Programm „Perikles 2020“ (edaspidi „programm“) on vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest. Sellega asendatakse 2001. aastal loodud programm Perikles, mida rakendati ajavahemikul 2002–2013. Programm loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 331/2014. Nõukogu 11. mai 2015. aasta määrusega (EL) 2015/768 laiendati nimetatud määruse kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele riikidele. Määrusega (EL) nr 331/2014 kehtestati, et programm kestab kuni 31. detsembrini 2020. Määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud nõue, et komisjon teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Käesoleva kolmanda aastaaruandega täidetakse mainitud nõuet 2016. aasta kohta.

III ja IV joonis: Osalejate päritolu ja ametialane taust (2016. aastal võetud meetmed, vt I lisa)

Hinnanguliselt osaleb 528 eksperti nendes programmi meetmetes, mille kulukohustused võeti 2016. aastal.

Osalejaid on 60 riigist. Enamik koolitatavatest (63 %) on pärit Euroopast: 39 % euroala liikmesriikidest, 14 % ELi välistest Euroopa riikidest ja 10 % euroalasse mittekuuluvatest liikmesriikidest; 26 % koolitatavatest on pärit Ladina-Ameerikast, mis on võrreldes eelmise aastaga tunduvalt rohkem, moodustades praegu suuruselt teise rühma. Lisaks on 2 % koolitatavatest pärit Lähis-Idast ja Põhja-Aafrikast ja 2 % Aasiast.

Ametialase tausta poolest moodustasid politseitöötajad 37 % osalejate koguarvust. Selle silmatorkava esindatuse põhjuseks on asjaolu, et politseiasutused on euro võltsimise vastase võitluse eesliinil ning politseitöötajate hulgas on nii uurijad kui ka tehnilisi eksperte. Sellegipoolest moodustasid muud kategooriad osalejate koguarvust 63 %, mis on märkimisväärne kasv võrreldes eelmise aastaga (47 %). Eriti on suurenenud keskpankade osalemine (23 %) . Arvukalt olid endiselt esindatud kohtutöötajad (11 %) ja rahapajad (8 %) . Komisjoni meetme „euromüntide autentimist käsitlev konverents“ tulemusena oli ka mündikäitlusmasinate sektori osalemine märkimisväärne (8 %), mis on omakorda kinnitus sellele, et erasektoril on võltsimisvastases võitluses tähtis roll.

Selle tulemusena saavutati programmi rakendamisel rahvusvaheline ja valdkondadevaheline mõõde, mis on ette nähtud määrusega (EL) nr 331/2014.

3.Ülevaade meetmetest, mille kulukohustused võeti 2016. aastal: peamised sündmused

Programmi rakendamine 2016. aastal näitab jätkuvat positiivset suundumust osalejate ametialase tausta mitmekesistumise poole. 2016. aastal ei olnud politseiasutused esimest korda osalejate seas absoluutses enamuses. Eriti väärib märkimist keskpankade, aga ka kohtutöötajate, rahapajade ja mündikäitlusmasinate sektori kasvav osalus meetmetes. Lisaks sellele näitavad 2016. aasta kulukohustused programmile toetustaotlusi esitavate liikmesriikide pädevate ametiasutuste mitmekesistumist; esmakordselt taotles programmi toetust Bulgaaria keskpank. Arvestades programmi 2016. aasta prioriteete, tuleb esile tõsta järgmist.

Piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö

Programmi raames on 2016. aastal suudetud jätkata ja veelgi tugevdada tihedat piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd.

·Kolm meedet viidi/viiakse ellu Ladina-Ameerikas, tuues kokku eksperte paljudest Ladina-Ameerika riikidest.

·Kolm meedet viidi/viiakse ellu Kagu-Euroopas, säilitades tugeva koostöö kõnealuses piirkonnas.

Internet/pimevõrk

Mitmed meetmed, mille kulukohustused võeti 2016. aastal, käsitlesid internetist/pimevõrgust lähtuvaid ohte võltsimisvastasele võitlusele. Kõnealused meetmed keskendusid uurimistehnikate tõhustamisele ja vajadusele kooskõlastatud tegevuse järele.

·Kaasrahastatud seminar: „Uus oht euro võltsimise valdkonnas – süvaveeb ja krüptoraha,“ mille korraldas Itaalia riiklik keskasutus aprillis 2017 Roomas.