Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mille liit võtab ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel loodud assotsieerimisnõukogus seoses ELi-Ukraina assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega /* JOIN/2015/0004 final */





SELETUSKIRI ELi ja Ukraina suhted põhinevad praegu assotsieerimislepingu ajutiselt kohaldatavatel osadel,[1] partnerlus- ja koostöölepingu[2] jõus olevatel osadel ja Euroopa naabruspoliitika raamistikul. Pärast ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu poliitiliste peatükkide allkirjastamist 21. märtsi 2014 ELi tippkohtumisel kirjutasid lepinguosalised 27. juunil 2014 toimunud ELi tippkohtumise raames alla ka lepingu ülejäänud osadele, sealhulgas põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevale osale. 16. septembril 2014 ratifitseeris Ukraina parlament assotsieerimislepingu ja Euroopa Parlament andis sellele oma nõusoleku, võimaldades assotsieerimislepingu asjakohaste sätete ajutist kohaldamist alates 1. novembrist 2014 ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitleva osa ajutist kohaldamist alates 1. jaanuarist 2016. Kindlustamaks, et EL ja Ukraina saavad lepingust igakülgset kasu alates selle ajutisest osalisest rakendamisest, võttis ELi-Ukraina koostöönõukogu 23. novembril 2009 vastu assotsieerimiskava (varasema versiooni). Kava tegevust käsitlevat osa muudeti mitu korda ja ELi-Ukraina koostöönõukogu kiitis viimase muudatuse heaks 24. juunil 2013 Luxembourgis. Arvestades hiljutisi sündmusi – assotsieerimislepingu ajutine rakendamine ja kiireloomuline vajadus teha Ukrainas reforme – on assotsieerimiskava ajakohastamisest saanud ELi ja Ukraina suhete hetkeseisu peegeldav poliitiline prioriteet. Assotsieerimiskava eesmärk on valmistada ette ja hõlbustada assotsieerimislepingu rakendamist, luues selleks praktilise raamistiku, mille abil on võimalik ellu viia poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni üldised eesmärgid, ja nähes ühistöö jaoks valdkondade kaupa ette prioriteetide loetelu. Assotsieerimiskava alusel jälgitakse ja hinnatakse Ukraina edusamme järgmistes valdkondades: ELi-Ukraina assotsieerimislepingu rakendamine, üldise poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni üldeesmärkide saavutamine, ühiste väärtuste austamise tagamine ning õigusaktide ühtlustamine ELi acquis' konkreetsetes assotsieerimislepingus sätestatud valdkondades. Kuigi assotsieerimiskavas keskendutakse piiratumale arvule prioriteetidele, ei mõjuta see partnerlus- ja koostöölepingu või muude lepingute alusel praegu peetava dialoogi ulatust ega selle suhtes kehtivat mandaati ega assotsieerimislepingus / põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevas lepingus võetud kohustuste täitmist. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon paluvad nõukogul võtta vastu lisatud nõukogu otsuse eelnõu. 2015/0038 (NLE) Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mille liit võtab ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel loodud assotsieerimisnõukogus seoses ELi-Ukraina assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „assotsieerimisleping”), eriti selle artiklit 463, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Assotsieerimislepingule kirjutati alla 21. märtsil 2014 ja 27. juunil 2014. (2) Kuni assotsieerimislepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt kooskõlas nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsuse 2014/294/EL,[3] nõukogu 23. juuni 2014. aasta otsuse 2014/668/EL[4] ja nõukogu 29. septembri 2014. aasta otsusega 2014/691/EL[5]. (3) Assotsieerimislepingu kohaldamise toetamiseks on lepinguosalised kokku leppinud assotsieerimiskava üle läbirääkimiste pidamises, eesmärgiga esitada valdkondade kaupa nende ühise töö prioriteetide loetelu. (4) Lepinguosalised on kokku leppinud assotsieerimiskavas, millega valmistatakse ette ja hõlbustatakse assotsieerimislepingu rakendamist ning mille võtab vastu assotsieerimislepinguga loodud assotsieerimisnõukogu. (5) Seisukoha, mille liit võtab assotsieerimisnõukogus seoses ELi-Ukraina assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega, peab vastu võtma nõukogu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Liidu seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel loodud assotsieerimisnõukogus seoses ELi-Ukraina assotsieerimiskava rakendamisega põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsieerimisnõukogu soovituse eelnõul. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 161, 29.5.2014, lk 1; ELT L 278, 20.9.2014, lk 1. [2] EÜT L 49, 19.2.1998, lk 1. [3] ELT L 161, 29.5.2014, lk 1 [4] ELT L 278, 20.9.2014, lk 1. [5] ELT L 289, 3.10.2014, lk 1. LISAD järgmise dokumendi juurde: Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mille liit võtab ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel loodud assotsieerimisnõukogus seoses ELi-Ukraina assotsieerimiskava rakendamist käsitleva soovituse vastuvõtmisega 1. LISA Eelnõu: SOOVITUS ELi-Ukraina assotsieerimiskava rakendamise kohta ELi-UKRAINA KOOSTÖÖNÕUKOGU, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „assotsieerimisleping”), eriti selle artiklit 463, ning arvestades järgmist: (1) Assotsieerimislepingu artikli 463 kohaselt on assotsieerimisnõukogul õiguse anda lepingu eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid soovitusi. (2) Assotsieerimislepingu artikli 476 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üldised ja konkreetsed meetmed, mis on nende assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud. (3) Kuni assotsieerimislepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt kooskõlas nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsuse 2014/294/EL,[1] nõukogu 23. juuni 2014. aasta otsuse 2014/668/EL[2] ja nõukogu 29. septembri 2014. aasta otsusega 2014/691/EL[3]. (4) Lepinguosalised on kokku leppinud assotsieerimiskavas, mille eesmärk on valmistada ette ja hõlbustada assotsieerimislepingu rakendamist praktilise raamistiku loomise kaudu, et rakendada ellu lepinguosaliste assotsieerimise ja majandusintegratsiooniga seotud üldised eesmärgid. (5) Assotsieerimiskaval on kaks eesmärki: kavandada konkreetsed meetmed tagamaks, et lepinguosalised täidavad assotsieerimislepingus sätestatud kohustusi, ning luua ELi ja Ukraina suhete edasiseks tugevdamiseks laiem raamistik, mis hõlmaks märkimisväärset majandusintegratsiooni ning poliitilise koostöö tugevdamist kooskõlas assotsieerimislepingu üldise eesmärgiga, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE: Artikkel 1 Assotsieerimisnõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisas esitatud ELi-Ukraina assotsieerimiskava, niivõrd kui selline rakendamine on suunatud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu eesmärkide täitmisele. (koht) … (kuupäev) Assotsieerimisnõukogu nimel eesistuja 2. LISA 2. LISA ELi-Ukraina assotsieerimiskava assotsieerimislepingu rakendamise ettevalmistamiseks ja hõlbustamiseks I. Strateegiline osa Euroopa Liit ja Ukraina (edaspidi „lepinguosalised”) tõdevad, et nende suhete kontekst on oluliselt muutunud ja seda positiivses suunas. ELi ja Ukraina suhted põhinevad praegu assotsieerimislepingu ajutiselt kohaldatavatel osadel, partnerlus- ja koostöölepingu jõus olevatel osadel ja Euroopa naabruspoliitika raamistikul. Lisaks on lepinguosalised välja töötanud ja kasutusele võtnud viisanõude kaotamise tegevuskava, mille edukas rakendamine on üks põhielement, mis toetab assotsieerimislepingus ette nähtud Ukraina poliitilist assotsieerimist ja majandusintegratsiooni Euroopa Liiduga, täpsemalt liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide olulist laiendamist. Lepinguosalised alustasid läbirääkimisi assotsieerimislepingu üle 2007. aastal ja kava lahutamatuks osaks oleva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle 2008. aastal. Assotsieerimislepingu läbirääkimised lõpetati 19. detsembril 2011 ja leping parafeeriti 30. märtsil 2012, millele järgnes põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitleva osa parafeerimine 19. juulil 2012. Pärast ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu poliitilistele peatükkidele allakirjutamist 21. märtsi 2014 ELi tippkohtumisel kirjutasid lepinguosalised 27. juunil 2014 toimunud ELi tippkohtumise raames alla ka lepingu ülejäänud osadele, sealhulgas põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevale osale. 16. septembril 2014 ratifitseeris Ukraina parlament assotsieerimislepingu ja Euroopa Parlament andis sellele oma nõusoleku, võimaldades assotsieerimislepingu asjakohaste sätete ajutist kohaldamist alates 1. novembrist 2014 ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitleva osa ajutist kohaldamist alates 1. jaanuarist 2016. Tuleb võtta meetmeid, mis tagavad, et lepinguosalised saavad lepingust alates selle ajutisest osalisest kohaldamisest igakülgset kasu. Käesoleva assotsieerimiskava eesmärk on valmistada ette ja hõlbustada assotsieerimislepingu rakendamist, luues selleks praktilise raamistiku, mille abil on võimalik ellu viia poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni üldised eesmärgid, ning nähes ühistöö jaoks valdkondade kaupa ette prioriteetide loetelu. Kuigi kavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele, ei tohiks see mõjutada partnerlus- ja koostöölepingu, muude asjaomaste lepingute või idapartnerluse mitmepoolse mõõtme alusel praegu peetava dialoogi ulatust ega selle suhtes kehtivat mandaati; samuti ei tohiks see mõjutada assotsieerimislepingu alusel tulevikus peetava dialoogi ulatust ega selle suhtes kehtivat mandaati, eelkõige ei tohiks see takistada assotsieerimislepingus / põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus võetud kohustuste täitmist pärast lepingu jõustumist või ajutise kohaldamise algust. II. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid Assotsieerimiskava rakendamisel juhindutakse järgmistest ühistest põhimõtetest: · assotsieerimiskava on praktiline vahend, mille eesmärk on valmistada ette ja lihtsustada ELi-Ukraina assotsieerimislepingu täielikku rakendamist ning poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni üldiste eesmärkide saavutamist; · assotsieerimiskava tegevusprioriteedid täiendavad lepinguosaliste kohustust rakendada ajutiselt ELi-Ukraina assotsieerimislepingu kohaldatavaid osi ja pärast assotsieerimislepingu jõustumist täielikult kõiki selle sätteid ning suurendada lepinguosaliste ühist arusaama poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni edasiseks süvendamiseks vajalikest meetmetest; · assotsieerimiskava tegevusprioriteetide kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse ELi-Ukraina assotsieerimislepingus sätestatud institutsioonilist raamistikku, milles on kinnitatud iga asutuse ülesanded ja kohustused, eelkõige seoses parlamentaarse assotsieerimiskomitee ja kodanikuühiskonna platvormiga; · assotsieerimiskava rakendamisel tuleks igakülgselt järgida läbipaistvuse, vastutuse ja kaasatuse põhimõtteid; · assotsieerimiskava rakendamisega tegelevad mõlemad lepinguosalised; · assotsieerimiskava eesmärk on praktiliste meetmete järkjärgulise rakendamise kaudu saavutada käegakatsutavad ja konkreetsed tulemused; · lepinguosalised mõistavad, et oluline on toetada kokkulepitud prioriteete asjakohaste ja piisavate poliitiliste, tehniliste ja rahaliste vahenditega; · assotsieerimiskava on ELi-Ukraina assotsieerimislepingu rakendamisel Ukraina edusammude jälgimise ja hindamise peamine vahend ning üldise poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni üldeesmärkide jälgimise ja hindamise vahend, eelkõige seoses Ukraina edusammudega ühiste väärtuste austamise tagamisel ning poliitika-, majandus- ja õigusvaldkonnas ELi-le lähenemisel. Assotsieerimiskava rakendamise kohta esitatakse igal aastal aruanne, seda jälgitakse ja hinnatakse. Tehtud edusammud vaadatakse üle assotsieerimislepingu, partnerlus- ja koostöölepingu või muude asjaomaste lepingutega loodud struktuuride raames. Kõnealuses protsessis püüavad lepinguosalised jõuda võimaluste piires aasta jooksul tehtud edusammude ühise üldhindamiseni. Euroopa Liit toetab Ukrainat assotsieerimiskavas esitatud eesmärkide ja prioriteetide rakendamisel. EL kasutab selleks kõiki kättesaadavaid ELi toetusvahendeid ning eksperditeavet ja nõustamist, parimaid tavasid ja oskusteavet, jagab teavet, sealhulgas annab nõu ja pakub õigusaktide ELi acquis'ga ühtlustamise struktureeritud protsessi, ning annab toetust suutlikkuse arendamiseks ja institutsioonide tugevdamiseks. Kõnealuses kontekstis peab Ukraina täielikult ära kasutama ELi nõuandva missiooni rolli tsiviiljulgeolekuvaldkonna reformis, mis on osa ELi kogupanusest reformiprotsessi. Samuti innustab ta Ukraina teisi partnereid toetust pakkuma ja püüab seda toetust koordineerida. Assotsieerimiskava rakendamisele kaasa aitamiseks on võimalik kasutada ka ELi asjaomaseid finantsinstrumente. Kava ei ole sellele vaatamata finantsplaneerimise dokument ega asenda lepinguosaliste poolset programmide ja rahastamiskavade koostamist. ELi toetust antakse Ukraina jaoks ettenähtud üldrahastamise osana Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi mitmeaastase programmi kohaste Ukraina abistamise üldiste prioriteetide raames, pidades täielikult kinni ELi välisabi asjaomastest rakendamiseeskirjadest ja menetlustest. EL eraldas perioodil 2007–2013 Ukrainale kahepoolse abina 1,0056 miljardit eurot, keskendudes peamiselt järgmistele valdkondadele: demokraatlike arengute ja hea valitsemistava toetamine, reguleerimise ümberkorraldamine ja haldussuutlikkuse arendamise toetamine, taristu arendamise toetamine (riiklik soovituskava 2007–2010), hea valitsemistava ja õigusriigi toetamine, ELi-Ukraina assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitleva osa jõustumise hõlbustamine, säästev areng (riiklik soovituskava 2011–2013). Mitmeid kõnealuses raamistikus rahastatud projekte alles rakendatakse. Ukraina kahepoolse abi rahaeraldiste soovituslik jaotus jääb perioodil 2014–2020 vahemikku 828 miljonit kuni 1 013 miljardit eurot. Ukraina, nagu teisedki Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendiga (ENI) hõlmatud riigid, võib katusprogrammi raames saada täiendavaid rahaeraldisi. Tingituna kiirelt arenevatest sündmustest Ukrainas ja kiireloomulisest vajadusest koondada riigi stabiliseerimiseks ja arendamiseks märkimisväärne abi, võttis EL 2014. aastal vastu 365 miljoni euro suuruse erimeetme, millest 355 miljonit eurot eraldati riigi ülesehitamise lepingule ja 10 miljonit eurot kodanikuühiskonna toetusprogrammile. 2015. aastal võib võimalik erimeede keskenduda erasektori arendamisele ja taastavatele meetmetele. ELi kahepoolne abi tuleks riigi kohapealsest olukorrast sõltuvalt lisada tulevase mitmeaastase programmitöö (periood 2016–2017) tulemusena ühtsesse toetusraamistikku. Kodanikuühiskonda, eelkõige ELi-Ukraina kodanikuühiskonna platvormi ning parlamentaarset assotsieerimiskomiteed, innustatakse keskenduma assotsieerimiskava järelevalve meetmetele. Vajaduse korral võib assotsieerimiskava igal ajal muuta või ajakohastada Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimisnõukogus sõlmitava kokkuleppega. III. Tegevust käsitlev osa 1. Lühiajalised tegevusprioriteedid Assotsieerimiskavaga loodud assotsieerimiskomitee määrab kindlaks tegevusprioriteedid ja sätestab assotsieerimiskava rakendamise juhised kooskõlas III jaotise punkti 8 sätetega. Assotsieerimiskava prioriteetide hulgas tuleks esmajärjekorras pöörata tähelepanu järgmistele lühiajalistele reformimeetmetele: · Põhiseaduse reform Taaskäivitada põhiseaduse reform osalusprotsessi kaudu, mis hõlmab aktiivset konsulteerimist kodanikuühiskonna esindajatega ja on kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, sealhulgas seadusandlikud sammud põhiseaduse muutmise suunas, et võimaldada detsentraliseerimis- ja kohtureformi. · Valimisreform Liikuda valimisi käsitlevate õigusaktide koondamise ja erakondade rahastamise, sealhulgas riigipoolse rahastamise reformimise kaudu nimetatud õigusaktide ühtlustamise suunas. See tuleb ette valmistada osalusprotsessi kaudu, mis on kooskõlas Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) / demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR), korruptsioonivastaste riikide rühma GRECO ja Veneetsia komisjoni soovitustega. Seoses 2015. aasta teise poolaastasse kavandatud valimistega tuleks esmajoones läbi vaadata kohalikke valimisi käsitlev õigusakt. · Korruptsiooni ennetamine ja selle vastu võitlemine Teha arvestatavaid edusamme korruptsiooni vastu võitlemisel, sealhulgas 14. oktoobril 2014 vastuvõetud laiaulatusliku korruptsioonivastase õiguspakti rakendamise kaudu, alustades riikliku korruptsioonivastase büroo ja riikliku korruptsiooni ennetamise ameti loomisest ja nende ametite tõhusa toimimise tagamisest. · Kohtureform Astuda uusi samme kohtureformi valdkonnas, eelkõige võttes kooskõlas Euroopa standarditega ja tihedalt konsulteerides Euroopa Nõukogu / Veneetsia komisjoniga vastu kohtureformi strateegia, sealhulgas üksikasjaliku ja laiaulatusliku rakenduskava. · Avaliku halduse reform Alustada laiaulatuslikku avaliku halduse, eelkõige avaliku teenistuse ja kohalike omavalitsusorganite reformi, keskendudes avalikku haldust käsitlevatele Euroopa põhimõtetele, sealhulgas töötades välja ja võttes vastu avaliku teenistuse reformi õigusakti eelnõu. · Piirangute vähendamine Vähendada lubade ja lintsentside arvu vähendamise kaudu ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete halduskoormust. · Riigihangete reform Parandada riigihangete läbipaistvust ja konkurentsivõimet. Viia riigihangete valdkonna erandite loetelu kooskõlla riigihankeid käsitlevate ELi direktiividega; tagada riigihangete konkurentsivõime ja juurdepääs riigihangetega seotud teabele, eelkõige avaliku sektori ettevõtete poolt. · Maksureform, sealhulgas käibemaksutagastus Astuda samme maksuhalduse parandamise poole, sealhulgas käibemaksutagastamise nõuetega tegelemisel, et tagada kõigi õigeks tunnistatud käibemaksutagastusnõuete õigeaegne rahuldamine, vältides igasugust diskrimineerimist. · Välisaudit Jätkata hiljutiste reformide põhjal välisauditi arendamist, et tugevdada kontrolli- ja tasakaalusüsteemi. · Energiavaldkonna reform Kiirendada kooskõlas kolmanda energiapaketiga Naftogazi eraldamist ja ümberkorraldamist, võtta vastu uut gaasi-, elektri- ja kommunaalkulude valdkonda reguleerivat asutust käsitlev õigusakt ning esitada ELile konsulteerimiseks gaasi- ja elektriturgu käsitlevate õigusaktide eelnõud. 2. Poliitiline dialoog 2.1 Demokraatia, õigusriik, inimõigused ja põhivabadused Lepinguosalised lepivad kokku dialoogi jätkamises ning koostöö tegemises, et tõhustada demokraatlike põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste järgimist, nagu on sätestatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu peamistes konventsioonides ja nendega seotud protokollides. Kõnealune dialoog ja koostöö hõlmavad järgmisi valdkondi: i) demokraatiat ja õigusriigi põhimõtte austamist tagavate institutsioonide stabiilsuse, sõltumatuse ja tõhususe suurendamine, eelkõige järgmiste meetmete abil: · viiakse ellu ja lõpule kaasav ja läbipaistev põhiseadusreform – sealhulgas aktiivsed konsultatsioonid kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade esindajatega –, mis peaks edasi arendama riigiasutustevahelise tõhusa kontrolli ja tasakaalustamise põhiseaduslikku süsteemi ning võimaldama detsentraliseerimis- ja kohtureformi läbiviimist Veneetsia komisjoni asjaomaste soovituste raames; · tugevdatakse kooskõlas Euroopa kohaliku omavalitsuse harta asjaomaste standarditega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toimimist ja kohalike omavalitsusorganite töötajate õiguslikku seisundit, sealhulgas detsentraliseerimisreformi kaudu, mille käigus delegeeritakse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele olulised pädevusvaldkonnad ja nendega seotud eelarvevahendite eraldamine,; · parandatakse ja ühtlustatakse valimisega seotud õigusakte nende koondamise kaudu, parandatakse teisi valimiste, eelkõige referendumite ja keskvalimiskomisjoniga seotud õigusakte, ning erakondade rahastamisega (sealhulgas riikliku rahastamisega) seotud õigusakte osalusprotsessi kaudu ja kooskõlas Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) / demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR), Veneetsia komisjoni ja korruptsioonivastaste riikide rühma GRECO soovitustega; · tehakse tihedat koostööd Ukraina avaliku teenistuse õigusraamistiku ühtlustamisel avalikku haldust käsitlevate Euroopa põhimõtetega ja Ukraina avaliku halduse suutlikkuse suurendamisel SIGMA hindamise alusel, sealhulgas riigi rahanduse tõhusa juhtimise, tõhusa korruptsioonivastase võitluse ja avaliku teenistuse reformi abil; · aidatakse tagada ombudsmani üleannete täielik täitmine, sealhulgas ombudsmani kehtestatud meetmete rakendamine piirkondades ja ombudsmani ja Euroopa inimõiguste institutsioonide ja võrgustike vahelise koostöö edendamine. Kõnealuse prioriteedi raames on olulised riiklike asutuste staatuse põhimõtted (nn Pariisi põhimõtted)[4] ; ii) sõltumatuse, erapooletuse, professionaalsuse ja tõhususe tagamine kohtutes, prokuratuuris ja õiguskaitseasutustes, mis peaksid olema vabad korruptsioonist, poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest: · kohtureformi valdkonnas astutakse uusi samme, eelkõige võttes kooskõlas Euroopa standarditega ja konsulteerides tihedalt Euroopa Nõukogu / Veneetsia komisjoniga vastu kohtureformi strateegia, sealhulgas üksikasjaliku ja laiaulatusliku rakenduskava, eelkõige eesmärgiga: – rakendada Ukraina riigiprokuratuuri käsitlevat seadust ja rakendada kõiki vajalikke organisatsioonilisi ja õiguslikke meetmeid, et tagada prokuratuuri tegevuse vastavus Euroopa standarditele; – tagada kõrgema kohtunõukogu tõhus toimimine; – võtta vastu ja rakendada ellu kohtusüsteemi ja kohtunike seisundit käsitlevad seadused; – · võetakse asjakohased meetmed politseireformi läbiviimiseks, sealhulgas kriminaalseadustiku ja muude politsei toimimist käsitleva õigusraamistiku vastuvõtmisega seotud õigusaktide muutmine, konsulteerides tihedalt Euroopa Nõukogu / Veneetsia komisjoniga, et edendada kohtunike, kohtuametnike ja prokuröride ning abipersonali ja õiguskaitseasutuste töötajate koolitamist; · rakendatakse ja jõustatakse tõhusalt tsiviil-, kriminaal-, majandus- ja haldusseadustikke ning nende vastavaid menetluseeskirju, mis põhinevad Euroopa standarditel; · tehakse kättesaadavaks kriminaalmenetluse seadustiku ja advokatuuri käsitlevate õigusaktide tõhusaks rakendamiseks vajalikud vahendid; arendatakse edasi ja teostatakse tsiviiljulgeoleku valdkonna reformi, mis põhineb õigusriigil, demokraatlikul valitsemisel, vastutusel ja inimõiguste austamisel, kasutades selleks ELi nõuandemissiooni abi ja tehes sellega tihedat koostööd, muu hulgas arendades edasi kättesaadavat, vastutustundlikku, tõhusat, läbipaistvat ja professionaalset politseijõudu, juurutades politseitegevusse õiguste- ja teabepõhise lähenemisviisi, ning võideldes kuritegevuse, sealhulgas küberkuritegevuse vastu; iii) inimõiguste ja põhivabaduste austamise tagamine laiaulatusliku koostööga inimõiguste ja põhivabaduste kaitse valdkonnas, hõlmates nii üksikjuhtumeid kui ka inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega seotud küsimusi. Koostöö hõlmab muu hulgas järgmist: · võetakse vastu ja viiakse ellu riiklik inimõiguste strateegia ja tegevuskava, et tagada Ukraina tegevuse vastavus inimõiguste valdkonnas võetud rahvusvahelistele kohustustele ja poliitilistele prioriteetidele. a) Inimõiguste rahvusvaheliste ja piirkondlike standardite rakendamise edendamine · Rakendatakse kiiresti Euroopa Inimõiguste Kohtu kõiki otsuseid ja edendatakse ELi toetusel kohtu kui olulisima inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse allika üha arenevat praktikat ning tugevdatakse Euroopa Inimõiguste Kohtusse saadetud valitsuse esindaja ennetus- ja seireülesandeid, et tagada kõnealuse kohtu otsuste tõhus rakendamine; · rakendatakse Euroopa Nõukogu soovitusi kinnipidamistingimuste ja kinnipeetavate meditsiinilise abi kohta; · edendatakse kohtunike, prokuröride ja teiste õiguskaitseasutuste inimõiguste alast teadlikkust, rakendades ühiseid meetmeid kohtunike, prokuröride ja õiguskaitseasutuste ametnike koolitamiseks inimõiguste küsimustes ja eelkõige seoses piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise vastase võitlusega; · jätkatakse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtliku protokolli rakendamist; · tagatakse igasuguse diskrimineerimise vastase õigusraamistiku täielik rakendamine, sealhulgas diskrimineerimisvastase seaduse rakendamine ja ombudsmani suutlikkuse suurendamine kooskõlas viisanõude kaotamise tegevuskava eduaruannetega. b) Sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadus Sõnavabadus Edendatakse sõnavabaduse kasutamiseks vajalikku õigus- ja haldusraamistikku, asetades erilise rõhu massimeediale ja ajakirjanike õigustele, eelkõige: · tehakse koostööd avalik-õigusliku ringhäälingu väljaarendamisel ja rakendamisel, sealhulgas parimate tavade vahetamise, õigusraamistiku vastuvõtmise ja selle Euroopa ja rahvusvaheliste standardite kohase rakendamise kaudu; · astutakse edasisi samme, et kehtestada selged eeskirjad, mis reguleerivad valimistel kandideerivate isikute tasakaalustatud juurdepääsu meediale; · · tehakse koostööd nende tingimuste säilitamise nimel, mis on vajalikud selleks, et ajakirjanikud saaksid töötada vabalt ja oleksid kaitstud ohtude või reaalse vägivalla eest. See hõlmab ka ajakirjanike tõhusa kaitsega seotud heade tavade vahetamist õiguskaitseasutuste poolt. · Kogunemisvabadus · Võetakse konkreetseid meetmeid selleks, et tihedas koostöös Ukraina kodanikuühiskonna, Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) / demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ning Veneetsia komisjoniga ja kooskõlas Euroopa parimate tavadega võtta vastu ja viia täielikult ellu rahumeelse kogunemise vabadust käsitlevad õigusaktid; · tõhustatakse koostööd, et tugevdada õiguskaitseasutuste ja kohtute teadlikkust rahumeelse kogunemise vabaduse õiguste austamisest, eelkõige õigusaktide rakenduseeskirjadega seotud parimate tavade vahetamise, koolituste ja koostöö kaudu. Ühinemisvabadus Luuakse kodanikuühiskonna institutsioonide jaoks soodsad õiguslikud ja institutsionaalsed tingimused, edendades eelkõige kodanike kaasamist ja osalemist riigi otsuste kujundamise protsessi. c) Vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamise tagamine · Vahetatakse parimaid tavasid, mis on seotud vähemuste kaitsmisega diskrimineerimise ja tõrjutuse eest kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega, eesmärgiga arendada välja tänapäevane õigusraamistik. Arendatakse ametiasutuste ja vähemusrühmade esindajate tihedat koostööd; · tehakse koostööd kasvava sallimatuse ja (rassismist, homofoobiast, ksenofoobiast või antisemitismist tingitud) vihakuritegude vastu võitlemisel. d) Võitlus piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise vastu · Suurendatakse veelgi jõupingutusi kinnipidamistingimuste õigusliku aluse ja praktika parandamisel, eelkõige seoses kohtueelse kinnipidamise ja haldusarestiga, et tegeleda tõhusalt omavolilise kinnipidamise küsimusega; · parandatakse kõigi kohtueelselt või kohtujärgselt kinnipeetavate või konvoeeritavate kinnipeetavate kinnipidamistingimusi, , eesmärgiga kõrvaldada väärkohtlemine ning rakendada ÜRO piinamisvastase komisjoni ja piinamise tõkestamise Euroopa komitee soovitusi; · tehakse kättesaadavaks piinamise tõkestamise riikliku mehhanismi tõhusaks rakendamiseks vajalikud vahendid; · luuakse tõhus mehhanism õiguskaitseasutuste ametnike tegevuse vastu kaebuste esitamiseks ja tagatakse, neid uurib sõltumatu organ (riiklik juurdlusbüroo). e) Võrdse kohtlemise tagamine Vahetatakse parimaid tavasid, et tagada sooline võrdõiguslikkus sotsiaalses ja majanduslikus elus ning edendada naiste suuremat osalemist avalikus elus ja otsuste tegemisel; võideldakse koduvägivalla vastu, toetades asjakohase õigusraamistiku ja õiguskaitseasutuste tavade tugevdamist ning edendades teadlikkuse suurendamise ja koolitusmeetmeid f) Lapse õiguste asutamise tagamine · Rakendatakse meetmeid laste kaitsmiseks vägivalla kõigi vormide eest ja haavatavate laste olukorra ja laste vaesuse teemaga tegelemiseks, sealhulgas laste müümist, laste prostitutsiooni ja lapspornot käsitleva vabatahtliku protokolli raames võetud kohustustega seotud meetmed, et tugevdada koostööd laste müümise, kaubanduse ja ärakasutamise tõkestamisel; · suurendatakse ombudsmani rolli ja antakse talle piisavad vahendid, et ta saaks võtta vajalikke meetmeid ja jälgida olukorda; · arendatakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standarditega välja alaealiste üle kohtu mõistmise standardid. g) Ametiühingute õiguste ja põhiliste töönormide järgimise tagamine Suurendatakse jätkuvalt jõupingutusi, sealhulgas parimate tavade vahetamise kaudu, et edendada ametiühingute õiguste ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni standarditel põhinevate põhiliste töönormide täielikku rakendamist ning kollektiivläbirääkimiste tõhusat kasutamist. 2.2. Korruptsiooni ennetamine ja selle vastu võitlemine · Viia ellu riikide korruptsioonivastase ühenduse GRECO ja OECD asjakohased soovitused; · tagada viisanõude kaotamise tegevuskava eduaruannetes esile toodud korruptsioonivastast võitlust käsitlevate soovituste kohased järelmeetmed; · alustada laiaulatuslikku korruptsioonivastast reformi, millel oleks käegakatsutavad tulemused korruptsiooni tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel ning mille raames antakse eriasutustele selged ülesanded ja eelarve erimeetmete elluviimiseks; · tagada 14. oktoobril 2014 vastu võetud korruptsioonivastaste õigusaktide rakendamine, eelkõige neis õigusaktides ette nähtud kahe ameti kiire ja tõhus loomine ning riikliku korruptsioonivastase strateegia (2014–2017) jaoks laiaulatusliku rakenduskava väljatöötamine; · tagada korruptsiooni ennetamise ameti tõhus toimimine, kuna tegemist on korruptsioonijuhtumite uurimistele spetsialiseerunud ametiga, kes avastab ja uurib kohtueelselt raskeid korruptsioonikuritegusid; · tegeleda korruptsiooni tõkestamise ja selle vastu võitlemisega ühiskonna kõigil tasanditel, eelkõige seoses kõrgetasemelise korruptsiooniga õiguskaitseasutustes, tolliasutustes ja maksusüsteemides, ning samuti tegeleda rahastamise läbipaistvusega eetikanormide ja erikoolituste väljatöötamise kaudu; · rakendada õigusakte, millega kehtestatakse uus kriminaaltulu konfiskeerimise ja arestimise süsteem, mis on kooskõlas Euroopa standarditega; · tagada läbipaistvus varade deklareerimisel ning rakendada poliitikute ja riigiametnike varade läbipaistvuse ja kontrollimise süsteemi; · tagada juriidiliste isikute lõplike abisaajate ning kinnisvara registreeritud õiguste ja nende kinnisomandi õiguste riiklikus registris olevate koormatiste kohta teabe avaldamine; · näha rikkumisest teatajatele ette kaitse ja tagada piisav kaitse kahjulike mõjude eest; · astuda vajalikud sammud 8. detsembril 2011 parafeeritud koostöölepingu sõlmimiseks Eurojustiga ja operatiivkoostöö lepingu sõlmimiseks Europoliga; · tagada läbipaistvus ja vastutuskohustus kõigil tasanditel, luues kodanikuühiskonnas osalejate ja sõltumatu meedia jaoks tingimused korruptsiooni jälgimiseks; · reformida kooskõlas GRECO soovitustega erakondade rahastamise eeskirju ja kriminaaljuurdluste ajal parlamendi liikmetelt puutumatuse äravõtmise menetlust. 2.3. Välis- ja julgeolekupoliitika Piirkondlikud ja rahvusvahelised küsimused, välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna koostöö, massihävitusrelvade levik ja desarmeerimine, konfliktiennetus ja kriisiohjamine i) Koostöö arendamine ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas · Tegutseda kahe- ja mitmepoolsel tasandil rahvusvaheliste jõupingutuste raames võetud meetmete puhul kooskõlastatult ja koordineeritult ning ühise eesmärgiga leida jätkusuutlik poliitiline lahendus Vene Föderatsiooni ebaseaduslikust tegevusest tingitud olukorrale teatavates Ukraina piirkondades, nagu Donetski ja Luganski oblast; · toetada OSCE järelevalve erimissiooni, OSCE vaatlusmissiooni ja kõigi muude OSCE missioonide tööd eesmärgiga toetada vaherahu ja piirikontrolli. ii) Edasine lähendamine piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, konfliktiennetusel ja kriisiohjamisel; ühine töö mitmepoolsete institutsioonide ja konventsioonide tõhusamaks muutmise nimel, et tugevdada üldist valitsemist, julgeolekuohtudega võitlemise koordineerimise tugevdamine ja arenguga seotud küsimustega tegelemine · Tihendada konsultatsioone ja koordinatsiooni olemasolevate diplomaatiliste ja sõjaväeliste kanalite kaudu, et tegeleda ühist muret tekitavate rahvusvaheliste teemadega, sealhulgas ja eelkõige probleemidega, mis on seotud ühiselt toetatavate rahu ja julgeoleku põhimõtetega, mis on sätestatud ÜRO hartas, OSCE Helsingi lõppaktis ja teistes asjakohastes mitmepoolsetes dokumentides, ning samuti seoses Ukraina kavatsusega saavutada kooskõla ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika avalduste ja seisukohtadega; · jätkata dialoogi Euroopa julgeolekustrateegia elluviimise teemal; · jätkata ELi ja Ukraina korrapäraseid konsultatsioone kriisiohjamise teemal; · jätkata tava määrata ühiselt kindlaks Ukraina võimalused praegustes ja tulevastes ühise välis- ja julgeolekupoliitika operatsioonides osalemiseks, tuginedes heale kogemusele seoses Ukraina osalemisega ELi operatsioonides Balkani piirkonnas ja teistes ELi operatsioonides (nt Atalanta); · viia ELi juhitavates kriisiohjamisoperatsioonides jätkuvalt ellu ELi ja Ukraina konsultatsioone ja koostööd käsitlevaid nn Sevilla lepinguid, mis hõlmavad Ukraina jätkuvat osalemist asjakohastel kriisiohjamisõppustel ja ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud koolitustel; · suurendada vajaduse korral Ukraina rahuvalvajate ja ELi liikmesriikide relvajõudude koostalitlusvõimet, kasutades ära ELi Ukraina osalusega kiirisohjamisoperatsioonidest saadud õppetunde ning Ukraina relvajõudude üksuste ELi rahvusvaheliste taktikaliste lahinguüksuste õppustesse kaasamise kogemust; · Ukraina ja EL peavad edendama oma ühiseid jõupingutusi 5+2 raamistikus, eesmärgiga jõuda Moldova Vabariigis Transnistria konflikti osas püsiva lahenduseni; · EL ja Ukraina peavad jätkama koostööd Moldova Vabariigiga piiriküsimustes, eelkõige ELi rahastatud algatuste kaudu, nagu ELi piiriabimissioon Moldovas ja Ukrainas (EUBAM); · jätkata konsultatsioone ELi kohaldatavate sanktsioonide teemal; · uurida edasi konkreetseid viise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas suurema lähenemise saavutamiseks; · võtta ELi ja Ukraina sõjalise koostöö ja tehnilist laadi koostöö tugevdamise meetmeid; · julgustada ja lihtsustada ühiselt kindlaks määratud konkreetsete tegevuste osas asjaomaste Ukraina institutsioonide ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika asutuste ja organite, nagu Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi, Euroopa Liidu Satelliidikeskuse ning Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži otsest koostööd. iii) Koostöö arendamine, tegeledes ühiste julgeolekuohtudega, sealhulgas võitlus terrorismi, massihävitusrelvade leviku ja ebaseadusliku relvaekspordi vastu · Jätkata koostööd massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas, sealhulgas aspektid, mis on seotud asjakohaste rahvusvaheliste instrumentide – nagu keemiarelvade konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ja tuumarelva leviku tõkestamise leping – riigisisese elluviimisega, ning ekspordikontrolli meetmete valdkonnas; · parandada asjakohaseid ELi määrusi arvesse võttes veelgi ekspordikontrolli riiklikku süsteemi, kontrollides massihävitusrelvadega seotud kaupade rahvusvahelist edastamist, sealhulgas kahese kasutusega kaupade lõppkasutust, teha jätkuvalt koostööd järgmistes valdkondades: kahese kasutusega kaupade riikliku loetelu koostamine, kontrolli saavutamine tehnoloogia immateriaalse siirdamise üle, ekspordikontrollisüsteemide jõustamine, sealhulgas ekspordikontrolli käsitlevate õigusaktide rikkumise ennetamine ja selle eest karistamine ning kontaktide loomine ettevõtjatega; · jätkata koostööd tuumamaterjalide salakaubaveo vastu võitlemisel; · jätkata koostööd G7 ülemaailmse koostööalgatuse eesmärkide saavutamise nimel; · teha koostööd bioloogilise ohutuse ja julgeoleku standardite edendamisel laborites, muudes rajatistes ja ohtlike bioloogiliste mõjurite transportimisel, eelkõige seoses käimasoleva dialoogiga võimaliku koostöö üle bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; · teha usaldust suurendavate meetmete kaudu (nagu on välja pakutud ELi käitumisjuhendi eelnõus) koostööd avakosmosealase tegevuse ohutuse edendamisel; · teha jätkuvalt koostööd relvaekspordi valdkonnas, eelkõige sisu ja põhimõtete kontekstis, mis on väljendatud nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP, millega nähakse ette sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, ning teha samuti koostööd ÜRO peaassamblee 2. aprillil 2013 vastu võetud ja 24. detsembril 2014 jõustunud relvakaubanduslepingu ratifitseerimiseks ja rakendamiseks; · arendada jätkuvalt koostööd väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubaveo vastases võitluses; · tegelda ühiselt Ukraina julgeolekuohtudega, mida kujutavad endast Ukraina vana laskemoona, sealhulgas jalaväevastaste miinide varud; viia ELi rahalise abiga ellu jalaväevastaste miinide kõrvaldamise projekt kooskõlas jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsiooniga (Ottawa konventsioon). 2.4 Rahvusvaheline Kriminaalkohus · Suurendada koostööd rahu, rahvusvahelise õigusemõistmise ja karistamatusega võitlemisel, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuudi ja sellega seotud instrumentide ratifitseerimise ja rakendamise kaudu. 3. Õiguse, vabaduse ja turvalisuse alane koostöö 3.1 Andmekaitse · Toetada Ukraina isikuandmete kaitse süsteemi tugevdamist; · rakendada õigusraamistikku ning tagada isikuandmete kaitse kõrge tase vastavalt Euroopa instrumentidele ja standarditele; · tugevdada andmekaitseasutuse (ombudsman) suutlikkust ja jälgida andmekaitsestandardite kohaldamist kõikides sektorites, eelkõige seoses õiguskaitsega. 3.2. Õigusalane koostöö · Tõhustada jätkuvalt õigusalast koostööd tsiviil- ja kaubandusasjades mitmepoolsete konventsioonidega, eelkõige rahvusvahelise õigusalase koostöö ja kohtuvaidluste ning lastekaitse valdkonna Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonidega ühinemise ja nende rakendamise kaudu; · tugevdada jätkuvalt õigusalast koostööd kriminaalasjades, ühinedes vastavate konventsioonidega, eriti Euroopa Nõukogu konventsioonidega, ning asudes neid rakendama; · Astuda vajalikud sammud selleks, et sõlmida 8. detsembril 2011 parafeeritud koostööleping Eurojustiga. 3.3. Koostöö piirihalduse, rände ja varjupaigapoliitika valdkonnas i) Piirihaldus · Jätkata piirihalduse tugevdamist ning säilitada piirikontrolli ja piirivalve kõrge tase, täiendada ja uuendada paikseid ja mobiilseid videovalvevahendeid; · parandada ühiste piirikontrollide ja piirivalve ning kontaktpunktides teabe operatiivse vahetamise abil piirkontrolli tõhusust; · jätkata ühise riskianalüüsi meetodi, luuretegevuse ja andmevoogude juhtimise väljatöötamist ja elluviimist ning parandada riskianalüüsi toodetel põhinevat elluviimist; · suurendada ametitevahelist koostööd ja tagada riiklikule piirivalveametile juurdepääs statistilisi andmeid sisaldavatele eri andmebaasidele, samuti Interpoli andmebaasidele; · jätkata koostööd integreeritud piirihalduse valdkonnas, sealhulgas ELi laiaulatuslikul toetusel, mis tuleb ühiselt kindlaks määrata; · jätkata ELi tehnilisel toel Ukraina piiride märkimist kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja vajaduse korral koostöös vastavate naaberriikide ametiasutustega; · tihendada ja edendada koostööd Ukraina piirivalveameti ja Frontexi olemasolevate töökokkulepete raames, sealhulgas eelkõige analüüsi ja riskijuhtimise valdkonnas; · Võttes arvesse Ukraina ja Moldova Vabariigi jätkuvat piirialast koostööd, mis hõlmab muu hulgas tõhusat teabevahetust kaupade ja inimeste liikumise kohta üle nende ühise piiri, jätkavad Ukraina ja EL oma koostööd Moldova Vabariigiga, eelkõige kolmepoolsete tehniliste arutelude kaudu ja ELi piirihaldamise abimissiooni toetusel, kohandades missiooni volitusi selliselt, et need vastaksid kõnealuse koostöö vajaduste arengule; · tagada järgmise põlvkonna integreeritud piirihaldusstrateegia väljatöötamine ja elluviimine alates 2016. aastast; · viia ellu logistikastrateegiaid, et tagada taristu, tehniliste seadmete, IT-süsteemide, finants- ja inimressursside asjakohane kasutamine. ii) Ränne · Viia jätkuvalt tõhusalt ellu ELi ja Ukraina vahelise tagasivõtulepingu ja Ukraina kodanike (kes pöörduvad tagasi vabatahtlikult või võetakse tagasi) taasintegreerimise meetmeid; · jõustada selliseid praktilisi meetmeid, mis suurendavad tagasivõtulepingu tõhusust ja üldist tähtsust; · anda riigi migratsiooniametile finantsvahendeid ja personali, et viia rändejuhtimise õiguslikus raamistikus ellu vajalikke meetmeid ja ülesandeid; · arendada välja koolituste täiendavad vormid ja moodulid ning ametnike võõrkeelekoolitused; · tugevdada asutustevahelist koostööd rändevaldkonnas; kõigi rändega seotud küsimuste jaoks tuleks välja arendada ja kehtestada koostööviisid ja –mehhanismid; · rajada piisav taristu (sh kinnipidamiskeskused) ja tugevdada vastutavaid asutusi, et tagada ebaseaduslikult riigis viibivate ja/või ebaseaduslikult riigist läbi sõitvate kolmandate riikide kodanike tõhus väljasaatmine Ukraina territooriumilt; · tagada haldusaresti korral inimõiguste austamine ja töötada välja integratsiooniraamistik. 3.4. Varjupaigapoliitika · Viia praktikas ellu ÜRO 1951. aasta konventsioon pagulasseisundi kohta ja selle 1967. aasta protokoll, sealhulgas õigus taotleda varjupaika ja mittetagasisaatmise põhimõtte austamine, ning ÜRO 2000. aasta konventsioon rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu, eesmärgiga võidelda organiseeritud või muud liiki kuritegevuse vastu ja seda ennetada; · tagada varjupaigapoliitikat käsitlevate õigusaktide tõhus rakendamine, sealhulgas kohase taristu (sealhulgas ajutised majutuskeskused) tagamine ning varjupaiga taotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate põhiõiguste austamine; · muuta varjupaigamenetluste otsustusprotsess sujuvamaks ja suurendada vastutavate asutuste suutlikkust, eelkõige varjupaigamenetluste ning varjupaiga taotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate vastuvõtmise valdkonnas, et tagada neile võimalus kasutada oma õigusi ; · tagada varjupaigataotlejatele ja rahvusvahelise kaitse saajatele võimalus kasutada menetlusi ja õigusi, sealhulgas suulist tõlget piiriületuspunktides, vastuvõturajatistes ja piirkondlikes büroodes, kus varjupaigamenetlusi läbi viiakse; · tagada varjupaiga- ja rändeküsimuste spetsialistide, sealhulgas kohtunike ja magistraatide, valitsuse ja haldusasutuste ametnike, politseinike, riigi piirivalveameti, psühholoogide ja sotsiaaltöötajate täiendusõpe. 3.5. Politseikoostöö, organiseeritud kuritegevus ja rahapesu i) Politseikoostöö · Tugevdada rahvusvahelist operatiivset politseikoostööd, sealhulgas luues kahe- või mitmepoolseid ühiseid meeskondi (muu hulgas uurimise otstarbel), ning tugevdada ühisoperatsioonide läbiviimise kaudu piiriülest koostööd. ii) Organiseeritud kuritegevus · Tagada organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia ja tegevuskava elluviimine, sealhulgas tõhus koordineerimine asjaomaste ametiasutuste vahel; · tugevdada tunnistajate kaitset, rakendades tõhusalt kehtivates õigusaktides sätestatud mehhanisme ning kuritegelike rühmituste endiste liikmete ja õiguskaitseasutuste koostööd käsitlevaid sätteid, muu hulgas arutledes võimaluste üle luua eriprogrammid kõnealuse koostöö toetamiseks ja selle eest premeerimiseks. iii) Inimkaubandus · Viia ellu inimkaubanduse vastu võitlemise riiklik sihtprogramm, sealhulgas vastutavate asutuste tõhus koordineerimine; · tagada inimkaubanduse ohvrite tõhus kaitse ja suurendada ennetusmeetmete süsteemi kaudu menetlusõigusi; · tagada piisavad eelarvelised vahendid ennetus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamiseks ning valitsuse personalile, sealhulgas nn eesliinitöötajate, täienduskoolituste korraldamiseks; · tagada inimkaubanduse tõkestamine, sealhulgas nõudluse kui igat liiki ärakasutamist suurendava teguri vähendamise kaudu. iv) Võitlus ebaseaduslike uimastitega · Jätkata koostööd ELi uimastistrateegia (2013–2020) põhimõtetel põhineva Ukraina riikliku uimastite strateegia (kuni 2020. aastani) ja asjakohase tegevuskava vastuvõtmise ja elluviimise valdkonnas, eelkõige ebaseaduslike uimastite pakkumise ja nõudluse vähendamiseks ettenähtud tasakaalustatud lähenemisviisi osas; · eraldada riigi uimastitealase poliitika strateegia rakendamise meetmete jaoks rahalisi vahendeid; · tagada ÜRO ja Euroopa Nõukogu asjakohaste konventsioonide rakendamine; · tagada tõhus ennetus ja töö selle nimel, et vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust; · tugevdada peaprokuratuuri läbiviidavaid juurdlusi, korraldades selleks politseiametnikele ja salaagentidele koolitusi; · jätkata koostööd teadusliku baasi ja sõltumatu uimastite jälgimise süsteemi väljatöötamisel ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega (EMCDDA) uut liiki uimastite üle teabe vahetamisel; · teha kindlaks Ukraina võimalused osaleda EMCDDA korraldatavas REITOXi uimastiseire võrgustikus ja arendada välja tegevuskava Ukraina lisamiseks REITOXi uimastiseire võrgustikku; · suurendada Ukraina uimastiseire süsteemi suutlikkust toimida EMCDDA nõuete kohase sõltumatu asutusena; · jätkata koostööd rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, sealhulgas võitlemine inimkaubanduse, uimastite, rahapesu ja küberkuritegevuse vastu, edendades tõhusat sise- ja väliskoordineerimist, koostööd, ühisoperatsioonide läbiviimist ning statistilise teabe ja parimate tavade vahetamist. v) Rahapesu · Viia tõhusalt ellu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmeid, eelkõige järgmise kaudu: ELi õigusaktide rakendamine neis valdkondades ja koostöö tugevdamine rahapesuvastase töökonnaga (FATF), Euroopa Nõukogu ja eelkõige selle rahapesu tõkestamise meetmeid ja terrorismi rahastamist hindava eksperdikomiteega (MONEYVAL) ning muude ELi liikmesriikide asjakohaste ametiasutustega; · tugevdada Ukraina riigi finantsseireameti ja rahapesu andmebüroode (FIU) koostööd ning uurida sellega seoses võimalust ühendada Ukraina finantsseireamet ELi rahapesu andmebüroode teabevahetusplatvormidega (praegu FIU.net), et suurendada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses piiriülest teabevahetust. 3.6 Viisalihtsustuse ja viisanõude kaotamise poliitika · Tagada Ukraina ja ELi vahelise viisade väljastamise lihtsustamist käsitleva muudetud lepingu ning Ukraina ja ELi vahelise isikute tagasivõtmise lepingu täielik elluviimine; · ärgitada ELi liikmesriike kasutama ELi acquis's sisalduvat paindlikkust, et vastavalt olukorrale kas viisatasu vähendada või see kustutada, ning samuti andma välja pika kehtivusajaga mitmekordseid viisasid kooskõlas kehtiva viisalihtsustuslepingu sätetega; · jätkata aktiivselt viisaalast dialoogi, eesmärgiga seada ELi ja Ukraina vahel sisse viisavabadus, mis põhineb 22. novembril 2010 ELi-Ukraina tippkohtumisel esitatud ELi-Ukraina viisanõude kaotamise tegevuskaval ja Ukraina riiklikul kaval selle rakendamiseks, mille Ukraina president kiitis heaks 22. aprillil 2011. 3.7 Ida-Ukraina ja Krimmi piirkonna olukord · Viia tõhusalt ellu Ukraina-Vene piiril ja Krimmi haldusjoonel piirikontrolli korraldamise tegevuskava; · käimasolevat konflikti arvesse võttes rakendada rohkem meetmeid, et suurendada Ukraina kesk- ja piirkondliku tasandi ametiasutuste suutlikkust kiirendada riigi sees ümberasustatud isikute registreerimist ja parandada koordineerimist, et selliste isikute jaoks ettenähtud hädaabi ja pikaajaline abi kiiresti kohale toimetada, ii) kohandada riigi sees ümberasustatud isikuid, humanitaarjuurdepääsu ja abi andmise tõhusust käsitlevat regulatiivset raamistikku, ning iii) tagada haavatavate isikute, sealhulgas laste kaitsmine ja nende inimkaubanduse ohvriks langemise tõkestamine. 4. Majanduskoostöö Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Ukrainat täielikult toimiva turumajanduse rajamisel ja tegevuspoliitika järkjärgulisel ühtlustamisel ELi omaga kooskõlas makromajandusliku stabiilsuse, riigi rahanduse usaldusväärsuse, tugeva finantssüsteemi ja jätkusuutliku maksebilansi juhtpõhimõtetega ja eelkõige selleks, et: · arendada Ukraina suutlikkust teha makromajanduslikke prognoose, muu hulgas parandades arengustsenaariumide väljatöötamise metoodikat, ja jälgida majandusprotsesse, tõhustades parimate tavade vahetamise kaudu näiteks mõjutegurite analüüsimise kvaliteeti; · tagada Ukraina Keskpanga sõltumatus kooskõlas ELi parimate tavadega, kasutades muu hulgas ELi ja ka Euroopa Keskpanga eksperditeavet; · jagada ELi, kaasa arvatud Euroopa Keskpanga kogemusi rahavahetuskursi ning finants- ja pangandussektori reguleerimise ja järelevalve poliitika vallas ning aidata Ukrainal arendada ja tugevdada suutlikkust nendes valdkondades; · tagada eelarve ja kuludega seotud reformide rakendamise ning eelarve koostamise tugevdamise kaudu riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja juhtimine, eelkõige järgmise kaudu: – vahetada teavet, kogemusi ja parimaid tavasid ning rakendada muid meetmeid eesmärgiga arendada välja keskpika prognoosi/kavandamise süsteem ning parandada keskpikkade makromajanduslike ja eelarveprognooside täpsust; – vahetada teavet, kogemusi ja parimaid tavasid, et muuta sujuvamaks ja tugevdada eelarve kavandamise, täitmise ja järelevalve protsessi, arendades välja programmipõhise eelarvestamise ja kehtestades võimaluse korral eelarve-eeskirjad, nähes sealjuures ette eelarve läbivaatamiste arvu piirangud; – kehtestada maksukohustuse täitmist parandavad ja maksupettust vähendavad meetmed; – parandada maksuameti tegevuse tõhusust, sealhulgas käibemaksutagastuse nõuetega tegelemisel; – viia ELi ja OECD SIGMA ühistoetusel ellu Ukraina valitsuse augustis 2013 heaks kiidetud riiklik finantsjuhtimise strateegia ja sellega seotud tegevuskava ning arendada välja Maailmapanga rahastatava 2015. aasta riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hindamisprogramm (PEFA); – tagada jätkusuutlik pensionisüsteem, sealhulgas kasutades ELi ja ELi liikmesriikide parimat eksperditeavet pensionisüsteemi reformide kohta; – vahetada teavet ja kogemusi riigivõla haldamise edendamise ja selle valdkonna haldamise parandamise kohta kooskõlas ELi parimate tavadega, sealhulgas töötada välja võla haldamise keskpika perioodi strateegia; · vähendada riigi osalemist hinnakujundamises ja kulude täieliku katmise menetluste kehtestamises kooskõlas ELi parimate tavadega; eelkõige tuleb kohandada kommunaalteenuste tariife ja arendada samal ajal välja sotsiaalne turvavõrk, et kaitsta kõige haavatavamaid inimesi hinnatõusu eest; · töötada välja avatud, konkurentsipõhised ja läbipaistvad erastamise eeskirjad ja menetluskord ning rakendada neid kooskõlas ELi parimate tavadega; · tugevdada äriühingu üldjuhtimist, eelkõige riigiomandis olevate ettevõtete juhtimist, sealhulgas riigiomandis olevate ettevõtete ümberkorraldamist, riigivara majandamise tõhustamist ja riigitoetuste süsteemi läbivaatamist. 5. Kaubandus ja kaubandusküsimused Kooskõlas vajadusega jätkata Ukraina rahvusvahelistest kohustustest tulenevat reformi- ja moderniseerimisprotsessi tuleb jätkata asjakohaseid ettevalmistusi assotsieerimislepingu IV jaotise õigeaegseks rakendamiseks, vajaduse korral ELi toel. Seoses nimetatud ettevalmistuste ja ärikliima vajaliku parandamisega töötavad Ukraina ametiasutused laiema ettevõtluskogukonnaga tihedalt konsulteerides. 5.1 Kaubavahetus Lepinguosalised teevad koostööd seoses assotsieerimislepingu kaupade võrdset kohtlemist ja turulepääsu käsitlevate sätete nõuetekohase ja õigeaegse rakendamisega, eelkõige ühiste konsultatsioonide kaudu, eesmärgiga: · arendada välja kasutatud rõivaste ja muude kasutatud esemete (mis on Ukraina tolliseadustiku kohaselt klassifitseeritud koodi 6309 00 00 alla) hinna piiril kindlaks määramise mehhanism; · teha kindlaks mehhanismid, millega tagada järgmiste assotsieerimislepingus kõigi lepinguosaliste jaoks ettenähtud erimeetmete õigeaegne rakendamine: – Ukraina kohaldatavad eksporditollimaksude kaitsemeetmed; – Ukraina kohaldatavad reisiautode kaitsemeetmed; – erikaupade tariifikvootide haldamine. 5.2 Tööstustoodete, standardite ja vastavushindamismenetluste tehnilised eeskirjad · Töötada kooskõlas ELi acquis'ga välja tehniliste eeskirjade, standardimise, vastavushindamise, turujärelevalve, metroloogia ja akrediteerimise valdkonnas tööstustoodete ringlust reguleerivad Ukraina õigusaktid, et kõrvaldada järk-järgult lepinguosaliste vahelised kaubandustõkked; · luua kahepoolne dialoog tehniliste eeskirjade üle, eesmärgiga edendada ja ergutada: – teabe ja kogemuste vahetamist, eesmärgiga parandada tehniliste eeskirjade, standardite, vastavushindamise, turujärelevalve, metroloogia ja akrediteerimise kvaliteeditaristut; – koostööd lepinguosaliste vastavate standardimise, metroloogia, akrediteerimise, vastavushindamise ja turujärelevalve organsatsioonide vahel; – standardimise, metroloogia, akrediteerimise, vastavushindamise ja turujärelevalve süsteemi kvaliteeditaristu väljaarendamist; – Ukraina organisatsioone osalema asjakohaste Euroopa organisatsioonide tegevuses; · võtta meetmeid kooskõlas tehniliste eeskirjade süsteemi arendamisega kuni 2020. aastani. 5.3 Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Võttes arvesse, et Ukraina on oma õigusakte sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, toidu ja sööda, taimetervise ning loomatervise ja loomade heaolu valdkonnas ELi omadele järk-järgult lähendanud, aitab EL Ukrainal, muu hulgas asjakohaste olemasolevate instrumentide kaudu, viia ellu institutsioonilise reformi programmi ning: · arendada välja laiaulatuslik toiduohutusstrateegia, mille eesmärk on reformida kõik assotsieerimislepingu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete peatüki lisades sätestatud meetmed; · esitada ettepanekuid Ukraina veel ühtlustamata õigusaktide kohta; · suurendada neis valdkondades haldussuutlikust järgmise kaudu: – vaadata läbi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete eest praegu vastutavate valitsusasutuste ülesanded, pidades silmas ELi õigusakte; – koolitada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete eest vastutavate Ukraina pädevate asutuste spetsialiste, eelkõige ühtlustatud õigusaktide rakendamise valdkonnas; – viia toiduohutus, loomatervishoid ja fütosanitaarlaborid kooskõlla ELi nõuetega; · luua toidu ja sööda ning looma- ja taimetervise ohutusega seotud varajase hoiatamise süsteem; · toetada omapoolse kontrolli süsteemide rakendamise kaudu toidukäitlejaid; · korraldada koos asjakohaste ametite ja mittetulundusühingutega teabekampaaniaid ELi turule pääsu reguleerivate nõuete teemal. 5.4 Teenuskaubandus, asutamis- ja investeerimisvabadus Jätkatakse tõhusat teenuskaubanduse teemalist dialoogi vastavalt assotsieerimislepingule. 5.5 Kapitali liikumine ja maksed Jätkatakse tõhusat dialoogi kapitali liikumise ja maksete teemal, pidades eelkõige silmas järelevalvet kõikide assotsieerimislepingus sätestatud kohustuste täitmise üle. 5.6 Riigihanked Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle järgmiste meetmete võtmisel: · parandada ja tugevdada muu hulgas tehnilise abi kaudu koostööd, mille eesmärk on võtta asjakohaseid meetmeid, millega tagatakse eelkõige majanduspoliitika eest vastutava keskvalitsusasutuse piisav haldussuutlikkus riigihangetega seotud ülesannete täitmisel; · tagada sõltumatu läbivaatava organi (monopolidevastane komitee) piisav haldussuutlikkus tõhusate abinõude võtmiseks kooskõlas direktiividega 89/665 ja 92/13; · alustada assotsieerimislepingu artiklis 152 sätestatud tervikliku tegevuskava koostamist, seejuures viies ellu olemasolevaid tehnilise abi kokkuleppeid, sealhulgas vajaduse korral eksperditasandi kohtumiste näol; · teha jõupingutusi Ukraina riigihankealaste õigusaktide ühtlustamiseks ELi ajakohastatud acquis'ga, võttes aluseks riigihankemenetluste strateegia. 5.7 Konkurents i) Riigiabi Lepinguosalised teevad koostööd tõhusa riigiabi kontrollimise ja järelevalve süsteemi rajamiseks Ukrainas, milleks viiakse ellu vastav institutsiooniline reformiprogramm. ii) Monopolidevastased meetmed Lepinguosalised teevad koostööd, et: · suurendada Ukraina konkurentsipoliitika läbipaistvust ja prognoositavust, muuhulgas seeläbi, et Ukraina konkurentsiameti otsused avaldatakse mõistlikult lühikese aja jooksul pärast nende vastuvõtmist ning avaldatakse ka konkurentsiseaduste rakendamis- ja jõustamispõhimõtted; · edendada Ukraina konkurentsiseaduse ja asjaomaste tavade lähendamist ELi acquis'ga, eeskätt ühinemisi käsitlevate järelevalve-eeskirjade ning konkurentsiseaduste rakendamise ja jõustamise põhimõtete valdkonnas; · rakendada assotsieerimislepingu konkurentsipeatüki (põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna osa) sätteid. 5.8 Intellektuaalomand Suurendatakse intellektuaalomandiõiguste teemalist koostööd: jagatakse kogemusi, korraldatakse sellealast ühistegevust ning jätkatakse dialoogi, eesmärgiga: · rakendada nõuetekohaselt jõustamisdirektiivis 2004/48/EÜ ja määruses 608/2013 (mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis) osutatud standardeid; · võtta tõhusaid meetmeid võltsimise ja piraatluse vastu ning tagada intellektuaalomandiõiguste alal toime pandud rikkumisi käsitlevate jõustamisalaste seaduste ja sanktsioonide tõhus rakendamine vastavalt intellektuaalomandiõiguste jõustamise strateegiale; · suurendada sidusa ja tervikliku jõustamise suutlikkust avaliku sektori asutuste tasandil (haldus-, kohtu- ja rakendusasutused), eeskätt internetipiraatlusega seotud jõustamisressursside suurendamise kaudu siseministeeriumis. 5.9 Toll ja kaubanduse soodustamine Lepinguosalised jõustavad ELi-Ukraina tollikoostöö strateegilise raamistiku kooskõlas asjaomase tegevuskavaga (2012–2014), milles on kindlaks määratud konkreetsed prioriteedid ja tegevus. Lepinguosalised pööravad tähelepanu järgmistele meetmetele: i) Ohutu ja sujuv kaubavahetus: · arendada välja vastastikku läbipaistev kaubavahetuskeskkond. Tagada asjaomaste õigusaktide ja menetluste ning tolliameti haldus- ja tegevussuutlikkuse vastavus tõhusa kontrolli eesmärkidele; toetada põhimõttekindlalt seadusliku kaubanduse lihtsustamist, tagades samal ajal ohutuse ja hoides ära pettust. ELi ja Ukraina vaheline piirialane koostöö on üks tollialaste suhete arendamise näitajaid, kuna see avaldab vahetut mõju kauplejatele, ekspediitoritele ja reisijatele; · Ukrainal tuleb kaubavahetuse lihtsustamiseks välja arendada volitatud ettevõtjate süsteem, mille eesmärk on vastastikune tunnustamine; EL võib anda vastava taotluse korral asjaomast abi. ii) Riskijuhtimine ja pettusevastane võitlus: · teha koostööd nüüdisaegsete tollikontrolli meetodite rakendamises, võttes eeskätt aluseks valikulised ja riskipõhised kontrollimeetodid ning kaupade vabasse ringlusse laskmise lihtsustatud menetlused ja tollivormistusjärgse kontrolli; riskijuhtimissüsteemide tutvustamine üksteisele võib toimuda õppekülastuste või seminaride vormis; · uurida võimalusi asutuste- ja rahvusvaheliste mehhanismide (sealhulgas veebipõhiste platvormide) kasutusele võtmiseks, eesmärgiga vahetada andmeid, muu hulgas kaupade ja sõidukite kohta, kooskõlas vastavate andmekaitsestandardite ja -eeskirjadega ning ELi ja selle idanaabrite vahel asutatud töörühma vahendusel; · tugevdada pettusevastase võitluse alast dialoogi, et hoida ära ebaseaduslikku kaubandust (kaasa arvatud aktsiisiga maksustatav kaup, eeskätt sigaretid) ja selle eest vastutusele võtta; see võib hõlmata kogemuste jagamist ja ühistegevuse korraldamist. iii) Tolliasutuste ajakohastamisse investeerimine: · koostada ja rakendada terviklik tolliasutuste strateegiakava, kusjuures EL pakub Ukraina taotlusel tolliasutustele tuge; asjaomane kava peaks hõlmama struktuure, menetlusi, ressursse, IT-tuge ja rakenduskava. Võrdlusalusena võib kasutada ELi nüüdisajastatud meetodit Customs Blueprints; · arendada edasi Ukraina tolliseadustikku ja selle rakendussätteid kooskõlas tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste, sealhulgas ELi, Maailma Tolliorganisatsiooni, WTO ja ÜRO õigusaktide ja standarditega; · teha koostööd ajakohastatud harmoneeritud süsteemi elluviimiseks, järgides kombineeritud nomenklatuuri vastuvõtmise ning kaupade nõuetekohase ja sidusa klassifitseerimise tagamise eesmärki; · tagada tolliasutuste ning eeskätt piirivalve kõrgeim võimalik usaldusväärsuse tase, kohaldades meetmeid, mis kajastavad Maailma Tolliorganisatsiooni Arusha deklaratsiooni põhimõtteid; · teha koostööd tolliväärtuse määramise menetluste ja praktika edasiarendamiseks, et muuta need läbipaistvamaks ja tõhusamaks; muu hulgas tehakse seda WTO standardite rakendamisel väljakujunenud parimate tavade jagamise kaudu; · astuda lepinguosaliste pädevuse piires vajalikke samme selleks, et lihtsustada Ukraina tulevast osalemist ELi-EFTA töörühmades ning elektroonilise tollisüsteemi ja uue arvutipõhise transiidisüsteemi rühmas; · Ukraina taotlusel ELi eraldatud toetuse abil töötada välja ja viia ellu terviklik tolliasutuste strateegiakava, et viia Ukraina transiidiseadustik, praktilised menetlused ja IT-süsteem kooskõlla ELi ja EFTA konventsioonidega ühistransiidiprotseduuri ning kaubavahetust käsitlevate tolliformaalsuste hõlbustamise kohta; selle eesmärk on kindlustada Ukraina tulevane osalemine asjaomastes konventsioonides ja ühistransiidisüsteemis; anda Ukraina tolliasutustele Ukraina taotlusel vajalikku abi või näha ette mestimisprojekte ühistransiidi ja uue arvutipõhise transiidisüsteemi kohaldamiseks; · tagada Ukraina õigusaktide finantspiiranguid arvesse võttes Ukraina tolliekspertide ad hoc osalemine ELi programmis „Toll 2020” (määrus nr 1294/2013); see nõuab järgmise sammuna riigi tasandi seaduste muutmist ja kahepoolse kokkuleppe sõlmimist korrapäraseks osalemiseks programmis pärast seda, kui Ukraina on saavutanud vastavate seaduste ja haldusformaalsuste piisava kooskõla ELi omadega. iv) Päritolureeglid Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette päritolureeglite nõuetekohane rakendamine ja kohaldada neid lepinguosaliste vahel, eelkõige järgmise kaudu: · anda Ukraina taotlusel Ukraina tolliametile vajalikku abi päritolureeglite kohaldamist käsitlevate õppekülastuste või seminaride vormis; · toetada Ukraina ettevalmistusi tervikanalüüsi koostamiseks riigi tulevase ühinemise kohta Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite konventsiooniga, mis annab kumulatsioonipiirkonna laienemise tulemusel uusi eeliseid Ukraina ettevõtjatele; · anda liikumissertifikaatide EUR.1 väljastamise kohustus Ukraina kaubanduskojalt üle Ukraina tolliametile; · rajada mehhanism, millega tagatakse ajutiselt okupeeritud Krimmist imporditud kaupade päritolureeglite tõhus kohaldamine ; · jagada tolliasutuste vahel parimaid tavasid heakskiidetud eksportija staatuse andmise kohta. 5.10 Kaubandus ja säästev areng Lepinguosalised alustavad dialoogi assotsieerimislepingu kaubanduse ja säästva arengu peatükis käsitletud teemadel. 5.11 Eeskirjade läbipaistvus Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle järgmistes valdkondades: · tagada üldkohaldatavate meetmete (sealhulgas assotsieerumislepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva peatükiga hõlmatud valdkondade reguleerimise poliitika kohaldamist käsitlevate sise-eeskirjade) kooskõla läbipaistvuse põhimõttega; · asutada kontaktpunkt ja mehhanism asjaomaste isikute selliste taotluste menetlemiseks, mis käsitlevad kehtivaid või kavandatavaid üldkohaldatavaid meetmeid ja selliste meetmete rakendamist ja mis võivad mõjutada lepingus sisalduvaid valdkondi. 5.12 Kaubandus ja õigusalane koostöö Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle, mille eesmärk on ühtlustada Ukraina õigusaktid ELi acquis'ga järgmistes valdkondades: · kaugmüügi reklaam; · toiduohutuse tagamine ja tarbijate teavitamine toodete omadustest; · ELi eelarvetoetusprogrammi rakendamine tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamise valdkonnas. 6. Koostöö energiavaldkonnas, sealhulgas tuumaalastes küsimustes Lähtudes ELi-Ukraina vahelisest energiakoostööd käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamise jätkumisest ning valmistudes rakendama assotsieerimislepingu asjaomases lisas nimetatud ELi acquis'd, mis käsitleb Ukraina kui energiaühenduse lepingu osalise võetud kohustusi, ning tulenevalt asjaomastest mitmepoolsetest lepingutest pööravad lepinguosalised erilist tähelepanu koostööle järgmiste sammude astumisel: 6.1 Energiaturgude integreerimine · võtta vastu uus energiastrateegia ja selle rakendamise tegevuskava; · viia ellu kolmas energiapakett kui energiaühenduse lepingus osutatud kohustus; · suurendada veelgi Ukraina riikliku energia ja kommunaalteenuste reguleerimise komisjoni NKREKP suutlikkust ja sõltumatust; · jätkata elektritariifide ja gaasi hinna kujundamise reformi ning meetmeid elektri- ja gaasimaksete tagamiseks täies ulatuses; · jätkata tihedat koostööd rahvusvaheliste finantseerimisasutustega 23. märtsil 2009. aastal toimunud ja Ukraina gaasitransiidivõrgu täielikku uuendamist ja nüüdisajastamist käsitleva investeerimiskonverentsi ühisdeklaratsiooni täielikuks täitmiseks; eeskätt jätkata gaasisektori reformimist ja riigi omandis oleva Naftogazi restruktureerimist; · teha tõhusat koostööd, et rakendada teostatavusuuringut, mis käsitleb Ukraina ühendelektrisüsteemi integreerimist Kesk-Euroopa elektrivõrkude süsteemi kooskõlas Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ENTSO-E nõuetega; analüüsida ühiselt integreerimise kulusid ja tulusid võrreldes võimaliku täieliku sünkroonimise kulude ja tuludega; · anda ELi eksperdiabi energiaühenduse lepingust tulenevate Ukraina kohustuste täitmiseks vajalike seaduste väljatöötamiseks. 6.2 Energiajulgeolek · võtta vastu riiklikus hädaolukordade lahendamise kavas kindlaks määratavad meetmed ja neid rakendada; · viia ellu 2014. aasta oktoobris ELi poolt koostatud vastupidavustesti aruande soovitused; · koostada ja otsus strateegiliste naftavarude kohta ja seda rakendada; · toetada Ukrainat energiajulgeoleku suurendamisel. 6.3 Energiatõhusus, taastuvenergia ja keskkonnaaspektid · viia ellu energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevad ELi direktiivid kooskõlas energiaühenduse asutamislepinguga ja energiaühenduse ministrite nõukogu otsustega; · koostada ja võtta hiljemalt 2015. aasta lõpuks vastu riiklik heitkoguste vähendamise kava ning teha koostööd nimetatud kava kiireks rakendamiseks, et täita energiaühenduse asutamislepingu kohustused ja vastavad ELi eesmärgid. 6.4 Söesektori reform · viia ellu söesektori reformimise programmi soovitused, et kaotada järk-järgult riigi omandis oleva ja riigieelarvet koormava söekaevandussektori subsideerimine; suurendada sektori ohutust ja karmistada keskkonnastandardeid, võttes arvesse sotsiaalseid aspekte. 6.5 Tuumaohutus Lepinguosalised jätkavad koostööd järgmises: · Tšornobõli tuumajaama sulgemisega seotud projektid ja reaktorikatmise rakenduskava, mille eesmärk on muuta tuumarajatis pärast 4. reaktori hävitanud katastroofi keskkonnale ohutuks (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hallatava rahvusvahelise fondi vahenditega); · tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi projektid, millega toetatakse eeskätt tuumavaldkonda reguleerivat asutust ja tuumajäätmete käitlemist; · vastupidavustestide tulemustel põhineva riikliku tegevuskava kohaste meetmete rakendamine; tegevuskava töötati välja pärast Ukraina tuumajaamades teostatud vastupidavusteste ning see sisaldab Euroopa tuumaohutuse töörühma soovitusi. 7. Muud valdkondlikud küsimused 7.1 Avaliku sektori sisefinantskontroll ning välisaudit ja -kontroll Lepinguosalised teevad järgmist koostööd eesmärgiga tagada avaliku sektori sisefinantskontrolli ja välisauditi areng: · tõhustatakse jätkuvalt riigiasutuste sisekontrollisüsteemi, kaasa arvatud sõltumatu siseaudit, ühtlustades seda üldtunnustatud rahvusvaheliste standardite ja metoodikate ja ELi parimate tavadega; · kõrgeim kontrolliasutus (kontrollikoda) tagab (kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelise organisatsiooni väljatöötatud) üldtunnustatud rahvusvaheliste välisauditi standardite rakendamise; · tõhusa koostöö tagamine ELi asjaomaste institutsioonide ja organitega ELi vahendite juhtimise ja kontrolliga seotud kohapealsete kontrollide ja inspekteerimiste korral, mida tehakse kooskõlas asjaomaste eeskirjade ja menetlustega. 7.2 Maksustamine Tõhustatakse ja tugevdatakse koostööd, mille eesmärk on Ukraina maksusüsteemi ja -halduse täiustamine ja arendamine ELi ja rahvusvaheliste standardite alusel, kaasa arvatud ettevalmistused nende assotsieerimislepingu vastava lisa kohaseks järkjärguliseks vastavusseviimiseks ELi acquis'ga , eelkõige järgmise kaudu: · maksualaste õigusaktide täiustamine ja lihtsustamine, sealhulgas · rahvusvahelise maksukoostöö tõhustamine, et parandada maksuhaldustavasid, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingus. Seoses õiglase maksukonkurentsiga võetakse arvesse ELi äriühingute maksustamise juhendi põhimõtteid; · maksuhaldussuutlikkuse suurendamine, eelkõige nähes ette maksukontrollide ja -auditite sihipärasema, riskipõhise süsteemi; · käibemaksutagastuse kuhjumise probleemile jätkusuutliku ja kiire lahenduse leidmine; · meetmete võtmine pettuste ja maksustatava kauba salakaubaveo tõkestamise ja nende vastu võitlemise poliitika ühtlustamiseks. 7.3 Statistika · Valmistuda ELi statistiliste nõuete kompendiumi rakendamiseks, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingu lisas; · tõhustada Ukraina riikliku statistikaameti kooskõlastavat rolli riigi statistilises süsteemis; selleks kajastatakse seda asjakohasel ja selgel viisil statistikaseaduses, sõlmitakse olulisimate ametliku (riikliku) statistika tootjatega vastastikuse mõistmise memorandumid ning alustatakse ettevalmistusi kogu ametlikku statistikat sisaldava kooskõlastatud statistikaprogrammi koostamiseks; · suurendada kooskõlas Euroopa statistika tegevusjuhisega Ukraina riikliku statistikaameti ametialast sõltumatust; · viia Ukraina riiklikku statistikat käsitlev seadus vastavusse ELi nõuetega riigi statistikanõukogu asutamise ja Euroopa statistika tegevusjuhise rakendamise kohta; · parandada ametliku (riikliku) statistika, sealhulgas asjakohaste metaandmete levitamist kõigi kasutajate hulgas, sealhulgas valitsus, kodanikuühiskond, äri- ja ajakirjandussektor jms ning teha seda nüüdisaegsete integreeritud levitamisvahendite, eeskätt veebisaitide, kasutajasõbralike andmebaaside jne kaudu; · parandada koostöös teiste andmetootjate ja -kasutajatega ametliku (riikliku) statistika kvaliteeti ning arendada ja rakendada kvaliteedikontrolliraamistikku, koostades ja avaldades seejuures kvaliteediaruandeid. 7.4 Transport Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Ukrainat ja valmistuda ette ELi acquis' rakendamiseks järgmistes assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud valdkondades: i) Transport: · lähendada Ukraina õigusakte eri transpordiliike käsitleva ELi acquis'ga ning suurendada riigi pädevate asutuste suutlikkust õigusakte rakendada ja jõustada; · jätkata Ukraina riikliku transpordistrateegia rakendamist kuni aastani 2020; · valmistada ette ja viia ellu eri transpordiliikide (raudtee-, mere-, siseveeteede, maantee- ja lennutransport) reformid; · parandada reisijate ja kaupade liikuvust; muuta sujuvamaks Ukraina, ELi ja piirkonnas asuvate kolmandate riikide vahelised transpordivood, milleks tuleb kaotada (haldus-, tehnilised, piiriülesed jms) tõkked, sealhulgas transpordiinfrastruktuuri planeerimise, rakendamise, käitamise ja hoolduse vallas; hõlbustada rahvusvahelise kaubanduse menetlusi; · arendada välja riiklik liiklusvoogude modelleerimise süsteem ja Ukraina riikliku (prioriteetse) transpordivõrgu rakendamise programm, mis peavad olema kooskõlas idapartnerluse transpordivõrgu infrastruktuuriga; arendada välja töövalmis projektide esitamise süsteem; · arendada välja tõhus logistikasüsteem ja selle abil ühendveo- ja mitmeliigilised teenused ning võimaldada lahendusi eri rööpmelaiuste ja muude tehniliste standardite koostalitlusvõime tagamiseks; · ajakohastada riiklikku maanteeohutuse parandamise strateegiat ja programmi ning jätkata asjakohast tegevust. ii) Lennundus: · kirjutada 2015. aastal alla ühise lennunduspiirkonna lepingule ja see mõistliku aja jooksul sõlmida; · jätkata tegevust Ukraina lennundusseaduste vastavusse viimiseks ELi õigusaktidega; · täita ELi lennunduse valdkonna nõudeid ja standardeid, lähtudes 2015. aastal allakirjutatavast ühise lennunduspiirkonna lepingust; suurendada lennuameti haldussuutlikkust; · jätkata ja arendada veelgi Euroopa Lennundusohutusametiga tehtavat lennuohutuse alast koostööd, sealhulgas seoses Ukraina ja ELi lennukõlblikkuse sertifitseerimise süsteemide lähendamise valdkonnas. 7.5 Keskkond ja kliimamuutused Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Ukrainat ja valmistuda ette ELi acquis' rakendamiseks järgmistes assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud valdkondades: · Ukrainal tuleb rakendada riikliku keskkonnastrateegia (kuni 2020) esmaseid eesmärke ning riiklikku keskkonnategevuskava (2011–2015); · suurendada riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi haldussuutlikkust, sealhulgas tõhusa inspekteerimis- ja jõustamissuutlikkuse arendamise teel; · arendada veelgi ja rakendada Ukraina keskkonnaseadusi, -strateegiaid ja -kavasid ning eeskätt neid, milles käsitletakse keskkonnamõju hindamist, strateegilist keskkonnahindamist, juurdepääsu keskkonnateabele ja üldsuse kaasamist, eriti seoses Espoo ja Århusi konventsioonidega; · kaotada õiguslüngad riiklikes seadustes ning arendada riiklike rakendusvahendeid kooskõlas mitmepoolsete keskkonnaalaste lepingutega, millele Ukraina ja EL on alla kirjutanud ja mille nad on ratifitseerinud; · tugevdada ELi ja Ukraina ühise kliimamuutust käsitleva töörühma sisest dialoogi, mille eesmärk on aidata kaasa uue ülemaailmse kliimamuutust ning kliimamuutuspoliitika kujundamist ja elluviimist käsitleva kokkuleppe väljatöötamisele ja sõlmimisele; asjaomane poliitika hõlmab eeskätt heitkogustega kauplemise süsteemi ja tegevuskava, milles nähakse ette pikaajalised meetmed kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks; · edendada säästvat arengut ja majanduse keskkonnasäästlikuks muutmist, muu hulgas selliste meetmete rakendamise teel, mis on seotud jäätmekäitluse, keskkonnasäästlike riigihangete kasutamise ja ressursitõhususe põhimõtete ja asjaomaste lahenduste juurutamisega; · arendada Natura 2000 võrgustiku põhimõtete kohaselt Ukraina kaitsealade võrgustikku; · suurendada osoonikihi ja keskkonna kaitse meetmete tõhusust fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamise teel; · teha ühiseid pingutusi selleks, et rakendada veevaldkonna aastatuhande arengueesmärkide ja veevarude integreeritud majandamise eesmärkide saavutamist käsitlevaid tegevuskavasid, pidades Euroopa Liidu veealgatuse raames riigi tasandil poliitilist dialoogi; toetada kõnealuste eesmärkide saavutamist ELi veealaste õigusaktide ühtlustamise ja rakendamisega; · edendada Musta mere reostuse eest kaitsmist käsitlevat Bukaresti konventsiooni ja selle protokollide rakendamist; teha sealhulgas koostööd Musta mere riikidega merestrateegia raamdirektiivi rakendamiseks ning teha koos konventsiooniosalistega ühiseid pingutusi Euroopa Liidu ühinemiseks konventsiooniga; · teha tööd ühise keskkonnateabesüsteemi rajamiseks idapartnerluse raames; · jätkata tihedat koostööd Kesk- ja Ida-Euroopa piirkondliku keskkonnakeskusega ning eeskätt mõlemapoolseid pingutusi keskuse esinduse avamiseks Ukrainas, muuhulgas eesmärgiga suurendada keskkonnateadlikkust ja edendada kodanikuühiskonna tegevuse osatähtsust keskkonnaküsimustes. 7.6 Kodanikukaitse Lepinguosalised teevad koostööd Ukraina toetamiseks, eesmärgiga: · tugevdada dialoogi ja suurendada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise, nendeks valmistumise ja nende ohjamise suutlikkust ning viia pooleaastaste töökavade koostamise ja rakendamise kaudu ellu Ukraina ja Euroopa Komisjoni vahelist kodanikukaitsealast koostööd käsitlevat halduskoostöölepingut; · edendada riigiülest suurõnnetuste riski hindamist ja analüüsi ning võtta Ukrainas kasutusele Euroopa varajase hoiatamise süsteem ja järelevalvevahendid; · teha pingutusi tööstusriskide vähendamise strateegia väljaarendamiseks ning inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamiseks ning otsida rahastamisvõimalusi strateegia elluviimiseks; · rakendada edukalt Hyogo tegevusraamistikku „Kuidas suurendada riikide ja kogukondade vastupanuvõimet katastroofidele”. 7.7 Tööstus- ja ettevõtluspoliitika Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad tööstus- ja ettevõtluspoliitika alast koostööd, parandades ärikeskkonda kõigi ettevõtjate, eelkõige aga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) seisukohast. Lepinguosalised teevad koostööd VKEde poliitika elluviimiseks, lähtudes Euroopa väikeettevõtlusalgatusest ja ELi parimatest tavadest, ning säilitavad korrapärase tööstus- ja ettevõtluspoliitika teemalise dialoogi, eelkõige: · algatades VKEde poliitika teemalise kahepoolse dialoogi, millesse kaasatakse olulisel määral nii valitsuse kui ka ettevõtjate liitude esindajad ning mille raames jagatakse parimaid tavasid, eesmärgiga viia Ukraina poliitikasuundumused vastavusse ELi õigusaktidega ning lihtsustades ja seostades Ukraina õigusaktides sisalduvaid VKEde-sõbralikke sätteid; seejuures kohaldatakse põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ja kasutatakse VKE-testi. Dialoogi käigus arutletakse ka ELi programmides osalemise üle. Idapartnerluse VKEde võrgustiku raames on lepinguosaliste sihtmärgid ühtlasi: · teha koostööd, et rakendada soovitusi, mis on esitatud OECD, Euroopa Komisjoni, Euroopa Koolitusfondi ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ühiselt koostatud esimeses hinnangus Euroopa väikeettevõtlusalgatuse kohta („VKEde poliitikaindeks: idapartnerlusriigid 2012 – Euroopa väikeettevõtlusalgatuse elluviimise seis”); · teha koostööd seoses Euroopa väikeettevõtlust käsitleva teise hinnanguga, kasutades hindamisprotsessi võimalusena tõsta esile VKEde väga olulist rolli Ukraina ettevõtluskeskkonna parandamises; · jätkata koostööd Euroopa väikeettevõtlust käsitleva teise hinnangu („Idapartnerlus: VKEde konkurentsistrateegiad, II etapp”) rakendamise raames, eesmärgiga parandada Ukraina ettevõtluskeskkonda; · jätkata koostööd, et hõlbustada Ukraina osalemist ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmis COSME. 7.8 Äriühinguõigus, äriühingu üldjuhtimine, raamatupidamine ja audit Lepinguosalised suurendavad koostööd äriühinguõiguse, äriühingu üldjuhtimise, raamatupidamise ja auditi valdkondades, jagades kogemusi ja teavet parimate tavade ning kehtiva õigusraamistiku kohta ja nähes eelkõige ette järgmised meetmed: · teha ettevalmistusi assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud ELi acquis' rakendamiseks, ühtlustades Ukraina ettevõtlusseadustiku järk-järgult ELi asjaomase acquis'ga; · arendada asjaomaste riigiasutuste haldussuutlikkust; · tõhustada ettevõtlusseadustiku toimet regulaarse kontrolli ning asjaomaste õigusaktide, sealhulgas ennekõike kapitaliühingute seaduse ajakohastamise ja kohaldamise teel; · lihtsustada eeskirju ja menetlusi juriidiliste isikute (sh äriühingute) ja füüsiliste isikute, kaasa arvatud ettevõtjate registreerimiseks, ettevõtete asutamiseks ja likvideerimiseks; · arendada edasi äriühingu üldjuhtimise poliitikat ning edendada selle kooskõla äriühingu üldjuhtimise koodeksiga, võttes arvesse rahvusvahelisi standardeid, samuti ühtlustada seda järk-järgult ELi valdkondlike eeskirjade ja soovitustega; · võtta riigi tasandil kasutusele asjakohased rahvusvahelised auditeerimisstandardid; · tagada. et börsil noteeritud äriühingud kohaldavad riigi tasandil rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid ning luua selleks eelkõige vastav mehhanism. 7.9 Finantsteenused Lepinguosalised: · teevad ettevalmistusi ELi acquis' rakendamiseks assotsieerimislepingus kindlaksmääratud finantsteenuste valdkondades järkjärgulise ja aina suurema ühtlustamise teel, lähtudes kehtivast ajakohastatud õigusaktide nimekirjast, kuni assotsieerimislepingu asjaomased lisad on võimalik ametlikult ajakohastada; · teevad koostööd usaldusnormatiivide õigusraamistiku tõhusaks rakendamiseks ja selle üle järelevalve teostamiseks samal viisil, kui seda tehakse ELis finantsturgude ja -tegevuse suhtes; · teevad koostööd järelevalveasutuste haldussuutlikkuse suurendamiseks kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega; · toetavad Ukraina ja ELi järelevalveasutuste vahelist koostööd, eeskätt teabe jagamise ja avaldamise vallas; · töötavad välja rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamist ja selle vastu võitlemist käsitlevad riiklikud õigusaktid, eelkõige rahapesuvastase töökonna standardite ning asjakohaste rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevate ELi õigusaktide rakendamise kaudu; · jätkavad rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks ühiste seminaride, konverentside, koolituste, töötubade ja õppekülastuste korraldamist ning kutsuvad Ukraina eksperte samateemalistele ELi üritustele. 7.10 Infoühiskond Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Ukrainat ja valmistuda ette ELi acquis' rakendamiseks järgmistes assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud valdkondades: · Ukraina jõupingutused elektroonilist sidet käsitlevate õigusaktide ühtlustamiseks ELi acquis'ga; · sidevaldkonna riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ja haldussuutlikkuse tugevdamine, et tagada tema võime võtta asjakohaseid reguleerivad meetmeid ning jõustada enda otsuseid ja kõiki kohaldatavaid määrusi, ning tagada turgudel õiglane konkurents; · vastavalt ELi õigusnormidele riiklike infoühiskonna/digitaalturu strateegiate väljatöötamine ja rakendamine, samuti asjakohaste õigusaktide koostamine, sealhulgas lairibavõrgule juurdepääsu edendamine, võrgu turvalisuse suurendamine, IKT kasutamise edendamine majanduskasvu saavutamiseks ja töökohtade loomiseks. 7.11 Turism Lepinguosalised alustavad korrapärast dialoogi assotsieerimislepingu turismi peatükis käsitletud teemadel. Ukraina osaleb ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmis COSME, mille raames viiakse ellu konkreetseid meetmeid ka turismi valdkonnas, keskendudes sektori konkurentsivõime suurendamisele ja säästvale arengule. 7.12 Põllumajandus ja maaelu areng Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Ukrainat ja valmistuda ette ELi acquis' rakendamiseks assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud valdkondades, tehes seda eeskätt põllumajanduse teemalise pideva dialoogi käigus kokku lepitud aktiivsema tegevuse kaudu, mille eesmärk on: · töötada välja ja viia ellu tegevuskava, mille eesmärk on viia asjaomane sektor paremini vastavusse EÜ põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika ja sellesisuliste õigusaktidega; · hõlbustada avatud ja läbipaistva põllumajandusmaa turu väljakujundamist, et suurendada investeerimiskeskkonna tootlust ja stabiilsust; · suurendada teadustöö ja parimate tavade jagamise alast koostööd biotehnoloogia kasutamiseks põllumajanduses; · korraldada kesktasandi ja kohalikke haldustöötajatele koolitusi maaelu arengu uute poliitikamudelite alal, et jätkata maapiirkondadele mõeldud programmide rakendamist; · jagada parimaid tavasid loodusvarade taastamise ja hoidmise valdkonnas, et tagada tõhus, säästev ja kvaliteetne põllumajanduslik tootmine; · jagada parimaid tavasid taastuvate energiaallikate säästva põllumajandusliku tootmise ja kasutamise kohta, sealhulgas põllumajanduses; · analüüsida ELi kogemusi seoses üleminekuga põllumajandustootjate otsetoetustele; · parandada põllumajandustootmise konkurentsivõimet, sealhulgas kvaliteedikavade elluviimisel tehtava koostöö kaudu. 7.13 Kalandus- ja merenduspoliitika · Tugevdada koostööd ja töötada üheskoos Musta mere kalanduse jätkusuutlikkuse nimel nii kahe- kui ka mitmepoolsetes raamistikes, võttes aluseks ökosüsteemi põhise lähenemisviisi kalavarude majandamisele; · suurendada teaduse ja tehnika alast koostööd eesmärgiga tagada suutlikkus teha kalanduse üle järelevalvet ja hinnata mereressursside varude ja merekeskkonna seisu; · edendada integreeritud lähenemisviisi merendusasjades ning tagada selleteemaliste parimate tavade jagamine, süvendades kahepoolset dialoogi ja määrates kindlaks tulevase Musta mere piirkonna koostöö jaoks ühist huvi pakkuvad valdkonnad, pidades silmas ELi integreeritud merenduspoliitikat. 7.14 Teadus, tehnoloogia ja innovatsioon Lepinguosalised teevad koostööd, et: · tugevdada koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige kaasates Ukraina programmi „Horisont 2020” ja võimaluse korral ka seda täiendavasse Euratomi programmi, ning suurendada sellistesse programmidesse kaasamise institutsioonilise toetust, et maksimeerida selle mõju; · tagada parimate tavade vahetamine seoses teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika meetmete korraldamise ja rakendamise ning seonduvate programmide ja juhtalgatuste juhtimise ja läbivaatamisega; · toetada Ukraina võimekuse suurendamist teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige raamtingimuste parandamise kaudu, et lihtsustada teadusuuringute ja tööstuse partnerlust teadustulemuste parema turustamise kaudu; · süvendada assotsieerimislepingu sätete rakendamist ELi ja Ukraina teadus- ja tehnoloogiakoostöö arendamisel. 7.15 Kosmos Lepinguosalised teevad koostööd assotsieerimislepingu kosmost käsitlevas peatükis kirjeldatud teemadel, sealhulgas osalemine EGNOSe laiendamise projektis ja raamprogrammis „Horisont 2020”. 7.16 Tarbijakaitse Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda ette ELi acquis' rakendamiseks assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud valdkondades: · vahetada tarbijakaitse teemal teavet ja alustada asjaomast dialoogi. Lepinguosalised võivad uurida võimalust teha edasist koostööd vastastikust huvi pakkuvatel teemadel; · ergutada tarbijatele suurema mõjuvõimu andmist; · tugevdada Ukrainas tarbijakaitse jõustamise alast haldussuutlikkust, eelkõige korraldades programmi TAIEX raames Ukraina riiklikele haldusasutustele, sealhulgas kohtunikud ja seadusandliku võimu esindajad ning kodanikuühiskonna organisatsioonid, ELi õigusaktide ülevõtmise ja nende rakendamise ja jõustamise teemalisi koolitusi ja andes neile asjakohast tehnilist abi. 7.17 Sotsiaalkoostöö Lepinguosalised teevad koostööd, et: · valmistada ette assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud ELi acquis' rakendamine soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise vastase võitluse, töötervishoiu ja tööohutuse, tööõiguse ja töötingimuste valdkonnas ja eelkõige: – tagades tööinspektsioonide ning eelkõige tööohutuse ja tervisekaitsega tegelevate riiklike ametiasutuste ja tööohutuse eest vastutavate avalik-õiguslike asutuste haldus- ja jõustamissuutlikkus töötervishoiu ja tööohutuse ning tööõiguse valdkonnas,; – edendades soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas praktilisi meetmeid, eesmärgiga vähendada naiste ja meeste palgaerinevust, ning samuti diskrimineerimise vastu võitlemise valdkonnas; – vahetades parimaid tavasid ja kogemusi töötervishoiualase tõhusa avaliku halduse teemal; · töötada välja tööhõivet käsitlev strateegiline lähenemisviis, et tagada: – parem oskuste ja töökohtade vastavus Ukraina tööturul ja selle tõhusus; – tööhõivepoliitikaga tegelevate haldusasutuste, sealhulgas riikliku tööhõiveameti suutlikkus; – väärika töö edendamine ja mitteametlikus sektoris tehtava töö muutmine ametlikuks tööks ning Maailma Tööorganisatsiooni ja Ukraina vaheliste inimväärse töö tagamise riiklike programmide rakendamine; – diskrimineerimisvastase võitluse edendamine ja võrdsete võimaluste tagamine, eelkõige puuetega inimestele ja eriti tööhõive kontekstis; · vahetada parimaid tavasid sotsiaalkaitse tõhususe parandamise osas, eesmärgiga edendada nii selle sotsiaalset asjakohasust kui rahalist jätkusuutlikkust ning vähendada oluliselt vaeste ja haavatavate inimeste arvu; · ergutada nii kolme- kui kahepoolset sotsiaaldialoogi ja arendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, sealhulgas TAIEXi raames; · edendada ELi liikmesriikides seaduslikult töötavate Ukraina kodakondsusega töötajate sotsiaalkindlustuse koordineerimise lepingute sõlmimist Ukraina ja ELi liikmesriikide vahel; · vahetada sotsiaalteenuste osutamisega seotud parimaid tavasid, eesmärgiga ergutada Ukraina avaliku ja erasektori sünergiat selles valdkonnas. 7.18 Rahvatervis Lepinguosalised teevad koostööd, et: · viia ellu tervishoiuvaldkonna reform; · suurendada tervishoiu juhtimise suutlikkust, eelkõige rahvatervise valdkonnas; · valmistada ette ELi acquis', eelkõige assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud õigusaktide rakendamine tervishoiuvaldkonnas, käsitledes muu hulgas selliseid teemasid nagu tubakas, verekoed ja rakud ning nakkushaigused; · ennetada mittenakkavate haiguste levikut, eelkõige tervisekasvatuse ja tervisliku elustiili edendamise kaudu ning samuti peamiste tervist mõjutavate tegurite ja probleemidega tegelemise kaudu, näiteks ema ja lapse tervis, vaimne tervis, alkoholi-, uimasti- ja tubakasõltuvus, ning samuti kodanikuühiskonna suurema kaasatuse kaudu; · ennetada ja kontrollida nakkushaiguste, eelkõige HIVi/AIDSi, tuberkuloosi, sugulisel teel levivate nakkuste ning C-hepatiidi ja B-hepatiidi levikut, sealhulgas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega tehtava koostöö kaudu; · arendada järk-järgult välja valdkonnapoliitika ja reguleerimisalane dialoog meditsiiniliste toodete teemal; · vahetada häid tavasid seoses riskiteguritega tegelemisega, näiteks tubaka kasutamise ja passiivse suitsemisega tegelemine tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni rakendamise kaudu; · arendada suutlikkust tegeleda piiriüleste terviseohtudega, rakendades rahvusvahelisi tervise-eeskirju, sealhulgas parandada valmisolekut ja reageerimise kavandamist ning korraldades koolitusi; · osaleda rahvatervisega seotud ELi võrgustikes ja töörühmades, nagu HIVi/AIDSi sõltumatu mõttekoda ja HIVi/AIDSi kodanikuühiskonna foorum; · kasutada rahvatervise valdkonnas innovatsiooni ja arendada e-tervishoiu kasutamist. 7.19 Haridus, koolitus ja noored Lepinguosalised teevad koostööd, et: · toetada kõrgharidussüsteemi reformi ja moderniseerimist, eelkõige uue kõrgharidusseaduse rakendamise kaudu, eesmärgiga integreeruda veelgi enam Euroopa kõrgharidusruumi; · töötada koos ja vahetada kogemusi kvaliteedi tagamise teemal, eesmärgiga edendada rahvusvaheliste hindamiskriteeriumite ja seiretavade rakendamist, samuti ülikoolide autonoomia arendamise ja kõrghariduse juhtimise professionaalsemaks muutmise teemal; · suurendada teadlikkust ja edendada Ukraina osalemist ELi haridusvaldkonna programmides, nagu Erasmus+ ja Marie Sklodowska Curie, millega toetatakse teadustöötajate koolitust ja liikuvust; · teha tööd kvalifikatsioonide, diplomite ja haridusalaste sertifikaatide vastastikuse akadeemilise ja kutsealase tunnustamise nimel; · töötada koos ja vahetada kogemusi, eesmärgiga luua Ukrainas riiklik kvalifikatsiooniraamistik ja seda edaspidi Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ühtlustada; · töötada koos ja vahetada kogemusi, eesmärgiga toetada Ukrainat oma kutseharidussüsteemi tihedamalt ELi kutseharidusstruktuuri Kopenhaageni protsessi kohase ajakohastamisega kooskõlla viimisel selliste instrumentide kaudu nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF), Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET) ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja koolituse valdkonnas (EQARF); · edendada dialoogi üldharidussüsteemide, kaugõppe ja elukestva õppe teemal; · edendada rahvusvahelist kogemuste vahetamist ning koostööd noorte ja noorsootöötajate mitteformaalse hariduse valdkonnas, et suurendada noorte osalemine demokraatlikus elus ja tööturul ning noorsooorganisatsioonide võimekust ja noortepoliitika alast dialoogi, muu hulgas ELi noortevaldkonna programmide kaudu, nagu Erasmus+. 7.20 Kultuur · Lepinguosalised edendavad 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni rakendamist; · nad teevad koostööd Ukraina kaasava kultuuripoliitika arendamisel ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamisel ja väärtustamisel; · nad edendavad Ukraina kultuuritegelaste osalemist kultuurikoostöö programmides ja valmistavad ette Ukraina osalemist ELi programmis „Loov Euroopa” , sealhulgas alaprogrammis „Kultuur”. 7. 21 Sport ja füüsiline aktiivsus Lepinguosalised vahetavad teavet ja häid tavasid järgmistel teemadel: tervist edendava füüsilise aktiivsuse edendamine, riiklikud pädevus- ja kvalifikatsioonisüsteemid spordivaldkonnas, ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade integreerimine, võitlus dopingu ja matšide tulemustega manipuleerimise vastu. 7.22 Kodanikuühiskonna koostöö Lepinguosalised teevad koostööd selleks, et tutvuda Ukraina kodanikuühiskonna institutsioonidega, sealhulgas idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi riikliku platvormiga seoses konsolideerimisprotsessi ja dialoogiga ELi sotsiaalpartnerite vahel, eesmärgiga kaasata kodanikuühiskond veelgi rohkem Ukraina otsuste tegemise protsessi. 7.23 Piiriülene ja piirkondlik koostöö · Viia ellu regionaalpoliitika ja piirkondliku koostöö arendamise dialoogi loomist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum; · tugevdada piirkondlike ja piiriüleste programmide raames ELi ja Ukraina koostööd, eesmärgiga vähendada asjaomaste piirkondade arenguerinevusi ja tagada nende heaolu järgmise kaudu: – pikaajaliste sidemete loomine ühise piiri mõlema poole sotsiaalsete ja majanduslike osalejate vahel, aidates kaasa piiriäärsete piirkondade konkurentsivõime parandamisele; – ühistegevus piiriäärsete piirkondade sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamiseks ja sellise tegevuse kaasamine pikaajalistesse piirkondlikesse poliitikameetmetesse; · vähendada piiri kui füüsilise tõkke mõju järgmise kaudu: – tihedate kontaktide loomine piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel; – piirimenetluste tõhususe parandamine; – vajaliku piiritaristu täiustamine; · tugevdada ELi Doonau piirkonna strateegia raames koostööd, sealhulgas poliitilises dialoogis osalemise ning Ukraina jaoks oluliste meetmete ja projektide rakendamise kaudu koostöös asjaomaste ELi liikmesriikidega. 7.24 Piirkondlik areng · Viia ellu regionaalpoliitika ja piirkondliku koostöö arendamise dialoogi loomist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum; · viia ellu 2014. aastal vastu võetud riigi regionaalarengu strateegia kuni 2020. aastani; · määrata kindlaks regionaalarengu raamistik riigi regionaalpoliitika aluseid käsitleva seaduse vastuvõtmise või regionaalarengut käsitlevate õigusaktide muutmise kaudu; · luua tõhus koordineerimismehhanism, sealhulgas struktureeritud konsulteerimismenetlus regionaalarengu sidusrühmadega (riiklikul ja piirkondlikul tasandil, sealhulgas kodanikuühiskond); · tagada regionaalarengu eelarve, sealhulgas riikliku regionaalarengu fondi ja toetuste täielik läbipaistvus ja järelevalve. 7.25 Audiovisuaalvaldkond · Valmistada ette assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud ELi acquis' rakendamine, eelkõige 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta; · valmistuda ette Ukraina osalemiseks ELi programmis „Loov Euroopa”, sealhulgas Ukraina ja ELi koostööks MEDIA alaprogrammi teatavate osade raames. 7.26 Osalemine ELi programmides ja ametites Lepinguosalised teevad tihedat koostööd, et rakendada assotsieerimislepingu V jaotise XXVIII peatüki sätteid, mis võimaldavad Ukrainal osaleda liidu programmides. 8. Järelevalve ja aruandluse sätted Assotsieerimiskomitee või asjaomased asutused vaatavad läbi assotsieerimiskava rakendamisel tehtud edusammud ja tulevased prioriteedid ning kõik vajalikud assotsieerimiskava muudatused. Assotsieerimiskomitee tuleb kokku regulaarselt, vähemalt kord aastas. Mõlemad lepinguosalised võivad sõltumatult assotsieerimiskomiteest ise assotsieerimiskava rakendamisel tehtud edusammud läbi vaadata. [1] ELT L 161, 29.5.2014, lk 1, [2] ELT L 278, 20.9.2014, lk 1. [3] ELT L 289, 3.10.2014, lk 1. [4] Vastu võetud ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsiooniga nr 48/134.