ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 25.2.2015  
COM(2015) 58 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Lääne-Balkani riikide suhtes kehtivat viisanõude kaotamise järgset 
järelevalvemehhanismi käsitlev viies aruanne vastavalt komisjoni 8. novembri 
2010. aasta avaldusele 
(EMPs kohaldatav tekst)  
 
2 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Lääne-Balkani riikide suhtes kehti vat viisanõude kaotamise järgset 
järelevalvemehhanismi käsitlev viies ar uanne vastavalt komisjoni 8. novembri 
2010. aasta avaldusele 
(EMPs kohaldatav tekst) 
  
1. SISSEJUHATUS  
Alates detsembrist 2009  on endise Jugoslaavia Makedoonia vaba riigi, Montenegro ja Serbia 
kodanikud, kellel on biomeetriline pass,  saanud reisida Euroopa L iidu liikmesriikidesse (v.a 
Iirimaale ja Ühendkuningriiki) viisavab alt kooskõlas määrusega (EÜ) nr 539/20011. Albaania 
ning Bosnia ja Hertsegoviina koda nikel on olnud samasugune viisav aba reisimise õigus alates 
detsembrist 2010. Viisavaba reisimine on olnud senimaani kõnealuste riikide Euroopaga 
lõimumise püüdlustes üks põhisaavutusi. 
Komisjon rõhutas 8. novembri 2010. aasta ju stiits- ja siseküsimuste nõukogule tehtud 
avalduses, et iga Lääne-Balkani riik pidi jä tkama oma viisaküsimuste  tegevuskavas kindlaks 
määratud meetmete rakendamist, et säilitada v iisavaba reisimise korra  terviklikkus. Komisjon 
on kehtestanud viisanõude kaotamise järgse jä relevalvemehhanismi, et hinnata reformide 
jätkusuutlikkust, mille eesmärk on toetada viisavaba reisimise korra terviklikkust. 
Käesolev aruanne on viies viis anõude kaotamise järgset järe levalvemehhanismi käsitlev 
aruanne pärast 2010. aastat2. Aruandes antakse ülevaade viisanõude kaotamise 
järelevalvemehhanismi arengust,  viisavaba reisimise korra toimimisest ning esitatakse 
soovitused reformideks, et vältida nende probl eemide kordumist, mis on pärssinud viisavaba 
reisimise korra rakendamist alates 2010. aastast. 
2. VIISANÕUDE KAOTAMISE JÄRGNE TUGEVDATUD JÄRELEVALVEMEHHANISM  
Komisjoni ja Lääne-Balkani r iikide vaheline dial oog viisavaba reisimis e korra üle toimub 
stabiliseerimis- ja a ssotsieerimisprotsessi raames ni ng 23. ja 24. peatükki käsitlevate 
ühinemisläbirääkimiste raamistikus. Komisj oni ametnikud külastasid 2014. aasta aprillis 
Albaaniat, 2014. aasta mais, juulis ja novemb ris Bosniat ja Hertsegoviinat, 2013. aasta 
novembris endist Jugoslaavia Make doonia vabariiki, 2014. aasta veebruaris, mä rtsis, juulis ja 
oktoobris Montenegrot ning 2014. aasta  veebruaris Serbia t. Liikmesriikide ekspertide abiga 
kontrolliti viisavaba reisimise korraga seotud reformide edenemist ning kvaliteeti. Reformide 
täpsemad üksikasjad on kirjeldatud Euroopa Komisjoni teatises 2014. aasta laienemispaketi 
kohta3. 
Detsembris 2012 hakkasid kõik viisavabadus e saanud Lääne-Balk ani riigid esitama 
komisjonile regulaarset st atistikat ELi suundunud rändev oogude kohta. Novembris 2014 
esitasid viisavabaduse saanud riigid mitu selgitavat arua nnet abinõude kohta, mis on 
kasutusele võetud ELi suunduva eb aseadusliku rände vähendamiseks. 
                                                            
1 Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001. 
2 Eelmiste aruannete viitenumbrid on järgmised: SEK(2011) 695, SEK(2011) 1570, COM(2012) 472 ja 
COM(2013) 836. 
3  KOM(2014) 700. 
 
3 Lääne-Balkani riskianalüüsi võrgustiku toel on Frontex and nud seni välja 47 ohuaruannet. 
Kord kvartalis avaldatavas Lääne-Balkan i riskianalüüsis esitab Frontex kokkuvõtte 
piirikontrolli ning piirkonnast pärit ebasea dusliku rände viimastest suundumustest. Ka 
Europol ja Euroopa Varjupaigaküsimuste T ugiamet (EASO) annavad välja igakuiseid 
aruandeid varjupaigaküsimuste kohta ning iga-aastast aruannet varjupaigaküsimuste 
olukorrast ELis. Nendes aruannetes on antud põhj alik hinnang Lääne-Balk ani riikidest pärit 
rändevoogudele ning ELi liikmesriikide ja asja omaste viisavabaduse saanud riikide 
sammudele, mis on astutud varjupaigamenetluste kuritarvitamise vältimiseks. 
3. VIISAVABA REISIMISE KORRA TOIMIMINE 2013.  AASTAL JA 2014.  AASTA KOLME 
ESIMESE KVARTALI JOOKSUL  
3.1. Arengu ülevaade 
Varjupaigataotluste arv , mille esitasid viie viisavabaduse saanud Lääne-Balkani riigi 
kodanikud ELi liikmesriikides ja Schengeni  lepinguga ühinenud riikides, on pidevalt 
suurenenud alates viisanõude kaotamisest 2009. aastal, saavutades tipptaseme 2013. aastal, 
kui esitati 53 705 taotlust (vt joonis 1)4. 2014. aasta esimese üheksa kuuga esitatud taotluste 
arv oli 2013. aasta sama ajavah emikuga võrreldes 40 % suurem, mis tähendab, et 2014. aastal 
võidakse kõik senised rekordid purustada. 
Viisavabaduse saanud Lääne-Balkani riikide kodanike arv  ELi liikmesriikides ja 
Schengeni lepinguga ühinenud riikides varjupaiga taotluse esitanute kog uarvust (protsendina) 
on samuti alates viisanõude kaotamisest s uurenenud. Pärast rekordilise 11,4 % taseme 
saavutamist 2012. aasta esimese kolme kvartali jooksul oli see näita ja ainuüksi 2014. aasta 
esimese üheksa kuu jooksul 10,7 % (vt joonis 2)5. 
Lääne-Balkani riikidest pärit varj upaigataotlejate sissevool on muutunud aastaringseks 
nähtuseks  – 2014. aasta jaanuaris, märtsis ja juu lis võis täheldada väiksemaid kõrgpunkte, 
mis jäid talviste kõrgtasemete (oktoober 20 13 ja oktoober 2014) vahele (vt joonis 3). 
Varjupaigataotluste arv nende talviste kõrgp unktide vahel oli suur, mille tulemusena 
moodustasid 2014. aasta esimese kolme kvartali taotlused 2013. aasta taotluste koguarvust 
87 %. 
Korduvate taotluste  arv (teist või mitmendat korda va rjupaika taotlejad) on alates 2013. 
aasta algusest samuti suurenenud ja see pü stitas 2014. aasta septembris uue rekordi, 
moodustades taotluste koguarvust 37  % (vt joonis 3). See tähendab, et septembris oli kümnest 
Lääne-Balkani riigist pärit taotlejast ligik audu neli juba esitanud ELis varjupaigataotluse 
enne, kui uuesti varjupaika taotles. 
Endiselt saab kõige rohkem viisavabaduse sa anud Lääne-Balkani riikide varjupaigataotlusi 
Saksamaa (vt joonis 4)6. Lääne-Balkani varjupaigataotleja te koguarvus suurenes Saksamaa 
osakaal 12 %-lt 2009. aastal 75 %-ni 2014. aasta es imese üheksa kuu jooksul. Sellise arengu 
tõttu võttis Saksamaa septembris 2014 vastu õigusakti, millega Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina lisati turvaliste pä ritoluriikide loetellu
7. 
Meetme mõju on veel liiga vara hinnata. Ok toobris 2014 suurenes Saksamaal esitatud 
varjupaigataotluste arv kõikidest viisavabaduse saanud Lääne-Balkani riikidest, osutades uue 
talvise kõrgpunkti algu sele. Samal ajal jäi Rootsis varjup aigataotluste arv stabiilseks. Aja 
                                                            
4 Allikas: Eurostat 
5 Allikas: Eurostat 
6 Allikas: Eurostat 
7 „Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sich ere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer”, 5. november 2014. 
 
4 jooksul võiks Saksamaa varjupaigareform märkim isväärselt mõjutada va rjupaigataotlejate 
ümberjagunemist terves ELis. 
Serbia kodanikud  moodustasid endiselt ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga 
ühinenud riikides varjupaika taot lenud viisavabaduse saanud L ääne-Balkani riik ide kodanike 
seas suurima rühma (2013. aastal 42 %), kuigi ne nde piirkondlik osakaa l on alates viisanõude 
kaotamisest vähenenud (vt joonis 5). Endise J ugoslaavia Makedoonia vaba riigi ning Albaania 
kodanikud kokku moodustasid 2013. aastal Lääne -Balkani riikidest pärit varjupaigataotlejatest 
21 %, kuigi alates viisanõude kaotamisest on Al baania kodanike osakaal pidevalt suurenenud 
ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariig i kodanike osakaal vähenenud. Bosnia ja 
Hertsegoviina kodanikud moodustasid 2013. aastal Lääne -Balkani riikidest pärit varjupaika 
taotlenud isikutest 14 %, nende  osakaal on alates viisa nõude kaotamisest suurenenud. 
Montenegro kodanike osakaal oli mi nimaalne – 2013. aastal oli see 2 %. 
2013. aastal taotlesid ELi liikmesriikides ja Sche ngeni lepinguga ühinenud riikides varjupaika 
kõige rohkem endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kodanikud  – viis taotlejat 1 000 
elaniku kohta (vt joonis 6). Taotluste rohkuse seisukohast olid varjupaigataotluse esitajatest 
teisel kohal Albaania kodanikud – neli taotlejat 1 000 elanik u kohta. Serbia, Bosnia ja 
Hertsegoviina ning Montenegro kodanikud olid va stavalt kolmandad, neljandad ja viiendad – 
kolm, kaks ja üks taotlus(t) 1 000 elaniku kohta. 
Päritolu- ja sihtriikide vaheline geograafiline seos  kaldub rohkem Saksamaa poole kui 
varasematel aastatel (vt joonis 7). Varem esitas enamik Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviina  varjupaigataotlejatest taotluse Saksamaal; 
enamik Albaania varjupaigataotlejatest Prants usmaal, Rootsis, Ühendkuni ngriigis või Belgias; 
Montenegro varjupaigataotlejad Prantsusmaal , Luksemburgis või Rootsis. 2014. aastaks oli 
Saksamaast saanud peamine sihtriik kõigi  Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks. 
Varjupaigataotluste rahuldamise määr
8 vähenes jätkuvalt ELi liikmesriikides ja Schengeni 
lepinguga ühinenud riikides kõiki de viisavabaduse saanud Lään e-Balkani riikide kodanike 
puhul, mis viitab sellele, et enamus esitatud va rjupaigataotlustest olid alusetud (vt joonis 8). 
Siiski ilmnes 2013. aastal viie viisavabadus e saanud riigi vahel mõningane erinevus. 
Varjupaigataotluste rahuldamise määr vähene s Montenegro kodanike puhul 3,7 %-ni, Serbia 
kodanike puhul 2,7 %-ni ja e ndise Jugoslaavia Makedoonia va bariigi kodanik e puhul 1 %-ni. 
Samas sai 8,1 % Albaania varjup aigataotlejatest ja 5,9 % Bosnia  ja Hertsegoviina kodanikest 
rahvusvahelist kaitset ELi liik mesriikides ja Schengeni le pinguga ühinenud riikides, seega 
osutus nendest kahest riigist veidi rohkem taotlusi rahvusvahelise kaitse vääriliseks. 
Viimase aasta jooksul oli Frontexi andmetel viies kõige enam mõjutatud liikmesriigis ja 
Schengeni lepinguga ühinenud riigis alusetute varjupaigataotlus te ja tagasisaatmiste suhe  
ligikaudu 4:19. See näitab, et liikmesriikide võimekus on endiselt piiratud nende kodanike 
tagasisaatmisel, keda on peetud rahvusva helise kaitse saamise jaoks sobimatuks. 
Varjupaigataotlejate tagasisaatmise meetodid o lid peamiste sihtriikide lõikes endiselt 
erinevad: Saksamaa ja Šveits saatsid enamus e varjupaigataotlejates t tagasi kodumaale, 
kasutades selleks sunniviisilise tagasisaatmise  menetlust (v.a talvekuudel, kui Saksamaa 
peatas sunniviisilise tagasisaat mise); Belgia, Luksemburg ja R ootsi otsustasid vabatahtliku 
tagasipöördumise kasuks. 
Frontex tõi oma 2014. aasta Lääne-Balkani riskia nalüüsis seoses liikumisega Lääne-Balkani 
riikidest ELi esile kaks rändega seotud riski : 1) nende ebaseaduslike rändajate teisene ränne, 
                                                            
8 Varjupaigataotluste rahuldamise määr arvutataks e kui (pagulasseisundit, täiendavat kaitset või 
humanitaarkaitset käsitlevate) positiivsete otsuste arv kõikide esimese astme otsuste koguarvust. 
9 Frontex, „Viisanõude kaotamise järgne järelevalvemehhanism”, aruanne nr 46. 
 
5 kes sisenevad ELi üle Kreeka-Türgi piiri ja kasutavad Lääne-Balkani riike transiidiriikidena, 
ning 2) ELi viisavaba reisimise korra kuritarvi tamine Lääne-Balkani riikide kodanike poolt. 
Esimene risk seisnes peamiselt ebaseaduslikus piiriületuses Lääne-Balkani maismaapiiril (piiriületuspunktide vahelised p iirilõigud) ning Lääne-Balkani riik ide ja ELi piiril; teine risk 
varjupaigamenetluste kuritarvitamises, ebaseaduslikus viibimises liikmesriikides ja Lääne-Balkani riikide kodanike tehtud dokumentidega seotud pettustes
10. 
Frontexi andmetel suurenesid 2013. aastal ebaseaduslikud piiriületused  Lääne-Balkani 
maismaapiiril ning Lääne-Balkani riikide ja ELi piiril 27 %. Umbes 40 000-st ebaseadusliku 
piiriületuse juhust olid 22 000 seotud mujalt kui  Euroopast pärit rändajatega, kes kasutasid 
Lääne-Balkani riike transiidiriikidena, ning 18 000 juhtu oli seotud L ääne-Balkani riikide 
kodanikega, sealhulga s Kosovo kodanikega*. Pooled ebaseadusliku pi iriületuse juhtumeist 
toimusid Serbia-Ungari piiril, peamiselt 2013. aasta esimesel poolel. Selle põhjus oli 
tõenäoliselt asjaolu, et Ungari lõpetas varjupaigataotlejate kinnipidamise 2013. aasta esimesel 
poolel, mille tulemusena suuren es tavapäratult eb aseaduslike piiriületu ste ja kolmandate 
riikide kodanike, sealhulgas Lään e-Balkani riikide kodanike esita tud varjupaigataotluste arv. 
Frontexi järgi avastati 5 % võrra rohkem neid juhtumeid, kui Lääne-Balkani riikidest pärit 
kodanikud viibisid ebaseaduslikult  ELis; ajavahemikus 2012–2013 oli selliseid juhtumeid 
38 300. Lääne-Balkani riikide kodanikega seot ud juhtumid (sealhulgas Kosovo kodanikud) 
moodustasid 11 % kõikidest ELis viimasel aasta l avastatud juhtumitest, 2012. aastal oli see 
näitaja 10 %. Albaania, Serbia ja Kosovo kodanikud moodustasid 2013. aastal ebaseaduslikest 
ELis viibijatest vastavalt 42 %, 25 % ja 16 %. Rohkem kui pool avastatud juhtumitest 
registreeriti Kreekas, Saksamaal , Prantsusmaal ja Ungaris. 
Samuti avastas Frontex, et dokumentidega seotud pettused ELis suurenesid  2013. aastal 
18 %. Vaatamata avastatud juhtumite 14 % vä henemisele 2013. aastal, on kolmandate riikide 
kodanike hulgas kõike rohkem albaanlasi, kes üritavad ELi siseneda  võltsitud dokumentidega. 
Nad moodustasid valedokumente kasutavatest Lääne-Balkani riikide kodanikest 85 % , neile 
järgnevad Serbia kodanikud (8 %) ja Kosovo kodanikud (4 %). Kõige levinumad 
valedokumendid, mida Albaania reisijad kasutasi d, olid Kreeka ja Itaa lia isikut tõendavad 
dokumendid.  
3.2. Varjupaigamenetluste kuritarvitamise tõuketegurid ja kuritarvitamise 
vältimiseks kavandatud meetmed 
Lääne-Balkani riikidest pärit va rjupaigataotlejate voogude peamised tõuketegurid  olid 
järgmised: kitsikus, töötus, diskrimineerimin e, piiratud ligipääs tervishoiuteenustele, 
sotsiaalteenustele ja ha ridusele ning Albaania k odanike puhul ka veritasu11. Selleks et nende 
probleemidega tõhusamalt tegeleda, soovitas ko misjon eelmisel aastal viisavabaduse saanud 
riikidel suurendada sihipära se abi andmist rahvusvähemustele, eriti romadele; edendada 
asutustevahelist koostööd ja teabevahetust naabe rriikidega, ELi liikmesriikidega ja vastavate 
ELi ametitega; uurida ebaseadusliku rände vahendajaid ning neid vastutusele võtta; edendada piirikontrolle kooskõlas kodanike  põhiõigustega; korraldada teab e levitamise kampaaniaid 
viisavaba reisimise korra kohta. Kõik L ääne-Balkani riigid on nende valdkondade 
küsimustega ka tegelenud. 
                                                            
10 Frontex, 2014. aasta Lääne-Balkani riskianalüüs. 
* Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO 
Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo 
iseseisvusdeklaratsiooni kohta. 
11 Probleeme on täpsemalt kirjeldatud EASO aruandes „Lääne-Balkani riikidest pärit varjupaigataotlejad”, 
2013. Albaanias on veritasu tegelikud juhtumid väga harvad, kuid seda nähtust kasutatakse endiselt 
ettekäändena varjupaigataotluse esitamiseks. 
 
6 – Albaanias  jätkati kampaaniate korraldamist,  et teavitada kodanikke viisavaba 
reisimise korraga kaasnevatest õigus test ja kohustustest. Samuti tõhustati 
märkimisväärselt romade abiprogrammi, s uurendati riigist väljumise kontrolli ja 
uuriti mitut ebaseadusliku rände vahendaja t. Frontex märgib, et Albaanias on 
kehtestatud rangemad õigusaktid, mis lubavad kodanikel taotleda nimevahetust ainult 
ühe korra ning mis keelavad rändega seot ud rikkumisi toime pannud isikutel nime 
vahetada, mille tulemusena on edukalt vä hendatud varjupaigataotluste arvu peaaegu 
600 taotluselt kuus (jaanuar 2013) umbes 35 taotluseni kuus (detsember 2013)12. 
Bosnias ja Hertsegoviinas  korraldati mitu meediaka mpaaniat, et teavitada 
kodanikke viisavaba reisimis e korraga kaasnevatest õi gustest ja kohustustest; 
kampaaniaid korraldati ka külades, kust oli ELi reisinud suur hulk kodanikke 
varjupaigataotluse esitamise eesmärgil. Riig is korraldati ka peamiste sihtriikide 
esindajatega (k.a Saksamaa ja Rootsi es indajad) mitu kohtumist, kus arutleti 
ebaseadusliku rände vahendajate teema üle,  samuti suleti riigis 22 ebaseaduslikku 
piiriületuspunkti Montenegro piiril ning võeti vastu romade integreerimise tegevuskava keskpikas plaanis. Riigis võeti ro masid käsitleva strateegia raames vastu 
kaks tegevuskava, millest üks käsitleb ro made haridusvajadusi ning teine keskendub 
haridus-, eluaseme- ja tervishoiuprobleem idele, ning riik on teinud jõupingutusi 
romade eluasemevajadustega tegelemisel.  
– Endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis  parandati romade kogukonna 
integreerimist hariduse, kodani ke registreerimise, tööhõiv e ja tervishoiu valdkonnas, 
avati ühised õiguskaitseasutused Serbia ja Kosovoga ning ko rraldati koos nende 
riikidega mitu ühispatru lli. Riik tõhustas koostööd Front exiga, alustas teabe jagamist 
Europoli teabevahetusvõrgu SIENA kaudu ja võttis vastutusele mitu ebaseadusliku rände vahendajat. Frontexi andmetel tugevdas endine Jugoslaavia Makedoonia 
vabariik märgatavalt piirikontrolli, mille  tulemusena suurenes 2013. aastal riigist 
väljumise keeldude arv 41 %
13. 
Montenegros  jätkati rangete piirik ontrollidega, koostöös n aaberriikidega kontrolliti 
ka riigist väljumist; viidi integreeritud piirihalduse strateegia kooskõlla ELi mudeliga; kohaldati oma kr iminaalõigust ebaseadusliku rä nde vahendajate suhtes, 
mille tulemusena viidi läbi kaks ulatus likku politseioperatsiooni 27 kodaniku vastu; 
sõlmiti operatiivkoostöö kokkulepe Europoliga; al ustati stipendiumide jagamist roma 
üliõpilastele; parandati varjupaigatao tlejate ja ebaseaduslike rändajate 
vastuvõtusuutlikkust.  
– Serbias  tõhustati romade abiprogrammi , mis hõlmas tööhõivet, kodanike 
registreerimist ning kohalikele omavalitsustele volituse andmist romade sotsiaalseks kaasamiseks. Riigis jagati info lehti ja loodi valitsuse veebil eht, mille abil teavitatakse 
kodanikke viisavaba reisimise korraga kaasne vatest õigustest ja  kohustustest, lisaks 
võeti vastutusele mitu ebaseadusliku rände  vahendajat ja para ndati teabevahetust 
kõige enam mõjutatud ELi liikmesriikide ja  Schengeni lepinguga ühinenud riikidega. 
Frontex rõhutas ka oma 2014. aasta aruand es Serbia rangete piirikontrollide 
edukust
14. 
3.3. Varjupaigamenetluste kuritarvitamise tõmbetegurid ja kuritarvitamise 
vältimiseks kavandatud meetmed 
Varjupaigamenetluste kuritarvitamise peamised tõmbetegurid  jäid Lääne-Balkani riikides 
samaks, sealhulgas diasporaakogukonna olemasolu vastuvõtvates riikides, 
                                                            
12 Frontex, 2014. aasta Lääne-Balkani riskianalüüs. 
13 Frontex, 2014. aasta Lääne-Balkani riskianalüüs. 
14 Frontex, 2014. aasta Lääne-Balkani riskianalüüs. 
 
7 varjupaigamenetluse kestus, sa adavate rahaliste toetuste s uurus, võimalus kerjata või 
juurdepääs ebaseaduslikule tööturule ning vara semad varjupaigataotlust e rahuldamise määrad. 
2013. aastast võib tuua mitut näid et, kuidas liikmesriigid ne nde tegurite mõju vähendada 
püüdsid. 
– Ungaris  tugevdati 2013. aastal piirikont rolli Serbia piiril ning  keelati 5 400-l Serbia 
kodanikul riiki siseneda, mis on 65 % rohke m kui sellele eelnenud aastal. Peaaegu 
kolm neljandikku Ungari sisenemiskeeldudest väljastati riiki lubatust kauemaks 
jäämise tõttu, toimetulekut tagavate tingimuste mittetäitmise tõttu või suutmatuse tõttu põhjendada riigis viibimise eesmärki. Eelmisel aastal keelas Serbia piirivalve 
riigist väljumise rohkem kui 6 500-l Serb ia kodanikul, kes ei suutnud oma ELis 
viibimise eesmärki põhjendada. Nende kahe  riigi piirivalve hoidis ära ligikaudu 5 
reisija sisenemise Schengeni alale (1 000 reisija kohta), mis on märkimisväärselt 
suurem näitaja kui mis tahes muus ELi välispiiri lõigus
15. 
– Saksamaa  vaatas oma varjupaigamenetluse uuesti läbi 29. septembril 2014 ning lisas 
Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugosl aavia Makedoonia vabari igi ning Serbia oma 
turvaliste päritoluriikide loetellu. Arvestades, et enamik Lääne-Balkani riikidest pärit varjupaigataotlejaid valis 2013. aastal oma pe amiseks sihtriigiks Saksamaa, mõjutab 
see õigusakti muudatus keskpikas plaanis  tõenäoliselt rände voogude jagunemist. 
Mitu liikmesriiki, sealhulgas p eamised ELi sihtriigid (v.a Root si), on vastu võtnud riigisisesed 
õigusaktid, milles antakse kooskõlas varjupa igamenetluste direktiiviga teatavatele 
viisavabaduse saanud L ääne-Balkani riikidele turvalise päritoluriigi  staatus: 
– Albaaniat , mille kodanikud esitasid 2013. aastal  varjupaigataotlused peamiselt 
Prantsusmaal, Ühendkuningriigis, Saksamaal, Ro otsis ja Belgias, käsitavad turvalise 
päritoluriigina Austria, Belgia, Pran tsusmaa, Luksemburg ja Ühendkuningriik; 
– Bosniat ja Hertsegoviinat , mille kodanikud esitasid 2013. aastal varjupaigataotlused 
peamiselt Saksamaal, Prantsusmaal, Rootsis ja Šveitsis, käsitavad turvalise päritoluriigina Austria, Belgia, Tše hhi Vabariik, Saksamaa, Prantsusmaa, 
Luksemburg ja Ühendkuningriik; 
– endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki , mille kodanikud esitasid 2013. aastal 
varjupaigataotlused peamiselt Saksamaal, Belgias, Rootsis ja Prantsusmaal, käsitavad turvalise päritoluriigina Austri a, Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, 
Prantsusmaa, Luksemburg ja Ühendkuningriik; 
– Montenegrot , mille kodanikud esitasid 2013. aasta l varjupaigataotlused peamiselt 
Saksamaal, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Rootsis, käsitavad turvalise 
päritoluriigina Austria, Belgia, Tšehhi  Vabariik, Prantsusmaa, Luksemburg, 
Slovakkia ja Ühendkuningriik;  
– Serbiat , mille kodanikud esitasid 2013. aastal varjupaigataotlused peamiselt 
Saksamaal, Rootsis, Belgias ja Prantsusm aal, käsitavad turvalise päritoluriigina 
Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Ühendkuningriik.  
Turvalise päritoluriigi kontseptsioon tuleks  ühendada teiste va rjupaigamenetluse 
kuritarvitamise vähendamiseks mõeldud meet metega. EASO on teinud kokkuvõtte ka teiste 
reformide kohta, mille tulemusena on varjupaigamenetluse kuritarvitamine viimastel aastatel 
vähenenud, kuid mis samas aust avad taotlejate põhiõigusi: 
                                                            
15 Frontex, 2014. aasta Lääne-Balkani riskianalüüs. 
 
8 – kõrgetasemelised külaskäigud asjaomaste sse riikidesse ning koostöös kohalike 
vabaühenduste ja omavalitsustega korraldat ud teavituskampaaniad, et valgustada 
trüki- ja elektroonilise meedia abil kodanikke viisavaba reisimise korraga 
kaasnevatest õigustest ja kohustustest; 
– jätkuv operatiivkoostöö asjaomaste  riikide ametiasutustega; 
– rahaliste hüvitiste, näiteks taskuraha ja rahalise tagasipöördumistoetuse 
vähendamine, et kahandada varjupaigamenetluste kuritarvitamise finantsstiimuleid; 
– varjupaigamenetluste kestuse l ühendamine, kasutades kõrghooajal 
varjupaigajuhtumite hindamiseks rohkem t öötajaid või kehtestades kiirmenetluse, 
mis võimaldab kõrghooajal taotlused kiires ti läbi vaadata või mida kohaldatakse 
konkreetsete riikide kodanike suhtes. 
3.4. Muud ELi viisavaba reisimise korraga seotud sammud 
Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid juunis 2013 vastu läbivaadatud varjupaigamenetluste 
direktiivi  (direktiiv 2005/85/EÜ). Direktiiv jõustub juunis 2015 ning sellega luuakse uued 
vahendid varjupaigasüsteemi kuritarv itamise vältimiseks. Näiteks piiratakse taotlejate õigust 
jääda riiki, kui nad esitavad teise varjupaigataotluse, mis ei sisalda võrreldes eelmise 
taotlusega uusi elemente, või kui teine taotlus esitatakse selleks, et ära hoida taotleja 
tagasisaatmine. Direktiivi kohaselt võib riiki jäämise õigust piirat a ka taotlejate puhul, kes on 
esitanud kolm või enam varjupaigataotlust.  Nende õigusnormidega ei tehta erandit non-
refoulment 'i põhimõttes,  millest tuleb alati kinni pidada. 
Euroopa Parlament ja nõukogu muutsid detsembris 2013 ka viisamäärust  (määrus 539/2001), 
millega kehtestati viisavabaduse peatamise mehhanism, mis võimaldab erandkorras ja 
ajutiselt peatada kolmandate riikide kodanike suhtes kehtestatud viisavabastuse. Seda 
mehhanismi võib kohaldada üksnes ajutise meetmena  ja vaid hädaolukorras. Ükski liikmesriik 
ei ole seni veel viisavabaduse pe atamise mehhanismi kasutamist palunud. 
4. JÄRGMISED SAMMUD  
Enamik viisavabadusega hõlmatud Lääne-Balkan i riikide kodanikke on  heausksed reisijad, 
kellel on ELi reisimiseks õiguspärased alus ed. Viisavaba reisimise kord on täitnud oma 
eesmärgi – see on suurendanud in imestevahelist suhtlemist Lä äne-Balkani ja ELi kodanike 
vahel, sealhulgas suhtlust liikmesriikide diasporaakogukondadega , edendanud ärivõimalusi ja 
kultuurivahetust ning andnud viisavabaduse saa nud riikide kodanikele võimaluse õppida ELi 
paremini tundma. Kõik asjaomased Lääne- Balkani riigid on välj endanud soovi jätkata 
reformidega, mis on vajalikud nende kodanike viisavaba reisimise õiguse säilitamiseks. 
Siiski on viisavaba reisimise korda alates viisanõude kaotamisest mõjutanud 
varjupaigamenetluste kuritarvit amine. Olukord on endiselt va stuvõetamatu ja nõuab reforme 
nii viisavabaduse saanud Lääne-Balkani riik ides kui ka kõige enam mõjutatud ELi 
liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides. 
Komisjon ärgitab kõiki Lääne-Balkani riike kinn itama oma poliitilist tahe t viisavaba reisimise 
korra jätkamiseks ja viima kohap eal ellu tõhusaid strateegiai d. Kõik viisavabaduse saanud 
riigid peavad olema suutelised näitama varj upaigataotlejate koguarvu jätkuvat langustrendi. 
Komisjon soovitab, et iga viisavabadus e saanud Lääne-Balkani riik peaks: 
(1) Suurendama sihtotstarbelist abi, mida  antakse vähemusrahvustele , eriti romadele, 
et edendada nende pikaajalist sotsiaal-m ajanduslikku lõimumist, kasutades selleks 
haridus-, tööhõive- ja kutsekoolitusprogramme  ning rakendades riiklikke strateegiaid 
 
9 ja kohalikke abimeetmeid, mida toetatakse olemasolevatest ELi abimeetmetest ja 
liikmesriikide pakutavatest kahepoolsetest abimeetmetest. 
(2) Tugevdama kooskõlas ELi ja liikmesriik ide õigusaktidega piirihalduse, rände, 
varjupaiga andmise ning ta gasivõtmise valdkonnas operatiivkoostööd ja 
teabevahetust  naaberriikide, ELi liikmesriikide, Schengeni lepinguga ühinenud 
riikide ja Euroopa Komisjoniga ning vaja duse korral ka Frontexi, Europoli ja 
EASOga. 
(3) Tihedas koostöös ELi liikmesriikide ja Schengeni lepinguga ühinenud riikide 
õiguskaitseasutuste ning Europoliga uurima ebaseadusliku rände vahendajaid  ja 
võtma vastutusele need, kes võimaldavad viisavaba reisimise korda kuritarvitada. 
(4) Tõhustama piirikontrolle , järgides samas rangelt kodanike põhiõiguseid, ja seadma 
sisse tihedama koostöö ELi liik mesriikidega, kes vastutavad otseselt ELi välispiiri 
haldamise eest. 
(5) Edendama teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid  eesmärgiga 
selgitada kodanikele viisavaba reisimisega kaasnevaid õigusi ja kohustusi, sealhulgas 
anda teavet viisavabaduses t tulenevate õiguste mis tahes rikkumisega kaasneva 
vastutuse kohta. 
Lisaks soovitab komisjon ELi liikmesriikidel ja  Schengeni lepinguga ühinenud riikidel, keda 
on tabanud suurim Lääne-Balkanilt pärit alusetute varjupaigataotl uste tulv, kaaluda järgmiste 
lisameetmete võtmist. 
(1) Kui võimalik, ühtlustada  varjupaigamenetlused  viisavabaduse saanud Lääne-
Balkani riikide kodanike jaoks, näiteks kasutades kõrghooajal varjupaigajuhtumite 
hindamisel rohkem töötajaid või kehtes tades kiirmenetluse, mis võimaldab 
kõrghooajal taotlused kiiresti läbi vaad ata, või mida kohaldatakse konkreetsete 
riikide kodanike suhtes. Kui asjakoha ne, kaaluda turvalise päritoluriigi 
kontseptsiooni kasutamist riigisiseste varjupaigamenetluste reformimise osana. 
(2) Kaaluda rahaliste hüvitiste  (nt taskuraha ja rahalis e tagasipöördumistoetuse 
vähendamine), ettevaatlikumat ja val ikulisemat kasutamist , et kahandada 
varjupaigamenetluste kurita rvitamise finantsstiimuleid. 
(3) Korraldada kõrgetasemelised külaskäigud  asjaomastesse riikidesse ning 
organiseerida koostöös kohalike va baühenduste ja omavalitsustega 
teavituskampaaniad , et valgustada trüki- ja elek troonilise meedia abil kodanikke 
viisavaba reisimise korraga kaasne vatest õigustest ja kohustustest. 
(4) Tugevdada operatiivkoostööd ja teabevahetust  asjaomaste riikide ametiasutustega, 
kasutades selleks muu hulgas kontaktametnikke. 
Komisjon jätkab praeguse viisanõude kaotam ise järgse järelevalvemehhanismi abil nende 
meetmete rakendamise hindamist ning annab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru 2015. aastal. 
 
10 5. STATISTIKA  
Joonis 1: Viisavabaduse saanud Lääne-Balkan i riikidest pärit kodanike esitatud 
varjupaigataotlused ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides  
 
Joonis 2: Varjupaigataotluste koguarv ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga 
ühinenud riikides koos Lääne- Balkani riikide osakaaluga 
 
 
11 Joonis 3: Lääne-Balkani riikide varjupaigat aotlused hooajaliselt, alates 2009. aastast 
 
Joonis 4: Peamised Lääne-Balkani riikid est pärit kodanike varjupaigataotlusi 
vastuvõtvad ELi liikmesriigid ja Sc hengeni lepinguga ühinenud riigid 
 
 
12 Joonis 5: ELi liikmesriikides  ja Schengeni lepinguga üh inenud riikides varjupaika 
taotlenud Lääne-Balkani riikidest pä rit kodanike jaotumine riigiti 
 
Joonis 6: Lääne-Balkani riikidest pärit ko danike suundumus esitada varjupaigataotlus 
ELi liikmesriikides ja Scheng eni lepinguga ühinenud riikides16 
 
                                                            
16 ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides esitatud varjupaigataotluste arv jagatud 
rahvaarvuga. 
 
13 Joonis 7: Peamised Lääne-Balk ani riikidest pärit varjupai gataotlejate sihtriigid ELi 
liikmesriikide ja Schengeni le pinguga ühinenud riikide hulgas 
 
 
 
14 
 
 
 
15 
 
Joonis 8: Lääne-Balkani riikide varj upaigataotluste rahuldamise määr ELi 
liikmesriikides ja Schengeni  lepinguga ühinenud riikides