimaalseks määraks Leedu puhul 86 % ning Bulgaaria ja Slovakkia puhul 50 %, mida kohaldatakse alates 2021. aastast. Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte lõplikele toetusesaajatele 2020. aasta lõpuks tehtud maksetest.

Tabelis 1 esitatud „lõpuleviimiseks vajalik eelarve“ hõlmab ettenägematuid kulusid ja riske. Kui meetmete rakendamine toimub kavakohaselt, siis ettenägematuid kulusid ei teki. Sellisel juhul piisab Kozloduy ja Bohunice puhul olemasolevatest rahalistest vahenditest. Ignalina programmi puhul on ELi rahastamine kindlaks määratud kuni 2027. aastani: kuna programm peaks kavakohaselt kestma kuni 2038. aastani, erinevad programmi lõpuleviimiseks vajalik eelarve ja koguvahendid endiselt. Ignalina dekomisjoneerimiskava viimases versioonis laiendati eelarve ulatust, et hõlmata siseministeeriumi julgeolekukulud (200 miljonit eurot); lõpuleviimiseks vajalik eelarve seda summat ei sisalda ning selle katab täielikult Leedu.

Joonisel 6 on näidatud tehtud tööde maht (saavutatud väärtus) võrreldes kavaga (lähtestsenaarium). Vastavalt praegusele tulemuslikkuse lähtestsenaariumile on programmi lõpuleviimise tähtaeg 2025. aasta lõpp ning lõpuleviimiseks vajalik eelarve (sealhulgas ettenägematud kulud) on 1 237 miljonit eurot. Ajakava järjestikuste optimeerimiste tõttu on kõik ajavarud ära kasutatud ja seetõttu mõjutab käegakatsutavate edusammude saavutamise hiljutine aeglustumine programmi lõppkuupäeva. JAVYS on järgmist tööprogrammi ette valmistades algatanud ülejäänud ülesannete täieliku läbivaatamise.

COVID-19 kriis on peamiselt mõjutanud töövõtjate lähetamist kohapeale, mille tõttu on viibinud näiteks metallijäätmete sulatustehase valmimine.

Veel ühe olulise osa reaktori jahutussüsteemist moodustavad 12 aurugeneraatorit, millest igaüks on valmistatud 145 tonnist terasest. Need viidi 2019. aastal endisesse turbiiniruumi ja esimese aurugeneraatori tükeldamine lõpetati 2020. aasta juunis selleks otstarbeks ehitatud kuivlõikamistöökojas (joonis 5). Tänu sellest protsessist saadud kogemustele ja mitmesugustele täiustustele eeldatakse, et ka teised aurugeneraatorid suudetakse lammutada vähem kui 2,5 kuuga.

Bohunice programmiga on kolmest ELi toetatavast dekomisjoneerimisprogrammist kõige kaugemale jõutud. Sellest saab esimene lõpule viidud VVER-tüüpi reaktori dekomisjoneerimise programm maailmas. Programmiga on 2020. aastal märkimisväärselt edasi liigutud. Alanud on reaktori jahutussüsteemi suurte komponentide demonteerimine, sealhulgas reaktori surveanuma ja muude aktiveeritud komponentide vedu basseinidesse, mis olid ümber ehitatud veealuseks tükeldamiseks. Seejärel algas esimese reaktorianuma kaugjuhitav tükeldamine (joonis 4). Kava kohaselt võtab kummagi reaktorianuma tükeldamine aega 17 kuud. Mõlema anuma tükeldamiseks kulub 24 kuud, kuna osa töid toimub paralleelselt.

Bohunice V1 dekomisjoneerimise eest vastutab majandusministeeriumi haldusjärelevalve all tegutsev ettevõtja Jadrová a vyraďovacia spoločnosť (JAVYS). Tema ülesanne on tuumarajatiste ohutu dekomisjoneerimine ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine Slovakkia territooriumil.

Tulemuslikkuse lähtestsenaariumi kohaselt jääb programmi lõpuleviimise kuupäevaks 2030. aasta lõpp. Joonisel 3 on näidatud tehtud tööde maht (saavutatud väärtus) võrreldes kavaga (lähtestsenaarium). Lähtestsenaarium hõlmab ettenägematuid olukordi ja see selgitab osaliselt erinevust tegelike edusammudega. Kavandatust madalama rakendamise määra ja programmide täitmise otsustavasse etappi kuuluvate tegevuste keeruka vastastikuse sõltuvuse tõttu järeldatakse, et viivituste oht suureneb märkimisväärselt ja võib lõppkuupäeva mõjutada.

Kasutatud kütuse moodulite eemaldamine reaktorihoonetest (esimene ja teine reaktor) jätkus 2016. aasta septembris ja mõlemad reaktorid on täielikult kütusest tühjendatud. Kõik 191 uut ladustamiskonteinerit tarniti 2020. aasta veebruaris, s.o kavandatust aasta varem. Kõik esimesest reaktorist ja osast teisest reaktorist pärinevad terved kütusemoodulid, mida enne ladustati kasutatud tuumkütuse basseinides, viidi ladustamismahutitesse ja seejärel kasutatud tuumkütuse vahehoidlasse (joonis 7). 2020. aasta lõpuks ladustati selles uues sihtotstarbelises rajatises ohutult 98 % kasutatud kütuse moodulitest (eesmärgiks oli 90 %). Ülejäänud moodulid olid saanud reaktori käitamise ajal kahjustusi ja neid tuli ettevaatlikumalt käidelda. See töö on kavas lõpule viia 2022. aasta oktoobriks. Vahepeal on IAE-ga sõlmitud lepingu alusel alustatud tööd kasutatud tuumkütuse basseinide puhastamiseks, tühjendamiseks ja neist saaste eemaldamiseks.

Turbiiniruumist ja muudest kõrvalhoonetest on demonteeritud 43 730 tonni materjali (hinnangulisest 47 277 tonnist); seega on täielikult eemaldatud ja saastest puhastatud üle 90 % seadmetest. Hoonet kasutatakse nende materjalide ajutiseks ladustamiseks, mis enne regulatiivse kontrolli alt väljaviimist peavad loa saama, ning madala radioaktiivsusega jäätmete ladustamiseks enne seda, kui need saab viia lõppladustamisrajatisse.

Programmist jätkati Leedu toetamist kolme nädala jooksul, mil kohapealsed töötajad olid COVID-19 kriisi tõttu sundpuhkusel, kooskõlas komisjoni poliitikaga toetada pandeemia ajal äärealasid ja Euroopa majandust. Väga oluline on tagada, et dekomisjoneerimisprogrammi ellu viivaid kvalifitseeritud töötajaid ei koondata, sest see võib tekitada lisakulusid ja viivitusi tulevikus. Pandeemiaga seoses tuumajulgeoleku inspektoritele kehtestatud juurdepääsupiirangud põhjustasid mõningast viivitust reaktorite kütusest tühjendamisel.

Ignalina reaktorite demonteerimine on esimene omataoline ülesanne: mitte kunagi varem ei ole demonteeritud suure reaktori grafiitsüdamikku. Esimeses etapis (2020–2027) eemaldab IAE kõik komponendid reaktori šahti üla- ja alaosast. Šahti sisu (grafiit, metallstruktuurid ja täidismaterjal) hilisema eemaldamise kavandamisele eelneb võimaluste uuring. Leedu sidusrühmade hangete ettevalmistamise keerukuse tõttu on see umbes aasta võrra edasi lükkunud. 2020. aastal kehtestas komisjon selle projekti üle rangema järelevalve ja kontrolli, eelkõige luues ajutise sõltumatu eksperdirühma. Eksperdirühm esitas konkreetsed soovitused pakkumismenetluste korraldamise ja lepingute sõlmimise strateegia kohta. Võimaluste uuringule järgneb eelistatud lahenduse ja radioaktiivsete jäätmete ajutise ladustamise rajatise üksikasjalik projekteerimine. Projekti kavandamisega viivitamise tõttu ja kuna projekt on esimene omalaadne, tuleb hilisemas etapis programmi lõppkuupäev ümber hinnata.

Madala ja keskmise radioaktiivsusega lühiealiste jäätmete madalhoidla ehitamise hange viibis hankemenetluse ebaõnnestumise tõttu; see on nüüd pärast väiksemaid tehnilisi muudatusi ja eelarve suurendamist taasalgatatud. Viidi lõpule väga madala aktiivsusega lühiealiste jäätmete ladustamisrajatise ehitamine; rajatise ametlik vastuvõtmine on kavandatud 2021. aasta alguseks ja esimene ladustamiskampaania järgneb varsti pärast seda. Pärast nende rajatiste edukat valmimist on IAE-l kõik vahendid, mida ta vajab lühiealiste radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiseks dekomisjoneerimiskava raames. Väljatöötamisel on kava bitumineeritud jäätmete kärghoidlate ümberehitamiseks lõpphoidlateks asjaomaste reguleerivate asutuste järelevalve all.

Vastavalt ajakohastatud tulemuslikkuse lähtestsenaariumile on programmi lõpetamise kuupäev endiselt 2038. aasta. Joonisel 9 on näidatud tehtud tööde maht (saavutatud väärtus) võrreldes kavaga (lähtestsenaarium). Leedu valitsus kiitis lõpliku dekomisjoneerimiskava 8. versiooni heaks 2020. aasta augustis. Lõpuleviimiseks vajalikku eelarvet (sealhulgas ettenägematud kulud) suurendati 200 miljoni euro võrra, et hõlmata tule- ja füüsilise kaitse kulusid, mida rahastatakse täielikult riiklikest vahenditest.

4.4.Energeetikasektori projektid

Kuni 2013. aastani eraldati abiprogrammidest vahendeid projektidele kogu energeetika väärtusahela ulatuses, et leevendada kaheksa tuumaelektrijaama sulgemise mõju. 2020. aasta detsembriks oli lõpule viidud 51 projekti, mille maksumus oli 841,9 miljonit eurot. Veel seitse projekti maksumusega 105,8 miljoni eurot on pooleli (83 % Bulgaarias, 16 % Slovakkias ja < 1 % Leedus).

5.Teadmiste jagamine

2020. aastal jäi COVID-19 kriisi tõttu ära iga-aastane kolmepoolne teadmiste jagamise seminar, kuid sünergia ärakasutamisega hoitakse kokku aega ja raha (nagu on selgitatud eespool). Peamised valdkonnad, kus Bohunice ja Kozloduy käitiste kohta teadmisi jagati, olid järgmised: primaarahelate saastest puhastamine; radioaktiivsete jäätmete põletamine tavapärastes seadmetes või moodsas plasmasulatusrajatises (vt punkt 4.1). Ignalina ja Tšornobõli (Ukraina) tuumaelektrijaama vahel loodi kontaktid, et jagada teadmisi reaktorisüdamike demonteerimise kohta.

Alates 2021. aastast on teadmiste jagamine muutunud selgeks eesmärgiks vastavalt uutele nõukogu määrustele, milles nõutakse, et programmidest saadud kogemusi ja õppetunde jagataks kogu ELis ning võimaluse korral tehtaks koostööd kolmandate riikidega, keda toetatakse komisjoni toetusprogrammidest. Sellega seoses on teadmiste levitamisel keskne roll komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusel (JRC).

6.Järeldused

Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia jätkasid 2020. aastal tõhusaid edusamme oma tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel. Saavutatud väärtuse analüüsist aga nähtub, et kõigi kolme programmi puhul on suurenenud lõppkuupäeva edasilükkumise oht ja ajakava tuleb uuesti hinnata. Võimalikud viivitused ei mõjuta 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse ajal Kozloduy, Bohunice ja Ignalina programmidele antavat ELi rahalist toetust. Ignalinas on programmi lõppkuupäeva ja 2027. aastale järgnevate aastate üldiste rahastamisvajaduste kinnitamisel otsustav see, milline tehniline lahendus valitakse reaktorite demonteerimiseks.

Dekomisjoneerimisega tegelevad ettevõtjad võtsid vajalikke meetmeid, et vähendada COVID-19 kriisi mõju tööde käegakatsutavale edenemisele. Reisipiirangud muutsid tulevaste projektide ettevalmistamise niigi väga pingelise ajakava veelgi pingelisemaks.