ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
H.

arvestades, et põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitse, sõltumatud ja erapooletud õigusasutused, väljendusvabadus, meedia mitmekesisus ja sõltumatus poliitilisest mõjust või survest, seaduslikkuse austamine omavalitsusüksustes ning võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse seaduslikku majandustegevusse sisseimbumise vastu on vältimatult vajalikud seaduse ees õiglase kohtlemise tagamiseks, kodanikuõiguste kaitsmiseks, kuritarvituste ennetamiseks ja avaliku võimu kandjate vastutuse kindlustamiseks; arvestades, et meediavabadus, meedia mitmekesisus ja sõltumatus on väljendusvabaduse õiguse olulised komponendid, ning arvestades, et sõltumatul ja vabal meedial on demokraatlikus ühiskonnas otsustavalt tähtis roll, nagu on sätestatud ELi põhiõiguste hartas ja ELi lepingus; arvestades, et desinformatsiooni levitamise kampaaniad, mille eesmärk on eksitada üldsust ELi tegevuse suhtes, on suunatud ka meetmetele, mis on võetud selleks, et tagada ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine liikmesriikides;
AG.

arvestades, et 2019. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks näitab meeste ja naiste püsivat ebavõrdsust digitaalsektoris ning rõhutab vajadust kõigi digiteerimist käsitlevate poliitikavaldkondade soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi ja soolise mõju hindamise järele; arvestades, et digitaalse soolise lõhe kaotamine tütarlastele ja naistele tehnoloogiale ja internetile parema juurdepääsu tagamise kaudu on ülimalt oluline; arvestades, et naised on kasutamata ressurss sellistes arenevates valdkondades nagu digitaaltehnika, tehisintellekt ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), kus naisi on peaaegu kaheksa miljoni Euroopa IKT-sektoris töötava inimese hulgas kõigest 16 %; arvestades, et digitaalsektoris töötavate meeste osakaal on kolm korda suurem kui naiste osakaal; arvestades, et naiste osakaalu suurendamine digitaalsektori ja muude tulevikusektorite tööhõives on vältimatult oluline soolise palgalõhe ja pensionilõhe vastu võitlemiseks ning nende majandusliku sõltumatuse tagamiseks, samuti uute tööhõivevõimaluste loomiseks, sealhulgas elanikkonnarühmade jaoks, kes on tavaliselt tööturult kõrvale jäetud; arvestades, et sellega seoses on oluline julgustada naiste osalemist digitaalses ettevõtluses, teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika ((STEM) valdkondades ja IKT-hariduses ning tööhõives; arvestades, et kui kaasata rohkem naisi digitaalsele tööturule, tekib Euroopa majandusele 16 miljardi euro suurune SKP kasvu võimalus; arvestades, et tehisintellekti kavandamise, sisestamise ja kasutamise kaudu on taasloodud soolist ebavõrdsust ja diskrimineerimist; arvestades, et mittetäielikud andmekogumid ja kallutatud andmed võivad moonutada tehisintellektisüsteemi arutluskäiku ja seada ohtu soolise võrdõiguslikkuse ühiskonnas;
F.

arvestades, et 22. detsembril 2020 otsustas Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda, et Demirtaşi esialgsel kinnipidamisel ja tema kinnipidamise pikendamisel rohkem kui neljaks aastaks oli Türgi valitsuse varjatud eesmärk olnud takistada tema poliitilist tegevust, jätta valijad ilma nende valitud esindajast ning lämmatada pluralismi ja piirata poliitilise arutelu vabadust – mis on demokraatliku ühiskonna kontseptsiooni põhiolemus, ning valitsus oli rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 18; arvestades, et lõplikus otsuses järeldati, et jätkuva kinnipidamise põhjused on ebapiisavad, ja anti uuesti korraldus Demirtaşi koheseks vabastamiseks; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu andmetel on Türgi rikkunud ka sõnavabadust (Euroopa inimõiguste konventsiooni artikkel 10), õigust isikuvabadusele ja -puutumatusele (Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 5 lõiked 1 ja 3) ning õigust valida ja olla valitud (Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 3 lõige 1); arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus ei leidnud selget seost Demirtaşi kõnede ja terrorikuritegude vahel;
64.

juhib tähelepanu sellele, et ELi ja Hiina koostöö ELi ja Hiina ühendatusplatvormi raamistikus on andnud tagasihoidlikke tulemusi; võttes arvesse, et algatus „Üks vöönd, üks tee“ on Hiina jõulise välispoliitika keskmes; on valmis kaaluma teatud juhtudel partnerlust algatusega „Üks vöönd, üks tee“, kui see ei kahjusta ELi põhiprintsiipe, kui algatus vastab rahvusvahelistele standarditele, ja kui komisjon kontrollib asjaomaseid projekte, et tagada nende vastavus ELi normidele ja standarditele, nagu sotsiaal-, keskkonna- ja maksustandardid ning kestlikkus, läbipaistvus, kaasamine, õigusriik, inimõiguste austamine ja vastastikkus ning kui sellega ei kaasne kolmandate riikide autoritaarse, jõulise poliitika rahvusvahelise mõjuvõimu suurendamise ohtu ning kui see tagab ühtse turu terviklikkuse ja ELi poliitilise ühtekuuluvuse; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks keskenduda Euraasia transporditaristu parandamisele, eelkõige mitmeliigilise ja kestliku transpordi vallas;
25.

juhib tähelepanu sellele, et kultuurimälestised innustavad inimesi reisima ning ühiskondade ja kultuuride kohta teadmisi saama; tuletab meelde, et 72 % uuringus osalenutest vanuses 15–24 aastat on nõus väitega, et kultuurimälestiste olemasolu võib mõjutada nende puhkuse sihtkoha valikut; rõhutab sellega seoses algatuse „DiscoverEU“ rolli; märgib siiski, et algatus ei ole toonud noortele võrdselt kasu; kutsub komisjoni üles leidma viise, kuidas paremini kaasata noori, kellel on sotsiaalselt ebasoodne taust, kes on pärit liikmesriikide maa- ja äärepoolseimatest piirkondadest või liikmesriikidest, millel ei ole head raudteeühendust teiste ELi riikidega;
38.

rõhutab mere- ja siseveesadamate olulist rolli transpordivõrgu strateegiliste sõlmpunktidena, mis ühendavad lähimere- ja ookeanivedu raudtee, maantee, siseveeteede ja torustikega ning on logistiliste tarneahelate ristmikul; rõhutab TEN-T sadamatele juurdepääsu tagamise olulisust suurimatele laevadele läbilaskevõime tagamise meetmete abil; tõstab esile meresadamate piiriülest mõõdet ja rõhutab, et sadamad ei ole mitte ainult meretranspordi osa, vaid moodustavad üha enam kõigi transpordiliikide klastreid ning on samuti osa energia-, tööstus- ja sinimajandusest; märgib sadamakoostöö ja klasterdamise olulisust ja suurenenud arengut; on veendunud, et TEN-T peaks seetõttu hõlbustama projekte, mille eesmärk on suurendada sadamates koostoimet transpordi, energeetika ja digitaalse taristu vahel, ning vajaduse korral ette näha meetmed raudtee- ja maanteeühenduste ajakohastamiseks mere- ja siseveeteede sadamatega, et toetada transpordiliikide vahetust ja tugevdada kestlikku logistikat;
H.

arvestades, et palgad võivad paljudes olulistes ja suure naiste osakaaluga sektorites olla madalad, jäädes sageli ainult miinimumpalga piiresse; arvestades, et ELis on endiselt märkimisväärne horisontaalne ja vertikaalne tööturu segregatsioon ning naised on üleesindatud vähem tasuvates sektorites; arvestades, et 30 % naistest töötab hariduse, tervishoiu ja sotsiaaltöö valdkonnas (võrreldes 8 % meestega) ning 7 % naistest töötab loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas (võrreldes 33 % meestega) (28); arvestades, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon hoiatab, et majanduskriis mõjutab ebaproportsionaalselt teatavaid rühmi, sealhulgas tööturule sisenevaid inimesi, suurendades sel viisil ebavõrdsust, ning et naistel on piiratum juurdepääs sotsiaalkaitsele ja neil lasub ebaproportsionaalselt suur koormus; arvestades, et suure naiste osakaaluga töökohtade märkimisväärse kadumise pärast kriisi tõttu on põhjust muretseda; arvestades, et suure meeste osakaaluga sektorid taastuvad tõenäoliselt kiiremini kui tüüpilised suure naiste osakaaluga sektorid; arvestades, et ELi järgmise põlvkonna taastekavas tuleks pöörata piisavat tähelepanu sektoritele, kus naised on üleesindatud; arvestades, et komisjoni ettepanekus taastekava kohta rõhutatakse, et investeerimine digiüleminekusse on Euroopa tulevase õitsengu ja vastupidavuse jaoks ülioluline; arvestades, et 2019. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks näitab meeste ja naiste püsivat ebavõrdset olukorda digitaalsektoris, ning arvestades, et tööturu digitaalse ümberkujundamise ajal tuleb teha jõupingutusi soolise ebavõrdsuse ja tööturu segregatsiooni leevendamiseks;
N.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuratuur teatas 14. detsembril 2020, enne oma esialgset aruannet ning pärast kättesaadava teabe üksikasjalikku hindamist ja analüüsimist, et on piisavalt alust arvata, et Venezuela tsiviilasutused, relvajõudude liikmed ja valitsust toetavad isikud on kasutanud rühma või kogukonna kallal poliitilistel põhjustel vangistamisi, piinamisi, vägistamisi ja/või muud seksuaalset vägivalda ja tagakiusamisi ning võivad olla toime pannud väga raskeid inimsusvastaseid kuritegusid; arvestades, et lõplik otsus selles küsimuses tehakse 2021. aasta esimesel poolel; arvestades, et 16. septembril 2020 andis ÜRO sõltumatu rahvusvaheline teabekogumismissioon teada, et Venezuela valitsus ja julgeolekujõud on pannud president Maduro ja tema mitme ministri teadmisel toime inimsusvastaseid kuritegusid, sh hukkamisi ja piinamisi, ning nõudis, et Venezuela riik võtaks meelevaldsete hukkamiste, sunniviisiliste kadumiste, omavoliliste kinnipidamiste ja piinamiste toimepanijad vastutusele ning hoiaks sellised teod edaspidi ära;
10.

nõuab tungivalt, et nõukogu kehtestaks sanktsioonid Venemaa režiimiga seotud oligarhidele ja president Putini siseringi liikmetele, samuti meedia propagandistidele, kellel on Euroopa Liidus vara ja kes kasutavad liikmesriikides vabalt reisimise õigust; leiab, et sanktsioone tuleks laiendada ka nende perekonnaliikmetele; on seisukohal, et Euroopa Liit ei tohiks enam hämara taustaga Vene raha avasüli vastu võtta;
50.

tuletab meelde, et NATO jääb kollektiivkaitse nurgakiviks nende liikmesriikide jaoks, kes on ka Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmed, nagu on sõnaselgelt tunnistatud ELi toimimise lepingus; on seisukohal, et EL ja NATO peaksid koostöö tegemisel teineteist täiendama ning võtma arvesse teineteise eripära ja ülesandeid ning ei tohiks teineteist asjatult kopeerida ega struktuure asendada; tuletab meelde, et kaitsekoostöö on üks atlandiülese koostöö sammas ning on jätkuvalt esmatähtis liitlasriikide ja partnerriikide vastastikuse julgeoleku jaoks, ning kinnitab seetõttu veel kord vajadust tugevamate suhete järele; tuletab meelde, et ühtsete jõudude põhimõtte järgi ei kujuta ELi kaitsevõime arendamine alliansi jaoks konkurentsiohtu ning see toob kasu riikidele, mis on nii ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kui ka NATO osalised, ning et ELi tõhusamat julgeoleku- ja kaitsekoostööd tuleks pidada teguriks, mis tugevdab NATO Euroopa sammast, ja arvestades, et EL võtab suurema rolli omaenda julgeoleku tagamisel; on seisukohal, et võimekusalgatuste abil tuleks tagada koostalitlusvõime liitlastega ja hõlbustada jõudude kiiret lähetamist; märgib murelikult, et pärast Türgi tegevust Vahemere idaosas on mõned lahkarvamused kahjustanud alliansi solidaarsust;
14.

kordab, et ELil on nii pühendumust kui ka valmidust Uganda võimudega suhelda ning neid hädavajalike demokraatlike ja juhtimisrefomide juures toetada; rõhutab siiski, et sellise koostöö edukus sõltub suuresti Uganda valmisolekust neid reforme tegelikult ellu viia; tuletab sellega seoses meelde, et kui riik otsustab süstemaatiliselt kasutada repressioone ja vägivalda, võivad sellel olla ELi tulevastele suhetele Ugandaga tõsised tagajärjed; kutsub ELi üles kasutama ära poliitilist mõjujõudu, mida pakuvad arenguabi programmid, eelkõige eelarvetoetuse programmid, et tõhustada Ugandas inimõiguste kaitset ja edendamist;
H.

arvestades, et 27. augustil 2020 viidi Paul Rusesabagina ebaselgetel asjaoludel sunniviisiliselt Dubaist Kigalisse ja teda nähti uuesti alles 31. augustil 2020. aastal Rwanda uurimisbüroo (RIB) peakorteris; arvestades, et Rwanda kohus teatas, et Paul Rusesabagina vahistati Kigali rahvusvahelises lennujaamas, mis on vastuolus varasema politseiaruandega, milles väideti, et ta peeti kinni rahvusvahelise koostöö käigus; arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud eitavad tema üleviimises ja sellele järgnevas vahistamises igasugust osalemist; arvestades, et kahtlustatava seaduslik kinnipidamine ja üleviimine ühest riigist teise kriminaalmenetluse läbiviimiseks peaks toimuma väljaandmismenetlusega, mille üle teostab järelevalvet sõltumatu kohus;
O.

arvestades, et konflikti ja hiljutise COVID-19 pandeemia tõttu on naiste olukord halvenenud; arvestades, et konflikti algusest peale on sooline ja seksuaalne vägivald kasvanud üha kiirenevas tempos; arvestades, et kriminaalõigussüsteemi juba niigi piiratud suutlikkus tegeleda seksuaalse ja soolise vägivalla juhtumitega on kokku varisenud ning näiteks naiste röövimise ja vägistamise ega sellega ähvardamise juhtumite kohta ei ole uurimisi algatatud; arvestades, et ligikaudu 30 % ümberasunud perekondade perepea on naine; arvestades, et paljude krooniliste haiguste ravimeid ei ole enam saada, ning arvestades, et Jeemenis on üks kõrgemaid emasuremuse määrasid; arvestades, et alatoitunud, rasedatel ja imetavatel naistel on suurem tõenäosus haigestuda koolerasse ning neil on suurem verejooksu oht, mis omakorda suurendab märgatavalt sünnitusel tüsistuste tekkimise ja suremise ohtu;
17.

nõuab tungivalt, et komisjon annaks ELis asuvatele ettevõtetele kiiresti nõu ja teavitaks neid Myanmari sõjaväega äri tegemisega seotud ohtudest inimõigustele ja mainele ning õiguslikest riskidest; nõuab tungivalt, et ELis asuvad ettevõtted järgiksid hoolikalt inimõigustealast hoolsuskohustust ja tagaksid, et neil ei ole sidemeid Myanmari julgeolekujõudude, nende üksikute liikmete või nende omandis või kontrolli all olevate üksustega ning et nad ei aitaks otseselt ega kaudselt kaasa demokraatia ja inimõiguste mahasurumisele sõjaväe poolt; kutsub ELis asuvaid ettevõtteid, sealhulgas emaettevõtjaid ja tütarettevõtjaid üles hindama kiiresti ümber oma ärisidemeid Myanmaris ning peatama kõik suhted sõjaväega seotud ettevõtetega; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu töötatakse välja ettevõtete hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakte, millega kehtestatakse ELi ettevõtetele ja ühtsel turul tegutsevatele ettevõtetele inimõigustealased hoolsuskohustused, ja sellega tagatakse, et ettevõtted, kellel on sidemeid inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisega Myanmaris või kes sellele kaasa aitavad, võetakse vastavalt siseriiklikule õigusele vastutusele;
AC.

arvestades, et alates sõja algusest Ida-Ukrainas on tapetud umbes 13 000 inimest, neist veerand tsiviilisikuid, ja haavatuid on koguni 30 000; arvestades, et relvastatud konflikti tõttu Venemaa poolt toetatud relvastatud rühmitustega on pidanud oma kodust lahkuma umbes 1,5 miljonit ukrainlast; arvestades, et Venemaa ja tema nimel tegutsevad üksused on vangistanud sadu ukrainlasi, ning paljude teiste asukoht ei ole siiani teada; arvestades, et käimasolev sõjaline konflikt on põhjustanud humanitaarkriisi, millel on laastavad tagajärjed 4,4 miljonile inimesele, kellest ligikaudu 1,5 miljonit on riigisisesed põgenikud; arvestades, et 3,4 miljonit konflikti eesliinil elavat inimest vajavad humanitaarabi ja kaitset; arvestades, et avaliku taristu vastu suunatud rünnakute tagajärjel on kohalikel elanikel piiratud juurdepääs tervishoiuasutustele, koolidele, veele ja kanalisatsioonile;
1.

väljendab heameelt EKP rolli üle euro stabiilsuse tagamisel; rõhutab, et EKP põhikirjajärgne sõltumatus, mis on sätestatud aluslepingutes, on eeltingimus, et ta saaks täita oma volitusi ja kaitsta oma demokraatlikku legitiimsust; märgib, et sõltumatus eeldab, et EKP ei tohi küsida ega võtta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, ühegi liikmesriigi valitsuselt ega üheltki teiselt organilt; rõhutab, et seda sõltumatust ei tohi rikkuda, ja rõhutab ka, et keskpanga sõltumatust peaks alati täiendama vastaval tasemel aruandekohustus; rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et lisaks oma esmasele ülesandele säilitada hindade stabiilsus peab EKP toetama ka liidu üldist majanduspoliitikat, et aidata kaasa liidu eesmärkide saavutamisele, kui need ei ole vastuolus esmase mandaadiga; rõhutab, et liidu üldeesmärgid on kestlik areng, lähenemine, täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, nagu on määratletud ELi toimimise lepingu artiklis 3;
17.

juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et uusi kahjustusi, mida põhjustasid hiljutised maavärinad hoonetele, mis said kannatada ka 2020. aasta märtsis toimunud maavärina ajal, tuleb põhjalikumalt hinnata ja need hooned tuleb renoveerida; nõuab ka tungivalt, et komisjon lisaks renoveerimislainet puudutavasse planeerimisse ja asjaomastesse õigusaktidesse sihipärased meetmed maavärinate ja nende tagajärgedega tegelemiseks;
märgib, et ELi nimekirja kantakse ainult kolmandaid riike; märgib, et see, kui suurt mõju liit maksudest kõrvalehoidmise ja kahjulike maksutavade vastases võitluses kogu maailmas avaldab, sõltub sellest, millist eeskuju annab liit omaenda liikmesriikidele; rõhutab, et nimekirja kandmise kriteeriumid ja ELis esinevate kahjulike maksutavade kindlakstegemise kriteeriumid peavad olema omavahel kooskõlas; tuletab meelde selgitusi, mille käitumisjuhendi töörühma esimees andis TAX3-komisjoni 10. oktoobri 2018. aasta kuulamisel võimaluse kohta hakata seoses käitumisjuhendi töörühma volituste läbivaatamisega hindama samade ELi nimekirja kandmise kriteeriumide alusel ka liikmesriike; märgib, et ühele liikmesriigile on maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum andnud läbipaistvuse ja taotluse alusel toimuva teabevahetuse rahvusvahelisele standardile vastavust hinnates reitingu „vastab osaliselt“ ( 22 ) , ning märgib, et sellise reitingu saanud kolmandad riigid on nõukogu kandnud nimekirja ( 23 ) ; rõhutab sellega seoses, et mõned liikmesriigid on saanud korrapäraselt riigipõhiseid soovitusi võtta agressiivse maksuplaneerimise vastu midagi ette ( 24 ) ; rõhutab, et komisjon tunnistab, et mõned eespool nimetatud liikmesriigid on komisjoni kriitika tõttu maksusüsteemide parandamiseks meetmeid võtnud, kuid märgib, et komisjon on endiselt seisukohal, et nendes liikmesriikides kehtivate maksureeglitega soodustatakse agressiivset maksuplaneerimist; kordab seetõttu, et kutsus TAX3-komisjoni resolutsioonis komisjoni ja nõukogu üles jälgima, kas need liikmesriigid täidavad neile antud riigipõhiseid soovitusi, ja tegema seda seni, kuni need riigid on ellu viinud ulatuslikud maksureformid, ning esitama vajaduse korral ettepanekuid meetmete kohta, kuid käsitama vähemalt neid liikmesriike praegu ELi maksuparadiisidena; loodab, et nende riikide valitsused lahendavad probleemid ja vähendavad maksustamise vältimist kõigis oma jurisdiktsioonides; võtab endale kohustuse korrapäraselt hinnata valitsuste algatusi selliste soovituste järgimiseks ja teha vajaduse korral meetmete kohta ettepanekuid;
52.

tuletab meelde, et üldist majandushuvi pakkuva teenusena ei kohaldata sotsiaaleluruumide suhtes riigiabi teatamise nõudeid; tuletab meelde, et sotsiaalelamumajandus on üldist majandushuvi pakkuva teenuse otsuses ainus sektor, mille puhul komisjon nimetab sihtrühma (ebasoodsas olukorras olevad kodanikud või sotsiaalselt vähem soodsas olukorras olevad rühmad) ja et see ei kehti muude sotsiaalteenuste kohta; usub, et see võib piirata võimalust pakkuda kõigile taskukohast ja sotsiaaleluruumi; tunnistab, et ELi tasandil puudub sotsiaaleluruumide ühine kokkulepitud määratlus; hoiatab siiski, et sotsiaaleluruumide kitsas määratlus, mis piirdub üksnes „eluruumidega ebasoodsas olukorras olevatele elanikele või sotsiaalselt vähem soodsas olukorras olevatele rühmadele, kes ei suuda piiratud maksevõime tõttu turutingimustel eluaset omada“, on piirav ja takistab liikmesriikide pädevust määratleda nende üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ja üldhuviteenuseid; rõhutab, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused peaksid eluasemete valdkonnas lähtuma peamiselt konkreetsetest riiklikest, piirkondlikest või kohalikest nõuetest, sest kohalikel omavalitsustel on pädevus kindlaks teha ja lahendada eri rühmade eluasemevajadusi ja elamistingimusi, mis võivad oluliselt erineda linna- ja maapiirkondades, ning kuna neil asutustel on sihipärase otsuse tegemisel otsustav roll; nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjades sotsiaalkorterite ja riiklikult rahastatavate eluasemete sihtrühma määratlust, et võimaldada riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel toetada kõigi nende rühmade eluasemeid, kelle vajadusi inimväärsete ja taskukohaste eluasemete järele ei ole võimalik kergesti turutingimustes rahuldada, tagades samas, et piisav rahastamine suunatakse kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele, eesmärgiga kõrvaldada takistused investeeringute tegemisel ja tagada taskukohane eluase, eluruumide neutraalsus ja säästva linnaarengu edendamine ning luua sotsiaalselt mitmekesised naabruskonnad ja suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust;
57.

kinnitab veel kord oma vankumatut toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule (ICC) ja kutsub Rooma statuudi osalisriike üles tagama Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule piisavad rahalised vahendid, et võimaldada tal täita tema volituste piires talle antud tööülesanded; nõuab, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus jätkaks oma tööd erapooletult ja sõltumatult; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles julgustama kõiki ÜRO liikmeid Rooma statuuti ratifitseerima ja rakendama; kutsub Rooma statuudi allakirjutanuid ICC-ga koostööd tegema; peab ICC vastu suunatud rünnakuid sügavalt kahetsusväärseks ja lõpuks mõistab hukka individuaalsed sanktsioonid, mis on selle personalile kehtestatud, eelkõige ICC peaprokuröri vastu kehtestatud sanktsioonid, mis on vastuvõetamatud; kutsub osalisriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et kõrvaldada kõnealused sanktsioonid ja toetada neid, keda need sanktsioonid mõjutavad; rõhutab, et ICC on ainus rahvusvaheline institutsioon, millel on võimekus menetleda maailma kõige julmemaid kuritegusid ja kaitsta ohvreid, kellel pole muid valikuvõimalusi; tunnustab sõltumatute läbivaatamisekspertide tööd, kelle ülesanne on välja selgitada reformimist vajavad valdkonnad, ja kutsub ICC-d üles võtma kõik vajalikud meetmed, et parandada selle tulemuslikkust, tõhusust ja positiivset mõju, eriti kogukondadele ja ohvritele, keda tema töö mõjutab; palub ELil ja selle liikmesriikidel jätkata ICC sõltumatuse ja erapooletuse kaitsmist rünnakute vastu, mille eesmärk on rahvusvahelise kriminaalõiguse toimimise takistamine; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima võimalusi ja tutvustama uusi vahendeid, et panustada võitlusse rahvusvaheliste kuritegude vastu, aidata rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste ohvritele avada juurdepääs rahvusvahelisele kohtumõistmisele ning saada õiguskaitset ja hüvitust, suurendades selleks muu hulgas liikmesriikide kolmandate riikide suutlikkust kohaldada oma õigussüsteemides üldise jurisdiktsiooni põhimõtet;
(3)

Euroopa sotsiaalõiguste sambas on sätestatud, et olenemata töösuhte liigist ja kestusest on töötajatel töötingimuste osas õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele, et tööandjatele tuleb tagada vajalik paindlikkus majanduslikus kontekstis toimuvate muutustega kiireks kohanemiseks, et tuleb edendada uuenduslikke töövorme, mis tagavad kvaliteetsed töötingimused, ning et tuleb vältida töösuhteid, mis viivad ebakindlate töötingimusteni, sealhulgas keelates ebatüüpiliste lepingute kuritarvitamise (põhimõte nr 5). Samuti on selles sätestatud, et töötajatel on õigus saada töö alustamisel kirjalikku teavet oma töösuhtest tulenevate õiguste ja kohustuste kohta (põhimõte nr 7), et majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kujundamisel ja rakendamisel vastavalt riiklikele tavadele tuleb konsulteerida sotsiaalpartneritega (põhimõte nr 8), et vanematel ja hoolduskohustustega inimestel on õigus sobivale puhkusele ja paindlikule töökorraldusele (põhimõte nr 19) ning et töötajatel on õigus tervislikule, ohutule ja hästi kohandatud keskkonnale ning andmekaitsele, samuti töökeskkonna kohandamisele vastavalt tööst tulenevatele vajadustele, nii et nad saaksid võimalikult kaua tööturul osaleda (põhimõte nr 10).