Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bourgueil“

Viitenumber: PDO-FR-A0729-AM01

Teate kuupäev: 10.5.2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Kirjeldus ja põhjused

Geograafilist piirkonda puudutav lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„Viinamarjade korjamine ning veini valmistamine ja valmimine toimub geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 16. detsembri 2010. aasta koosolekul. Kõnealune piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste Indre-et-Loire’i departemangu kommuunide territooriume: Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire (ainult delegeeritud kommuunide Saint-Patrice’i ja Ingrandes de Touraine’i ulatuses), Restigné, Saint-Nicolas-de-Bourgueil“.

Muudatuses võetakse arvesse kommuunide ühinemist, muutmata sealjuures geograafilise piirkonna ulatust.

Koonddokumendi punkti 6 on vastavalt muudetud.

2. Viinapuude lõikamise eeskirjad

Kirjeldus ja põhjused

VI peatüki punkti b alusel jäetakse viinapuudele lõikamise korral siiski maksimaalselt 12 punga tüve kohta.

Nii saadakse Guyot’ lõikuse kasutamisel pikad võrsed, millel on kaheksa punga.

Selle muudatuse eesmärk on võimaldada paremini arvesse võtta kevadisi ilmastikukõikumisi, mis on viimaste turustamisaastate jooksul mitmekordistunud.

Koonddokumendi punkti 5.1 on vastavalt muudetud.

3. Maatüki maksimaalne koormus

Kirjeldus ja põhjused

Maatüki maksimaalne koormus muutub, 9 500 kg/ha asendatakse 8 500 kg/ha-ga. Pungade arvu suurendamisega ei soovi ODG (intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organ) kasvatada saagikust kvaliteedi arvelt ja on otsustanud seetõttu vähendada maatüki maksimaalset koormust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Põllupeenarde taimkate

Kirjeldus ja põhjused

Punkti 2 alapunkti a sõnad: „1,50 meetri kaugusel viimasest tüvest“ asendatakse sõnadega „vähemalt 1 meetri kaugusel viinapuu toestamiseks kasutatavast kinnitusest ja seda kaugust võib suurendada kuni 2,50 meetrini, kui pinnast hallatakse mehaaniliselt;“

Selle muudatuse eesmärk on võtta arvesse viljelustavade muutusi ja taimkatte säilitamist mehaaniliste vahenditega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Kogusaagikus

Kirjeldus ja põhjused

Kogusaagikus muutub, 67 hl/ha asendatakse 65 hl/ha-ga. Pungade arvu suurendamisega ei soovi ODG (intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organ) kasvatada saagikust kvaliteedi arvelt ja on otsustanud seetõttu vähendada maatüki maksimaalset koormust.

Koonddokumendi punkti 5.2 on vastavalt muudetud.

6. Veinikeldri mahutavus

Kirjeldus ja põhjused

Veinikeldri nõutavat minimaalset mahutavust vähendatakse, et mitte seada noori viinamarjakasvatajaid ebasoodsasse olukorda, vabastamata neid seejuures hea veinivalmistamise ja veini sobiva ladustamise nõuetest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Volitatud laopidajate vaheline ringlus

Kirjeldus ja põhjused

1. peatüki punkti IX punkti 4. alapunkt b, mis puudutab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Maatüki kasutamise deklaratsioon

Kirjeldus ja põhjused

2. peatüki punkti I alapunkt 1 jäetakse välja, sest see on Bourgueil’ asukohast tulenevalt tarbetu samm. Kaitstud päritolunimetused, mida võib taotleda kaitstud päritolunimetuse „Bourgueil“ tootmispiirkonnas, on päritolunimetused „St Nicolas de Bourgueil“, „Touraine“, „Crémant de Loire“ ja „Rosé de Loire“. Päritolunimetuse „Saint Nicolas de Bourgueil“ kõiki maatükke kontrollitakse kui selle päritolunimetusega veinide tootmiseks ette nähtud maatükke. Kaitstud päritolunimetusega „Crémant de Loire“ või „Rosé de Loire“ veinide tootmiseks ette nähtud maatükid on kohustuslikult kindlaks määratud tootjate registrites, mida haldavad tootjad, ja maatükid, mis on mõeldud Touraine’i tootmiseks, määrab alates jaanuarist kindlaks käitaja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Peamised kontrollitavad punktid

Kirjeldus ja põhjused

3. peatükki on muudetud, et ühtlustada see peamiste kontrollitavate punktide sõnastusega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Bourgueil

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Need on rahulikud punased või roosad veinid. Nende väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 %. Pärast pakendamist kehtivad nende suhtes järgmised analüütilised standardid:

— punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 2 grammi liitri kohta;

— roosade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 4 grammi liitri kohta ja üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on suurem kui 3,5 grammi liitri kohta. Pärast rikastamist ei tohi nende alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Punase veini puhul on malolaktiline kääritamine lõppenud, kui õunhappe sisaldus jääb alla 0,3 grammi liitri kohta või on sellega võrdne. Punaste ja roosade veinide lenduvate hapete ja vääveldioksiidi kogusisaldus ning punaste veinide üldhappesus on kehtestatud liidu eeskirjadega. Roosadel veinidel on tavaliselt punaste ja valgete puuviljade aroomid, need on värsked ja üsna intensiivsed, mõnikord esineb tsitrusviljade nüansse. Punased veinid on elegantsed ning nende värvus varieerub tumedast rubiinpunasest kuni sügava granaatõuna punaseni välja. Need veinid on sageli üsna tanniinised, kuid tanniinid on maitsesse sulandunud. Nende lõhnabuketis on tavaliselt ühendatud punaste ja mustade puuviljade noodid. Mõned rikkalikumad veinid sobivad joomiseks mõne aasta vanusena. Siis võivad nad kujundada komplekssemaid, kakaoseid nüansse, mis on kergelt suitsused või vürtsikad.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Viljelusmeetod

a) Istutustihedus Puude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta ning ridade vahel peab olema maksimaalselt 2,10 meetrit. Tüvede vahemaa ühes reas peab olema minimaalselt 0,8 meetrit ja maksimaalselt 1,10 meetrit.

b) Viinapuude lõikamise eeskirjad Viinapuid tuleb lõigata enne 1. maid, jättes igale viinapuule maksimaalselt 12 punga, kasutades järgmisi tehnikaid: — tavaline Guyot’ lõikus, kus pikal võrsel on maksimaalselt 8 punga ja maksimaalselt kaks 1–2 pungaga lõigatud lühikest viljakandvat oksa; — demi-baguettes’i lõikus (kahe pooliku võrsega lõikus), kus kummalgi võrsel on maksimaalselt 4 punga ja maksimaalselt kaks 1–2 pungaga lõigatud viljakandvat oksa; — Royat’ lõikus, kus on maksimaalselt kuus 2 pungaga lõigatud viljakandvat oksa (poussier).

Veinivalmistuse eritavad

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Punase veini puhul on lubatud kasutada substraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

65 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ning veini valmistamine ja valmimine toimub geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 16. detsembri 2010. aasta koosolekul. Kõnealune piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste Indre-et-Loire’i departemangu kommuunide territooriume:

Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire (ainult delegeeritud kommuunide Saint-Patrice’i ja Ingrandes de Touraine’i ulatuses), Restigné, Saint-Nicolas-de-Bourgueil.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet-Sauvignon N’

’Cabernet franc N’

8. Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Bougueil“ viinamarjaistandus asub Loire’ist põhjas, Vienne’i jõega ühinemise kohast ülesvoolu, Touraine’i viinamarjaistanduse loodeosas.

Geograafiline piirkond piirneb põhjast Gâtine’i metsa ja lõunast Loire’i jõega. See paikneb osaliselt suurel mäenõlval, mis on üldiselt suunatud lõuna poole ja metsaga kaetud, ning osaliselt terrassidel ja küngastel, mis kannavad kohalikus keeles nimetust montilles.

Mäenõlva allosas on lubjakivi-pruunmullad, mis on kujunenud Touraine’i vilkkildi või kollase liivakivi alusel, samal ajal kui nõlvade keskel on savised ränimullad, mis on tekkinud Senoni saviliiva sisaldavatest settekivimitest. Nõlvajalami mullad, mis on kujunenud vanadel alluviaalterrassidel ja montilles’idel (mis on jõesängi alluviaalsetetest tekkinud künkad), on vett läbilaskvad liiva- ja kruusamullad.

Geograafiline piirkond hõlmab kaheksat Indre-et-Loire’i departemangu kommuuni. Sealne kliima on pehmem ja kuivem kui Touraine’i piirkonna oma üldiselt. Veinipiirkonna nõlvade metsaga kaetud platoo tagab kaitse külmade põhjatuulte eest.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Bourgueil viinamarjaistanduse tekkimine on seotud Bourgueil’ kloostri asutamisega 990. aastal. Aastal 1189 ülistas abt Baudry oma kloostri ja veini võlusid. Viinamarjaistandus levis üle kloostri müüride, ulatudes Loire’i nõlvadele ja vanadele terrassidele.

Kohalike seas nimetust ’Breton’ kandev viinamarjasort ’Cabernet Franc N’ on selle piirkonna peamine sort. Veeteed mööda piirkonda toodud sordi kasutuselvõtmist soodustas Anjou ja Akvitaania poliitiline liit (XI ja XII sajand).

Loire’i kallastel asuva Bourgueil’ piirkonna viinamarjaistandus on juba ammustest aegadest olnud peente veinide eksportija, iseäranis Madalmaadesse alates 17. sajandist.

Vanadel alluviaalterrassidel asuv viinamarjaistandus peab kauem vastu viinapuutäidele, kes levivad liivas aeglasemalt. Taimede kiire areng poogitud viinapuudeks ja ’Cabernet Franc N’ ainsa viinamarjasordina kasvatamine tõendavad veinitootjate seotust keskajal kasutusse võetud sordiga.

Alates 1937. aastast, mis on kaitstud päritolunimetuse „Bourgueil“ heakskiitmise kuupäev, on toodetud kogused olnud tõusuteel. Kuigi 20. sajandi alguses moodustas köögiviljakasvatus ning seemnete või lagritsa-magusjuure tootmine olulise osa Bourgueil’ põllumajanduslikust tegevusest, on piirkonna praeguseks suundumuseks põhiliselt viinamarjakasvatus.

Punased veinid esindavad toodangu põhiosa, moodustades mahust peaaegu 95 %. Roosadel veinidel on enamasti väikeste punaste ja valgete puuviljade aroomid, need on värsked ja üsna intensiivsed, mõnikord esineb tsitrusviljade või pipranüansse.

Punased veinid on elegantsed ning nende värvus võib varieeruda tumedast rubiinpunasest kuni sügava granaatõuna punaseni välja. Need on sageli üsna tanniinised, kuid tanniinid on maitsesse sulandunud. Lõhnabuketis on enamasti ühendatud punaste ja mustade puuviljade noodid.

Pärast mõne aasta pikkust seismist võivad teatavatel veinidel tekkida komplekssemad, kakaosed nüansid, mis on kergelt suitsused või vürtsikad. Viinamarjad korjatakse üksnes maatükkidelt, mille pinnas koosneb pruunmuldadest, liivsavimuldadest või liiva-ja kruusamuldadest terrassidel ja montilles’idel või on õhukese kihina Touraine’i nõlvade kriidikivisel pinnal. Nendel muldadel on head veehoiu- ja soojusomadused. Maastiku avatus võimaldab saada kasu soodsatest ilmastikutingimustest.

See tagab viinamarjasordile ’Cabernet Franc N’ soodsad tingimused omanäoliseks ja elegantseks väljenduseks, kuid nõuab optimaalset juhtimist, mille tulemuseks on teatavate kloonitud sortide, viinapuude kasvatamise, lühikese lõikamismeetodi keelustamine. Kasutatavad liivsavimuldade või liiva- ja kruusamuldadega alad soodustavad aromaatsete puuviljanootide avaldumist, koos peente ja hõrkude tanniinidega, mis selgitab noorte veinide edukust. Touraine’i piirkonna viinamarjakasvatuseks kasutatavad alad on sobilikumad punaste veinide tootmiseks, millel on rikkalik tanniinide struktuur.

Veinitootjate oskusteave ja mitme põlvkonna kogemustel põhinev truudus viinamarjasordile ’Cabernet Franc N’ enam kui kaheksa sajandi jooksul väljenduvad erinevates olukordades tehtud veinisegude valikus.

Seda oskusteavet, mida on kohandatud vastavalt piirkonna eritingimustele ja mida kasutati esmalt punase veini tootmiseks, on loomulikult rakendatud roosade veinide tootmisel.

Viinamäe jalamil voolav Loire’i jõgi on tihedalt seotud piirkonna viinamarjaistanduste päritolu ja ajalooga. Jõgi on erosiooni tulemusel tunginud läbi suure mäenõlvaku. Samuti lõi see alluviaalsetted, mis kujutavad endast selle kihi põhiosa, millel viinamarjaistandus laiub.

Kaubavahetuses ja ühendusteena mängis Loire’i jõgi samuti väga aktiivset ning olulist rolli kaubanduses.

Päritolunimetusega „Bourgueil“ veinide peeneid ja puuviljalisi aroome on ära märgitud benediktiini kloostri arhiivides juba XI sajandil ning nad on jätkuvalt tuntud tänu erinevate ühenduste alla koondunud tootjate ning turustajate dünaamilisusele.

9. Muud olulised nõuded (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

— Indre-et-Loire’i departemang: Avoine, Azay-le-Rideau, Beaumont-en-Véron, Candes-Saint-Martin, Cheillé, Chinon, Cinais, Gizeux, Huismes, Lerné, Lignières-de-Touraine, Marcay, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Saché, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Germainsur-Vienne, Savigny-en-Véron, Seuilly, Thizay, Vallères.

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Brain-sur-Allonnes, Varennes-sur-Loire, Villebernier.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

b) Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

c) Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on — kantud katastrisse, — ja märgitud koristusjärgsele deklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-63d161e5-0b1b-4c56-a46c-721dcb37060b

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.