SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liitu saabunud enneolematu suure rändajate voo ja olulise teisese rände tõttu taastas 2015. aastal mitu ELi liikmesriiki ajutiselt piirikontrolli. Mitme Schengeni riigi jaoks kujutas see endast tõsist ohtu avalikule korrale ja sisejulgeolekule.

Oht tekkis tõsiste probleemide tõttu teatavate liidu välispiiri osade kontrollimisel, seades kahtluse alla kogu Schengeni ala toimimise. Seetõttu soovitas nõukogu komisjoni ettepaneku alusel viiele Schengeni riigile (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra) jätkata kuni kuue kuu jooksul proportsionaalset ajutist piirikontrolli piiratud arvul sisepiiri piirilõikudel.

Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kasutuselevõtt ja ajutist piirikontrolli käsitleva koordineeritud lähenemisviisi vastuvõtmine ELi tasandil kuuluvad nende algatuste hulka, mis on esitatud tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“. Tegevuskava eesmärk on luua tingimused kõigi sisepiirikontrollide kaotamiseks ja Schengeni ala tavapärase toimimise taastamiseks niipea kui võimalik.

11. novembril 2016 võttis nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal Schengeni piirieeskirjade artikli 29 alusel vastu rakendusotsuse, milles esitatakse soovitus pikendada ajutist sisepiirikontrolli erandjuhtudel, mis ohustavad Schengeni ala üldist toimimist. Järeldati, et erandlik olukord, mis tingis artikli 29 kohaldamise, ei ole lõppenud.

Soovitus oli adresseeritud samale viiele Schengeni riigile (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra), see hõlmas nende riikide samu sisepiiri lõike ning sellega lubati jätkata sihipärast ja proportsionaalset kontrolli veel kolm kuud, kuni 12. veebruarini 2017. Piirikontrolli lubati jätkata tingimustel, mis on rangemad kui 12. mai 2016. aasta soovituses sätestatud tingimused, ja lisaks kohustati asjaomaseid Schengeni riike esitama iga kuu üksikasjalik aruanne. Schengeni piirieeskirjade artiklite 25 ja 29 kohaselt võib seda perioodi kooskõlas artiklis 29 sätestatud tingimuste ja menetlusega pikendada, kui erandlik olukord ei lõpe.

Käesolev soovitus ei takista võtmast kõikidele liikmesriikidele, sealhulgas viiele asjaomasele liikmesriigile kättesaadavaid täiendavaid meetmeid vastavalt üldeeskirjadele, mille kohaselt sisepiiridel ajutiselt taaskehtestatakse piirikontroll, kui liikmesriigi avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardab tõsine oht, mis ei tulene tõsistest puudused välispiiride haldamisel. Näiteks 12. mai 2016. aasta soovituse kohaldamise ajal teatas Prantsusmaa, keda soovitus ei hõlma, oma sisepiiridel piirikontrolli taastamisest ja jätkamisest terrorismiohu ja ettenägematute sündmustega seotud põhjustel.

Lisaks võivad liikmesriigid kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 23 teostada piirialadel politseikontrolli, mis aga ei tohi olla samaväärse toimega kui piirikontroll. Kontrolli, sealhulgas peamiste transpordivõrkudes kontrollimise tugevdamise vajadus võib olla põhjendatud tulenevalt luureandmetest ja kõrgendatud ohutasemest. Muu hulgas võib olla vaja tugevdada piiriülest politseikoostööd, mis on eriti oluline võitluses kontrollimatu teisese rände ja terrorismiga. Komisjon soovitab liikmesriikidel kasutada seda võimalust, et taastada Schengeni ala tavapärane toimimine ja järk-järgult kaotada praegune ajutine sisepiirikontroll.

Hiljutise Berliinis toimunud terroriakti valguses tuleks rõhutada ka seda, et ei politseikontrolli teostamine piirialadel ega piirikontrolli taaskehtestamine taga iseenesest täit julgeolekut. Seda silmas pidades on Schengeni alal täieliku turvalisuse tagamiseks kõige olulisem suurendada ja tõhustada liikmesriikide terrorismivastase võitluse teenistuste koostööd kõigil tasanditel, sealhulgas teabe vahetamise, politseikoostöö ja ELi andmebaaside kasutamise valdkonnas.

Vahepeal on võetud või võtmisel mitu komisjoni väljapakutud meedet liidu välispiiride paremaks haldamiseks ja Schengeni ala kaitsmiseks. Piirikontrolliga seotud meetmeteks on näiteks Euroopa piiri- ja rannikuvalve käivitamine, esmase vastuvõtu keskuste loomine ning juurutamisel olev meede kõigi välispiiri ületajate süstemaatiliseks kontrollimiseks asjaomastes andmebaasides. Euroopa piiri- ja rannikuvalve loomine, mis võimaldab reageerida mis tahes uuele kriisile, on aidanud parandada ELi välispiiride kaitset. Komisjon jätkab tihedat koostööd Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga ning tagab kõigi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti määrusega ettenähtud kohustuste täitmise. Need meetmed peaksid võimaldama parandada ELi välispiiri kaitset, mis on hädavajalik sisepiiridel ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli kaotamiseks ja Schengeni ala tavapärase toimimise taastamiseks.

Komisjon on täiesti teadlik sellest, et uute rändevoogude tekkimine mis tahes ELi piirilõigul ohustab tõsiselt avalikku korda ja sisejulgeolekut ühes või mitmes liikmesriigis. Sel põhjusel on võetud meetmeid tegevuse koordineerimiseks mitmel mere- ja maapiiri lõigul. Muu hulgas on partnerlusraamistiku raames tehtud täiendavaid jõupingutusi Vahemere keskosa marsruudil ja võetud täiendavaid meetmeid välispiiri asjakohastel lõikudel. Komisjon tunnistab, et viimastel aastatel on tekkinud uusi julgeolekuprobleeme, nagu näitas hiljutine terroriakt Berliinis. Seoses sellega tuleks märkida, et komisjon uurib, kas kehtiv õigusraamistik, mis vastab senisele julgeolekuorukorrale, on kohane ka siis, kui julgeolekuohud muutuvad.