P6_TA(2005)0365

Taastuvad energiaallikad ELis

Euroopa Parlamendi resolutsioon taastuva energia osakaalu kohta ELis ja konkreetsed tegevusettepanekud (2004/2153(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule taastuva energia osakaalu kohta ELis (KOM(2004)0366);

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul [1];

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ biokütuse ja muude taastuvkütuste kasutamise edendamise kohta transpordisektoris [2] ("biokütuste direktiiv");

- võttes arvesse komisjoni teatist "Tuleviku energia: taastuvad energiaallikad - ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlev valge raamat" (KOM(1997)0599);

- võttes arvesse oma 1. aprilli 2004. aasta resolutsiooni rahvusvahelise taastuvate energiaallikate konverentsi (Bonn, juuni 2004) kohta [3];

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0227/2005);

1. tervitab komisjoni teatist taastuva energia osakaalu kohta ELis ning kutsub komisjoni üles jätkama tööd ambitsioonika ja samas realistliku strateegia väljatöötamisel taastuvate energiaallikate vallas;

2. tunnistab taastuvenergia ning energiatõhususe ja energia säästmise erakordset tähtsust mitte ainult tervise ja keskkonna halvenemise peatamisel ja Euroopa kliimaalaseid eesmärke rahuldava säästva arengu tagamisel vaid ka panuse andmisel innovatsiooni ning piirkondlikku ja riiklikku arengusse, kaubandusvõimalustesse ja töökohtade loomisse vastavalt Lissaboni agendale;

3. rõhutab, et taastuvenergia koos energia säästumeetmetega vähendab Euroopa sõltuvust energiaimpordist ja seeläbi kahanevad sellest tulenevad poliitilised ja majanduslikud riskid;

4. kutsub komisjoni üles seadma ambitsioonikaid, kuid reaalseid eesmärke katmaks 60 % ELi elektrinõudlusest 2020. aastaks ülimadala või süsinikdioksiidi vaba heitkogusega ja CO2-neutraalse energiaallikate tehnoloogia abil, et toetada Euroopa kliima-ja tarnekindluse alaseid eesmärke;

5. märgib, et "taastuvenergia" ei viita ainult tuuleenergiale, vaid võrgu stabiilsuse parandamiseks võib kasutada ka teisi taastuvenergialiike nagu hüdroenergia, päikeseenergia, geotermiline energia ning biomass;

Kakskümmend üks taastuva energia tehnoloogiat XXI sajandiks

6. tunnistab rohkem kui kahekümne ühe erineva taastuva energia tehnoloogia, mis hõlmavad mitte ainult kõiki geograafilisi alasid, vaid ka kõiki asjakohaseid energiakasutusviise, mitmekülgsusest tulenevat potentsiaali;

7 tunnistab, et taastuva energia tehnoloogiad on energeetikatööstuse kõige kiiremini arenev valdkond Euroopas ja isegi kogu maailmas, kus tuule- ja päikeseenergeetika kasvutempo ületab 20 % aastas, ning tänu taastuva energia tehnoloogiate arengule on loodud üle 300000 töökoha;

8. tunnistab, et taastuvate energiaallikate erinevate tehnoloogiate puhul on kulusid märkimisväärselt vähendatud, osaliselt 15 aasta jooksul kuni 50 %, kuid märgib, et tugevate stiimulite loomise kaudu tuleb kulusid veelgi vähendada;

9. kutsub üles vastu võtma väljakuulutatud biomassi tegevuskava, päikese elektrijaamade tugevamat toetamist ELi lõunaosas ja koordineeritud suurprojekti Põhjamere tuuleenergia jaoks, et toetada nende taastuvate energiaallikate hoogsat arendamist;

10. tervitab asjaolu, et EL on tänu mõnede liikmesriikide jõupingutustele enamiku taastuva energia tehnoloogiate alal maailmas juhtpositsioonil, ning kutsub üles uuteks ELi hõlmavateks algatusteks ja direktiivideks;

11. tunnistab biomassi potentsiaali, mida tuleb rakendada süsteemse lähenemisega ruumi kasutamisele ja integreeritud säilitamisele;

12. samuti tunnistab geotermilise energia potentsiaali nii soojus- kui elektrienergia tootmisel ja taotleb suurema poliitilise tähelepanu pööramist geotermilise energia potentsiaalile;

13. tervitab vesinikutehnoloogia ja vesinikupõhise majanduse edendamiseks tehtud samme ja rõhutab, et vesinik on energiakandja, mille eelised saavad väga selgeks siis, kui seda toodetakse taastuvatest energiaallikatest, edendades sellega tõhusalt keskkonnakaitset, säästvat arengut ja meetmeid kasvuhooneefektiga võitlemiseks;

Teerajamine ELile kui taastuva energia maailmaturu liidrile

14. rõhutab, kui oluline on seada kohustuslikud eesmärgid 2020. aastaks, et anda selge märguanne turuosalistele, sealhulgas suurtele energeetikaettevõtetele ja finantssektorile, samuti riikide poliitika kujundajaile, et taastuva energia tehnoloogiad on ELi energeetika tulevik ning osa tema keskkonna- ja tööstusstrateegiast;

15. kutsub komisjoni üles jätkuvalt rangelt kontrollima liikmesriikide indikatiivsetest riiklikest eesmärkidest kinnipidamist ja valmistama ette ELi keskpikka strateegiat taastuvate energiaallikate kohta pärast 2010. aastat, lisaks sellele on seisukohal, et järgnevaid valdkondi tuleb hinnata üksikasjaliselt: edusammud 2010. aastaks kehtestatud eesmärkide ellurakendamisel, kulude ja tulude suhe lõpptarbija jaoks (võttes arvesse väliskulusid), samuti edusammud seoses energiatõhususega;

16. tuletab meelde oma ülalmainitud 2004. aasta 1. aprilli resolutsiooni, millega Euroopa Parlamendi ülekaalukas enamus pooldas ELi üldise energiatarbimise sihina aastaks 2020 taastuva energia 20 % osakaalu;

17. juhib tähelepanu sellele, et uued uuringud, eriti need, kus võetakse arvesse kõikide sektorite energiatõhusust näitavad, et paremate tingimustega taastuva energia ja energiatõhususe vallas on võimalik saavutada ambitsioonikam eesmärk;

18. kutsub seetõttu komisjoni üles koostama nõudluse-tõhususe kavad, mis tooksid lähemale kliimamuutuse alase üldeesmärgi, milleks on maailma temperatuuri ülempiir 2 °C kõrgemal eelindustriaalse aja tasemest ja mis annaksid parema aluse pikaajaliste eesmärkide sätestamiseks seoses taastuvate energialiikidega;

19. märgib, et süstemaatilisema lähenemisega energiapoliitikas, millega nii integreeritakse kui kiirendatakse energia säästmise, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate suuri potentsiaale, saaks aastaks 2020 katta 25 % ELi üldisest energiatarbimisest taastuvate energiaallikatega; on arvamusel, et taastuvate energiaallikatega seotud kulutuste edasine vähendamine etendab tähtsat rolli selle osakaalu saavutamisel, eriti stimuleerides nõudlust ning teadus- ja arendustegevust;

20. märgib, et ELi seatud eesmärk tuleb jaotada sektorite ja riikide eesmärkideks, et antaks asjakohaseid signaale sellistele tugevalt diferentseeritud energiaturgudele nagu elekter, kütused ning kütte- ja jahutussektor ja et loodaks sarnasemad, aga ka majanduslikult atraktiivsemad eeldused investeeringuteks taastuvate energiaallikate uurimise ja kasutamise vallas; kutsub seetõttu komisjoni üles seadma igale nimetatud kolmest sektorist kohustuslikud eesmärgid;

21. on seisukohal, et maksusoodustuste kujul olevad stiimulid on üldiselt tõhusaks vahendiks taastuvate energialiikide edendamiseks; julgustab liikmesriike seda vahendit kasutama ja kutsub komisjoni üles kõrvaldama kõik liikmesriikidele seejuures tekkivad takistused;

Kütmine ja jahutamine: suur turg madala temperatuuriga taastuvale energiale

22. juhib tähelepanu sellele, et hoonete kütmisele ja jahutamisele kulub umbes 40 % kogu ELi energiatarbimisest, ja nõuab süsteemset lähenemist, mille puhul parim olemasolev kütmis- ja jahutamisvajaduse vähendamise tehnoloogia integreeritakse madalama tihenduse energiaga, mida saadakse madala temperatuuriga taastuvatest energiaallikatest või energia ja soojuse koostootmisest või energia, soojuse ja külma koostootmisest;

23. tervitab uute hoonete energialahendustes tehtud edusamme, kus päikesearhitektuuri, isolatsiooni ja taastuva energia integreerimine viib madala energiakuluga, passiivse energiakuluga ja isegi energiat tootvate hooneteni, mis toodavad aasta jooksul rohkem energiat, kui nad ise tarbivad;

24. rõhutab suurt tootlikkuse kasvu, mida võib saavutada energiasäästmise ning taastuvate energiaallikate tõhustatud integreerimisest pooltoodetest ehitusmaterjalidesse, nagu näiteks katustesse ja fassaadidesse;

25. rõhutab edusamme päikeseenergia kasutamisel kütmiseks, kuid kahetseb, et mõne juhtiva liikmesriigi (Küpros, Austria, Kreeka ja Saksamaa) ja enamiku teiste liikmesriikide vahel on soojatootmises ühe inimese kohta ülisuured erinevused, ja märgib ära päikese soojusenergia suure potentsiaali ELi jaoks;

26. rõhutab jahutussüsteemide turuosa hõlvamise tähtsust, sealhulgas päikese soojusenergial, biomassil või geotermilisel energial põhinevad termiliselt aktiveeritavad jahutussüsteemid ja märgib, et taastuval energial põhinevate jahutussüsteemide suurem kasutamine on lahendus suurenenud nõudlusele jahutuse järele;

27. rõhutab taastuvate energiaallikate, nagu näiteks biomassi ja geotermilise energia turupotentsiaali kasvavas kaugkütte- ja kaugjahutussektoris, mis avaldub selles, et toodetakse "keskkonnasäästlikku" elektrienergiat ning hoonete kütmiseks või jahutamiseks kasutatakse madala temperatuuriga "jääkenergiat";

28. tõstab esile potentsiaali, mida pakuvad kaugkütte- ja kaugjahutusvõrgud, mis infrastruktuuridena võimaldavad energia tootmise vahendite laia spektri optimaalset kasutamist ja kombineerimist ilma fossiilsete kütusteta: soojajäägid elektrienergia tootmisest, taastuvatest energiaallikatest saadud sooja erinevad vormid (nt geotermiline energia, soojus või külm süvamere- või sisemerevetest või biomass), soojuspumbad, samuti soojus biolagunevate jäätmete põletamisest ja/või tööstuslikest protsessidest;

29. märgib, et investeeringud säästvasse elamuehitusse toovad endaga kaasa suuremad kulutused alginvesteeringute puhul, aga hoone jooksvad kulud vähenevad; rõhutab, et energiatõhususe teenuste ettevõtjad peavad täitma lünga investori ja kasutaja vahel, ja kutsub Euroopa institutsioone üles kasutama kavandatavat energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste direktiivi stabiilse turu loomiseks sellistele investeeringutele;

30. kutsub komisjoni üles laiendama kehtivat Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta [4] energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise osas kõikidele ärihoonetele, mille pindala on suurem kui 250 m2, ning esitama direktiivi ettepaneku taastuvate energiaallikate kohta kütmise ja jahutamise sektoris;

31. rõhutab, et erinevalt elektri- ja kütusesektorist puudub Euroopa Liidul süstemaatiline lähenemine kütte- ja jahutussektoris kasutatava taastuvenergia toetamisele, vaatamata sellele, et sõltuvus gaasi ja nafta impordist on selles sektoris eriti tugev, samas kui taastuvenergia osakaalu suurendamisega kaasnevad kulutused on suhteliselt madalad; seetõttu nõuab kogu ELi hõlmavat strateegiat, mille eesmärgiks on kütte- ja jahutussektoris kasutatava taastuvenergia konkurentsivõimeliseks muutmine tootmise suurendamise kaudu; märgib, et seda eesmärki ei saa saavutada majaomanikele ja ehitajatele ELi tasemel kehtestatud bürokraatlike õigusnormide abil, vaid direktiivi kaudu, mis sätestaks realistlikud kui ambitsioonikad eesmärgid ja koordineeriks liikmesriikide tegevust, mis põhineks ajutistel piiratud soodustustel turulepääsuks;

32. leiab, et komisjon peaks esitama biokütust käsitlevale direktiivi ettepanekule (KOM(2001)0547) sarnase direktiivi ettepaneku kütte- ja jahutussektori kohta;

33. palub komisjonil teha liikmesriikidega koostööd, et kehtestada hiljemalt 2012. aastaks miinimumehitusstandardid kõikidele passiivse energia standarditel (alla 10 kW/m2) põhinevatele eramajadele;

34. kutsub komisjoni ja ECOFINi üles võtma kiireid tõhusaid meetmeid keskkonnakahjulike subsiidiumide kaotamiseks kütte ja jahutuse sektoris; kutsub liikmesriike üles rakendama tõhusaid stiimuleid maksusoodustuste kujul, et soodustada taastuvate energiaallikate kasutamist kütte ja jahutamise sektoris ja kutsub komisjoni üles kõrvaldama kõik takistused nimetatud energiate kasutamisel;

Elekter: õiglaste turutingimuste saavutamine taastuva elektri tootmiseks

35. meenutab direktiivis 2001/77/EÜ sätestatud sihtmärki, mille kohaselt taastuv energia peab moodustama 21 % kogu ELi energiatarbimisest;

36. tuletab meelde, et see seatud eesmärk on väljendatud protsendina kogu energiatarbimisest, ning palub kõikidel ELi institutsioonidel mitte unustada suurt elektritarbimise vähendamise potentsiaali, mis on saavutatav elektritarbijatele suunatud aktiivse poliitikaga;

37. märgib, et komisjon avaldab heakskiitu, et teatavad liikmesriigid, eelkõige Saksamaa ja Hispaania, on loonud oma riiklike seatud eesmärkide täitmiseks piisava poliitilise raamistiku ning märgib, et teised valitsused ei täida prognooside kohaselt endale võetud riiklikke eesmärke; ärgitab komisjoni kasutama direktiivist 2001/77/EÜ tulenevaid võimalusi siduvate riiklike eesmärkide kehtestamiseks;

38. kutsub komisjoni üles lisama oma 2005. aasta raportisse direktiivi 2001/77/EÜ kohta täiendavaid sätteid kõikide takistuste (näiteks administratiivsete ja poliitiliste takistuste) kõrvaldamiseks ja õiglase ning vaba võrgu juurdepääsu ja diskrimineerimiseta tariifide kohta, mis takistavad käesoleval ajal mitmes liikmesriigis taastuvatest allikatest elektritootmise arendamist;

39. juhib tähelepanu sellele, et komisjon on nimetanud mitme liikmesriigi administratiivseid takistusi direktiivi 2001/77/EÜ artikli 6 lõike 1 tähenduses olulisteks ja kutsub komisjoni üles võtma meetmeid nende liikmesriikide vastu;

40. märgib, et komisjon on kindlaks teinud, et mitmes liikmesriigis takistab ebavõrdne juurdepääs võrgule taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia projektide edasiarendamist; palub komisjonil jälgida hoolikalt direktiivi 2001/77/EÜ artikli 7 rakendamist ja võtma meetmeid nende liikmesriikide vastu;

41. märgib, et elektriturul ei ole jätkuvalt võrdseid konkurentsitingimusi varasemate monopoolse struktuuriga energiatootjate ja jaotajate ning väikeste ja keskmise suurusega taastuvenergia pakkujate vahel, ning kutsub komisjoni üles võtma seda asjaolu muu hulgas arvesse direktiivi 2001/77/EÜ hindamisel;

42. nõuab, et liikmesriigid jätkaksid riiklike strateegiate ja struktuuride arendamist taastuvate energialiikide edendamiseks, eesmärgiga vähendada planeerimise ja lubade taotlemisega seotud bürokraatiat, lihtsustades juurdepääsu energiavõrgule ja tagades päritolugarantiid, säilitades võrgu stabiilsuse ja vaadates läbi keskkonnale kahjulikud toetused;

43. kutsub komisjoni ja nõukogu üles arvestama "saastaja maksab" põhimõtet ja väliskulusid kõikide energiaressursside puhul;

44. märgib, et tuuleenergia kasutamise arendamine mõnedes Euroopa riikides on olnud muljetavaldav – 2004. aasta lõpuks oli paigaldatud rohkem kui 34600 MW, mis ületab kõiki prognoose ja nõuab edasisi uuringuid, et lahendada energia ja võrgu stabiilsuse reguleerimisega seotud probleeme; märgib, et tuuleelektrijaamade rajamine peab toimuma läbimõeldult, et vältida mõjusfääri jäävate piirkondade elanikele tekkivaid probleeme; avaldab kahetsust, et biomassist elektri tootmise täielik potentsiaal ei ole arenenud ootustele vastavalt; avaldab sellega seoses heakskiitu komisjoni poolsele biomassi tegevuskava väljakuulutamisele;

45. tuletab meelde, et ELi elektriturg kannatab ikka veel rea tõsiste moonutuste all, nagu näiteks ebapiisavad õigusaktid omandisuhete laialisaatmise kohta, mittetoimivad hulgiturud, suurenev turukontsentratsioon, suured otsesed ja kaudsed toetused, diskrimineerimiseta juurdepääs ühtlustushoidlatele nagu näiteks suurtele reserv hüdroelektrijaamadele, eraldamata fondid tuumatehnika seadmete seiskamiseks ja väliskulude mittearvestamine, ning nõuab, et komisjon käsitleks neid probleeme oma aasta lõpu aruannetes elektri- ja maagaasisiseturu kohta ja teeks uued õigusloomealased algatused, et lõpetada need suured turumoonutused, mis raskendavad energia tootmist taastuvatest energiaallikatest;

46. avaldab kahetsust, et EL ei ole siiani piisavalt toetanud solaartermilise elektrijaama tehnoloogia turuletoomist; kutsub komisjoni üles aitama kaasa selle tehnoloogia laialdasemale kasutamisele;

47. on seisukohal, et kõrgepinge-alalisvoolu liinid võivad taastuva energia kasutamist oluliselt suurendada;

48. viitab avamere tuuleenergia suurele potentsiaalile Põhjamere ääres ja nõuab, et Euroopa institutsioonid annaksid oma panuse TEN-E fondi kaudu Põhjamere, Läänemere ja Iiri mere äärsete riikide tõhusasse koordineerimisse, et integreerida need potentsiaalid võimalikult vähese kuluga Euroopa võrgusüsteemi; juhib tähelepanu sellele, et Maroko lõunaosas on sarnane laiaulatuslik tuuleenergia potentsiaal, ning kutsub komisjoni üles kaaluma strateegilist partnerlust taastuvate energialiikide valdkonnas Maghrebi riikidega;

49. nõuab, et pikemas perspektiivis loodaks ühtlustatud üleeuroopaline stiimulite süsteem, mis vastab järgnevatele kriteeriumidele: see peab

a) andma panuse käesolevate eesmärkide ja ambitsioonikamate tulevikueesmärkide saavutamiseks;

b) olema kooskõlas elektri siseturu põhimõtetega;

c) olema osa süsteemsest lähenemisest taastuvate energiaallikate arendamises, mis arvestab erinevate allikate omapäraga, erinevate tehnoloogiatega ning geograafiliste erinevustega;

d) edendama taastuvate energiaallikate säästvat kasutamist ning samaaegselt säilitama lihtsuse ning tõhususe, eriti kulude valdkonnas;

e) arvestama kõikide energiaallikate väliskuludega;

f) sisaldama piisavaid üleminekuperioode riiklikele toetussüsteemidele, et säiliks investorite usaldus;

ja arvab, et nendel kriteeriumidel põhinedes peaks ühenduse ühtsed õigusaktid Euroopa toitesüsteemide kohta pikemas perspektiivis osutama põhjendatuteks, kuid arvestada võib ka kvoodi või pakkumiste mudeliga, eeldades, et selliste mudelite mõnedes liikmesriikides ilmnenud puudujääke saab kõrvaldada;

50. juhib tähelepanu Euroopa Liidus olevatele saartele, kus on näiteks sõltumatud elektrijaamad, mis peamiselt rakendavad tõhususe suurendamiseks arenenud hübriidtehnoloogiat, kasutades taastuvaid energiaallikaid kombineeritult ladustamistehnoloogiaga; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles selles vallas edasisi algatusi tegema; kutsub komisjoni üles uurima võrguhalduse parimaid lahendusi, et lahendada taastuva energia, eelkõige tuule- ja päikeseenergiavõrkude ühendamisega seonduvad probleemid;

51. märgib, et üks osa elektritootmisest taastuvate energiaallikate, peamiselt päikeseenergia jaoks mõeldud tehnoloogiatega on ikka veel kulukas; julgustab komisjoni ja liikmesriike edendama meetmeid kulude vähendamiseks põhiliselt uurimis- ja arendustegevuse kaudu ning töötama välja stiimuleid jätkuvateks tehnoloogilisteks parendusteks ja kulude vähendamiseks;

Transport: esmalt tõhusus, siis taastuvkütused

52. leiab, et transpordisektor põhjustab suurt impordisõltuvust väga muutliku hinnaga naftast, suuri terviseprobleeme õhusaaste tõttu ning kõige kiiremini kasvavat CO2 saastet;

53. märgib, et transpordisektoris on struktuurilistest meetmetest nagu paremast linna- ja regionaalplaneerimisest, kaupade ja inimeste transpordi ümbersuunamisest ning sõidukite ja lennukite tõhususestandardite järkjärgulisest tõstmisest saadav tõhususe suurendamine äärmiselt tähtis ning see täiendab taastuvkütuse strateegiaid;

54. ärgitab komisjoni kasutama Teadusuuringute Ühiskeskuse CONCAWE-uuringus väljatöötatud kütuste üldise keskkonnamõju analüüse ehk nn puuraugust-rattani energiaahelaid enne ELi poliitiliste meetmete rakendamist antud valdkonnas;

55. kutsub liikmesriike üles saavutama biokütuste direktiivis seatud eesmärke ning kehtestama maksusoodustusi vastavalt 27. oktoobri 2003. a direktiivile 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik [5]; on arvamusel, et biokütuse kasutamise edendamine loob uusi võimalusi maaelu säästvaks arendamiseks ning avab uusi võimalusi innovaatilistele põllumajandussaadustele; loodab, et bioetanooli tavapäraste kütustega segamise tehniliste tingimuste hindamise tulemused on rahuldavad ja, et võimalikult kiiresti saab muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ lisasid, mis puudutab bensiini ja diiselkütuse kvaliteeti ja muudab nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ [6];

56. palub komisjonil lisada oma biomassi tegevuskavasse kütuseettevõtete puhul nõue suurendada kohustuslikult oma müügikäibes järk-järgult biomassipõhiste kütuste osakaalu;

57. rõhutab, et etanooli kütusena kasutamine annab oma panuse ELi põllumajanduspiirkondade uueks elavdamiseks ja põllumajanduslike toorainete kasutatavaks muutmiseks; leiab, et käimasolevate reformide ja finantstoetuste kärbete (ÜPP, suhkur) alusel võiks etanoolikütuse kasutamise ja tootmise soodustamine anda sellele sektorile uusi käibevõimalusi;

58. kutsub komisjoni üles – pidades silmas kujunemisjärgus tehnoloogiaid – kasutama bioenergia ja biokütuste võimalusi säästvas põllumajanduses, metsanduses ja jäätmemajanduses ühise põllumajanduspoliitika ja ELi jäätmepoliitika raames;

Biomass: magav hiiglane taastuvate energialiikide hulgas

59. märgib, et biomassi kasutamine pakub tavapäraste energiaallikate ja ka teatud teiste taastuvate energiaallikatega võrreldes mitmeid eeliseid, eelkõige küllaltki madalaid kulusid, väiksemat sõltuvust lühiajalistest ilmamuutustest, piirkondlike majandusstruktuuride edendamist ja alternatiivsete sissetulekuallikate avamist talunikele;

60. avaldab seetõttu kahetsust, et biomassi suurt potentsiaali taastuvate energiaallikate valdkonnas ei ole selliselt ära kasutatud, nagu see oleks aktsepteeritavate kulude juures tehniliselt võimalik; avaldab seetõttu heakskiitu biomassi tegevuskava eelnõu väljakuulutamisele komisjoni poolt ja kutsub komisjoni üles koostama ambitsioonikat teksti, mis hõlmaks konkreetseid ja õiguslikult siduvaid ettepanekuid;

61. rõhutab, et biomassi eelised pääsevad eriti mõjule elektrienergia valdkonnas, kui seadmed on nii paigaldatud, et elektrit, soojust ja jahutust kasutatakse ühteviisi;

62. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama biomassi kasutamise edendamisse tõukefonde ja Ühtekuuluvusfondi;

63. palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada ühise põllumajanduspoliitika (maapiirkondade arendamine) teise samba suurt potentsiaali, et edendada biomassi säästvat kasutamist;

64. palub komisjonil võtta biomassi ökoloogiliselt tõhus kasutamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi ("seitsmes raamprogramm") spetsiifiliste programmide prioriteetide hulka;

65. rõhutab biomassi ja fossiilkütuste (nt kivisüsi) koospõletamise suurt potentsiaali, mille puhul taastuvenergia osakaalu saab lühemas perspektiivis tõhusalt suurendada, samas kui pikemas perspektiivis tuleb ehitada ainult biomassil töötavaid seadeid;

66. palub liikmesriikidel veenduda, et riigi maksupoliitika ei takistaks biomassi tootmise levikut;

67. julgustab liikmesriike kontrollima oma maksusüsteeme, likvideerima kõik ebavajalikud maksukoormused biomassi kasutajatele ning käsitlema maksusoodustusi selleks tõhusa stiimulina;

68. tervitab komisjoni algatust töötada välja biomassi tegevuskava; kuna see on siiski keerukas ja vastuoluline küsimus, kutsub komisjoni üles korraldama laialdast avalikku arutelu ja konsultatsioone sidusrühmadega, et töötada välja tasakaalustatud ja nõudlik tööplaan tulevikuks;

69. on seisukohal, et pingutused biomassi laialdasemaks kasutamiseks taastuvenergia tootmises säästlike tootmismeetoditega ei tohi vabastada ELi kohustusest uurida, kuidas saavutada energiatootmise suuremat tõhusust (hoides kokku kütuseks, soojustamiseks, elektriga varustamiseks jne kasutatavat energiat), mis on talumajapidamiste kulude kärpimise allikas;

70. nõuab, et norme, mis reguleerivad kooseksisteerimist ja märgistamist seoses geneetiliselt muundatud organismide arendamise ja kasutamisega toiduainetootmise sektoris, kohaldataks ka taastuvate energiaallikate valdkonnas;

71. tunnistab ühise põllumajanduspoliitika panust taastuvenergia tootmisse biomassi ja biokütuse abil ning soovitab tungivalt selle arendamist ja kasutamist ka edaspidi julgustada; peab hädavajalikuks suurendada Euroopa Põllumajandusfondi Maaelu Arendamiseks ja teiste tõukefondide võimalusi investeerimisskeemide kaasfinantseerimiseks, et tagada tasakaalustatud ja otstarbekohane taastuvenergia arendamine ja kasutamine seal, kus selle kasutamine on energeetiliselt ja keskkonna seisukohast põhjendatud ning kujutab endast säästvat tootmisviisi;

72. nõuab, et eelkõige toetataks energiatootmiseks niisuguste põllumajanduse ja metsanduse toodete kasutamist, nagu madalama viljakusega maadel kasvatatud taimed, heki pügamise risu ning metsandustooted (puidujäätmed), et välistada igati konkurentsi toiduainete tarviliku tootmisega;

73. tunnistab, et taastuvenergia võib aidata samaaegselt ja tõhusalt mitmekesistada talumajapidamiste sissetulekut ja seda kindlustada, luua töökohti, kaitsta loodust ja toota puhast energiat; juhib siiski tähelepanu sellele, et toiduainetega varustatus peab olema energiatootmisest jätkuvalt tähtsam; arvab seepärast, et on vaja võtta meetmeid, ennetamaks toiduainete tootmise asendamist energiatootmisega hea saagikusega põllumajanduspiirkondades, samuti üha suureneva toiduainete sisseveo ennetamiseks Euroopa Liitu;

74. märgib, et metsamajandussektor on kasutamata allikas, mis võiks mängida olulist rolli mitte ainult biomassi turu arendamisel ja laiendamisel, vaid tooks ka energiaallika tarbijatele lähemale;

Innovatsioon: Euroopa, riikide, kohaliku ja piirkondliku tasandi vahelise parema koostöö tähtsus

75. rõhutab, et sidus Euroopa taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe strateegia on saavutatav ainult kõikide osalejate parema koostöö olemasolul; rõhutab eriti kohaliku ja piirkondliku tasandi tähtsust selles strateegias;

76. nõuab 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames märkimisväärselt suuremate rahaliste vahenditega uue programmi "Intelligentne energia Euroopale" koostamist, eesmärgiga tekitada heade tavade võrgustik ja toetada taastuvenergiat kasutavaid piirkondi;

77. toetab komisjoni seisukohta, et tulevikus taastuvate energiaallikate toetamine oleks Euroopa struktuuripoliitika oluliseks osaks; ja juhib tähelepanu sellele, et uutele liikmesriikidele tekivad sellest uued võimalused nende väikeste ja keskmise suurusega tööstusettevõtjate tugevdamiseks;

Teadus- ja arendustegevus: prioriteediks taastuvenergia ja energiatõhusus

78. märgib, et päikeseenergiast saadud elektrienergia ja merega seotud taastuvad energiaallikad, nagu näiteks merehoovused, laine- ja loodeteenergia ja osmoosi teel saadud energia on uued potentsiaalsed valdkonnad taastuvate energiaallikatega elektrienergia tootmise puhul ning et ELi teadus- ja arendustegevuse raames tuleks nendesse rikkalikult investeerida;

79. avaldab heakskiitu ELi juhtrollile maailmas taastuvate energiaallikate tehnoloogiate valdkonnas;

80. märgib, et energiasektoris vajavad kõik veel lõplikult väljatöötamata energiatehnoloogiad esimestel arenguaastatel teataval määral abi, ja rõhutab tõsiasja, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel suunati aastatel 1974 kuni 2001 ainult 8,2 % OECD kõikidest energiaga seotud teadus- ja arendustegevuse rahalistest vahenditest taastuvatele energiaallikatele;

81. nõuab, et tulevane 7RP näeks eriprogrammides taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele ette olulise summa, arvestades taastuvate energiaallikate mitmekülgset kasulikkust, energiaalast sõltumatust ja energiavarustuse kindlust;

82. märgib, et seitsmenda raamprogrammis peab olema ette nähtud rohkem rahalisi vahendeid taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele; rõhutab vajadust katta taastuvate energiaallikate tehnoloogiate demonstreerimise, levitamise ja ostmise faaside vahel olevaid ühenduskohti ja keskenduda avamere tuuleparkidele;

83. nõuab ühenduse põhiliste rahaliste instrumentide – nimelt tõukefondide ja Ühtekuuluvusfondi ja finantsabi –, mida antakse ühenduse rahvusvahelise koostöö programmide, eelkõige Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi raames, mobiliseerimist ulatuslike investeeringute jaoks parimatesse taastuvatesse energiaallikatesse ja energiasäästmise uutesse tehnoloogiatesse;

84. kutsub Euroopa Investeerimispanka (EIB) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka (EBRD) üles fikseerima taastuvate energiaallikate osa jaoks oma portfellides seatud järkjärguliselt suurendatavaid eesmärke energiaga seotud laenudega ja tegema kasvuhoonegaaside emissioonide vältimisest vältimatu kriteerium toetatavate projektide väljavalimisel;

85. on seisukohal, et päikeseenergiast elektrienergia tootmise, tuuleenergia, biomassi ning taastuvate energiaallikate ehitussektorisse integreerimise valdkonna jaoks, kaasa arvatud taastuvate energiaallikate baasil energia ja soojuse koostootmine ja kaugküte/kaugjahutus (CHP/DHC), tuleks ette näha tehnoloogiaplatvormid;

86. soovitab liikmesriikidel investeerida taastuvate energiaallikatega seotud haridusse, et kutselised käitlejad ja üldsus oleksid paremini teavitatud;

87. on seisukohal, et on olemas tungiv teadusuuringute vajadus eelkõige volatiilsetest energiaallikatest nagu tuule- ja päikeseenergiast toodetava energia prognoosimise ja ajutise salvestamise valdkondades;

88. nõuab olemasolevate teabevahetusmenetluste laiendamist ja andmebaaside läbipaistvuse parandamist, et võimaldada keskkonnauuringutes ja kavandamisel mitmepoolsemat koostööd;

Ekspordistrateegia, arenduspoliitika

89. rõhutab ELi kohustust aidata vähimarenenud ja vähearenenud riike ja kiirelt arenevaid riike taastuvate energiaallikate kohandatud tehnoloogiate arendamisel, edendamisel ja rahastamisel;

90. kutsub ELi üles jätkuvalt kaitsma oma ülemaailmset juhirolli ja 2002. aasta 26. augustist 4. septembrini toimunud Johannesburgi maailma säästva arengu tippkohtumisel võetud kohustusi ning kasutama oma mõju, et jätkuvalt tugevdada tõhusat taastuva energia kasutamise poliitikat asjaomastes rahvusvahelistes organites;

91. rõhutab taastuvate energiaallikate tähtsust arengukoostöös ja Euroopa-Vahemeremaade partnerluse raames;

92. kutsub komisjoni üles toetama tugevamalt päikeseelektrijaamade tehnoloogia kasutamist Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas;

93. juhib tähelepanu sellele, et päikese- ja geotermilise energia, samuti tuuleenergia saamiseks on olemas suur potentsiaal koostööks Põhja-Aafrika ja Vahemere riikidega nende piirkondade edasise arengu ja ELi turult tehnoloogia ekspordi ja sellele turule elektrienergia impordi huvides;

94. kutsub ELi üles aitama tõhustada taastuvate energiaallikate kasutamist arengumaades vaesuse leevendamise, konfliktide vältimise ja säästva arengu huvides;

95. kutsub komisjoni ja nõukogu üles seadma arenguabis ja eelkõige vaesuse vastu võitlemise strateegiates prioriteediks säästva energiaga varustamise toetamist ning kutsuma üles suuri rahastajaid EIBd, EBRDd, Maailmapanka ja riiklikke ekspordikrediidiagentuure eelistama investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse, et toetada ja kergendada sellist arengut;

Euroopa Liidu institutsioonid taastuvate energiaallikate lipulaevana

96. teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu institutsioonid tooksid Euroopa kodanikele positiivset ja nähtavat eeskuju, kasutades taastuvaid energiaallikaid oma hoonetes ja transpordil;

97. kutsub parlamendi juhatust üles võtma pikaajalist kohustust viia järk-järgult sisse taastuvate energiaallikate kasutamine parlamendi elektri-, kütte-, jahutus- ja transpordivajaduste rahuldamisel, samuti ühendama neid pingutusi meetmetega energiatõhususe suurendamiseks parlamendis;

*

* *

98. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

[1] EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.

[2] ELT L 123, 17.5.2003, lk 42.

[3] ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 838.

[4] EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

[5] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

[6] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk.1).

--------------------------------------------------