–Leping sisaldab avapunkti, milles kinnitatakse veel kord, et lepingu kohaldamisel tagatakse kinnipidamine inimõigustest ning taotluse esitanud või taotluse saanud riigi kohustustest, mis tulenevad nende suhtes kohaldatavatest rahvusvahelistest õigusaktidest, ning milles kinnitatakse taas, et taotluse saanud riik tagab eelkõige oma territooriumile tagasivõetud isikute õiguste kaitse kooskõlas nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega.

–Lepingul on 8 jagu ja 24 artiklit. Lepingul on ka 7 lisa, mis on lepingu lahutamatud osad, ja 5 ühisdeklaratsiooni.

Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja tagasivõtulepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalik sisekord. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikli 19 alusel moodustatud tagasivõtu ühiskomitees esindab Euroopa Liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

Liikmesriike on läbirääkimiste kõikidel etappidel korrapäraselt teavitatud ja nendega asjaomastes nõukogu töörühmades nõu peetud. Lepingu teksti lõplik versioon saadeti justiits- ja siseküsimuste nõunikele (ränne, integratsioon ja väljasaatmine) ning see kiideti 12. aprillil 2019 vaikiva nõusoleku menetluse teel heaks.

–Oma riigi kodanike tagasivõtmise kohustus kehtib ka riigi endiste kodanike suhtes, kellelt on kodakondsus ära võetud või kes on kõnealuse riigi kodakondsusest loobunud, kuid ei ole saanud teise riigi kodakondsust.

–Oma riigi kodanike tagasivõtmise kohustus hõlmab ka perekonnaliikmeid (st abikaasad ja alaealised vallalised lapsed), kellel endal ei ole taotluse esitanud riigis elamise õigust, olenemata nende kodakondsusest.

–Kolmanda riigi kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtukohustuse (artiklid 4 ja 6) suhtes kehtivad järgmised eeltingimused: a) asjaomasel isikul on riiki sisenemise ajal taotluse saanud riigi väljastatud elamisluba või taotluse saanud riigi väljastatud kehtiv viisa koos taotluse saanud riigi territooriumile sisenemise tõendiga või b) asjaomane isik sisenes taotluse esitanud riigi territooriumile otse ja ebaseaduslikult pärast taotluse saanud riigi territooriumil viibimist või selle läbimist. See tagasivõtukohustus ei kehti nende isikute suhtes, kes on läbinud riiki transiitreisijana või kellele taotluse esitanud riik on väljastanud viisa või elamisloa, välja arvatud juhul, kui i) taotluse saanud riigi väljastatud viisal või elamisloal on pikem kehtivusaeg, ii) taotluse esitanud riigi väljastatud viisa või elamisluba on saadud pettust kasutades või iii) kõnealune isik ei järgi mõnda viisaga seotud tingimust.

–Nii oma kodanike puhul (kui kindlaksmääratud tähtaeg on möödunud) kui ka kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute puhul nõustub Valgevene Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi kasutamisega (artikli 3 lõige 5 ja artikli 4 lõige 3). Valgevene Vabariigi samaväärne standarddokument on esitatud 7. lisas.

–Lepingu III jaos (artiklid 7–13 koostoimes 1.–5. lisaga) on esitatud tagasivõtumenetluse tehnilised sätted (tagasivõtutaotlus, tõendid, tähtajad, üleandmise kord ja transpordiliigid) ning artiklis 13 on esitatud sätted, mis käsitlevad eksikombel tagasivõtmist. Menetlus on paindlikum, kuna tagasivõtutaotlust ei ole tarvis, kui tagasivõetaval isikul on kehtiv reisidokument (artikli 7 lõige 2).

–Lepingu artikli 7 lõikes 3 on sätestatud niinimetatud kiirmenetlus, milles lepiti kokku nende isikute suhtes, kes on kinni peetud kuni 30 kilomeetri laiusel alal liikmesriikide ja Valgevene ühisest maismaapiirist ning Valgevene ja liikmesriikide rahvusvaheliste lennujaamade territooriumil. Kui tavamenetluse puhul on vastamise tähtaeg kümme kalendripäeva, siis kiirmenetluse puhul tuleb tagasivõtutaotlused esitada kahe tööpäeva jooksul ja neile vastata kahe tööpäeva jooksul (artikli 11 lõige 2).

–Lepingus on transiiti käsitlev jagu (artiklid 14 ja 15 koostoimes 6. lisaga).

–Artiklites 16, 17 ja 18 on sätestatud vajalikud eeskirjad kulude ja andmekaitse kohta ning esitatud lepingu seos muude rahvusvaheliste kohustustega.

–Artiklis 19 on sätestatud tagasivõtmise ühiskomitee liikmete määramine ning ühiskomitee ülesanded ja pädevus.

–Artikliga 20, millega võimaldatakse sõlmida Valgevene ning konkreetsete liikmesriikide vahel kahepoolsed rakendusprotokollid, aidatakse kaasa lepingu rakendamisele. Artiklis 21 on selgitatud kahepoolsete lepingute või kokkulepete ja käesoleva lepingu seost.

–Lõppsätetes (artiklid 22–24) käsitletakse lepingu territoriaalset kohaldamisala, jõustumist, kestust, võimalike muudatuste tegemist, peatamist, lõpetamist ja lepingu lisade õiguslikku seisundit.

–Taani, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi eriseisundit käsitletakse preambulis, artikli 1 punktis d ja artikli 22 lõikes 2 ning Taani puhul asjaomases ühisdeklaratsioonis. Arvestatud on Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning seda on kajastatud asjaomastes lepingule lisatud ühisdeklaratsioonides.

3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

·Õiguslik alus

Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping.

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 79 lõige 3 koostoimes artikli 218 lõikega 5.

·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ei kohaldata.

·Proportsionaalsus

Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada seatud eesmärk: sõlmida rahvusvaheline leping riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise kohta.