EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 8.12.2011 
SEK(2011) 1520 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 
tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta 
{KOM(2011) 866 lõplik} 
{SEK(2011) 1519 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. TERVISEOHUTUSE ALGATUS  
Terviseohutuse algatuse eesmärk on tõhustada ja  parandada terviseohutu salast suutlikkust ja 
organisatsioonilist struktuuri, et tagada Euroopa Liidu kodanikele kindlam kaitse tõsise piiriüleste terviseohtude eest, mis võiks rahvatervist mõjutada. 
Alates 1998. aastast kohaldatakse ELis nakkusha iguste tõrjeks väljatöötatud poliitikat ja 
õigusraamistikku. Selles sätestatakse juriidilis ed nõuded, mis hõlmavad nakkushaiguste seiret, 
ELi tasandil akuutsest juhtumitest teavitamist turvalise varajase hoi atuse ja reageerimise 
süsteemi (EWRS) kaudu ning teabe vahetamist  selliste haiguspuhangute tõrjeks võetud 
rahvatervise meetmete kohta. Seega on liikme sriigid kohustatud teatama nakkushaiguste 
puhangutest. Teavet kõnealus te haiguste kohta ja gatakse kõigi liikmesr iikidega reaalajas ja 
meetmeid nende tõrjeks kooskõlastatakse ELi ta sandil. Alates 2005. aastast koostab Haiguste 
Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)  teaduslikke riskihindamisi nakkushaiguste 
kohta. 
Siiski ei käsitleta mitte kõiki tõsiseid piiriüleseid terviseohte ELi tasandil nii kooskõlastatult. 
Seetõttu on terviseohutuse algatuse eesmärk ta gada samasugune kaitsetase ka muude tõsiste 
piiriüleste terviseohtude puhul, mis on seotud bioloogiliste, keemiliste ja keskkonnaalaste 
teguritega. Arvesse võetaks e nende ohtude eripära. 
Terviseohutuse algatus aitab k aasa Euroopa tervishoiustrateegi a rakendamisele ning toetab 
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavut amist osutades, et tervise edendamine on 
aruka ja kaasava majanduskasvu eesmärkide lahutamatu osa. Lisaks toetab algatus Euroopa üldiseid julgeolekualaseid jõupingutusi ning a itab eelkõige kaasa sise julgeolekust rateegia 
tegevuskava eesmärkide saavutamisele. Algatu sel on oluline tähtsus keemilise, bioloogilise, 
radioloogilise ja tuumajulgeol eku (KBRT-julgeolek) suurenda mise tegevuskavas osutatud 
Euroopa Liidu KBRT-julgeoleku tugevdamisel ning järelevalve- ja teabekeskuste koostöö 
tõhustamisel, mis hõlmab inimkatastroofidek s valmisolekut ja neile reageerimist.  
Terviseohutuse algatuse raames võetakse as jakohaselt arvesse ELi ja kolmandate riikide 
piiriülest koostööd tervishoiuala ste kriisiolukordade ennetamiseks  ja sellistele olukordadele 
reageerimiseks ning uuritakse selliste ELi  kahepoolsete abi- ja koostööprogrammide 
koostoimet, milles pööratakse suurt tähelepanu inimeste tervisele
1.  
Selle algatuse raames käsitletakse tõsise  piiriülese terviseohuna nakkushaiguseid või 
bioloogilistest teguritest tingitud mittena kkuslikke haiguseid ning keemiliste või 
keskkonnateguritega seotud, teadmata päritoluga või kliimamuutustest põhjustatud juhtumeid, 
millel võivad olla tõsised tagajärjed rahvatervisele. Algatuse raames käsitletakse kliimamuutustest põhjustatud ohte keskkonnaohtuden a. Algatus ei hõlma radioloogilist ohtu, 
sest seda käsitletakse Euratomi asutamislepingu sätetes. 
Algatuse kohaldamisala hõlmab järgmiste tegevu ste koordineerimist ELi tasandil: kõ nealuste 
terviseohtudega seotud valmisoleku ja tegevus kava kavandamist (sh ravimite hankimine), 
                                                
 
1 Näiteks algatas EL 2010. aastal stabiliseerimisvahendi raames projekti, mis võimaldab maailma eri 
piirkondades asuvatel kolmandatel riikidel teha koostööd suutlikkuse suurendamiseks keemilistest, 
bioloogilistest, radioloogilistest ja  tuumamaterjalidest tulenevate oh tude maandamisel, olenemata ohu 
iseloomust (looduskatastroof, kriminaalne tegevus, tööstusõnnetus). Kavas on uurida, kas 
terviseohutuse algatuse ja KBRT-julgeoeku piirkondlikke tippkeskuste vahel on võimalik luua 
sünergiat.  
 
ET 3   ET kõnealustest võimalikest ohtudest tulenevate ni ng rahvatervist mõjutavate riskide seire ja 
hindamine ning tuvastatud risk ide ja tervisealastest kriiside ohjamine ning nendest 
teavitamine. 
Algatuse väljatöötamisel peeti ulatuslikke konsultatsioone (sh ka avatud konsultatsioone 
huvirühmadega) Euroopa Liidu tervisekaitset käsitlevates küsimustes, korraldati mitu 
kohtumist varajase hoiatamise süsteemi võr gustikuga ning terviseohutuse komiteega,2 toimus 
kuus kahepoolset kohtumist kuue liikmesrii giga ning tutvustati algatust ELi 
tervishoiupoliitika foorumile. Ar vesse võeti ka 2010. aasta aval iku arutelu tulemusi, mis 
käsitles Euroopa Liidu valmisoleku parandamist gripipandeemiaks. Algatuse väljatöötamisega 
tegelesid komisjoni asjakohased talitused ja peasekretariaat. 
2. PROBLEEMI KIRJELDUS  
2.1. ELi liikmesriikide valmisoleku- ja tõrjekavad seoses igat liiki tõsiste piiriüleste 
terviseohtudega on ebapiisavad ja vastuolulised  
Liikmesriikide varustatus (laborite infrastr uktuur, analüüsivahendid  või personali arv) 
tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerim iseks on erinev. Paljude rahvatervist mõjutada 
võivate ohtude puhuks ei ole mitte kõik olulised  sektorid põhjalikult ettevalmistatud. Vähese 
ettevalmistusega liikmesriigid ja esmatähtsad sektorid nõrgestavad ja aeglustavad ELi 
tegevust ning mõjutavad negatiivse lt olukorda muudes liikmesriikides. 
Hädaolukorras tuleb võtta mitmesuguseid rahvat ervisemeetmeid, mis võivad olla seotud 
näiteks diagnoosi kinnitamisega sp etsialiseeritud laboratooriumide s, arstiabi, vaktsineerimise 
või ravi korraldamisega, re isinõuannete jagamisega, isi kukaitse- ja hügieeninõuete 
koostamisega või dekontamineerimisega. Lisaks tervishoiusektorile pe avad hädaolukorraks 
valmistuma ka muud esmatähtsad sektorid. Ha iglad ei saa nõuetekoha selt toimida, kui puudub 
elekter või kui personal ei pääse ühistra nspordi puudumise tõttu haiglasse. Samas võib 
esmatähtsa sektori, näiteks veevarustuse tegevus olla häiritud personali laiaulatusliku 
haigestumise tõttu. 
Valmisoleku erinev tase ELis võib põhjustada vast uoluliste strateegiate, standardite, tegevuste 
ja meetodite kohaldamist. Sellega võivad näiteks  kaasneda ebavõrdne j uurdepääs ravile ja 
arstiabile ning takistused haiguspuhangute ohjamis el ja see võib ka suurendada haigestunute 
või hukkunute arvu. Ilma ELi tasandi koordineerim iseta võivad liikmesriigid võtta vastastikku 
kahjustavaid meetmeid, nt piiride sulgemine,  karantiini kehtestami ne või reisinõuannete 
koostamine ning ad hoc  rahvatervisemeetmete võtmine lä htudes ühe liikmesriigi olukorrast. 
Riskijuhtimine ELi tasandil oleks sel juhul vähe m tõhus ja üldsuse usaldus riiklike asutuste 
ning ELi institutsioonide suhtes väheneks. Kokkuvõttes võib selline käitumine põhjustada olulisi tagajärgi ELi teiste le poliitikavaldkondadele, näit eks siseturu toimimisele. 
Eraldi korraldatavad meditsiini hanked võivad suurendada liikme sriikide vahelist konkurentsi. 
Võttes arvesse tervishoiueelarvega  seotud piirangui d, võivad lepingute 
konfidentsiaalsusklauslid vähendada märkimisv äärselt liikmesriikide ostujõudu, ning olla 
põhjuseks ebapiisavale meditsiinihankele, nõrge ndades seeläbi oluliselt ELi valmisolekut. 
                                                
 
2 Komitee nimetus võib õigusakti ettepanekus muutuda.  
 
ET 4   ET 2.2. Rahvatervise riskiseire ning bioloogiliste  (v.a nakkushaiguste), kemikaali- ja 
keskkonnaohtude riskihindamise mehhanismide puudused ja vastuolud 
Kuigi ELi tasandil on loodud mitmesuguste ohtude seire- ja häiresüst eeme, ei ole need 
süstemaatiliselt seotud ELi tervisekaitseasutustega. 
Rahvusvaheliste tervise-eeskirjadega, mis on kõi gi hädaolukordade koordineerimist käsitlev 
rahvusvaheline leping, nähakse ette, et liikmesriigid peavad teatama Maailma 
Terviseorganisatsioonile (WHO) kõikidest sündmustest, mis või vad kujutada endast 
rahvatervisega seotud rahvusvahelise ulatusega hädaolukorda, sõltumata nende päritolust 
(bioloogiline, keemiline, radioloogiline, tuuma- või keskkonnaoht). 
ELi tasandil sellist teatamiskohustust ei ole. Ve elgi enam, sellise teatamise kriteeriumid ei 
pruugi olla ELi tasandil asjakohased, võttes ar vesse ühist välispiiri, liikumisvabadust ja 
ühiseid poliitikameetmeid, mis eeldavad tundlikumat süsteemi. 
Riiklikud terviseohu hindamise süsteemid on küll olemas, kuid need ei pruugi olla ELi 
vaatevinklist kõikehõlmavad ning kokkus obivad, seega puudub praegu ELi tasandil 
mehhanism koordineeritud lähenemisviisi rake ndamiseks. Kuna ELi tasandil rahvatervise 
riskihindamist ei korrald ata, on tulemuseks lahknevused konkreetse ohu hindamisel, 
topelthindamine liikmesriikides ja ebajärjeki ndlad meetmed ELi tasandil. Selline olukord 
põhjustab olemasolevate piiratud ressursside ebatõhusat kasutamist ja võib aeglustada 
asjakohaste tervishoiumeetmete võtmist, mis oma korda võib seada ohtu üldise reageerimise 
ELi tasandil. Olukorra kahjulik mõju või b väljenduda haigestumuse ja suremuse 
suurenemises. See võib kahjustada ka ELi ühi seid poliitikavaldkondi,  sest rahvatervise 
olukord mõjutab muid majanduse ja ühiskonna elut ähtsaid sektoreid. On oluline märkida, et 
kõikehõlmava ja nõuetekohase riskihi ndamise puudumine võib põhjustada segadust 
teavitamisel ning kahjustada avalikkuse us aldust liikmesriikide tervisekaitseasutuste 
kavandatud või võetud meetmete suhtes. 
2.3. Rahvatervise riskijuhtimise meetmed ja mehhanismid, mis peavad tagama 
toimetuleku bioloogiliste, keemia- ja ke skkonnaalaste ohtudega on ebapiisavad 
ja nõrgad ning kehv on ka riskist teatamise kord. 
Tõsised piiriülesed terviseohud on vältimatud. Ne id ei esine nii sage li kui nakkushaiguseid, 
kuid neil on suur mõju nii tervise- kui ka ühiskonna ja majanduse muudele sektoritele. 
Rahvatervisealaste tõrjemeetme te ELi tasandil kooskõlasta mise kord on nõrk, kui võtta 
arvesse terviseohu võim alikku mõju. Rahvatervise riskijuh timise ELi tasandi struktuur ja 
mehhanism ei vasta uuele rahvusvahelisele õigusraamistikule (rahvusvahelised tervise-
eeskirjad) ja on ebapiisa vad tervisega seotud krii sidega toimetulekuks. 
Lisaks puudub volituste ja vastutuse ning rahvatervisealaseid tõrjemeetmeid käsitlevate 
otsuste valdkonna osas selge ja otus kahe olemasoleva asutus e – varajase hoiatamise ja 
reageerimise süsteemi (EWRS) võrgustiku ning  terviseohutuse komitee – vahel. Kõnealune 
mitteametlik komitee loodi ELi tervishoiuministrite algatusel 2001. aastal pärast terrorirünnakuid kui struktuu r, mis võimaldab paremini  koordineerida rahvatervise 
riskihindamist ja tõsiste piiriüleste terviseo htude ohjamist ELis. Alguses piirdusid komiteele 
antud volitused bioterrorismiga, hiljem vo litusi pikendati ja laiendati neid kõikidele 
rahvatervisega seotud kriisidele. Komitee koosneb liikmesriikide tervisekaitseasutuste 
esindajatest ja se da juhib komisjon. 
 
ET 5   ET Komitee mitteametlikku iseloomu ja ad hoc  mandaati arvestades, on rahvatervisealaste 
tõrjemeetmete koordineerimine puudulik ning puudub rahvatervisealaste otsustuste 
valdkonnaülene sidusus. Ilma kindla raamis tikuta on raske saavutada kokkulepet ühiste 
miinimumnõuete kohta ning see võib põhjustada viivitusi tõrjemeetmete võtmisel tervist ohustavas hädaolukorras. Kuigi terviseohut use komitee raames on loodud kontaktisikute 
võrgustik, ei ole võimalik korraldada tõhusat teavitamisprotsessi ELi tasandil, sest puudub 
ametlik mehhanism, et leppida kokku ja k ooskõlastada avalikkusele ja elanikkonna 
sihtgruppidele edastatavaid sõnumeid. See õõnestab usaldust keemilise, bioloogilise (v.a nakkushaiguste) ja keskkonnaohu korral võetavate rahvatervise tõrjemeetmete vastu ja nende 
ja vähendab nende usaldusväärsust. 
3. EL
I ÕIGUS VÕTTA MEETMEID  
Lissaboni lepingu jõustumisega on ELile antud pädevus võtta meetmeid liikmesriikide 
meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks inimeste tervise kaitse ja 
parandamise valdkonnas (Euroopa Liidu toim imise lepingu artikli 6 punkt a). Lepingus 
sätestatakse, et ELi meetmed peavad olema su unatud rahvatervise parandamisele, inimeste 
haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimse t tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele ning 
hõlmama eelkõige „tõsiste piiriüleste terviseoht ude seiret, nende eest va rajast hoiatamist ja 
nende vastu võitlemist” (ELi toimimise lepingu artikkel 168).  
Lepingus määratletud „tõsine piir iülene terviseoht” ni ng rahvusvahelistes tervise-eeskirjades 
määratletud „rahvusvaheline rahvaterviseala ne hädaolukord” on mõlemad oma olemuselt 
rahvusvahelise mõjuga, mille puhul liikmesriigid  ei saavuta üksinda tegutsedes rahuldavat 
tulemust. Need mõjutavad sageli majanduse ja  ühiskonna otsustava tä htsusega sektoreid. 
Paljud nendest sektoritest kuuluva d ELi ainu- või jagatud pädevu sse ning eeldavad seetõttu 
eri sidusrühmade kaasamist. 
ELil on juba häid kogemusi seoses nakkusha iguste tõrje koordin eerimisega, mis on 
reguleeritud ELi põhjalike õigusaktidega ja on osutunud oluliseks Euroopas tekkinud tõsiste 
haiguspuhangute korral. Terviseohutuse algatus lähtub sellest positiivsest kogemusest, olemasolevatest instrumentidest ja saadud õppetundidest. Kuna kõikides liikmesriikides ei ole valmisolek, riskihindamine ja kriisiohjamin e samal tasemel, parandatakse terviseohutuse 
algatuse raames tõsiste piiriü leste terviseohtudega seotud juhtimise koordineerimist kõikidel 
tasanditel. Liikmesriikide valmisoleku tugevda miseks on kavas kehtestada ühised menetlused 
ja standardid, jagada ressursse ning parand ada oskusteabe ja info vahetamist. Kavas on 
tugevdada kiire ja tõhusa reageerimise suutli kkust ning tagada tõhus koordineerimine tõsiste 
piiriüleste terviseohtude ohjamis el. Juurdepääsu ravimitele ja nende kättesaadavust on kavas 
liikmesriikide vahel paremini tasakaalustada. Parem koordineerimine Euroopa Liidu tasandil tagab ühtse ja tervikliku lähenemisviisi riskihin damisel ja -ohjamisel. Algatus võimaldab ELi 
liikmesriikidel koordineerida oma tegevust rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamisel. 
4. P
OLIITIKA EESMÄRGID  
Arvestades punktis 2 määratlet ud probleeme, soovitakse tervise ohutuse algatusega saavutada 
järgmises tabelis sätestatud eesmärgid. 
 
ET 6   ET Tabel 1. Terviseohutuse algatuse eesmärgid  
Üldeesmärgid  
Kaitsta Euroopa Liidu kodanikke tõhusamalt tõsiste piiriüleste terviseohtude eest ja tagada inimeste kõrgetasemeline tervisekai tse, kujundades ja rakendades ELi poliitikat ja 
meetmeid  
Erieesmärgid  
Tugevdada kõigi tõsiste piiriüleste terviseohtude tõrjet, rakendades terviklikku ja kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmab v almisolekut ja tõrjemeetmete kavandamist, riskiseiret, -
hindamist ja -juhtimist (sh riskist teatamist)  
Valmisoleku- ja tõrjekavad  Riskiseire ja -hindamine  Riskijuhtimine ja riskist teatamine  
Töötada välja ühine lähenemisviis valmisoleku kavandamiseks ELi tasandil kõigi tõsiste piiriüleste terviseohtude puhuks, 
tagades ühtsuse ja sektorite koostalitlusvõime ELi ja 
liikmesriikide tasandil ning võrdse juurdepääsu ravimitele.
 Luua vajalikud tingimused, et tagada terviseohtude ühtne ja terviklik identifitseerimine ja nendest 
teatamine ning tervisele mõjuva ohu hindamine eriti 
multidistsiplinaarsete mõõtmega tervisekriiside puhul.– Luua vajalikud tingimused, et tugevdada ja tõhustada 
koordineerimist liikmesriikide, rahvusvaheliste organite ja 
komisjoni vahel selleks, et tagada ühtne ja kõikehõlmav 
lähenemisviis tõsiste piiriüleste terviseohtude 
tõrjemeetmete tõhusaks haldamiseks kogu ELis. 
– Luua ühised ja koordineeritud teavitamisstrateegiad ning 
lihtsustada nende rakendamist, et vältida vastuoluliste või 
eksitavate sõnumite edastamist üldsusele.
 
Tegevuseesmärgid  
Valmisoleku- ja tõrjekavad  Riskiseire ja -hindamine  Riskijuhtimine ja riskist teatamine  
– Koostada ja ajakohastada võrreldavad ja sidusad üldise valmisoleku ja tõrjekavad ning tegevuskavad konkreetsete 
ohtude, eelkõige gripipandeemia puhuks ELi tasandil. 
– Töötada välja ja leppida kokku ühised ja konkreetseid 
vajadusi arvesse võtvad ELi kriteeriumid terviseohust 
teatamiseks, et tagada Euroopa Liidu rahvatervise sektori kindel, jätkusuutlik ja paindlik toimimine, mis vastaks 
rahvusvaheliste tervis e-eeskirjade nõuetele. 
– Luua vahend, et tagada võrdne juurdepääs ravimitele, nt ühise 
hankemehhanismi kaudu.
 – Tugevdada olemasolevaid seire- ja 
teavitamismehhanisme ning -struktuure, 
kooskõlastada paremini nende tegevust ja tagada jätkusuutlikkus. 
– Luua kindel, usaldusväärne, sektoriteülene ja 
kiiresti kättesaadav suutlikkus rahvatervise ohtude hindamiseks ning seda tugevdada. 
 
– Luua olemasolevate struktuuride baasil tõhustatud koordineerimise mehhanism tõsiste piiriüleste terviseohtude (v.a nakkushaiguste) puhuks.
 – Tugevdada suutlikkust ja menetlusi ning luua 
jätkusuutlik struktuur rahvatervise tõrjemeetmete 
koordineerimiseks ELi tasandil iga piiriülese rahvatervisekriisi puhuks. 
– Määratleda selgelt kõnealuse struktuuri/asutuse tegevuse 
ulatus, anda sellele ulatuslikud riskijuhtimise volitused ELi tasandil ja tagada liikmesriikide kindel koostöö. 
– Tugevdada terviseohuga seotud riski- ja 
kriisikommunikatsioonimeetmeid, tagada kiire teabevahetus ning leppida kokku teabeedastamise kord ja 
strateegia.
 
 
ET 7   ET 5. POLIITIKAVALIKUD  
Et ühtne raamistik  hõlmaks kriisiohjamise kõigi aspekte,  sisaldab iga esita tud valik lahendusi 
valmisoleku- ja tõrjekavade koostamiseks ning riskiseire, -hindamise ja -juhtimise 
korraldamiseks. 
Valikutes määratletud meetmed on erinevad ja sõltuvad valmisolekukavade rakendamise 
tasemest, sisulise suutlikkuse nõuetest, liikmesr iikide rakendamiskohustust est, riskihindamise 
mitteametlikust või ametlikust iseloomust ja ELile riskijuhtimise valdkonnas antud volitustest: 
• 1. valiku – status  quo – puhul ei ole lisameetmeid ette nähtud ning see vastab 
põhistsenaariumile. 
• 2. valik hõlmab täiendavaid meetmeid, mis põhinevad leebetel vahenditel, eelkõige 
nõukogu soovitustel, et tagada liikmesr iikide kaasamine ja tihedam koostöö 
olemasolevate struktuuride ja süsteemide vahel. Selle valiku puhul ei võeta õiguslikult siduvaid meetmeid. 
• 3. valik sisaldab ettepanekut õigusliku r aamistiku loomiseks, milles sätestatakse 
liikmesriikidele siduvad meetmed valmisoleku kavandamiseks, õiguslik alus vabatahtlike meetmete jaoks ja kehtestatakse kriisiohjamise kindel struktuur. Selle valiku eesmärk on muuta kehtivat nõuko gu ja Euroopa Parlamendi otsust 
nakkushaiguste kohta ning laiend ada seda tõsistele piiriüle stele terviseohtudele, mis 
on seotud bioloogiliste (v.a nakkushai guste), keemiliste või keskkonnaalaste 
teguritega. Selle valiku puhul ei sisalda õigus lik raamistik riskihindamist käsitlevaid 
sätteid, sest need eeldavad tihedamat koostööd olemasolevate struktuuride ja 
süsteemide vahel ja on ette nähtud olem asolevate puuduste kõrvaldamiseks nendes 
valdkondades. 
Kolme valikuga seotud meetmete kokkuvõt e on esitatud lisa tabelis 3. 
6. 
MÕJU ANALÜÜS  
6.1. 1. valik: Status quo/põhistsenaarium — säilitada meetmete praegune tase 
Selle valiku korral jääks kehtima praegune ol ukord ning punktis 2 kirjeldatud probleemid 
jääksid lahendamata.  
6.2. 2. valik: tõsiste piiriüleste terviseohtude käsitlemine eraldi ja  erinevalt; koostöö 
edendamine ELi tasandil kasutades vabat ahtlikul lähenemisviisil põhinevaid 
leebeid vahendeid; puuduvad juriidiliselt siduvad meetmed. 
Mõju rahvatervisele.  Mõju rahvatervisele suureneks, se st koos rahvatervis e kaitsestruktuuride 
ja -mehhanismide tõhususe, mõjususe ja sidusu se suurenemisega paraneks üldine valmisolek 
ja toimimine kriisiolukorras. Seda oleks võimali k saavutada ELi soovitustega, mida toetavad 
liikmesriigid. Siiski sõltuks nende meetmete pos itiivne mõju liikmesriikide tahtest nõustuda 
nende mittesiduvate soovitustega ja neid rake ndada. Teataval määral võimaldab kõnealune 
valik suurendada üldise valmisoleku sidusust,  parandada olemasolevate teavitamisvahendite 
 
ET 8   ET koordineerimist ja tugevdada riskihindamise suutlikkust. Tõrjemeetmete koordineerimist ELi 
tasandil toetav riskijuhtimise struktuur olek s jätkusuutlik, kui volitused oleksid selgemalt 
sõnastatud, see parandaks tervis eohtudega seotud kriisiohjamise, sealhulgas teabevahetuse, 
tõhusust. Käesoleva valiku mõjul paraneks tõenäoliselt riigihangete siseriik lik kord ning oleks 
paremini tagatud võrdne juurdepääs ravimite le. Siiski jääksid kavandatud meetmed vaid 
hangete eest vastutavate siser iiklike asutuste tasandile koo stööd ning ostujõud ja võimalus 
paremate lepingutingimuste saamiseks oleks parimal juhul ikkagi vähene. 
Sotsiaalne mõju.  Juhul kui liikmesriigid rakendavad kokkul epitud juhiseid ja soovitusi, oleks 
täiustatud riskijuhtimisel ja  eelkõige riskist teavitamise paremal koordineerimisel soodne 
mõju kodanikele, sest ELis avalikkusele edasta tavad teated oleksid järjepidevamad ning 
toetaksid usku, et tervisekaitseasutused tu levad kriisiohjamisega toime. Paraneks 
sektoritevaheline koostöö, mis tuge vdaks rahvatervise kaitset. Ravimitele võrdse juurdepääsu 
tagamise osas võimaldaks see valik jagada liikmesriikide oskust eavet ja parandada 
solidaarsust hankemenetluste ettevalmistamisel. 
Mõju majandusele.  2. valik võib kiirendada konkreetse ohuga seotud riskihindamist ja -
juhtimist. ELi tasandi täiustat ud struktuurid ja süst eemid võimaldaksid suurendada suutlikkust 
kontrollida ja leevendada olukorda tõsise p iiriülese terviseohu korral ning pehmendada 
sellega kaasnevaid majanduslikke tagajärgi. See võimaldaks mini meerida häireid siseturu ja 
väliskaubanduse toimimisel ning vähendada  majanduslikku kahju. Siiski sõltuks see 
võimalike mõju peamiselt liikmesriikide heast ta htest. 2. valik võib mõjutada positiivselt 
asjakohaste toodetega seotud innovats iooni ning teadus- ja arendus tegevust. Siiski ei tagaks 
see valik juurdepääsu paranemist ravimitele.  
Finantsmõju . Käesoleva valikuga ei kaasne liikmesr iikidele ega sidusrühm adele lisakulutusi, 
sest finantsolukord on sa ma, mis 1. valiku puhul. 
Halduskoormus.  Käesoleva valiku korral väheneks  liikmesriikide ja komisjoni 
halduskoormus, sest kahe asjakohase organi — va rajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi 
võrgustiku ning terviseohutuse komitee — vo litused oleksid selgelt määratletud, mis 
vähendavad tegevuse kattumist. Väheneks ka liikmesriikide halduskoormus, mis on seotud 
juurdepääsu tagamisega ravimitele, sest riiklikke ekspertteadmisi on kavas jagada. 
ELi lisaväärtus.  ELi lisaväärtust suureneb, sest para neb piiriüleste terviseohtudega seotud 
valmisoleku ja tõrjemeetmete koordineerimine ELi tasandil. 
6.3. 3. valik: laiendades kehtivaid õigusakte luua ELi ühine õigusraamistik, mis 
hõlmaks kõiki tõsiseid piiriü leseid terviseohte; parane b koostöö ja rakendatakse 
õiguslikult siduvaid meetmeid. 
Mõju rahvatervisele.  Selle valiku korral paraneks märk imisväärselt ELi kodanike kaitse 
tõsiste piiriüleste terviseohtude  vastu ning rahvatervise kaitses truktuuride ja -mehhanismide 
tõhusus ELi tasandil. See võimaldaks koostada si dus valmisolekukava, mis toetuks jagatud ja 
ühistele kohustuslikele standardite le ning tagada paremini koordi neeritud ja tasakaalustatud 
tõrjemeetmed kõikide tõsiste piiriüleste te rviseohtude korral. Näiteks vajavad kõik 
liikmesriigid valmisolekukava, mis hõlmaks nii tervisemeetmeid kui ka muid elutähtsaid sektoreid. Lisaks tuleb luua struktuure ja  saavutada võimekus, mis vastab kokkulepitud 
soovitavate tegevuste nimekirjale. Käesolev a valiku rakendamisel saavutataks sidusam ja 
terviklikum lähenemisviis, mis hõlmab tõsiste piiriüleste terviseohtude kindlakstegemist ja 
hindamist ning nendest teatamist. Ühiseid hank eid võimaldava õigusliku aluse kehtestamisel, 
 
ET 9   ET paraneks käesoleva valiku korral oluliselt liikmesriikide võrdne juurdepääs ravimitele, mis 
tagaks ELi kodanike parema kaitse kogu liidus. Lisaks muutuks piiriü leste terviseohtude 
korral tehtav valdkonnaülene koostöö tõhusamaks,  mis samuti parandab rahvatervise kaitset. 
Sotsiaalne mõju.  Lisaks juba 2. valiku puhul täheldatud mõjule, seoses parema koostöö ja 
teavitamisega, võimaldaks koordineeritud lähene misviis ravimite puhul suurendada usaldust 
tervisekaitseasutuste võetud meetmete suhtes, sest  need toetuksid kindla le õiguslikule alusele. 
Liikmesriikide jaoks, kes otsustavad osaled a ühishangetes, tagaks ühine mehhanism 
haavatavate rühmade parema kaitse, tagade s garanteeritud varustamise ja edendaks 
liikmesriikidevahelist solidaarsust, tagades haavatavate rühmade ühise minimaalse kaitsetaseme. 
Mõju majandusele.
 2. valiku all kirjeldatud positiivne mõju võib olla veelgi suurem, sest 3. 
valiku kohaselt kavandatavad meetmed põhineks id siduvatel lepingutel. Ühise mehhanismi 
loomine ravimite hangeteks suurendab medits iinitoodete tarnimist ja  soodustab uute toodete 
väljatöötamist toetudes pikaajalistele lepingutele rahvatervise sektoriga. 
Finantsmõju.  Valmisoleku valdkonnas tekib nii liikmesr iikide kui ka ELi tasandil eeldatavasti 
lisakulusid, eelkõige seoses inimressursside ja tehnilise varustusega. Riskihindamisega seotud puuduste kõrvaldamiseks vajatakse igal aasta l ELi tervishoiuprogrammist lisarahastamist 
ligikaudu 500 000 euro ulatuses, et luua raamle ping ja tagada vajaduse korral juurdepääs 
oskusteabele. Eesmärk oleks luua tervisekaits easutuste ning konkreetse te ohtude hindamisel 
pädevate asutuste riiklike kont aktpunktide alaline võrgustik. Ka vandatavatel meetmetel, mis 
käsitlevad tõhustatud koostööd, puudub olulin e finantsmõju, sest nad põhineksid 
olemasolevatel mehhanismidel ja struktuuridel. 
Halduskoormus.
 Rahvatervise riskijuhtimise haldamist saaks oluliselt parandada, kui 
korraldada oleks vaja vaid ühe ekspertkomisjoni tegevust. 
ELi lisaväärtus.  Tervisekaitse valdkonnas strateegilis e ja tehnilise koostöö korraldamine ELi 
tasandil võimaldaks 3. valiku korral suurendada ELi lisaväärtust kõikides valmisoleku- ja 
tõrjekavade ning riskihindamise ja -juhtimiseg a seotud aspektides. See oleks võimalik tugeva 
õigusliku vahendi olemasolu korral, mis hõlmaks kõi ki tõsiseid piiriüleseid terviseohte. Luues 
õigusliku aluse ravimite ühise hankemehhani smi toimimiseks, oleks käesoleva valiku 
lisaväärtus ka valmisoleku- ja tõrjesuutlikkuse suurenemine piiriüleste terviseohtude korral 
kogu ELis. 
Rahvusvaheline mõju.  Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamist liikmesriikides saaks 
ELi tasandil paremini koordineerida ning ELi ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni 
koostööd rahvusvahelise ulatuseg a rahvatervisealaste hädaolukor dadega seotud valmisoleku 
ja tõrjemeetmete osas saaks tihendada, mis a itaks tõhustada ülemaailmset terviseohutust. 
7. MÕJU VÕRDLUS  
Tabel 2. Poliitikavalikute võrdlus 
Üldine hinnang:  0 Põhistsenaarium, mõju puudub 
+ positiivne mõju ++ märkimisväärne positiivne mõju  - negatiivne mõju -- märkimisväärne negatiivne mõju  
 
ET 10   ET Hindamiskriteeriumid  1. valik  2. valik  3. valik  
1. ELi kodanike parem kaitstus tõsiste piiriüleste terviseohtude vastu  0 + ++ 
2. Paremad rahvatervise kaitsestruktuurid ja -süsteemid     
2.1. Ühtne ja terviklik üldine lähenemisviis, mis hõlmab kõiki 
tõsiseid piiriüleseid terviseohte  0 + ++ 
2.2. Paremad valmisoleku- ja tõrjekavad ning ühine lähenemisviis 
ELi tasandil kõigi tõsiste piiriüleste terviseohtude puhul  0 + ++ 
2.3. Parem riskiseire ja -hindamine  0 + ++ 
2.4. Parem koordineerimine ja riskijuhtimine  0 + ++ 
2.5. Parem teavitamine kriisisituatsioonis  0 + ++ 
3. Sotsiaalne mõju  0 + ++ 
4. Majanduslik mõju  0 + ++ 
5. Finantsmõju  0 - - 
6. Halduskoormus  0 0 - 
7. ELi lisaväärtus  0 + ++ 
8. Rahvusvaheline mõju  0 + ++ 
Kokku  0 9 18 
Käesolev võrdlus keskendub 2. ja 3. valikule, mille puhul võib eeldada uut mõju. 2. ja 3. 
valikul on mitmeid erinevusi, mis t oovad esile 3. valiku lisaväärtuse.  
Mõlema valiku mõju rahvatervisele  väljendub üldise olukorra pa ranemises kriisidega seotud 
valimisoleku ja tõrjemeetmete osas. Kuna 2. valiku puhul kohaldatakse vabatahtlikku 
lähenemisviisi, ei ole positiivne mõju tagat ud, sest see sõltuks vaid liikmesriikide võetud 
kohustustest. Seevastu 3. valiku puhul kehtes tatakse ühised kohustuslikud standardid, mis 
võimaldaksid parandada koordineerimist ELi ta sandil. Mõlema valiku puhul paraneb riskist 
teatamine ja riskihindamine . Siiski tagaks 3. valik ühtsema ja terviklikuma lähenemisviisi, 
sest loodaks koordineerimise süsteem. 3. valiku puhul suureneks riskihindamise suutlikkus ja 
see võimaldaks kõrvaldada praegused risk ihindamise suutlikkusega seotud puudused. 
Riskijuhtimise ja kriisio hje osas võimaldaks 2. valik üldi st olukorda parandada, sest kahe 
komitee volitused määratletaks selgemini. Siiski võimaldaks 3. valik kaks komiteed ühendada, mis looks kindla aluse kriisiohjamisek s kõigi tõsiste piiriüleste terviseohtude 
korral. Riskijuhtimine ja riskist teavitamine
 paraneks samuti mõlema valiku puhul, kuid 
3. valiku korral tagaks teavitajate ja kriisiohjajate seotus, et teavitamisstrateegia koostatakse 
osana rahvatervise ohu tõrjumist käs itlevast üldisest lähenemisviisist. 
 
ET 11   ET 8. JÄRELDUSED JA RAKENDUSETTEPANEKUD  
Kõige suurem on mõju tervisel e 3. valiku puhul, sest see loob kodanikele tõsiste piiriüleste 
terviseohtude eest parima kaitse. Selles tehakse ettepanek luua ra hvatervise kaitsestruktuuri ja 
-süsteemi üldine raamistik, mis kohustab liikme sriike koostama valmisol eku- ja tõrjekava. 
See muudaks teatamise Euroopa Liidu tasa ndil kohustuslikuks ning kahe olemasoleva 
komitee ühendamisega kehtestataks selge kord kõikide rahvatervisega seotud ohtude 
tõrjumiseks. 
3. valiku puhul suureneb kõige rohkem ka ELi lisaväärtus ja see vastab paremini Lissaboni 
lepingu peamistele eesmärkidele tagada kõigi tõ siste piiriüleste terviseohtude puhul inimeste 
tervise kaitse kõrge tase. 
Selle valiku õiguslik vorm oleks seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastuvõetud Euroopa 
Liidu õigusakt , millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 1998. aasta 
otsus nakkushaiguste kohta, kuid võetakse üle selle sätted ja laiendatakse neid bioloogilistest, keemilistest ja keskkonnateguritest  põhjustatud terviseohtudele. 
9. S
EIRE JA HINDAMINE  
Valmisoleku ja tõrjekavade ning riskihindamise ja -juhtimisega seotud poliitikameetmete 
süstemaatiline järelevalve tagatakse õigusakti rakendamise hindamisega. 
Komisjon esitab Euroopa Pa rlamendile ja nõukogule korrapä raselt aruande õigusakti 
rakendamise kohta. Terviseohutuse algatuse ga seotud struktuuride ja mehhanismide 
toimimise tõhususe hindamisel lähtutakse liikme sriikide igal aastal esitatavast teabest ning 
teaduslikku tuge saadakse spetsialiseeritud as utustelt ja organisatsio onidelt, nagu näiteks 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Kes kus, Maailma Terviseorganisatsioon ja Euroopa 
Ravimiamet. Aruandlussüsteemi pea heaks kiitma ja rakendama uus komitee. 
Üksikasjalikum ülevaad e liikmesriikide olemasolevast su utlikkusest ja meetmetest ning 
valmisoleku-, riskihindamise, riskijuhtimise- ja  teavitamise kavadest seoses terviseohtudega 
(v.a nakkushaigused) on praegu koostamisel. See võimaldab näitajaid veelgi täpsustada ja 
kasutada neid võrdlusena edusammude mõõtmise l pärast õigusliku algatuse heakskiitmist. 
10. LISA 
Tabel 3. Ülevaade kolmes valiku raames väljapakutud meetmetest  
 
ET 12   ET LISA: Tabel 3. Ülevaade kolmes vali ku raames väljapakutud meetmetest  
1. valik: säilitada praegune olukord  
 2. valik: kehtestada leebed meetmed  3. valik: kehtestada ELi ühine õigusraamistik, mis hõlmab kõiki tõsiseid 
piiriüleseid terviseohte  
Valmisoleku- ja 
tõrjekavad  Üldiste ja gripipandeemiat käsitlevate valmisolekusuuniste rakendamise järelevalve; 
õppuste ja koolituste korraldamine; 
parimate tavade vahetamine.
 Ühtne lähenemisviis seoses valmisolekukavadega; rahvusvaheliste tervise-eeskirjade 
nõuetega seotud olulisemate suutlikkuse 
standardite kindlaksmääramine; täiustatud sektoritevahelise valmisoleku 
ja koostalitusvõime suuniste koostamine.
 Ühine ELi raamistiku kehtestamine liikmesriikide jaoks, mis hõlmab 
järgmist: – valmisolekukavade ühiste kriteeriumide kehtestamine;  
– korrapärane aruandlus valmisolekukavade rakendamise kohta; 
– koostöö valdkonnaüleste valmisoleku- ja tõrjekavade koostamisel;  – ühiseid minimaalse suutlikkuse standardeid käsitlevate nõuete rakendamine; 
– kokkulepped Euroopa Liidu vajadustele vastavate kriteeriumide kohta 
tõsistest piiriülestest terviseohtudest teatamiseks ELi tasandil ja nende 
rakendamine.
 
Ravimite 
hankemenetlus  Toetus liikmesriikidele, nt hanketingimuste koostamisel; pandeemilise gripi vaktsiini 
tootmisvõimsuse edendamine 
 Lisaks 1. valikuga seotud loetletule:  
toetuse suurendamine innovaatilise meditsiini algatustele ja/või ELi ravimite 
laovarude soetamiseks, 
parem teabevahetus lepingutingimuste kohta
 Õigusliku aluse loomine, et EL saak s koordineerida ühismeetmeid ravimite 
ostmiseks  
Riskiseire ja -
hindamine  Olemasolevaid teatamise ja seiremehhanisme ja -struktuure ei 
tõhustata;  riskihindamine toimub ad hoc  
toetusvõrgustike toel.
 Soovitused liikmesriikidele teatada terviseohtudest kooskõlas Euroopa Liidu 
vajadustele vastavate kriteeriumidega; riskiseire ja -hindamise koordineerimise 
parandamine mitteametlike kokkulepete 
abil; häiresüsteeme hõlmavate käsituslepete 
koostamine. 
 Koordineerimismehhanismi loomine ELi tasemel tõsistest piiriülestest terviseohtudest teatamiseks; 
liikmesriikide kohustus esitada ELi tasandil teavet seoses kõikide rahvusvaheliste tervise-eeski rjade kohaste juhtudega; 
rahvatervise riskihindamise suutlikkusega seotud puuduste kõrvaldamine; 
komisjoni moodustamine, et toetada neid tegevusi kaardistades olemasolevad riskihinnangud ning parandada sidusust ELi tasandil (seotud peasekretariaadi 
algatusega üldise ohu hindamise kohta). 
 
Riskijuhtimine  Terviseohutuse komitee praeguste 
mitteametlike volituste säilitamine.  Terviseohutuse komitee asendamine ekspertkomiteega 
 Riskijuhtimise sidususe ja koordineerimise parandamine;  ELi meetmete kehtestamine, mis hõlmaksid nõustamist seoses valmisoleku- ja tõrjekavadega ning rahvatervisealas e tõrje koordineerimisega, muid kui 
õigustloovaid akte ja liikmesriikidevahelisi kokkuleppeid; 
uue vahendi loomine ühistegevuse, eelkõige ravimite ühiste hangete 
korraldamiseks 
 
Riskist ja kriisist 
teatamine  Teabevahetuse lihtsustamine terviseohutuse komitee mitteametliku kontaktpunktide võrgustiku toel 
 ELi tasandi koordineerimise korraldamine, mis toetuks ühistele teabejagamise põhimõtetele ja suunistele
 Ühise teavitamisstrateegia koostamine, teabevahendite integreerimine kriisiohjamise protsessi ja teavitajate otsene sidumine riskijuhtide ja otsuste tegijatega.