[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.6.2007

SEK(2007) 774

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisatud dokumendile: Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, MILLEGA MOODUSTATAKSE ÜHISETTEVÕTE CLEAN SKY Ühise tehnoloogiaalgatuse (JTI) mõju analüüs LENNUNDUSE ja ÕHUTRANSPORDI valdkonnas MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE

{KOM(2007) 315 lõplik}{SEK(2007) 773}

1. TAUST

Käesolevas dokumendis esitatakse ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky („Puhas taevas”) mõjuanalüüs.

Seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis (2007–2013)[1] tutvustatakse mõistet ühised tehnoloogiaalgatused (JTI) kui vastust tööstusringkondade ja teiste sidusrühmade vajadustele. Ühised tehnoloogiaalgatused luuakse avaliku ja erasektori partnerlustena. Ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu pakub ühendus õigus- ja korraldusraamistikku, mis võimaldab ühiselt kasutada ressursse kõikidel teatava valdkonna teadus- ja arendustegevuse sidusrühmadel nii avalikust kui ka erasektorist. Ühiste tehnoloogiaalgatuste tegevuses järgitakse Euroopa ühishuvisid[2] ja aidatakse seega kaasa Lissaboni konkurentsivõime-eesmärgi ning Barcelona teadusinvesteeringute eesmärkide saavutamisele[3].

Komisjon on lennunduse ja õhutranspordi määratlenud valdkonnana, mille puhul tuleb luua ühine tehnoloogiaalgatus[4]. Selle peamine eesmärk on teha märkimisväärseid edusamme ACARE seatud tähtsamate eesmärkide poole, järeldades, et CO2 heite 50%-lise vähendamise, NOx-heite 80%-lise vähendamise ja tajutava välise müra poole võrra vähendamise eesmärkide saavutamiseks 2020. aastaks ning õhusõidukite ja nendega seotud toodete olelustsükli keskkonnamõjude vähendamiseks on vaja teha järkjärgulisi muudatusi tehnoloogias[5].

MENTLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA

Clean Sky mõjuhinnang põhineb kahel dokumendil ning täiendavad andmed on saadud kahel kuulamisel, mille käigus vaadati läbi mõjuhinnangu dokumentatsiooni ettevalmistatus.

Esimese dokumendi, „Aruanne Clean Sky lõpliku ettepaneku hindamistoimingu kohta” koostas riikide määratud sõltumatute ekspertide rühm. Oma aruandes on nad keskendunud Euroopa lennunduse turuolukorrale, Clean Sky eesmärkidele, poliitlilistele valikutele ning sotsiaal-majandusliku mõju analüüsimisele.

Teise dokumendi pealkirjaga „Clean Sky – ühine tehnoloogiaalgatus lennunduse ja õhutranspordi valdkonnas – Kommenteeritud kokkuvõte” koostasid asutajaliikmed tööstusringkondadest vastuseks komisjoni nõudmisele näidata „edu võtmete” valmisolekut (turutõrked, täiendavus, haldamine ja liikmesriikide roll).

Sellesse ettepanekusse ja eelkõige haldusaspektidesse on kaasatud komisjoni korraldatud arvukatel seminaridel riikidelt saadud lähteandmeid. Kavandatud haldusstruktuuri toetavad nii tööstusringkondade sidusrühmad kui ka riigid.

2. ÜHENDUSE RAHALIST SEKKUMIST PÕHJENDAVAD TURUTÕRKED

Lennundussektor on sattunud silmitsi 21. sajandi suurte väljakutsetega: selle tööstusharu ees seisab vajadus vähendada nii mõju kliimamuutusesse ja heiteid kui ka müra lennuväljade ümbruses .

ELi lennundustööstus seisab silmitsi tugeva rahvusvahelise konkurentsiga . 20. detsembril 2006. aastal andis Ameerika Ühendriikide valitsus välja korralduse, millega pandi alus Ameerika Ühendriikide lennundusalase teadus- ja arendustegevuse poliitikale, eesmärgiga edendada Ameerika Ühendriikide tehnoloogiaalast juhtpositsiooni lennunduses.

Riigipoolset rahalist sekkumist põhjendatakse vajadusega tegeleda erinevate turutõrgete allikatega, kuna need takistavad tulevaste õhusõidukite kütusekulu, heiteid ja mürataseme vähendamist käsitlevaid lennundusuuringuid.

Lennundusuuringute puhul ilmnevad tehnoloogiavaldkonna optimaalset arengut takistavad turutõrked[6] mitmel viisil :

1) Riskitase on kõrgem ja investeeringud projektidesse tasuvad end pikema aja järel , kui on tööstuse või finantsühenduse puhul lubatav.

2 ACARE SRA-2 rakendamiseks nõutavaid järkjärgulisi muudatusi, mille eesmärk on parandada õhutranspordi keskkonnasäästlikkust, on võimalik tulemuslikult teha vaid koordineeritult , innovatiivse mitut valdkonda hõlmava integreeritud lähenemisega .

3) Esinevad märkimisväärsed välismõjud , mis on seotud nii lennundusalase teadus- ja arendustegevuse investeeringutega kui ka lennunduse mõjuga kliimamuutustele.

Positiivset välismõju seostatakse investeeringutega lennundusalasesse teadus- ja arendustegevusse. Teadmiste soovimatu levimise tõttu eri kanalite kaudu ei omanda innovatiivne ettevõte täielikult teadus- ja arendustegevuse investeeringute hüvesid, samas kui teadus- ja arendustegevuse investeeringute ühiskondlik kasu on suurem kui erainvesteeringult saadav kasu. Teadus- ja arendustegevuse investeeringute ühiskondliku kasu ja eraviisilise kasu vahe on lennunduse puhul eriti suur.

Negatiivnset välismõju seostatakse tsiviillennundusega: käitajad ja tootjad ei tasu kõiki ühiskonnale tekitatud keskkonnakulusid. Seetõttu jäävad investeeringud keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse ja nende kasutuselevõtt optimaalsest tasemest allapoole.

3. CLEAN SKY EESMÄRGID

Peamine eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästlike õhutransporditehnoloogiate väljatöötamist nende võimalikult kiireks kasutuselevõtuks [7] , mis aitaks kaasa Euroopa strateegiliste keskkonna[8]- ja sotsiaalsete prioriteetide saavutamisele ning sellega seoses ka säästvale majanduskasvule.

Eeskätt soovitakse rakendada ulatuslik konkurentsi ennetav ELi lennundusalast teadus- ja arendustegevust edendav programmi, et võimaldada teha suuri tehnoloogilisi edusamme, mis on vajalikud CO 2 ja NOx heite ning müra märkimisväärseks vähendamiseks aastaks 2020 ning toote olelustsükli keskkonnamõju vähendamiseks. Kõnealune poliitika peaks maksimeerima ELi lennundusalase teadustegevuse tõhusust, kasutades lennundusalases teadus- ja arendustegevuses mastaabi- ja mitmekülgsussääste, ning suurendama tööstusharu suutlikkust võtta kiirelt kasutusele võimalikud järkjärgulised keskkonnasäästlike õhutransporditehnoloogiate muudatused.

3.1.1. Kooskõla muude ELi tegevusvaldkondadega

Lennundusalase teadus- ja arendustegevuse ergutamine täiendab selliseid meetmeid nagu ettepanek kaasata lennundus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS). Seda toetab ETS mõju hinnang[9].

4. MUUD PÕHIMÕTTELISED VALIKUD

Uuriti järgmisi võimalusi:

- ELi tasandil ei võeta meetmeid

- EUREKA-tüüpi sekkumine

- Ainult raamprogrammi raames võetav ELi meede (tavapäraste instrumentide või teaduskoostöö kasutamine)

- Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky

4.1.1. ELi tasandil ei võeta meetmeid (st ei sekkuta ei riiklikul ega ELi tasandil)

See võimalus lükati kõrvale, kuna õhusõidukite keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks vajalike oluliste uuenduste saavutamisel ei saa loota üksnes turumehhanismidele.

4.1.2. EUREKA-tüüpi lähenemisviis

Seda võimalust ei peetud asjakohaseks: selle puhul ei ole võimalik selliste suurte riskide ületamiseks nõutav eelarve, mis takistavad erainvesteeringute tegemist keskkonnasäästlike õhusõidukite tehnoloogia väljatöötamisse. Lisaks on EUREKA valitsustevaheline programm ega sobi seega keskkonnasäästlike õhutransporditehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks.

4.1.3. Ainult raamprogrammi raames võetav ELi meede

Kuigi ( alam-)süsteemi tasandil on tavapärased teaduskoostöö instrumendid alusuuringute ja valideerimise ergutamisel kõige tulemuslikumad, ei peeta neid siiski optimaalseks keskkonnasäästlike õhutransporditehnoloogiate ELis väljatöötamise kiirendamisel nende võimalikult peatseks kasutuselevõtuks , kuna see nõuab täielike süsteemidega tehnoloogiate tutvustamist. Isegi kui ulatuslik eelarve oleks jaotatud sama ajapiiriga teaduskoostöö erinevate projektide vahel, ei saavutataks eesmärki töötada välja tehnoloogiad CO2 heite, müra ja NOx heite märkimisväärse vähendamise jaoks aastaks 2020.

4.1.4. Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky

Clean Sky on ühine tehnoloogiaalgatus, mille eesmärk on hoogustada oluliste tehnoloogiliste muudatuste väljatöötamist ja rakendamist ning vähendada seega märgatavalt uue põlvkonna õhusõidukite, tiivikõhusõidukite ja nendega seotud seadmete keskkonnamõju. Algatuse keskmes on kuus integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda (ITT). Nendest kolm on sõidukipõhised ITTd (jäigatiivalised õhusõidukid; piirkondlikud õhusõidukid; tiivikõhusõidukid) ja kaks tugi-ITTd (mootorid ja süsteemid), mis annavad sõidukipõhistele ITTdele sisendeid. Keskkonnasäästliku konstrueerimise ITT pakub muudele ITTdele lisatoetust materjalide olelustsükli muutmisel keskkonnasäästlikumaks. Kõigi ITTde puhul töötatakse konkreetsete tulemustena välja täismastaabilised tutvustused.

Clean Sky ettevõtlusvorm on ühisettevõte , mis on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171 ühenduse asutusena asutatud juriidiline isik.

Eeldatavasti vähendatakse Clean Sky abil õhusõidukite CO2 heidet 20%–40% võrra, NOx heidet 60% võrra ja müra 10 dB – 20 dB võrra aastaks 2020. Selle kogueelarve seitsmeaastasel perioodil on 1,6 miljardit eurot. Programmiga ergutatakse tööstusharu investeerima teadus- ja arendustegevusse veel 800 miljonit eurot, mis moodustab 50% Clean Sky eelarvest.

5. CLEAN SKY MÕJUANALÜÜS

Algatusel Clean Sky on märkimisväärne mõju mitmes valdkonnas. See vähendab lennunduse keskkonnamõju kogu maailmas. Tõhususe suurenemine edendab turu arengut. Töökohtade loomine toob kasu ELi majandusele. Reisijad on rahulolevamad ja liikuvus paraneb tunduvalt. Suured muudatused tehnoloogias ja keskkonnategevuse tulemuslikkuses annavad võimaluse tegeleda keskkonnamuredega, säilitades ja hoogustades samal ajal Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.

Enamik keskkonnakasu saavutatakse tänu väiksema kütusekoguse põletamisele, ühendades seega keskkonnakasu ja tõhususe. Tööstusringkondade pühendumus on investeeritud ressursse silmas pidades väga suur ning see tagab teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtu. Clean Sky tehnoloogilistest eelistest saavad kavade kohaselt kasu ka uue põlvkonna laia ja kitsa kerega õhusõidukid, piirkondlikud õhusõidukid ja tiivikõhusõidukid.

Kuigi Clean Sky on keskkonnaprogramm, saab riigi raha märkimisväärset investeerimist õigustada ka ainult majandusliku kasuga. Õhusõidukipargi olelustsükkel on ligikaudu 20–25 aastat. Aastaks 2010 jõuab kolmandik õhusõidukitest ettenähtud tööea lõppu, nii et tekib tungiv vajadus need välja vahetada. Kitsa kerega õhusõidukid moodustavad õhusõidukite sektorist 60%. On väga oluline saada õhusõidukipargi uuendamise ajaks valmis uus kitsa kerega toode, milles rakendataks järkjärgulisi keskkonnakaitsemuudatusi võimaldava tehnoloogia arengu edusamme.

Tõhusamad õhusõidukid aitavad lennuettevõtjatel vähendada käitamiskulusid, hoogustades seega kaubandust ja turismi.

Kui selline projekt nagu Clean Sky toob kokku kõik asjaomased tööstuspartnerid ning kui selle mõju levib ka muudele algatustele, tugevdab see Euroopa innovatsiooni- ja teadustööpotentsiaali .

Lisandväärtuse ja majandusliku täiendavuse hinnangud Euroopas tulenevad nii kõrgetasemelistest turuprognoosidest kui ka ettevõtete eraldi antud andmetest ning neid on põhjalikult kontrollinud Oxford Economic Forecasting (OEF). Teadus- ja arendustegevuse koguarvud on koondatud 20aastase perioodi kohta (2010–2030) ning turumõjude kohta samuti 20aastase (2015–2035) perioodi kohta viieaastase nihkega.

Kogu-lisandväärtus ELile seoses algatusega Clean Sky perioodil 2010–2035 on tööstuse otsese ja kaudse lisandväärtuse (350 mld eurot) ja mõjude leviku (450 mld eurot) summa, andes kokku 800 miljardit eurot.

5.1.1. Clean Sky sotsiaalsed mõjud

Kõik positiivsed keskkonnamõjud avaldavad soodsat mõju ka rahvatervisele . Lennuliini käitamistõhususe suurenemisel on tohutu sotsiaalne mõju tänu liikuvuse suurenemisele .

Elatustaseme paranemisele aitab kaasa ka soodne mõju tööhõivele . Teadusuuringutesse investeerimise ühiskondlik kasu on väga suur tänu mõju levimisele muudesse tööstusharudesse ning samuti tõstab see Euroopa kodanike elatustaset.

Ühiskonna heitekulu vähenemine võimaldab luua sotsiaalseid hüvesid. CO2 koguse osas võib Clean Sky anda tulemuseks kokku 30% paranemise. Hinnangute kohaselt on Clean Sky abil võimalik süsinikukogust vähendada 2–3 miljardi tonni võrra. Ühiskonna säästetud kulu on mitu miljardit eurot[10].

5.1.2. Clean Sky täiendavus

Eelduste kohaselt on algatusel Clean Sky täiendavuse seisukohast ühenduse tasandil oluline mõju. Euroopa lennundussektor kavatseb lennunduse keskkonnamõju vähendamiseks investeerida teadus- ja arendustegevusse lisaks 800 miljonit eurot. Ulatuslik pikaajaline ELi programm – mille tulemuseks on tutvustamistegevused (st kõrgtehnoloogia valmidusaste) – mõjutab erainvesteeringute suurust teadus- ja arendustegevusse tootearendusprogrammides. ELis aastatel 2010–2030 Clean Sky tehnoloogiaid rakendavate uute toodete väljatöötamiseks tehtava teadus- ja arendustöö väärtus ulatub eeldatavalt 100 miljardi euroni ning seda rahastab tööstusharu.

Clean Sky ergutab ja ühtlustab ka keskkonnaprobleeme käsitlevaid riigivalitsuste lennundusalase teadustöö programme . Lennundussektori hooajalisest iseloomust tingituna on Clean Sky mõju hindamise alused aastati oluliselt erinevad, samas kui innovatiivsetele tehnoloogiatele keskendunud teadus- ja arendustegevuse programm on oma olemuselt tunduvalt stabiilsem.

Lõpuks saab täiendavust mõõta, arvestades ka otsest panust Clean Sky toetatavate tehnoloogiate väljatöötamisest ja kasutuselevõtust tulenevasse ELi kogu- lisandväärtusesse. Clean Sky otsene panus ulatub hinnanguliselt 160 miljardi euroni, võrreldes 800 miljoni euro ulatuses programmi investeeritavate riiklike rahadega.

5.1.3. Algatusega Clean Sky seotud ohud

Kaalutletud on erinevaid stsenaariume:

- ITTd ei saavuta täielikult oma eesmärke: kuigi ka seda ei saa välistada, võivad seatud eesmärkide puhul samavõrra ilmneda ka eeldatust paremad tulemused, kuna erinevate ITDde omavahelised seosed suurendavad Clean Sky üldist toimimiskindlust.

- Suutmatus saavutada selle eesmärke: ITTde omavaheline seotus tagab edu.

- Suutmatus luua ühise tehnoloogiaalgatuse konsortsiumi (nt põhipartnerite loobumine): arvestades iga tutvustusvaldkonna juhi juba väljendatud eriti suurt pühendumust, on see stsenaarium küllaltki ebatõenäoline. Kõik asjaomased ettevõtted püüavad oma investeeringuid kiiresti ja tulemuslikult ära kasutada. Ka siin on olemas tagatis – asjaolu, et igat tutvustusvaldkonda juhib ühiselt kaks liiget.

Üldjoontes näib, et haldamise ning sisemiste ja välimiste kontrollisüsteemidega suudetakse vajaduse korral tagada tugimeetmete kiire rakendamine.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Sisehindamine korraldatakse „Clean Sky juhtstruktuuride kaudu. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondades osalejate tööd juhib, jälgib ja hindab ITT juhtkomitee. Komitee annab aru direktoraadile, kus hinnatakse tutvustusvaldkondade tööd. Strateegilise hindamise korraldab Euroopa Komisjoni ja peamistest „Clean Sky tööstusringkondade liikmetest koosnev juhatus.

Kaks peamist välist järelevalveasutust on transpordi programmikomitee ja riikide esindajate rühm. Viimase peamine ülesanne on valvata projekti järele selle algsete eesmärkide suhtes. ACARE keskendub eelkõige edusammudele, arvestades strateegiliste teadusuuringute kava, millega Clean Sky eesmärgid kattuvad.

Lisaks on ette nähtud, et ühisettevõtet toetab kõigis teaduslikes, tehnilistes ning juhtimis- ja haldusküsimustes nõuandekomitee . Komitee moodustatakse sõltumatutest ekspertidest, sealhulgas seadusandjatest.

7. EDUSAMMUDE MÕÕTMINE

Tehniliste edusammude mõõtmine tähendab hindamist, millises ulatuses vastab projekt selle püstitatud eesmärkidele. Clean Sky puhul on konkreetseks tulemuseks täismastaabilised tutvustused.

Edusammude mõõtmisel on olulisimaks vahendiks tehnoloogia hindamisvahend, mis tagab tehnilise koostöö ühtsuse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade vahel. Sellega mõõdetakse kõigi kuue integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tööd tehnilise projektikava suhtes, tagatakse tutvustusvaldkondade tegevuste kooskõla ning võimaldatakse keskkonnakasu üksikasjalikku hindamist.

Üksikasjalikke tehnilisi vahe-eesmärke mõõdetakse tutvustusvaldkondade juhtkomiteede ning ühise tehnoloogiaalgatuse direktoraadi tasemel, kusjuures direktoraadis on kõigi kuue tutvustusvaldkonna kohta üks vastutav ametnik. Edusammude kõrgetasemelise analüüsi tulemusi hinnatakse juhatuse tasemel; need edastatakse Euroopa Komisjoni kaudu välistele järelevalveasutustele.

Juhtimise järele valvavad Clean Sky juht: tutvustusvaldkondade juhtkomiteed, direktoraat ja juhatus. Need asutused vastutavad ühtlasi ka projekti haldus- ja juhtimisjärelevalve eest, analüüsides madalama juhtimistasandi aruandeid ning mõõtes üksikasjaliku projektikava edusamme.

Projekti seaduslik esindaja on direktor. Koos oma töötajatega kogub ta integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondadelt asjakohast teavet ning valmistab ette enamiku aruandeid. Ta annab aru otse juhatusele.

Riikide esindajate rühm ja nõuandekomitee saavad pidevalt jälgida Clean Sky rahalisi ja halduseesmärke. Komisjonilt saadud raha kulutatakse vastavalt avalikele huvidele; see on tagatud komisjoni vetoõigusega strateegilise tähtsusega küsimustes.

Tagatakse õiglane esindatus. Konkursikutse kord on selge ning see näitab, et tegelik valik on läbipaistev ning kõiki sidusrühmi rahuldav. Sellega tagatakse võrdsed võimalused ettevõtetele, kes tarneahelasse veel ei kuulu, kuid kellel on projekti jaoks vajalik suutlikkus.

Mitterahalisi panuseid hinnatakse järgmiste põhimõtete alusel:

- seitsmenda raamprogrammi töömeetoditel põhinev üldine lähenemisviis läbivaatamise tasandil hindamisega;

- finantsmääruse rakenduseeskirjad suunistena;

- täiendavad rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega käsitletavad artiklid;

- panuse hindamine vastavalt tööstusringkondadest pärit asutajaliikmete tavapraktikale;

- vastavuse tõendamine sõltumatu audiitori poolt.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ seitsmenda raamprogrammi kohta.

[2] SEK(88) 1882.

[3] KOM(2005) 488 „Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis”, mõjuhinnang.

[4] Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus, 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”; 19. detsember 2006.

[5] SRA-2, lk 17.

[6] Turutõrgete määratlus on esitatud dokumendis SEK(2005) 800, lk 11.

[7] Vt KOM(2007) 2, lk 2.

[8] Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu kinnitasid 2005. aasta kevadel uuesti eesmärki piirata globaalse temperatuuri tõusu maksimaalselt 2 ºC võrra (2 º eesmärk).

[9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, vt ka KOM(2005) 35 jaotis 5.

[10] “ The Social Costs of Carbon Review – Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment ”, AEA tehnoloogiaalane aruanne DEFRA-le (Ühendkuningriigi Valitsus), detsember 2005.