1. ELi uus noortestrateegia

Noored on varmad võtma kontrolli oma elu üle, osalema ühiskondlikus tegevuses ja toetama teisi. Siiski on paljud ebakindlad oma tuleviku suhtes, sest on teadmata, kuidas mõjutavad töökohtade loomist, oskusi või demokraatia toimimist tehnoloogia areng, demograafilised suundumused, diskrimineerimine, sotsiaalne tõrjutus, võltsuudised ja populism. Noored peavad rohkem kui kunagi varem olema paindlikud ja suutma kohaneda kõnealuste väljakutsetega. Nad peavad omandama vajalikud oskused, et aidata kaasa jõuka, demokraatliku ja sidusa ühiskonna ülesehitamisele Euroopas ja mujal. Tänapäeva maailmas, kus kõik on omavahel üha enam seotud, muretsevad paljud noored selliste üleilmsete probleemide pärast nagu kliimamuutused, rahu ja julgeolek.

Hoolimata majanduse elavnemisest ja tööpuuduse vähenemisest võib jätkuvalt täheldada ebavõrdsust, sh põlvkondadevahelist ebavõrdsust. Esimest korda pärast Teist maailmasõda on reaalne oht, et praeguse põlvkonna noored on lõpuks kehvemal järjel kui nende vanemad . 16–29aastastest on 29 % vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, 15–24aastastest 11,6 % ei õpi ega tööta (NEET-noored) ja 15,9 % selle vanuserühma noortest on töötud (see määr on kaks korda suurem kui elanikkonna seas üldiselt). Sotsiaal-majanduslik ja demokraatiasisene tõrjutus käivad käsikäes . Ebasoodsas olukorras olevad noored on üldjuhul vähem aktiivsed kodanikud ja neil on väiksem usaldus institutsioonide vastu. Samuti osalevad nad vähem liikuvusega seotud programmides, nt programmis „Erasmus+“.

Euroopa ei saa endale lubada noorte ande raiskamist, nende sotsiaalset tõrjumist või kõrvale jätmist. Lisaks sellele, et noored peavad saama ise oma elu kujundada, peavad nad ka kaasa aitama positiivsetele muutustele ühiskonnas. Euroopa uus solidaarsuskorpus annab tunnistust paljude noorte eurooplaste tahtest näidata üles solidaarsust abi vajavate inimeste ja paikade suhtes. See on põhiväärtus, millele tugineb Euroopa koostöö.

ELi juhid kinnitasid 2016. aastal vajadust võtta meetmeid noorte toetamiseks . Bratislava tegevuskavaga võtsid ELi juhid kohustuse luua noortele paremad võimalused ning neid püüdlusi on pidevalt järgitud, näiteks Euroopa kõrgharidusruumi loomisel.

Selleks et noored saaksid ELi meetmetest täit kasu, peavad need toetama noorte püüdlusi, loovust ja annet. Noored omakorda toetavad ELi eesmärke – see põlvkond on varasematest parema haridusega ning kasutab kõige loovamalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning sotsiaalmeediat.

Koostoimes muude noori puudutavate poliitikavaldkondadega, nagu haridus ja tööhõive, tehakse ELis juba alates 2002. aastast noortepoliitika valdkonnas sihipärast koostööd, mis tugineb aktiivse osalemise ja võimalustele võrdse juurdepääsu tagamise põhimõtetele. Koostöö tulemusena tehti muudatusi liikmesriikide poliitikas ja õigusaktides ning paranes noorteorganisatsioonide suutlikkus. Mitu olulist väljakutset on siiski endiselt aktuaalsed, näiteks, kuidas kaasata rohkem eri taustaga noori, sealhulgas neid, kellel on vähem võimalusi, ning suurenda kaasamist rohujuure tasandil.

Kaasates noori naisi ja mehi ning andes neile mõjuvõimu, saab noortepoliitika panustada sellise maalimajao loomisse, kus noored saavad kasutada ära oma võimalused ning järgida euroopalikke väärtusi, nagu on kirjas komisjoni teatises „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu“ .

ELi noortevaldkonna uuendatud koostöö võib aidata ületada praegust osalemisega kaasnevat paradoksi. Noortel on huvi poliitika vastu ja nad on ühiskondlikult aktiivsed: 53 % osaleb organiseeritud tegevuses, peaaegu kolmandik tegutseb vabatahtlikena ja ülejäänud toetavad teatavate eesmärkide saavutamist meediatähelepanu või tarbimisvalikute kaudu. Samas tundub, et noored eemalduvad traditsioonilistest osalemise vormidest. Sotsiaalse tõrjutuse riskirühma kuuluvad noored on kõikides valdkondades alaesindatud. Poliitikakujundajad peavad muutma osalemise kõikidele noortele kättesaadavaks: noortele suunatud meetmed peavad olema läbipaistvad, info nendest peab jõudma noorteni, olema edastatud ligipääsetaval viisil noorte eelistatud kanalite kaudu (nt sotsiaalmeedia) ning edendama noorte osalemist otsuste tegemisel.

2016. aasta detsembris avaldatud teatises võttis komisjon endale kohustuse edendada noorte osalust ka pärast 2018. aastat. Samuti kutsus nõukogu jätkama ja edendama tõhusat Euroopa koostööd noortevaldkonnas ka pärast 2018. aastat .

Seega teeb komisjon ettepaneku võtta vastu ELi uus noortestrateegia, et määratleda komisjoni ja liikmesriikide ühised kohustused selles valdkonnas, järgides täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Selleks et noortepoliitika eesmärkide saavutamist ELi rahaliste vahenditega veelgi tõhusamalt toetada, peab strateegia rakendamine kestma kuni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni. Strateegia prioriteedid põhinevad usaldusväärsetel andmeallikatel, välishindamisel, Euroopa institutsioonide seisukohtadel ja 2017. aastal korraldatud konsultatsioonidel, mis olid osa algatustest „Year of Listening“ ja „Uus Euroopa narratiiv” . Neis on ühehäälselt rõhutatud, et ELi koostöö noortevaldkonnas on andnud käegakatsutavaid eeliseid, ning on toodud esile koostöö potentsiaal. Uus strateegia tugineb eelmise strateegia saavutustele, sellega parandatakse strateegia kättesaadavust, nähtavust ja mõju, et tagada noorte ulatuslikum osalus.

Põhimeetmete kokkuvõte: -parandada kõikide poliitikavaldkondade koostööd , sealhulgas ELi noortekoordinaatori kaudu, et anda noortele võimalus rääkida kaasa ELi poliitika kujundamisel; -kontrollida ELi noortepoliitikaga seotud kulutusi; -algatada uus ja kaasavam ELi noortedialoog, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele; -kõrvaldada takistused ning lihtsustada vabatahtliku tegevuse ja solidaarsusmeetmetega seotud liikuvust; -rakendada noorsootöö tegevuskava, et suurendada mitteformaalse õppe tunnustamist; -tugevdada ELi noortepoliitika seotust ELi asjakohaste programmidega (Erasmus+, Euroopa solidaarsuskorpus).

2. Kaasamine, ühendamine, mõjuvõimu suurendamine