ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6.2

Arvestades börsil noteeritavate äriühingute arvu langust ja börsilt lahkuvate äriühingute üha suuremat arvu, märgib komitee, et ettevõtjatel ja eriti VKEdel on äärmiselt vajalik omada juurdepääsu finantsturule. Paljude ettevõtjate praegused rahastamisraskused takistavad märkimisväärselt nende arengut. Et tagada avatud finantsturg, peab komitee äärmiselt oluliseks mitte suurendada juba vägagi ulatuslikke takistusi, mis on seotud börsil noteeritud äriühingute ja eelkõige VKEde juhtimisega, et veelgi enam ei väheneks nende motivatsioon börsile minna. Komitee viitab muu hulgas ohule suurendada konkurentsialast asümmeetriat, mis on praegu börsil noteeritud ja mitte noteeritud äriühingute vahel. Viimastele ei kehti sellised läbipaistvuskohustused nagu esimestele, ent samas saavad nad suurt kasu noteeritud äriühingute avaldatud teabest.
4.6

Lisaks sellele soovitab komitee tõsta noortegarantii raames toetuse saamise puhul rakendatavat vanusepiiri 30. eluaastale, et garantiile juurdepääs oleks ka noortel, kes lõpetavad ülikooli hiljem või on läbimas üleminekuperioodi koolituselt tööle. See on eriti oluline nende riikide puhul, kus noorte töötuse määr on eriti kõrge.
4.4.1

Komitee hindab positiivselt kõiki ettepanekuid euroala välisesindatuse kohta. Tegemist on teatise olulise osaga, arvestades kriisi ja vääringute vahelise suhte rahvusvahelisi tagajärgi. Praegu on euro nagu savipott rauapottide seas. Komisjoni esitatud strateegia euroala esindatuse konsolideerimiseks Rahvusvahelises Valuutafondis seisneb selles, et saada talle esmalt vaatleja staatus ja alles seejärel taotletakse ühisesindaja kohta. Tegemist on pikkade tähtaegadega, mis nõrgendavad euroala, mis aga peaks võimalikult pea saama rääkida ühel häälel erinevates organisatsioonides, nagu on komitee korduvalt märkinud. Seetõttu on komisjoni ettepanekud võib-olla realistlikud, ent lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tagasihoidlikud ja ebapiisavad. Ka siin jääb asi selle taha, kuidas käitub nõukogu.
1.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on koostanud mitmeid arvamusi, mis puudutavad kahe täiendava süsteemi rakendamist (1). Komitee arvamustes on rõhutatud ELi tasandi kohustuste ja vahendite lisaväärtust suureneva piiriülese liikuvuse väljakutsega tegelemisel. ELil on peamine roll ja vastutus tagada koordineerimine liikmesriikide vahel. Arvestades liikuvuse ja rändega seotud viimase aja väljakutseid, on komitee toetanud proportsionaalsuse ja tõhususe põhimõtet. Samuti on komitee rõhutanud, et meetmete ja programmide kavandamisel ja rakendamisel on keskne tähtsus põhiõiguste kaitse tagamisel.
4.4

Just lastehoiu näide tõestab, et sihipäraste investeeringute abil on võimalik sotsiaalsed ja ühiskondlikud edusammud siduda konkurentsivõime suurendamisega. Suured investeeringud lastehoiu- ja sotsiaalteenustesse laiemas mõttes (eakate hooldus, haridus, hooldus, teenused puuetega inimestele, tugikodud jne) parandavad ühelt poolt paiga kvaliteeti ja annavad samal ajal ka olulise panuse naiste ja tööturust kõige kaugemale jäävate inimeste, näiteks puuetega inimeste suuremasse tööhõivesse ning aitavad keskpikas ja pikas perspektiivis vähendada riigieelarve kulusid. Nagu komisjon juba tunnistas, on oluline tagada, et need investeeringud oleksid sihipäraselt suunatud inimese, mitte rühma konkreetsetele vajadustele, et pakkuda individuaalset toetust ja saavutada parimaid võimalikke tulemusi (6). Lisaks on komitee seisukohal, et on vaja kõigi võimalike sotsiaalsete probleemide ennetamist, olenemata asjaomase isiku vanusest. Ennetus peaks olema sotsiaalpoliitika üldine lähtealus, mis hõlmab alates lastest kõiki ühiskonnarühmi.
4.5.1

Pidades silmas asjaolu, et ID digilahendusi puudutav Euroopa õigusakt on hetkel vastuvõtmisel ja puuetega inimeste juurdepääsu ühiskonna teistes sektorites käsitlev nn Euroopa ligipääsetavuse akt (European Accessibility Act) on väljatöötamisel, on oluline tagada, et avaliku sektori asutused ja veebisaitide arendajad tegutseksid kõigis sektorites sidusas poliitilises keskkonnas. Selle punkti olulisust rõhutab veelgi asjaolu, et praegu ELi tasandil vastuvõetav riigihangete pakett sisaldab eeldatavasti sätteid ka puuetega inimeste juurdepääsu kohta.
4.6

Lõpetuseks märgib komitee, et kuigi veeldatud maagaasi kui sellist saab hankida fossiilkütustest või biokütustest, selgub töödokumendist (1. jaotise viimane punkt), et merenduses kasutatav variant on praegu fossiilset päritolu, kuigi mitte eriti heade keskkonnanäitajatega. Komitee eeldab, et tehakse jõupingutusi teiste veeldatud maagaasi variantide või teiste käitussüsteemide kasutamiseks. Võimalus, et veeldatud maagaasi kasutamine on esialgne lahendus, muudab taas kord küsitavaks ettepaneku tugeva keskendumise veeldatud maagaasi rajatiste kasutamisele.
3.5.1

IMF on tunnistanud, et kokkuhoiurežiim on olnud karmim, kui ta oleks algselt arvanud. Sellest tuleks õppida seda, et kärpeid tuleks vähendada. Kõik esmatähtsad hariduse ja tervishoiu sotsiaalprogrammid nagu ka need, mis on suunatud noortele töötutele, peaksid jääma eelarvekärbetest puutumata. Rahvusvahelise finantskriisi järel on ELi liikmesriikides rahastamisvajadus kriitiline ning reaalmajanduse uuesti rahastamine ei ole ELi mitmeaastase finantsraamistiku osas sõlmitud Euroopa Ülemkogu kokkuleppes piisavalt kaetud. Maailmapanga, IMFi ja ELi Nõukogu soovitatud meetmed ei võimalda luua jätkusuutliku ja püsiva kasvuga majanduse elavdamise jaoks vajalikke tingimusi.
3.6

Teise samba puhul on tavaline, et kahe programmitöö perioodi vaheliseks ajaks kehtestatakse üleminekueeskirjad. Üleminekueeskirju on üldjuhul vaja kahe järjestikuse programmitöö perioodi ühendamiseks. Maaelu arengu puhul on sellisel juhul vaja spetsiaalset üleminekukorda, nimelt, et tegelda uue otsetoetuste režiimi hilinemisest tingitud tagajärgedega teatud maaelu arengu meetmetele, eriti nendega, mis on seotud põllumajanduse keskkonnameetmete ja kliimameetmete viitetasandiga ning nõuetele vastavuse eeskirjade kohaldamisega. Üleminekukorda on vaja ka selleks, et liikmesriigid saaksid 2014. aastal jätkuvalt võtta uusi kohustusi pindala ja loomadega seotud meetmete jaoks, isegi kui praeguse perioodi vahendid on ammendatud. Need uued, nagu ka vastavad kestvad kohustused on kõlblikud toetuse saamiseks järgmise programmitöö perioodi maaelu arengu programmide uutest finantspakettidest.
3.2

Peamised strateegilised kaalutlused on sõltumatus ja iseseisvus. See turg on Hiinas, Indias ja Jaapanis 100 % ulatuses ning Venemaal ligi 100 % ulatuses institutsiooniline. USAs on see näitaja enam kui 70 %. See on selgelt vastupidine Euroopa olukorrale, kus 50 % turust sõltub erasektorist. Olgu märgitud, et mahuliselt on USA erasektori 20 %-line turuosa suurem kui erasektori 50 %-line turuosa Euroopas.
1.2

Sellegipoolest väljendab komitee kahetsust selle üle, et tegevuskavas järgitav lähenemisviis piirdub mere vesikonna strateegiaga, ja teeb ettepaneku, et see oleks esimene samm sellise makropiirkondliku strateegia käivitamise suunas, millesse on selgesõnaliselt kaasatud territoriaalne mõõde ja selle seotus ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega. Lähenemisviis peab olema kõrgelennulisem, et tegevuskavast kujuneks – arvestades Läänemere ja Doonau piirkondade kogemusi – makropiirkondlik strateegia enne 2017. aastat, mil on kavas vahehindamine.
4.2

Komitee on seisukohal, et tegelikkuses takistavad liikuvust endiselt mitmed menetluslikud ja institutsioonilised tõkked. Need on peamiselt seotud viisade andmise menetlustega, mis on pikad, prognoosimatud või koguni meelevaldsed. Menetlused on taotlejatele väga kulukad, mis muudab need peaaegu kättesaamatuks. Saatkondadele või konsulaaresindustele juurdepääsu võimalused on sageli piiratud. Vaja on hoolikalt hinnata mis tahes tõkkeid, mis takistavad viisade andmise menetlusi, ja määrata kindlaks meetmed nende kõrvaldamiseks. Viisade andmise protsess peab olema lihtne, asjakohane, kättesaadav ja mittediskrimineeriv.
2.4

Läänemere piirkonna strateegia on piirkonna olemasolevatele koostöötasanditele tuginedes kestnud juba neli aastat. See on pannud aluse osalevate riikide ja piirkondade kõrgetasemelisele koostööle. Mitmetasandilise valitsemise abil on koordineeritud kesk- ja piirkondlike valitsuste tööd, et parandada mereohutust ja saavutada Läänemere eutrofeerumise taseme alanemine. EL on korraldanud iga-aastaseid kodanikuühiskonna foorumeid EUSBSR raames alates selle loomisest 2009. aastal.
3.2

Komitee avaldab heameelt, et komisjon on Euroopa kodanike aastal võtnud vastu kõnealuse direktiivi ettepaneku, mille eesmärk on lihtsustada Euroopa töötajate vaba liikumist. Töötajate vaba liikumine on üks neljast põhivabadusest (lisaks kaupade, kapitali ja teenuste vabale liikumisele), millel ühtne turg põhineb, ning see on sätestatud aluslepingus, milles tagatakse töö eesmärgil teise liikmesriiki liikuvatele ELi kodanikele õigus mitte kannatada kodakondsuse alusel diskrimineerimise all.
4.4.1

Milliseks otstarbeks tuleks biolaguneva plasti kasutamist edendada? Hetkel on raske leida valdkonda, kus biolagunev plast on osutunud kasutoovaks ilma kõrvalmõjudeta. Biolagunev plast on eelistatav rakenduste puhul, kus ringlussevõtt ei ole võimalik, nagu juhtudel, kui plastartikkel on segatud toidu- või muude jäätmetega, mis on mõeldud eeskätt kompostimiseks. Igal juhul tuleb tagada, et see plast on selgelt eristatav ja eraldatav, et vältida ringlussevõtuprotsessi saastamist. Plasti keskkonnaalast ja majanduslikku usaldusväärsust tuleks näidata olelusringi hindamisega enne selle laiema kasutuse võimaldamist.
—

kontekstis, kus liikmesriikide siseriiklikud õigusaktid ja soovitused mittefinantsvaldkonnas on jätkuvalt erinevad, kuid lähenevad üksteisele, kus viimasel kümnendil on läbi vaadatud rahvusvahelised, nt OECD ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni nõuded, välja on töötatud standard ISO 26000 ning pidevalt täiustatakse mittefinantsalase aruandluse vahendeid, nagu need, mis on kehtestatud globaalse aruandluse algatuse (GRI) raames, finantsanalüüsiettevõtete Euroopa föderatsioonis (European Federation of Financial Analysis Societies – EFFAS), reitinguagentuurides ja ettevõtteanalüüsi asutustes, ning sektorisisesed võrdlusalused;
4.5

Komitee vastused rohelise raamatu selles osas veel vastamata küsimustele: — 11. küsimus. Ebaausate kauplemistavade reguleerimine mõnes liikmesriigis ei ole siiani andnud rahuldavaid tulemusi. Komitee arvates on põhjus osaliselt selles, et enamik asjaomaseid õigusakte on võetud vastu suhteliselt hiljuti (Itaalias, Slovakkias, Tšehhi Vabariigis, Ungaris ja Rumeenias), aga ka selles, et olemasolev õiguslik taust ei tuginenud selgelt lepinguvabaduse puudumisele, ehkki iseenesest juba see, et tõdetakse ebaausate kauplemistavade kasutamist, annab märku, et lepinguvabaduse osas ei ole kõik korras. Ent oleks vale öelda, et nende õigusaktidega midagi ei saavutatud. Riikides, kus need on vastu võetud, ei rakendata enam kõige häbiväärsemaid lepingutingimusi ja supermarketid peavad kasutama keerulisemaid meetodeid, kui nad soovivad kindlustada eelised, millele neil puudub õigus. Suurimat edu on saavutatud Prantsusmaal, kus seaduste ja sundtäitmismeetmete survel on mahahindlus saavutanud mõistliku taseme (10–15 % varasema 50–60 % asemel) (6). Tulemuseks on toiduainete tarneahela tulude jaotuse palju suurem läbipaistvus. — 12. küsimus. Asjakohase seaduse vastuvõtmise pakilisus sõltub muu hulgas ebaausate kauplemistavade kasutamise ulatusest, kuid see on riigiti erinev. Olukord erineb Lõuna-Euroopas, Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja ka Euroopa põhjaosas. Igas piirkonnas on ka veidi erinev õiguskultuur ja -tava. Sel põhjusel mõnes riigis juba on reguleeriv (isereguleeriv) raamistik ja mõnes ei ole. — 14. küsimus. Komitee on veendunud, et ELi tasandil tuleb võtta vastu uued ühtlustamismeetmed (vt punktid 4.2, 4.3 ja 4.4). — 15. küsimus. Reguleerimise teatud positiivset mõju võib juba täheldada (vt eespool). Mõneti valmistab muret reguleerimise kehtestamine selles valdkonnas, kuid see on seotud lepinguvabaduse eeldusega. Kuna see on aga kõnealustes lepingulistes suhetes tegelikult olematu, ei ole muretsemiseks põhjust.
3.3

Komitee on rahul, et määruse ettepanek esindab kehtivate sätete „lissaboniseerimist” oluliste muudatusteta, kuid kutsub samas üles kaubanduspoliitikat põhjalikult läbi vaatama, et muuta see sidusamaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39.
1.3

Komitee toetab esitatud rahastamispaketti, ent arvab, et see võib osutuda ebapiisavaks, et tagada seitsmeaastasel perioodil vajalikud meetmed, arvestades eesolevaid väljakutseid: kasvavad liiklusvood (rohkem nafta- ja gaasitankereid) ja intensiivsem puurimine ELi ümbritsevates meredes nafta ja gaasi kasutuselevõtuks ning rohkem ranniku- ja saareriike on saanud ELi liikmesriikideks. Puudulik suutlikkus reageerida hädaolukordadele võib suurõnnetuste korral tekitada suuremaid väliskulusid.
1.8

Siiski on võimalik (kui rohkem liikmesriike lubab pikkade sõidukite piiriülest kasutamist), et tekib doominoefekt ja selliseid sõidukeid lubatakse järk-järgult liiklema üle kogu Euroopa. Sellisel juhul muutuks kõnealuste erandite tegemine, mida praegu esineb vaid üksikjuhtudel, hoopis normiks, mis on vastuolus ettepaneku kandva põhimõttega, et moodulkontseptsioon ei mõjuta oluliselt rahvusvahelist konkurentsi, ning kahjustab neid liikmesriike, mis ei luba pikki sõidukeid oma territooriumile.
5.6

Komisjon teeb ettepaneku esitada hiljemalt kolm aastat pärast määruse jõustumist aruanne selle määruse mõju kohta. Komitee on arvamusel, et asjaomast aruannet tuleks vaadelda kui vahehindamist, sest periood on liialt lühike, et oleks võimalik anda lõpplikku hinnangut. Kuue aasta möödudes oleks see mõeldav.
2.8

Viimastel aastakümnetel on saavutatud märkimisväärset edu Euroopa veekogudesse paisatavate saasteainete heidete vähendamise osas, mis on toonud kaasa vee kvaliteedi paranemise. Siiski nähtub esimeses veemajanduskavas sisalduvast teabest, et enam kui poolte Euroopa pinnaveekogude ökoloogiline seisund või potentsiaal on vähem kui hea ning nende veekogude suhtes tuleb võtta täiendavaid meetmeid veepoliitika raamdirektiivi eesmärkide saavutamiseks. Pinnaveekogusid kõige enam mõjutavad tegurid on liiga suurt toitainesisaldust põhjustavad hajareostusallikad ning elupaikade muutumist põhjustav hüdromorfoloogiline koormus.
4.6.2

Integreeritud teenusteturu puudumine – silmatorkav, kuid ignoreeritav probleem – avaldab kahjulikku mõju nii Euroopa sisekaubandusele kui ka tootlikkusele. Mõlemas valdkonnas on juhtpositsioonil USA, kuna USA teenusteturg on palju integreeritum. Teenustes on ikka veel märkimisväärne tendents piirduda koduturuga, mida toetavad piiriülestele teenustele tehtavad takistused. „Mida vähem kauplemist, seda väiksem konkurents: ELi teenusteturud on ikka veel olemuselt üldjoontes riigipõhised, mis takistab tootlikkuse kasvu.” (11)
1.3

Eriti just kõrge esindaja aruandes väidetakse veenvalt, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika terviklik strateegia on hädavajalik, et vastata Euroopa kaitse- ja julgeolekunõuetele. Komitee nõustub, et ühine kaitse- ja julgeolekupoliitika on sobivaim raamistik tõhusaks koostööks sõjaliste võimete alal, ent rõhutab lisaks, et koostöö on ka tõsiseltvõetava ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tingimus.
4.9

Kuidas saab EL kõige edukamalt investeerida konventsioonivälistesse protsessidesse ja algatustesse ning neid toetada, et luua alus ambitsioonika ja tõhusa 2015. aasta kokkuleppe sõlmimiseks? Komitee peab kiiduväärseks komisjoni dokumendiga avatud arutelu. Kliimapoliitika kõikide aspektide sõltumatud eksperdianalüüsid on väga olulised, eriti kui arvestada muutunud ja muutuvat ülemaailmset geopoliitilist maastikku. Juba on kättesaadavaid analüüse, nii et ei ole vaja alustada nullist. Üks eeskuju on USA teadusnõunike kogu kiri ühendriikide presidendile, milles võetakse kokku kliimamuutustega seonduvad probleemid. Kyoto õppetund ja ÜRO läbirääkimiste venitamine rõhutavad samuti vajadust teha muudatusi enne, kui on liiga hilja. Lisaks saaks ja tuleks liigse viivituseta rakendada selliste eksperdiorganisatsioonide nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur järeldused ja soovitused. Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „Redrawing the Energy Climate Map” pakub pragmaatilist ja teostatavat lähenemisviisi. Aruandes esile toodud neli põhilist, saavutatavat poliitikasuunda on järgmised: hoonete, tööstuse ja transpordi energiatõhususe parandamine; vähetõhusate söetehaste ehitamise ja kasutamine lõpetamine; nafta- ja gaasitööstusest pärineva metaani heite minimeerimine ja mõnede fossiilkütuste tarbimise toetuste järk-järgulise lõpetamise kiirendamine.
5.6

Ehkki fondi kasutatakse alles hilisemas etapis ja eelkõige pärast kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit ning ehkki vahendite kasutamine on piiratud konkreetsete eesmärkidega, on sellele vaatamata oluline, et fond oleks piisavalt mahukas ja et kõik finantseerimisasutused peaksid kinni kohustusest anda fondi oma osamaks.
3.3

Maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine on ülemaailmsed probleemid. Seepärast tuleks nende vastu võitlemise meetmeid siseturul täiendada OECD, G8, G20 ja muude institutsioonide siseste kokkulepetega, et edendada automaatset teabevahetust rahvusvahelise standardina. EMSK kiidab heaks mõnede liikmesriikide jõupingutused, kes on juba sõlminud kokkulepped USAga seoses FATCAga. Kooskõlas halduskoostööd käsitleva direktiivi artikliga 19 annavad need liikmesriikidele võimaluse ulatuslikumaks koostööks automaatse teabevahetuse vallas. Siiski tervitab komitee asjaolu, et ettepanek laiendada kohustuslikku teabevahetust annab liikmesriikidele ELi ühtse õigusliku aluse, mis tagab õiguskindluse ja võrdsed tingimused nii pädevatele asutustele kui ka majandustegevuses osalejatele. Samuti peab komitee oluliseks, et automaatse teabevahetuse tulevase globaalse standardi puhul võetaks arvesse ELi õigusnõudeid, kogemusi ja eksperditeadmisi selles valdkonnas.
4.11

Komitee on seisukohal, et arengule orienteeritud poliitilise valitsemistava tugevdamisel makropiirkondlike strateegiate mõjuvaldkondades on oluline Euroopa lisandväärtust ning võib eeldada, et pidevalt kasvavat ja kahanevat poliitilist pinget föderalistide ja natsionalistide vahel, mida Euroopa Liidu senises ajaloos on esinenud lainetena, on võimalik tasakaalustada vahepealse koordineerimis- ja koostöötasandi tugevdamisega.
1.7

Komitee jagab Copernicuse programmi majanduspotentsiaali hinnangut ja nõustub, et see on kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, lootes kõnealuse määruse kiiret vastuvõtmist, et mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud tegevused alates 2014. aasta jaanuarist käivitada. Komitee loodab, et märkimisväärselt tugevdatakse toetust leidmaks järgmise etapi teenuseid (downstreaming) Copernicuse programmile, mille eesmärgid on hetkel hästi määratletud, kuid kus ei ole selgust vahendites, mida tuleks määrusesse lisada, delegeerides spetsiifilise vastutuse komisjonile.
4.5

Uued töökohad tuleb luua kooskõlas ILO inimväärse töö tagamise suunistega, milles on sätestatud, et töökoha valimine peab toimuma vabatahtlikult, töötajatel peab olema õigus sotsiaalkaitsele, tööandja peab austama töötajate põhiõigusi ning käivitada tuleb sotsiaaldialoog. On oluline, et kõik investorid ja eriti need, kes kasutavad ametlikku arenguabi, peaksid oma projektide elluviimisel kõnealustest põhimõtetest rangelt kinni ning avaldaksid oma partneritele nende küsimuste osas positiivset mõju.
2.1

Komisjoni ettepaneku kohaselt nõutaks seitsmelt Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi mehhanismi kaudu praegu abi saanud liikmesriigilt madalamaid eraldisi ELi ühtekuuluvuspoliitika raames kaasrahastatavatele projektidele. Nii ei peaks asjaomased liikmesriigid otsima neid vahendeid üksnes oma eelarvetest ning ajal, mil riikide eelarved on suure surve all, aitaks see märkimisväärselt kaasa kriisist raskelt mõjutatud majandusega liikmesriikide taas kasvu teele jõudmisele. Kaasrahastamise abil tõstetakse eraldatud abi tulemuslikkust. Kaasrahastamise vähendamine kätkeb endas ohtu, et abi ei ole nii tulemuslik – see oht tuleks aga viia miinimumini, kasutades selleks kõiki võimalikke vahendeid. Komitee toetab komisjoni ettepanekut, mis on kooskõlas komitee varasemate arvamustega (1).
1.6

Kuigi komitee on teadlik tellitavate audiovisuaalteenuste järjest suuremast majanduslikust tähtsusest Euroopa audiovisuaalmaastikul, soovib ta siiski rõhutada, et lineaarsete audiovisuaalteenuste traditsiooniline pakkumine vastab endiselt väga suures osas Euroopa kodanike meediaharjumustele, eelkõige seetõttu, et tehnoloogilisi uuendusi on kasutatud tavapärase pakkumise puhul, kus on tõeliselt kinnistunud kultuurilise ja keelelise identiteedi ja mitmekesisuse alused, mida tuleks viivitamata hoidma hakata.
2.2

See olukord halveneb eelkõige kriisi tõttu kõige enam kannatanud liikmesriikides, kes on saanud kohandamiskava alusel rahalist abi, sest eelarve konsolideerimise tõttu on tekkinud likviidsusprobleemid, mis pärsivad nende majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning suurendavad eelarvepuudujääki ja võlakoormust. Kaasrahastamine muudab finantsabi tõhusamaks ja liikmesriigi poolse kaasrahastamise vähendamisega kaasneb kõnealuse tõhususe vähendamise oht – selline oht tuleb minimeerida kõigi olemasolevate vahenditega.
4.3.2

Seevastu jääb komitee kahtlevaks seoses piiranguga „vähemalt üks maksuteenuse osutaja” iga liikmesriigi territooriumil. Kui teenust pakuks ainult üks finantseerimisasutus, oleks sellel asutusel suur koormus ning see mõjutaks negatiivselt nii asutust kui ka tarbijaid, kes on selle asutuse kliendid. Konkurentsi puudumine tähendaks samuti, et tarbijatel puuduvad igasugused valikuvõimalused, ning et nad peavad nõustuma esitatud tingimustega eelkõige tasude küsimuses.
4.4

Komitee kiitis oma arvamuses biotsiidide määruse kohta heaks loomkatsetega seonduvate andmete jagamise kohustuslikkuse. Tõepoolest on uue määruse üks positiivseimaid aspekte see, et välditakse selgroogsete loomade asjatuid kannatusi pidevalt korduvates toksikoloogilistes uuringutes. Igal juhul peaks komisjon hindama, kas kohustus jagada andmeid, mis lisanduvad toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogilistele andmetele, osutub tasakaalustatuks ja soodustab uute toimeainete arendamist, lisaks eelkõige keskkonnas säilimise ja käitumise uuringuid, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1451/2007 II lisas loetletud ainetega. Tõhus hüvitamine ja andmete kaitse 2025. aastani on esmatähtsad selleks, et vältida teiste töö põhjendamatut ärakasutamist.
2.4

Osa avalikkusest tunneb endiselt muret Euroopas töötava 132 tuumareaktori pärast. Kuigi suhtumine on liikmesriigiti väga erinev, jäävad tuumajaamad alateadliku hirmu allikaks, mida võivad suuresti mõjutada välised sündmused. Paljud kodanikud otsivad kinnitusi vormis, mida nad suudavad mõista ja usaldada, ning pöörduvad ELi poole, kellel on ulatuslikud kogemused ja üldiselt hea maine avaliku julgeoleku teemade tõhustamise ja tugevdamise alal. Fukushima andis olulise signaali selle kohta, et enam ei ole võimalik reklaamida täieliku ohutuse kontseptsiooni – see suundumus oli Jaapanis tehnoloogilisel ja ametkondade tasandil väga levinud. Igasuguse seadusandliku lähenemise puhul tõstatub probleem, et kas sellega on võimalik tugevdada suhtelist lähenemisviisi ohutusele, mis võiks säilitades avalikkuse usalduse. See usaldus sõltub sellest, kuidas suhtutakse riskidesse ja kui tugevad on samas kaitse- või leevendavad meetmed. Euroopas ei ole veel olemas täielikult ühtlustatud ohutusstandardeid ja kui inimesed usuvad, et ohutusstandardid või nende jõustamine naaberriigis on madalamal tasemel kui nende oma riigis, siis paneb see avalikkuse muretsema. Üks võimalik lahendus sellisele mitmekesisusele võiks olla pädeva asutuse loomine ELi tasandil.
1.2

Komitee rõhutab vajadust järgida kaasavat lähenemisviisi, hõlmates erinevad ranniku- ja merealadel tegutsevad ja töötavad või neid kasutavad sidusrühmad, et konsulteerimine annaks konkreetseid tulemusi. Komisjoni eesmärgid on küll kõigi jaoks tervitatavad, kuid direktiivi rakendamise edu sõltub paljuski selle rakendamise meetodist. Asjaomastel merealadel läbiviidavad tegevused on väga mitmesugused: töönduslik kalapüük, vesiviljelus, harrastuskalapüük, meretransport, turism, sukeldumine, sõjaväeline tegevus, energiaallikate kasutamine jne. Need tegevused konkureerivad omavahel, ent võivad ka üksteist täiendada.