(2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Prantsusmaa kohta. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Prantsusmaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on see seotud valitsemissektori suure võla ja konkurentsivõime nõrkusega tootlikkuse vähese kasvu tingimustes, millel on piiriülene mõju.

(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles reageerima kriisile majanduslikult kooskõlastatult, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle peaks olema demokraatlik järelevalve ja sõltumatu kohtulik kontroll.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Tuleb jätkuvalt rakendada meetmeid, et piirata ja kontrollida pandeemiat, tugevdada riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet, leevendada sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ettevõtetele ja kodumajapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning tagada töökohal piisavad tervishoiu- ja ohutustingimused eesmärgiga alustada taas majandustegevust. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada kohe, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja põhivarustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid tegeleda COVID-19 pandeemia erakordse mõjuga. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Rahavoogudega seotud surve leevendamiseks võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Prantsusmaad kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata raskustest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on piirkondade eripärast sõltuvalt tõenäoliselt erinevad. Selle tagajärjed annavad eriti tunda suurel määral turismist (nagu äärepoolseimad piirkonnad) ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti eeldavatest sektoritest sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Prantsusmaal suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse aeglast suurenemist pealinnapiirkonna, suurte linnade ja ülejäänud riigi, linna- ja maapiirkondade ning metropoli ja äärepoolseimate piirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)Prantsusmaa esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 1,4 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018.–2019. aasta koguarvestuses kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Prantsusmaal 2019. aastal.

(12)Valitsus kavandab 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalse eelarvepositsioon halvenemist: eelarvepuudujääk suureneb 3,0 %-lt SKPst 2019. aastal 9,0 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal stabiliseerus 98,1 % juures, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(13)COVID-19 pandeemiale reageerimisel ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Prantsusmaa võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustavad need eelarvemeetmed 1,9 % SKPst. Meetmete hulgas on osalise töötuskindlustusskeemi rahastamine (1,1 % SKPst), lisakulutused tervishoiuteenuste tõhustamiseks ning tervisekindlustushüvitiste ja tervishoiutöötajate töötasu suurendamiseks (0,4 % SKPst), solidaarsusfondi loomine, et anda otsetoetust väikestele ja väga väikestele ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Prantsusmaa andnud teada meetmetest, millel ei ole eelarvele otsest mõju, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust ja mis 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustavad SKPst 17 %. Nende meetmete hulgas on ettevõtete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksu- ja käibemaksukrediidi kiirem tagastamine ning sihtotstarbelise reservi loomine strateegiliste ettevõtete otseseks toetamiseks omakapitaliinvesteeringute (3,1 % SKPst) ja laenugarantiide (13,9 % SKPst) kaudu. Üldiselt on Prantsusmaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,9 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal olema 116,5 % ja 2021. aastal 111,9 %.

(15)20. mail 2020 esitas komisjon Prantsusmaa kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riigis ei järgitud 2019. aastal võlareeglit ja 2020. aastaks kavandatakse eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamist. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud.

(16)Prantsusmaa tervishoiusüsteem võimaldab saavutada häid tulemusi. COVID-19 kriis on aga toonud esile puudused süsteemi valmisolekus pandeemiapuhangutele reageerida. Nende hulgas on i) raskused selle tagamisel, et tervishoiutöötajad, kriitilise tähtsusega varustus ja isikukaitsevahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad, ning ii) varjatud struktuursed probleemid. Esimese punkti puhul pidi Prantsusmaa mobiliseerima oma meditsiinitöötajate, parameedikute ja seadmete reservi, kuhu kuuluvad meditsiiniüliõpilased, pensionäridest arstid ja õed. Tegevuse koordineerimine tervishoiusüsteemi eri segmentide vahel on endiselt keeruline. Mis puudutab varjatud struktuurseid probleeme, siis need tulenevad investeeringute nappusest füüsilisse taristusse ja inimressurssidesse ja teenuste korraldamise piiratud kohandamisest ning osutavad vajadusele era- ja avaliku sektori osaliste tegevuse parema kooskõlastatuse järele. Probleeme süvendavad püsivad piirkondlikud erinevused. Näiteks hoolimata asjaolust, et praktiseerivate arstide osakaal on lähedal liidu keskmisele, elab umbes 18 % Prantsusmaa elanikkonnast piirkondades, kus pääs perearstile on piiratud. Vaja on uusi täiendavaid jõupingutusi tervishoiuteenuste digitaliseerimiseks, mis on valitsuse strateegia nurgakivi tervishoiusüsteemi ümberkujundamisel. COVID-19 kriis näitab, et e-tervise teenuste ja eelkõige telemeditsiini parem kasutamine on pandeemia ajal oluline.

(17)COVID-19 kriisil on negatiivne mõju Prantsusmaa tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Leevendusmeetmetele vaatamata suureneb töötus komisjoni prognoosi kohaselt 2020. aastal 10,1 %-le ja väheneb seejärel 2021. aastal 9,7 %-le. Nende meetmete hulgas on lühendatud tööajaga töötamise kava muutmine ja laiendamine, meetmed ettevõtete ja töötajate toetamiseks ning avalike teenuste ja tervishoiusüsteemi toimimise tagamiseks. Tööturu püsiv killustatus on endiselt murettekitav. 2019. aastal värvati ligikaudu kaks kolmandikku uutest töötajatest lühiajaliste, vähem kui üks kuu kestvate lepingute alusel. Lühiajaliselt lepingult tähtajatule lepingule ülemineku määr on üks madalamaid liidus. Töötushüvitiste süsteemi (Unédic) hiljutise reformi eesmärk oli tugevdada süsteemi rahalist kestlikkust ja tegeleda tööturu killustatuse küsimusega. Kriisi tõttu on aga teatavad reformi hüvitiseeskirjadega seotud osad peatatud. Halvenenud olukorda arvestades on oluline tagada, et töötushüvitisi ja aktiivset tööhõivetoetust saaksid kasutada kõik tööotsijad, sõltumata nende varasemast tööalasest staatusest. Oskuste mittevastavuse probleemiga tegelemiseks ja tööturu vastupanuvõime parandamiseks tuleks jätkata jõupingutusi tööjõu ümberpaigutamiseks erinevate sektorite vahel. Enne COVID-19 puhangut teatasid tööandjad üha enam raskustest värbamiseks sobivate kandidaatide leidmisel. See osutab vajadusele edendada täiend- ja ümberõpet. Ehkki IT-sektoris on suur oskustööliste nappus, moodustavad selle eriala lõpetanud vaid 3 % kõigist lõpetanutest.

(18)COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada kriitilise taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu ühtsel turul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Seetõttu aitab COVID-19 kriisi ajal vastu võetud meetmete lõpetamine, eelkõige nende, mis piiravad raviainete ja meditsiinitoodete eksporti, vastata sidusalt ja solidaarselt kodanike vajadustele kõikjal liidus, vältida tarneahelates ilmnevate puuduste ja häirete ohtu ning kokkuvõttes sillutada teed edukale ja kooskõlastatud liidu COVID-19 kriisist väljumise strateegiale.

(19)Prantsusmaa on vastu võtnud mitu ettevõtete likviidsust toetavat kava, sealhulgas vastavalt riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis. Selliste kavade tulemuslik ja tõhus rakendamine on ülioluline tagamaks, et neist saavad kasu kõik ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

(20)Prantsusmaa üldine ettevõtluskeskkond on paranenud, kuid riik peab jätkama jõupingutusi oma maksusüsteemi lihtsustamiseks ja vähendama ettevõtete halduskoormust, eriti kui keskpikas perspektiivis soovitakse majanduse tõhusat taastumist. Komisjoni hinnangu ja OECD 2018. aasta tooteturu reguleerimist käsitlevate näitajate kohaselt on teenustesektoris tehtud edusammudest ja sektoris kasutusele võetud mitmest meetmest hoolimata regulatiivsed piirangud Prantsusmaal suuremad kui teistes liikmesriikides. See puudutab eelkõige äriteenuseid, kus on palju reguleeritud kutsealasid, ja jaesektorit. Teenustesektoril, mis on üks kõige enam mõjutatud sektor, on oluline roll kriisist väljumisel ja sellest taastumisel. Teenuste osutamisele juurdepääsu ja selles valdkonnas tegutsemise nõuete ümberkujundamine stimuleeriks innovatsiooni, konkurentsi ja tööalast liikuvust, millel oleks üldine positiivne majanduslik mõju. Regulatiivne paindlikkus võib aidata jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda.

(21)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Seda võiks teha koos Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud prioriteetidega, eelkõige algatuste raames, mille eesmärk on vähese CO2-heitega transport, taastuvenergia ja hoonete renoveerimise edendamine. Koos majanduse digitaliseerimisega võiks see soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 puhangu järgses keskpikas perspektiivis ning seada Prantsusmaa pikas perspektiivis kestlikule kliimaneutraalsele teele, edendades samal ajal tehnoloogiaalast juhtpositsiooni. Taastamismeetmete ettevalmistamisel võib tugineda Prantsusmaa riiklikule energia- ja kliimakavale, ühishuviprojektidele ja taristu arengukavadele. Kui energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse, tehtaks rohkem investeeringuid, aitaks see parandada liidusisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja edendades taastuvenergia kasutamist. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Prantsusmaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud territooriumidel. See võimaldaks Prantsusmaal seda fondi kõige paremini kasutada.

(22)Liikumispiirangute ajal on digitaliseerimine osutunud ülioluliseks selle tagamisel, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja arstiabile ning et kaugtöö ja e-kaubanduse kaudu toimuks majandustegevus. Keskpikas perspektiivis pakub digitaliseerimine ettevõtetele, eelkõige VKEdele paremaid taastumis- ja kasvuvõimalusi, võimaldades neil jõuda suurema hulga potentsiaalsete klientideni, parandades tootmisprotsesside tõhusust ja pakkudes stiimuleid innovatsiooniks. Investeeringud digitaliseerimisse hõlmavad asjakohase taristu loomist ning laiema elanikkonna, eelkõige töötava elanikkonna digioskuste parandamist. Prantsusmaa ülikiire lairibaühenduse kava (Plan France Très Haut Débit) tundub linnapiirkondades edenevat kavakohaselt. Teistes piirkondades on väga kiirete võrkudega kaetuse osas aga endiselt suured erinevused.