Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/08)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Savennières Roche aux Moines“

PDO-FR-A0982-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 1 asendatakse lause „Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Maine-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil:“ järgmisega: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi:“. Samuti lisatakse järgmine lause: „Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“.

Geograafilist piirkonda käsitleva punkti väljapakutud sõnastuse eesmärk on väljendust lihtsustada ning sellega kõrvaldatakse etappide määratlusega (pressimine, valmistamine, kääritamine) seotud ebaselgused.

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Lõpuks viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

Beaulieu-sur-Layon, Chaudefonds-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Val-du-Layon (delegeeritud kommuuni Saint-Aubin-de-Luigné endine territoorium)

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

3. Saagikoristuse algus

I peatüki VII punkti alapunkti 1 alapunktist a on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguskuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Igal ettevõtjal on mitmeid individuaalseid ja kollektiivselt kasutatavaid seadmeid ja varustust, mis võimaldavad igal maatükil saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt määrata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis e asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab parandada suurustega seotud ebajärjepidevuse ilma sisuliste muudatusteta (miinimumkogus on endiselt 1,4 korda suurem kui eelmistel veiniaastatel ettevõttes toodetud keskmine veinikogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Fraasi „Société Agricole et Industrielle d’Angers“ lisatakse sõna „Agricole“, sest ajakirja nimi polnud täielik. Väljapakutud muudatus võimaldab selle puuduse kõrvaldada.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

6. Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Savennières Roche aux Moines

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged kuivad, poolmagusad või magusad gaseerimata veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised: – kuivade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 % mahuprotsenti; – ülejäänud veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 15,5 % mahuprotsenti; – kuivade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist kuni 4 grammi liitri kohta. Poolmagusate veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist 30 grammi liitri kohta või rohkem. – lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud ühenduse õigusaktidega. Veinid on valged ja enamasti kuivad. Nende kahvatukollane või mõnikord roheliste nüanssidega kuldne värvus on erakordselt elegantne. Nende lõhnabukett on peen ja rafineeritud ning selles kombineeruvad lillelõhnad tihti puuviljalisemate nootidega, mida tõstab esile mineraalne nüanss. Suus on vein küps ja pehme ning selle tipunoodid on erksad, mis ei lase veinil kunagi raskeks muutuda. Kui aasta muudab väärishallituse tekke võimalikuks, annab see veinitootjatele võimaluse toota fermenteeritavaid suhkruid sisaldavaid säilitamiseks mõeldud veine, mille bukett muutub aja jooksul tänu Botrytis cinerea arenemisele eriliseks ja mitmekülgseks.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Pressi pannakse terved viinamarjad.

Automaatsete pressimismasinate kasutamine on keelatud.

Veini rikastamine ei ole lubatud. Keelatud on igasugune viinamarjade ja veini termiline töötlemine, mis viib nende temperatuuri alla –5 °C või üle 40 °C. Veinide osaline alkoholitustamine on keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. juunini.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui kaks meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuid lõigatakse hiljemalt 30. aprillil; – kas erinevatesse mõõtudesse nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 10 punga; – või Royat’ lõikamismeetodiga nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga. Fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni kaheksa vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Kastmine on keelatud.

Viinamarjad korjatakse käsitsi ning igalt viinapuult valitakse vähemalt kaks kobarat. Viinamarjakoristusmasina kasutamine on keelatud.

Kruvikonveieriga haagiste kasutamine on keelatud.

b. Maksimaalne saagikus

Kuivad veinid

35 hektoliitrit hektari kohta

Poolmagusad ja magusad veinid

30 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi: Savennières.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Chenin B’

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Roche aux Moines on piirkond, mis on kuulus kontrollitud päritolunimetuse Savennières tõttu. Roche aux Moines asub Angersist tosina kilomeetri kaugusel ning seda piirkonda on alati peetud üheks nimetatud kontrollitud päritolunimetuse lipulaevaks. Mäenõlv on Armorica aluskorra tõeliselt kivine kaljueend, kust avaneb vaade Loire’ile. Selle idaküljel asub Coulée de Serranti piirkond ning läänes Les Forgesi org, mis eraldab piirkonda Moulin du Gué nõlvast. Piirkonna pindala on ligikaudu 35 hektarit. Mäenõlva kõrgema osa lõunasuunaline külg on lauge. Kallak muutub järsemaks mäenõva alumises osas ja selle lääneosas Moulin du Gué juures.

Geoloogilised formatsioonid kuuluvad Armorica massiivi. Mullad on tekkinud peamiselt ülemordoviitsiumi kuni alamdevoni ajajärgust pärinevatest kildakihtidest ning kilt- ja liivakivist. Kohati esineb vulkaanilisi sooni, mille algselt happeline materjal on tekitanud rüoliite. Mäenõlva ühe harja pinnal on silmatorkavalt näha seda kõva kivimit, mille järgi piirkond oma nime sai. Mõningate platoo jalamil asuvate maatükkide pinnas on vähesel määral kvarternaarse tuiskliivaga kaetud. Mäenõlvadel on aluskivim enamasti maapinnale väga lähedal. Pinnas ei ole enamasti väga sügav, see on üldiselt väheviljakas ja väga kivine. Pinnasel on märkimisväärne veeläbilaskevõime ning selle veevarud on väikesed.

Roche aux Moines kliima on kooskõlas Anjou viinamarjaistanduste merelise kliimaga. Läänes asuvad Maugesi mäemassiivid lisavad merelisele kliimale fööni tuulte mõju. Aastane keskmine sademete hulk on 600 millimeetrit ja on iseloomulik niiskete tuulte eest kaitstud piirkonnale samas, kui Maugesi mägedes on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Sademehulkade vaheline erinevus on veelgi suurem viinamarjade kasvuperioodil, eelkõige alates juunist kuni saagikoristuseni. Aasta keskmine õhutemperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C). Need omadused tugevnevad veelgi mesoklimaatilisel tasandil. Järsud lõunasuunalised nõlvad optimeerivad päikesepaiste hulka, piiravad õhuniiskust ning tagavad maatükkidel hea õhuliikumise.

Loire’i jõgi reguleerib lähedalasuval nõlval valdavalt esinevate tuulte abiga temperatuuri, hoides nii öised temperatuurid kõrgena. Jõel on samuti oluline roll, kuna see soodustab saagikoristuse ajal hommikuse udu teket, mis on vajalik Botrytis cinerea väljaarenemiseks.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Nimetus „Roche in Moins“ pärineb XII sajandist ning seda on sellest ajast alates pidevalt kasutatud. Nimetus tekkis, kui Chevalier Buhardi ala anti umbes 1130 aastal Angersi Saint-Nicolas’ kloostri munkadele, kes sinna viinapuud istutasid. Esimene Bouvines’ lahing toimus selles piirkonnas 2. juulil 1214. Louis VIII väed saavutasid võidu inglise rüütlite vastu, keda aeglustasid sinna suurel hulgal istutatud viinapuud. Nimetuse „Roche aux Moines“ mäenõlv jäi kloostri valdusse ning veinikultuur arenes seal vastavalt usumeeste vajadustele kuni revolutsioonini. Seejärel võtsid selle maineka piirkonna üle omanikud, kes olid huvitatud kvaliteetveinide valmistamisest.

Viinamarjaistanduste elule jättis tugeva jälje Pierre Guillory (1796–1878), kes otsis pidevalt uusi arenguvõimalusi. Ta aitas kaasa nimetuse „Roche aux Moines“ maine tekkele, sest oli uute tehnikate suhtes tundlik ja soovis oma tulemusi jagada. Ta lõi mäenõlval koopia terassidest, mida tal oli olnud võimalik Genfi järve kaldal uurida. Samuti eksperimenteeris ta traattoestuse ja kiltkivist vaiadega, muutes nii paremaks viinamarjasordi ’Chenin B’ kobarate õhutuse. Samuti töötas ta väävli kasutamise ja varajase tagasilõikamise metoodika kallal. Teised veinitootjad võtsid tema saagikoristus- ja pressimistehnikaid käsitlevate uuringute tulemused kiiresti üle. Muu hulgas kirjutas ta 1861. aastal ajakirjas „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“ järgmist: „Kui mõned üksikud erandid välja arvata, toimub viinamarjade koristamine üldiselt oktoobris, kui on kindlaks tehtud, et viinamarjad on võimalikult küpsed ja vähemalt veerand neist on mädaplekkidega kaetud. “ Need sõnad kinnitavad muuhulgas krahv Odarti sõnu, kes märkis 1845. aastal oma teoses „Viinamarjasortide uurimus“ („Traité de cépages“) järgmist: „Samuti tuleb sinna lisada tingimus, et saagikoristus peab toimuma siis, kui viljad on üleküpsed, näiteks nii nagu need on pühakutepäeval, kui vihmast pehmeks muutunud nahk tükkidena ära pudeneb.“ Tootjad said siin väga kiiresti aru, et seda viinamarjasorti tasuks koristada üleküpsena, pöörates igale kobarale eraldi tähelepanu.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid on valged ja enamasti kuivad.

Nende kahvatukollane või mõnikord roheliste nüanssidega kuldne värvus on erakordselt elegantne. Nende lõhnabukett on peen ja rafineeritud ning selles kombineeruvad lillelõhnad tihti puuviljalisemate nootidega, mida tõstab esile mineraalne nüanss. Suus on vein küps ja pehme ning selle tipunoodid on erksad, mis ei lase veinil kunagi raskeks muutuda.

Kui aasta muudab väärishallituse tekke võimalikuks, annab see veinitootjatele võimaluse toota fermenteeritavaid suhkruid sisaldavaid säilitamiseks mõeldud veine, mille bukett muutub aja jooksul tänu Botrytis cinerea arenemisele eriliseks ja mitmekülgseks.

3. Põhjuslikud seosed

Loire’i jõe kohal asuva järsu skeletilaadse kivise pinnasega mäenõlva ainulaadseid omadusi ei suudaks miski paremini hinnata kui viinapuud. Viinamarjasordi ’Chenin B’ jaoks on see mäenõlv eelistatud kasvupaik, eeldusel et inimesed viinapuude eest hästi hoolt kannavad (madalaks kärbitud, kindel saagikus 30 hektoliitrit hektari kohta, põhjalik saagikoristus, kuna kobaraid valitakse hoolikalt). Õhukese pinnasega seotud topograafia tõttu tuleb maatükke mehhaaniliselt hooldada või need taimedega katta ning õppida valdama viinamarjakaitsevahendite koguseid, mis võivad aluspinnases elu hävitada ja ohustada maatükkidel viinamarjade kasvatamist.

Kasutatavad tavad, eelkõige saagikoristus, näitavad tootjate omandatud kogemusi. Mulla potentsiaalile vastava saagikuse määramine ja igasuguste rikastamistavade kõrvalejätmine näitavad tugeva identiteedi loomise soovi. Selle peene valge veini originaalsuse säilitamiseks on vaja olla äärmiselt range nii pressimismeetodites, et säilitada tooraine kõik kvaliteediomadused, kui ka traditsioonilises kääritamisprotsessis, et tagada toote lõplik kvaliteet.

Pierre Bréjoux kirjutas 1956. aastal oma raamatus „Loire’i veinid“ („Les Vins de Loire“) Roche aux Moinesi veinide kohta järgmist: „Need on Loire’i piirkonna kõrged isandad ja isegi üks Prantsuse veinitootmise rikkalikkuse pärle. Tootjad, kes on teadlikud oma kohustusest tagada kontrollitud päritolunimetuse „Savennières Roche aux Moines“ kvaliteet ja kuulsus ning seda säilitada, mitmekordistavad ühiselt oma jõupingutusi, et muuta see vein üheks Prantsuse veinitoodangu juveeliks.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise, valmistamise ja kääritamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest Maine-et-Loire’i departemangu kommuunidest: Beaulieu-sur-Layon, Chaudefonds-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Val-du-Layon (delegeeritud kommuuni Saint-Aubin-de-Luigné endine territoorium)

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (ei kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Veinide korral, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on vähemalt 30 grammi liitri kohta, tuleb nende äridokumentidele, saatedokumentidele ning etiketile lisada märge „poolmagus“ või „magus“ vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu eeskirjades. Need märked peavad jääma etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-24d5c8a6-052c-4f0b-83a4-14034aaad14c

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.