Siseauditi talitus kavandab oma audititöö riskihindamise ja suutlikkuse analüüsi põhjal. Seda on nõutud tema ametijuhendis ja rahvusvahelistes standardites ning selle eesmärk on kindlaks määrata kava, mis hõlmab suurima riskiga valdkondi, suurendades seega siseauditi talituse lisaväärtust, ja aitab tagada parima ressursikasutuse ning kava tõhusa ja tulemusliku rakendamise. Selle rakendamist kontrollitakse regulaarselt ja vajaduse korral tehakse kohandusi.

Siseauditi talitus ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil kontrollitakse ELi eraldatud rahalisi vahendeid. Sellised auditid hõlmavad individuaalsete toetusesaajate tasandit ning neid teevad liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, komisjoni muud peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. Küll aga auditeerib siseauditi talitus meetmeid, mille on võtnud komisjon, et teha järelevalvet i) liikmesriikide organite üle ning ii) muude organite üle, kes vastutavad ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest (nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon), ja neid auditeerida. Vastavalt finantsmäärusele võib siseauditi talitus neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis.

Auditi järelevalvekomitee aitab volinike kolleegiumil täita oma aluslepingutest, finantsmäärusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Selleks teeb ta järgmist: i) tagab siseauditi talituse sõltumatuse; ii) jälgib siseauditi töö kvaliteeti; iii) tagab, et komisjoni talitused võtavad sise- ja välisauditi soovitusi nõuetekohaselt arvesse, ning iv) tagab, et nende soovituste puhul võetakse asjakohaseid järelmeetmeid. Sel viisil aitab auditi järelevalvekomitee suurendada komisjoni tulemuslikkust ja tõhusust oma eesmärkide saavutamisel. Auditi järelevalvekomitee hõlbustab ka volinike kolleegiumi järelevalvet komisjoni juhtimise, riskijuhtimise ja sisekontrolli tavade üle.

Siseauditi talitus annab aru auditi järelevalvekomiteele ja on tema ees talitluslikult vastutav. Siseauditi talitus i) esitab auditi järelevalvekomiteele aruandeid audititest tulenevate oluliste probleemide ja auditeeritud protsesside võimalike paranduste kohta; ii) annab iga-aastase üldhinnangu komisjoni finantsjuhtimisele ning iii) esitab (vähemalt kord aastas) aruande oma missiooni ja tulemuslikkuse kohta, nagu tema asjaomase aasta auditikavas on kirjeldatud. Aruandes käsitletakse olulisi riskipositsioone, kontrolliküsimusi, äriühingu üldjuhtimist ja muid teemasid.

Siseauditi talituse töö sõltumatus on sätestatud finantsmääruses ja komisjoni vastuvõetud ametijuhendis. Nimetatud juhendis on sätestatud, et objektiivsuse tagamiseks ja huvide konflikti vältimiseks peavad siseauditi talituse audiitorid säilitama oma sõltumatuse seoses kontrollitavate tegevuste ja toimingutega. Kui nende objektiivsus on faktiliselt või näiliselt kahjustatud, siis tuleb avaldada selle kahjustuse üksikasjad. Kui siseaudiitor peab seda vajalikuks, võib ta pöörduda otse komisjoni presidendi ja/või volinike kolleegiumi poole.

Siseauditi talituse missioon on suurendada ja kaitsta organisatsioonilist väärtust, pakkudes riskipõhiseid ja objektiivseid usaldatavustasemeid, nõuandeid ja teadmisi. Siseauditi talitus aitab komisjonil saavutada oma eesmärke süstemaatilise, distsiplineeritud lähenemisviisi abil, et hinnata ja suurendada riskijuhtimis-, kontrolli- ja juhtimisprotsesside tulemuslikkust. Tema ülesanne on hinnata ja anda asjakohaseid soovitusi riskijuhtimis-, kontrolli- ja juhtimisprotsessi täiustamiseks, et saavutada kolm järgmist eesmärki: i) asjakohase eetika ja väärtuste edendamine organisatsioonis; ii) tulemusliku organisatsioonilise tulemusjuhtimise ja vastutuse tagamine ning iii) riskide ja kontrolliga seotud teabe tulemuslik edastamine organisatsiooni asjaomastele üksustele. Seda tehes soovib siseauditi talitus edendada komisjonis ja selle talitustes tõhusat ning tulemuslikku juhtimist.

Aruandega teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames Euroopa Komisjoni siseauditi talituse poolt komisjoni peadirektoraatides, talitustes ja rakendusametites 2021. aastal tehtud siseaudititest. See sisaldab järgmist: i) kokkuvõte tehtud siseauditite arvust ja tüübist; ii) esitatud soovituste kokkuvõttev aruanne ja iii) nende soovituste alusel võetud meetmed. Finantsmääruse artikli 118 lõike 8 ja artikli 247 kohaselt esitab komisjon aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. See aruanne põhineb aruandel, mille on koostanud komisjoni siseaudiitor finantsmääruse artikli 118 lõike 4 kohaselt ning milles käsitletakse siseauditi talituse 2021. aastal lõpetatud auditeid ja valminud nõustamisaruandeid.

2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik ja taasterahastu „NextGenerationEU“ taastepakett tuleks rakendada kooskõlas finantsmäärusega ning need peaksid olema rahastamisvõimaluste ja saavutatavate tulemuste poolest teineteist täiendavad. Mitu 2021. aasta auditit keskendusid riskidele, mis on seotud kogu paketi ülesehitusega, komisjoni suurema rolliga mõnes valdkonnas ja tema uute vastutusaladega. Nende auditite tulemused näitavad, et selles valdkonnas on vaja edaspidi teha märkimisväärseid parandusi, kusjuures paljud 2021. aastal antud väga olulised soovitused on adresseeritud auditeeritud peadirektoraatidele.

Kooskõlas oma metoodika ja parima tavaga käsitleb siseauditi talitus tulemuslikkust kaudselt ning hindab talituste tulemuslikkust poliitika, programmide ja meetmete rakendamisel, võttes arvesse nendega seotud riske. Selle lähenemisviisiga soovib ta tagada, et peadirektoraadid ja talitused on välja töötanud asjakohased tulemusraamistikud, tulemuste mõõtmise vahendid, põhinäitajad ja järelevalvesüsteemid.

Üldiselt peab siseauditi talitus oma soovituste rakendamist rahuldavaks ja võrreldavaks eelmiste aruandeperioodidega. Selline hetkeolukord osutab asjaolule, et komisjoni talitused on kriitilise tähtsusega ja väga oluliste soovituste rakendamisel hoolsad, maandades seega siseauditi talituse tuvastatud riske. Siiski tuleb pöörata tähelepanu teatavatele väga oluliseks liigitatud soovitustele, mille täitmisega on pikalt hilinetud.

Siseauditi talitusel on oma soovituste rakendamise hindamiseks ranged järelkontrolli eeskirjad. Tulemused näitavad, et valdav osa siseauditi talituse soovitustest täidetakse tulemuslikult ja õigel ajal.

Hinnangu kohaselt ei ole ükski neist 229st täitmata soovitusest kriitilise tähtsusega, 72 on väga olulised ja 157 on olulised. Neist 65 on hilinenud (st neid ei ole algul kokku lepitud rakendamiskuupäevaks täidetud). Need hilinenud soovitused moodustavad kõigist (osaliselt) heakskiidetud soovitustest 7,4 %. Neist hilinenud soovitustest on seitse väga olulist soovitust hilinenud pikalt (soovitus on pikalt hilinenud siis, kui see on rohkem kui kuus kuud pärast esialgset rakendamiskuupäeva endiselt täitmata). Need väga olulised pikalt hilinenud soovitused moodustavad 0,8 % ajavahemikus 2017–2021 heakskiidetud soovituste koguarvust (võrreldes 0,6 %ga eelmisel aruandeperioodil). Lisaks on pikalt hilinenud ka üks väga oluline soovitus, mida aruandeperiood ei hõlma.

2)Teine audit käsitles rände ja siseasjade peadirektoraadi rahaliste vahendite ettevalmistamist programmitöö perioodiks 2021–2027. Selle põhjal esitati kaks väga olulist soovitust. Siseauditi talitus märkis, et programmitöö perioodiks 2021–2027 valmistumine on protsess, mis oli auditiaruande kuupäeval veel pooleli. Kuigi rände ja siseasjade peadirektoraat oli programmitöö perioodi 2021–2027 alguse toetamiseks kavandanud ja rakendanud piisavad protsessid, mõjutas nende tulemuslikkust ja tõhusust mitu puudust, mis olid eelkõige seotud viivitustega temaatilise rahastu tööprogrammides ning perioodi 2021–2027 kavandamisprotsessi järelevalvega ja kõrgemale juhtkonnale aruandmisega.

Võttes arvesse ettevalmistuste jätkumist ja seda, et auditid andsid ülevaate konkreetsest ajahetkest, võivad mõlema auditi puhul tuvastatud puudused, kui need jäetakse kõrvaldamata, mõjutada programmitöö perioodi järgmisi etappe.

3)Kolmanda auditi raames hinnati Euroopa Pettustevastase Ameti valmisolekut rakendada määrust Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta. Selle auditi käigus leidis siseauditi talitus, et Euroopa Pettustevastase Ameti sisekontrollisüsteem ei ole Euroopa Prokuratuuriga tulevase koostöö tegemiseks valmistumiseks päris piisav ega tõhus. Ta tuvastas puudused ettevalmistusprotsessi kavandamises ja järelevalves, uurimis- ja andmekaitsesuunistes ja infotehnoloogiaga seotud aspektides ning esitas kolm väga olulist soovitust.

4)Neljanda auditi raames hinnati konkurentsi peadirektoraadi konkurentsivõime programmi valmisolekut. Kuigi peadirektoraat oli kehtestanud raamistiku konkurentsivõime programmi rakendamiseks 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku alusel, tuvastati auditiga järelejäänud puudus mõningate konkurentsivõime programmi põhielementide kindlaksmääramisel ja struktureerimisel, mis võib omakorda mõjutada selle tulemuslikku rakendamist. Siseauditi talitus esitas kolm väga olulist soovitust.

5)Auditiga, mis käsitles Eurostati valmisolekut uueks Euroopa statistikaprogrammiks programmitöö perioodi 2021–2027 osana, ei tuvastatud märkimisväärseid tulemuslikkusega seotud probleeme.

4.1.2.Järelevalvestrateegiad kolmandate isikute poolse programmide elluviimise jaoks

Eelarvevahendite käsutajad peavad kehtestama asjakohased ja tulemuslikud strateegiad ja tegevused järelevalve tegemiseks selle üle ja selle kontrollimiseks, et volitatud üksused rakendavad programme tulemuslikult ja kaitsevad ELi eelarvet, ning et kiiresti lahendada tuvastatud võimalikud raskused.

Eelnevatel aastatel tegi siseauditi talitus mitu auditit, mis käsitlesid järelevalvekorda, mille peadirektoraadid ja talitused on kehtestanud kolmandate isikute poolse programmide (ja/või poliitika) elluviimise jaoks. Ta tuvastas kõige rohkem puudusi järelevalvestrateegiate tulemuslikkuses. Finantsjuhtimise kohta antud üldhinnangus rõhutas siseauditi talitus nagu eelmistel aastatelgi taas asjaolu, mis on seotud kolmandate isikute rakenduspoliitika järelevalve strateegiatega. Samal ajal järeldas ta 2021. aasta audititulemuste põhjal, et mõnes poliitikavaldkonnas on olukord paranemas.

1)Oma 2021.–2023. aasta strateegilises auditikavas seadis siseauditi talitus eesmärgiks integreeritud riskipõhise lähenemisviisi, et teha vajaduse korral auditeid, mis hõlmavad nii komisjoni partnerpeadirektoraate kui ka detsentraliseeritud asutusi või muid sõltumatuid ELi organeid. 2021. aastal lõpetati esimesed kaks mitut üksust hõlmanud auditit, milles keskenduti komisjoni peadirektoraatide tasandil järelevalvekorrale, mis oli kehtestatud vastavalt energeetika peadirektoraadi ja Fusion for Energy (F4E – Euroopa ühisettevõte, mis juhib Euroopa panust ITERisse) ning rände ja siseasjade peadirektoraadi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) vahel. Tulemused olid rahuldavad ning auditeeritud komisjoni peadirektoraatides ei tuvastatud suuri jääkriske ega olulisi puudusi.

2)Veel üks audit tehti kliimameetmete peadirektoraadis ja keskkonna peadirektoraadis nende suhete kohta Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Kemikaaliametiga. Erinevalt kahest eespool nimetatud mitut üksust hõlmanud auditist ei lisanud siseauditi talitus neid kahte ametit auditi kohaldamisalasse, sest audit algatati 2020. aastal, st enne siseauditi talituse ümberkorraldamist. Mõlemad peadirektoraadid on kehtestanud piisavad protsessid, mis toetavad nende suhteid asjaomaste detsentraliseeritud asutustega. Leiti siiski, et nende tulemuslikkust ja tõhusust kahjustab puudus, mis on seotud nii kliimameetmete kui ka keskkonna peadirektoraadi järelevalverolliga Euroopa Keskkonnameti ressursside üle. Veel üks puudus keskkonna peadirektoraadis puudutas Euroopa Keskkonnaametiga seotud järelevalve- ja koordineerimismehhanismi.

3)Ühe auditi eesmärk oli hinnata teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi järelevalvet artiklis 185 osutatud asutuste üle. See audit lõpetati pärast esialgset uuringut, kui audiitorid hindasid esialgu suureks hinnatud olemuslikud riskid ümber keskmiseks kuni väikeseks, eriti kuna üksnes kaks viiest artiklis 185 osutatud asutusest, kes kuuluvad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutusalasse, jätkavad 2021.–2027. aasta teadusuuringute raamprogrammi „Euroopa Horisont“ raames praegusel kujul.

4.1.3.Valitud peadirektoraatide sisekontrollisüsteemid: seaduslikkus ja korrektsus ning vastavus

Kui siseauditi talitus pööras viimastel aastatel rohkem tähelepanu tulemuslikkuse probleemidele, siis poliitilised sidusrühmad ja Euroopa Kontrollikoda jätkasid süvitsi kontrolli selle üle, kuidas komisjon ELi eelarvet täidab, pidades silmas seaduslikkust ja korrektsust ning vastavust. Seepärast oli üks 2021. aasta auditikava prioriteete (2021.–2023. aasta strateegilise auditikava põhjal) tagada volinike kolleegiumile ning peadirektoraatidele ja talitustele taas kindlus sisekontrollisüsteemide tõhusa ja tulemusliku toimimise suhtes seoses finantsjuhtimisega.

Jagatud eelarve täitmise valdkonnas viis siseauditi talitus lõpule kolm auditit.

1)Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmidega seotud katkestuste, peatamiste ja finantskorrektsioonide auditis tunnistas siseauditi talitus, et tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat tegutsevad ühissätete määruses sätestatud väga keerulisest õigusraamistikust tulenevate piirangute tingimustes. Eelkõige on netofinantskorrektsioonide rakendamise tingimused komisjoni esialgsetest ettepanekutest rangemad. Seega tuleb auditi tulemusi vaadelda selles kontekstis. Siseauditi talitus järeldas, et peadirektoraatide protsesside tõhusat rakendamist katkestuste, peatamiste ja finantskorrektsioonide puhul mõjutavad mitu puudust, ning esitas seetõttu kokku kaheksa väga olulist soovitust.

2)Põldude identifitseerimise süsteem on aero- või satelliidifotodel põhinev oluline kontrollimehhanism, mis registreerib kõik põllud liikmesriikides. Süsteemi eesmärk on kontrollida ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) pindalatoetusteks kõlblikkust ja sellel on oluline roll mitmesuguste ÜPP kohustuste, sealhulgas ÜPP keskkonnasäästlikumaks muutmisega seotud kohustuste täitmise kontrollimisel. Siseauditi talitus leidis, et kuigi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on kehtestanud piisavad kontrollimehhanismid, et toetada liikmesriikide süsteemide juhtimist ja jälgida nende kvaliteeti, mõjutavad nende tulemuslikkust puudused. Põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteedi hindamise järelevalvet ja järelmeetmeid tuleb parandada.

3)Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis tehtud auditiga, mis puudutas sertifitseerimisasutuste töö toetamist, järelevalvet ja kontrolli, ei tuvastatud märkimisväärseid tulemuslikkusega seotud probleeme.

Siseauditi talitus viis lõpule ka mitu auditit otsese eelarve täitmise valdkonnas.

4)Programmi „Horisont 2020“ audititulemuste rakendamise auditis leidis siseauditi talitus, et auditeeritud peadirektoraadid ja rakendusametid on üldiselt kehtestanud ühise audititalituse audititulemuste rakendamiseks piisava ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ning seda rakendanud. Kooskõlas kehtivate õigusnormidega on rollid ja vastutus selgelt kindlaks määratud ning projekti- ja finantsametnikele on kättesaadavad töövahendid. Endiselt esineb siiski puudusi seoses järelauditite tulemuste rakendamise järelevalve ja aruandlusega.

5)Siseauditi talitus hindas ka komisjoni ühtse elektroonilise andmevahetuse koha (SEDIA) algatust. SEDIA eesmärk on hankeid ja toetusi käsitleva teabe töötlemine täielikult automatiseerida ja integreerida, piirates andmete käsitsi sisestamise range miinimumiga ning edendades selliste andmete kooskõlastamist ja korduskasutamist kogu protsessi käigus. SEDIA eesmärk on tagada taotlejatele, kandidaatidele ja pakkujatele ühtne kontaktpunkt ühenduse võtmiseks ning hanke- ja toetusmenetluse kohta teabe vahetamiseks. SEDIA algatuse rakendamine toetab paljude klientide ja kokkuvõttes kogu komisjoni tegevuseesmärkide saavutamist. Kuna tegemist on hiljutise komisjoni algatusega, mis on ainulaadne, ei olnud Euroopa Teadusuuringute Rakendusametil võimalik SEDIA rakendamisel tugineda juhtimisstruktuuri, sisekontrolliraamistiku ja infotehnoloogiliste tugisüsteemide alastele kogemustele. Lisaks on algatus alates selle käivitamisest 2017. aastal kogenud märkimisväärseid piiranguid seoses piisavate infotehnoloogiavahendite kättesaadavusega. Kuigi Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet osutab SEDIA algatuse raames tema vastutusalasse kuuluvaid teenuseid tulemuslikult kooskõlas finantsmäärusega ja vastavalt klientidega kokku lepitule, esineb puudusi, mis mõjutavad SEDIAga seotud teenuste osutamise tõhusust ja ameti SEDIAga seotud tegevuse raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormide täitmist.