ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 28.5.2009 
SEK(2009) 671 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komite ele põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika 
kohta 
 
Mõju hindamise kokkuvõte 
{COM(2009) 234} 
{SEC(2009) 670} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hindamise kokkuvõte  
Põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika 
1. POLIITIKA KONTEKST JA PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika eesmä rk on põllumajandustootjate ja ostjate 
vahelisest põllumajandustoodete kvaliteediaspek te käsitlevast asümm eetrilisest teabest 
tingitud turutõrke kõrvaldamine. Selles kesk endutakse esmaste põllumajandustoodete ja 
esmatöötlemissaaduste (vein, juust, o liiviõli, liha...) tootjate panusele.  
EÜ on välja töötanud eri meetmed, mis on seot ud põllumajandustoodete sellise turustamisega, 
millega tagatakse toote- ja põlluma jandustootmise konkreetsed omadused: 
– turustusnormid  ja tootedirektiivid, m illes sätestatakse põllumaj andustoote määratlus (nt 
sellised määratlused nagu „joogipiim”, „puuvilja mahl”, „vein”), toodete klassifikatsioon 
(klass, suurus…) päritolu ja põllumaja ndustootmise asukoha märgistus, selliste 
konkreetsete „vabatahtlike märgete” määratlus,  mis näitavad lisandväär tuse tunnuseid ja 
omadusi (nt põllumajandusliku tootmise meetod). 
– ELi põllumajandustoodete kvaliteedikavad . Praegu on kasutusel kuus kava: 
geograafiliste tähiste (kolm kava), ga ranteeritud traditsiooniliste eritunnuste, 
mahepõllumajanduse ning äärepoolseimate piir kondade toote kavad. Kahte järgmist ELi 
kava töötatakse välja: ökomärgise laiendami ne toiduainetele, ja loomade heaolu 
märgistamist käsitlev kava. 
Lisaks sellele on välja töötatud mitmed erasektori ja riiklikud (ning piirkondlikud)  
sertifitseerimiskavad. Need hõlmavad toiduain ete kindlustamise sertifitseerimiskavasid 
(„põhinormide” järgimise tagamisega) ja toidua inete kvaliteedi sertif itseerimiskavasid, mis 
toodet turul „eristavad”, teav itades ostjaid ja tarbijaid lisandväärtusega toote- ja 
põllumajandustootmise omadustest. 
Kõnealuste meetmete (ELi meetmed, erasektori  ja riiklikud meetmed) eesmärk on püüda leida 
lahendus põhilisele turuprobleemile, mis tuleneb asümmeetrilisest teabest, mis muidu 
takistaks õiglase hinnaga, konkreet sete tunnuste ja omadustega toote müüki ja ostu. Lisaks on 
iga kõnealuse meetme rakendamisel raskused ja probleemid. Üldiselt on ELi poliitika 
arenenud ad hoc, mille tagajärjeks on  paljud konkreetsed või võima likud vastuolud; lisaks 
sellele on eelkõige keskkonnasektoris käivita tud eri algatused, mis võivad omakorda 
täiendavaid vastuolusid põhjustada. Kõneal uste algatuste erinevuse tõttu tekib sidususe 
probleem  ning oht, et põllumajandustoodete kvalit eedipoliitika meetme tele lähenetakse 
koordineerimatult, millest võivad tuleneda sidu srühmade ja tarbijate se gadus ning poliitilised 
vastuolud. Täpsemalt öeldes on ELi kavad ülemäära keerukad ; geograafiliste tähiste meede 
ei ole saavutanud piisavat nähtavust ning kindlaks on teht ud terve hulk olulisi tehnilisi 
probleeme; traditsiooniliste eritunnuste meede ei ole täitnud oma lubadust ning turustusnormid on keerukad ja ülemäära etteki rjutavad. Era- ja riiklikus sektoris on 
sertifitseerimiskavade plahvatu slikult suurenenud hulk ja mitm ekesisus tarbija segadusse 
ET 3   ET ajanud ning on tekkinud küsimus ühtse turu korraliku toimimise kohta. Lõpuks on 
põllumajandustootmise asukoha märgistuse ad hoc  lähenemisviisist tingitud killustunud seis, 
kus kõnealuse asukoha märgistus peab olema veisel ihal, aga mitte sealihal; ja meel, aga mitte 
piimatoodetel. 
2. EESMÄRGID  
Põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika üldeesmärk  on võimaldada talunikel ja tootjatel 
täita tarbijate konkreetse toote- ja põllumaja ndustootmise omadustega seotud lootusi ning 
neid tõhusalt vahendada, tagades seda, et:  
– talunikud ja tootjad saavad põllumajandust oote kvaliteeti kajastava õiglase tulu; 
– talunikud ja tootjad saavad reageerida ta rbijate nõuetele, mis on seotud toote- ja 
tootmiskoha omaduste lisandväärtusega; 
– tarbijad võivad usaldada põllumajandustoot e ja põllumajandusliku tootmise omadusi 
kajastavat märgistust. 
Konkreetsemad eesmärgid  on: 
– talunike ja ostjate ning ta rbijate vaheliste põ llumajandustoote kva liteeti käsitlevast 
asümmeetrilisest teabest tulenevate kommunikatsioonihäirete parandamine; 
– ELi põllumajandustoodete kvali teedipoliitika meetmete sidususe suurendamine;  
– talunike, tootjate ja tarbijate jaoks kogu protsessi lihtsustamine. 
Kõnealuseid eesmärke silmas pidades uuriti nelja aruteluküsimust :  
– 1. aruteluteema: Turustusnormid, sh põllumajandustootmise asukoha märgistus 
– 2. aruteluteema: Geograafilised tähised 
– 3. aruteluteema: Traditsioonilised eritunnused 
– 4. aruteluteema: Erasektori, riiklikud ja uued ELi sertifitseerimiskavad  
3. POLIITIKAVALIKUD  
3.1. 1. aruteluteema: Turustusnormid, sh  põllumajandustootmise asukoha 
märgistus 
Tehnilise sõeluuringu järe l loobuti kahest valikust: 
– ELi nõuetele vastavust kajastav ELi logo ka sutuselevõtt tähendanuks märkimisväärseid 
tehnilisi takistusi, mille vastu olid peaaegu kõik sidusrühmad.  
– ELi meetmeid ei võeta: ühenduse õigusaktides turustusnormide kaotamise  järel võib 
tekkida oht, et kehtestatakse lahknevad riiklikud turustusnormid. Kõik sidusrühmad 
toetasid turustusnormide (lihtsustatud) kasutamise jätkamist. 
Tulevaste analüüside jaoks valiti välja viis valikut: 
ET 4   ET – Valik 1.1. Status quo plus : lihtsustamine , sh normide ühtlustamine, erinevate sektorite 
ühiste elementide ühtlustamine, aegunud sätete tühistamine ja eelnõude koostamine vastavalt kõige värskematele õigus aktide koostamise põhimõtetele.  
– Valik 1.2. ELi turustuse erinormide asendamine üldiste põhinormidega.  Selle 
valikuga on ette nähtud turu stuse erinormide täielik eemaldamine ühenduse õigusaktidest 
ja selliste uute üldiste põhinormide kehtes tamine, mida kohaldatakse kõikide toodete 
suhtes.  
– Valik 1.3. Kombineeritud lähenemisviis.  Kõnealuse valikuga on hõlmatud õigusaktides 
sätestatud olulised nõuded või põhinormid (nagu ka võimaluses 1.2) ning normide 
tehnilised kirjeldused, mis on kokku lepitu d sidusrühmadega, kes kasutavad norme 
kehtestava asutuse teenust (CEN raamistik). 
– Valik 1.4. Vabatahtlike märgete kasutamise areng.  Sätestada selgesõnalised 
määratlused, nimetused, klassid, suurused, mida  on vaja turuleviimisel arvesse võtta ning 
mis on tootja/ettevõtja jaoks vabatahtlikud (nt „talumajapidamine”, „vabapidamine”, ning 
eelkõige „traditsiooniline” sel juhul, kui „t raditsiooniliste erit unnuste” abikava meede 
lõpetatakse.  
– Valik 1.5. Põllumajandustootele ka ntava olemasoleva kohustusliku 
põllumajandustootmise asukoha märgise laiendamine (EL / ELi väline või riik)  Sellise 
märgistuse kontrollimist, mille alusel saab kindlaks teha, kas toode on pärit EList / ELi välisest ja/või liikmesriigist / kolmandast  riigist, tuleb te ostada kooskõlas WTO 
kaalutlustega. 
3.2. 2. aruteluteema: Geograafilised tähised 
Tehnilise sõeluuringu järel l oobuti neljast valikust, nimelt: 
– Üldise direktiivi raames võetavad meetmed, mille alusel liikmesriigid identifitseerivad ja 
kaitsevad geograafilisi tähiseid, ei ole koos kõlas poliitilise eesmärgiga kasutada kogu 
ühtsel turul ühtlustatud kohaldamist. 
– Ühisreguleerimise  ja isereguleerimise valikud, mille puhul on vaja kaasata 
valitsusväliseid organisatsioone, so tsiaal- ja majanduspartnereid, jäeti  kõrvale sektori 
erakordse killustatuse tõttu.  
– Ühenduse tasandil meetmetest  loobumine (praeguste õi gusaktide tühistamine) võiks 
põhjustada liikmesriikides 27 eri süsteemi loom ise, suurendada taki stusi tootjate jaoks, 
tekitada segadust tarbijate hulgas ning põhj ustada väljaspool ka itset andvat riiki 
kuritarvitamise, lubamatu kasutamise jne ohtu.  
– Võimatu oleks lühiajaliselt kohaldada Lissaboni lepingu kohaseid rahvusvahelisi 
eeskirju , kuna oleks vaja nii rahvusvahelisi lä birääkimisi Ülemaailmset Intellektuaalse 
Omandi Organisatsiooni (WIPO) eeskirjade järgimiseks kui ka määratluste mõningaid 
muudatusi. Pikemas perspektiivis ei peak s seda valikut siiski kõrvale jätma. 
Edasiste analüüside jaoks säilitatakse  kolm valikut (sh kolm alamvõimalust): 
– Valik 2.1. Status quo plus : Kaitstud päritolunimetuse (KPN) / kaitstud geograafilise 
tähise (KGT) kavade lihtsustamine ning olemasolevate menetluste karmistamine.  
ET 5   ET Õigusalaseid tekste võiks täpsustada ilma prae gust õiguslikku struktuuri muutmata nii, et 
taotluste menetlemise aeg ELi tasandil lüheneks.  
– Alamvalik 2.1.1 KPN ja KGT määratluste ühendamine.  Tegelikult võiks 
kaitstud päritolunimetused tühistada ning olemasolevad registreeritud nimetused 
muutuksid kaitstud geograafilisteks tähist eks. Kõnealune valik oleks vastupidine 
praegusele poliitikale, milles käsitletaks e kahe liigi erinevuse tõhustamist. 
– Alamvalik 2.1.2  veinide, piiritusjo okide, põllumajandustoode te või toiduainete 
registreerimiseks ühtse vahendi loomine  võimaldaks sidusamat poliitikat, nt 
registreerimisel ühesuguseid kriteer iume ja menetlusi kasutades.  
– Alamvalik 2.1.3 Tähiste kaitse ri ikliku süsteemi lubamine paralleelselt ELi 
kavaga. Selliste nimede kaitset kohaldat aks siis vaid riikliku turu suhtes. 
Paralleelselt sellega kasutataks kaubanduse (maht ja väärtus) kriteeriume kaitstud 
nimetuste ELi registris registreerimise eeltingimusena.  
– Valik 2.2. Tühistada praegune sui generis  KPN/KGT süsteem ELi tasandil ja 
asendada see olemasoleva kaubamärkide süsteemiga.  Geograafiliste tähiste kaitse tase 
oleks tagatud üksnes intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega (TRIPS), kuid 
nimede kaitsmise õiguslikke vahendeid kohald ataks vaid ühenduse kaubamärkide süsteemi 
kaudu.  
– Valik 2.3. KPN/KGT eeskirjade täpsustamine.  Praegust süsteemi saaks täpsustada 
määruste muutmise ja suunistega. 
3.3. 3. aruteluteema: Traditsioonilised eritunnused  
Edasiste analüüside jaoks säilitatakse  neli valikut (sh kaks alamvalikut): 
– Valik 3.1: Status quo  – praeguse kava jätkamist ei peeta mõttekaks, küll aga muude 
valikutega arvestatavaks võrdlusmomendiks.  
– Valik 3.2: Kava lihtsustamine  kahe praegu olemasoleva valiku üheks valikuks 
vähendamisega:  nimetuse kaitsmine nimetuse regist reerimisega või ilma selleta.  
– Alamvalik 3.2.1. Registreerimine ilm a nimetuse reserveerimiseta. Selle 
alamvalikuga kaasneks nimetuse kaitsmise  tühistamine . Registreeritud nimetuse 
kasutamine ei oleks piiratud, v.a juhul , kui seda kasutatakse koos sõnadega 
„traditsiooniline eritunnus” või ühenduse sümboliga.  
– Alamvalik 3.2.2. Traditsioonilise erit unnuse (TE) registreerimine koos 
nimetuse reserveerimisega. Sel juhul kaitstakse nimetust, mida võib kasutada 
üksnes spetsifikaadi kohasel t valmistatud toodete puhul.  
– Valik 3.3: Mõiste „traditsiooniline” kui tu rustusnormide kohase reserveeritud mõiste 
kaitsmine.  See on lisatud eespool nimetatud valikusse 1.4. 
– Valik 3.4: ELi meetmeid ei võet a: praeguse kava lõpetamine.  Traditsiooniliste 
eritunnuste reguleerimine jäetak s erasektori, liikmesriikide ja piirkondade ülesandeks.  
ET 6   ET 3.4. 4. aruteluteema: Erasekto ri, riiklikud ja uued ELi sertifitseerimiskavad 
Tehnilise sõeluuringu järe l loobuti ühest valikust: 
– õigusalane valik , milles sätestatakse toiduainet e kvaliteedi sertifitseerimiskavade 
rakendamise eeskirjad või raamistik. Sellel valikul puudub kasutegur, tõhusus ja sidusus 
ELi muude poliitikaeesmärkid ega (nt lihtsustamine) ning sidusrühmade heakskiit. 
Tulevaste analüüside jaoks valiti välja viis valikut: 
– Valik 4.1: ELi meetmeid ei võeta = status quo  (ning edasine uurimistöö)  See valik on 
praeguse olukorra jätkumine, mille puhul EL ei ole erasekto ri ja riiklike/piirkondlike 
sertifitseerimiskavade rakendamisse otsese lt kaasatud. Kõnealuse valikuga oleksid 
hõlmatud ka edasised uurimused , kuidas paremini mõista probleemi olemust ja ulatust.  
– Valik 4.2: Sertifits eerimiskavade rakendamise vabatah tlike suuniste väljatöötamine, 
võttes arvesse sidusrühmadega koo skõlastatud kriteeriumitele va stavaid parimaid tavasid.  
– Valik 4.3: Konkreetsete poliitikavaldk ondade jaoks ELi kvaliteedikavade 
väljatöötamine.  Mitmes poliitikavaldkonnas on komisjon sertifitseerimiskavad juba välja 
töötanud või valmistab neid praegu ette. Iga sel list kava tuleb hinnata selle enda omaduste 
põhjal.  
– Valik 4.4: Uute ELi kavade jaoks uute kriteeriumite kehtestamine.  Alternatiivina 
valikule 4.3 ning silmas pidades mitmeid tulevasi uusi kavu ja ettepanekuid, võib 
kehtestada kriteeriumid, et  hinnata ELi põllumajandust oodete ja toiduainete uue 
sertifitseerimiskava vajadust.  
– Valik 4.5: Spetsifikaadile vastavate kaitst ud vabatahtlike märgete väljatöötamine. 
Sellistel juhtudel, kui ELi otsene tegutse mine on põhjendatud, võiks väiksema 
halduskoormusega valik olla vabatahtlike mä rgete kaitsmise väljatöötamine. Kõnealust 
valikut kontrollitakse turustusnor mide kohaselt (valik 1.4).  
4. MÕJUANALÜÜS  
Iga arutlusteemat analüüsitakse selle kasutegu ri, tõhususe, järjepid evuse ning poliitiliste 
eesmärkidega seostatuse seisukohast lähtudes.  
Aruteluteema 1 puhul (turustusnormid, sh põ llumajandustootmise asukoha märgistus) 
on eelistatud valikud 1.4 (vabatahtli ke märgete kasutamise areng);  valik 1.3 (kombineeritud 
lähenemisviis), mis vajab edasist uurimist;  ja eriti põllumajandus toodete puhul valik 1.5 
(põllumajandustootmise asukoha koh ustusliku märgistuse areng).   
Aruteluteema 2 puhul (geograafilised tähised) –  pakuvad  valik 2.3  (KPN/KGT eeskirjade 
täpsustamine) ja valik 2.1.2 (veinide, piir itusjookide, põllumajandustoodete süsteemide 
ühendamine) suurt tõhusust ja järjepidevust. Valiku 2.3 (KPN/KGT eeskirjade täpsustamine) 
puhul on vaja täiendavaid analüüse, et selle tõhusust kontrollida.  
Aruteluteema 3 puhul (trad itsioonilised eritunnused) on eelistatud valik 3.3 (mõiste 
„traditsiooniline” kui turustusnormide kohase rese rveeritud mõiste kaitsmine), millele järgneb 
valik 3.2 (kava lihtsustamine).  
ET 7   ET Aruteluteema 4 puhul (erasektori, riik likud ja uued ELi sertifitseerimiskavad) on 
eelistatud valikud 4.2 (suunised) ja 4.4 (uute kava de kriteeriumid), mida  saab kombineerida. 
Valikut 4.5 (vabatahtlike märgete kasutamise väljatöötamine), mida kõikide kriteeriumite 
järgi kõrgelt hinnati, käs itleti arutlusteema 1 (turustusnormid) raames.  
ET 8   ET  
5. POLIITIKA ÜLDINE SIDUSU S JA EELISTATUD VALIKUTE VAHELISED KOOSMÕJUD  
Järgnevas tabelis (eelistatud valikud) on näidatud, kuidas saav ad eelistatud valikud kaasa 
aidata üldisele poliitilisele lähenemisviisile , eri instrumentide vahel loodud koosmõjudele 
ning määratletud õiguslikele  ja protseduurilistele täpsustustele . 
Poliitika  Eelistatud valikud  
Erasektori algatatud ja riiklik 
sertifitseerimine ning kavad  Valik 4.2: sertifitseerimiskavade rakendamise suunised
 
ELi uute kavade arengu sidususe tagamine
 Valik 4.4: kriteeriumid ELi uute kavade jaoks  Üldine poliitiline 
lähenemisviis  
ELi turustusnormide sidus areng  Valik 1.3: kombineeritud lähenemisviis 
(turustusnormide asendamine üldnormidega ning 
üksikasjalike eeskirjade väljatöötamine CENis)  
Valik 1.4: horisontaalsete kvaliteedimärkide jaoks 
(nagu „vähene süsinikdioksiidiheide”) vabatahtlike 
märgete väljatöötamine   
„vabatahtlike märgete” 
ulatuslikum kasutamine 
(turustusnormidest)  Valik 3.3: „traditsioonilise” kui vabatahtliku märke 
kaitsmine (traditsiooniliste  eritunnuste kava asemel)
Valik 2.1.1: geograafiliste tähiste kava menetluste 
karmistamine ning veinide, piiritusjookide, 
põllumajandustoodete ja toiduainete registrite 
ühendamine üheks süsteemiks  sarnaste kavade puhul 
sertifitseerimissüsteemide ühine 
kasutamine  
Valik 2.3: KPN/KGT eeskirjade täpsustamine  Koosmõjud  
põllumajandustootmise 
kohustusliku asukohamärgise 
sidus rakendamine  Valik 1.5: põllumajandustootmise asukohamärgise 
koht erinevaid sektoreid arvestava lähenemisviisi 
puhul  
Tabel: Eelistatud valikud  
Eelistatud valikud on kombineeritavad  ning moodustavad põllumajandustoodete 
kvaliteedipoliitika jaoks koos ühtse paketi. 
„Vabatahtlike märgete” suurenenud kasutamine , eelkõige traditsioonilis te eritunnuste kava 
asendamine pakuks kõige rohkem koosmõjusid. Er asektori algatatud ja riiklike kavade 
suunistel, mida saab kohaldada ka ELi kava de suhtes, võib olla koosmõjusid. Uute ELi 
kavade kriteeriumitega välditaks vastuolu olem asolevate ELi kavade ja turustusnormidega. 
Nii kavandatud geograafiliste tähiste üldises sertifitseerimissüsteemis kui ka turustusnormides sektoriteülese põllumajandustootmise asukohamä rgise kohustuse sidusas  rakendamises on 
koosmõju olemas. 
ET 9   ET  
Valikud  Turustusnormid  Geograafilised 
tähised  Traditsioonilised eritunnused
 Erasektori, riiklikud ja uued 
ELi 
sertifitseerimiskavad
 
Valik 1.3: 
kombineeritud 
lähenemisviis   
X    
Valik 1.4: 
vabatahtlikud märked 
horisontaalsete kvaliteedimärkide jaoks 
  
X  Koosmõju: 
„traditsioonilise” 
kui vabatahtliku 
märke kaitsmine 
turustusnormides  Koosmõju: 
ettepanekud uute 
kavade jaoks 
võivad hõlmata 
vabatahtlikke 
märkeid  
Valik 1.5: põllumajandustootmise 
asukohamärgis 
  
X Koosmõju: 
kohaldatakse 
KGT suhtes, kui 
toormaterjal on 
pärit erinevast 
kohast kui KGT    
Valik 2.1.1: 
geograafiliste tähiste kava karmistamine ja 
ühendamine
   
 
X   
Valik 2.3: KPN/KGT eeskirjade täpsustamine
   
X   
Valik 3.3: 
„traditsioonilise” kui vabatahtliku märke 
kaitsmine 
 Koosmõju: 
turustusmehhanis
mide kasutamine    
X  
Valik 4.2: 
sertifitseerimiskavade 
rakendamise suunised   Koosmõju: 
suuniseid 
kohaldatakse ka 
ELi kava suhtes  Koosmõju: 
suuniseid 
kohaldatakse ka 
ELi kava suhtes   
 
X 
Valik 4.4: kriteeriumid 
ELi uute kavade jaoks  Koosmõju: 
välditakse uute 
kavade 
ebajärjekindla 
märgistamise 
algatusi  Koosmõju: 
vähendatakse 
vastuolu 
olemasoleva 
kavaga  Koosmõju: 
vähendatakse 
vastuolu 
olemasoleva 
kavaga   
X 
Tabel: Eelistatud valikute koosmõjud  
6. SEIRE JA HINDAMINE  
Käesolev mõju hindamine on osa sellisest teatises t, milles sätestatakse strateegilised suunad. 
Seega on lähitulevikus teostatav edusammude kontroll seotud kõnealuste suundade arengu ja 
kohandamisega. 
Poliitika arengu enda jaoks on ajutiselt kava ndatud mitmed edasimineku põhinäitajad, mida 
iga algatuse käigus täiendatakse.