Ettepanek: NÕUKOGU ARVAMUS Malta majanduspartnerluse programmi kohta /* COM/2013/0909 final - 2013/0399 (NLE) */





2013/0399 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU ARVAMUS Malta majanduspartnerluse programmi kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013[1] euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, eriti selle artikli 9 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: 1) Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsuse ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist. 2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta on kehtestatud sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika seiret euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames välja antud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme. 3) Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud majanduspartnerluse programmide üksikasjad, mille euroala liikmesriigid peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke, mis on olulised ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks püsival viisil. 4) Nõukogu võttis 21. aprillil 2013 vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 6 vastu otsuse, mille kohaselt Malta suhtes rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Seoses sellega paluti Maltal esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013. 5) Malta esitas 1. oktoobril 2013 ning seega määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse struktuurireforme, mille eesmärk on tugevdada riigi rahandust ning tagada laiemas plaanis 2013. aasta riigipõhiste soovituste täitmine. Need meetmed võib rühmitada vastavalt järgmistele eesmärkidele: i) riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine (riigipõhine soovitus 1, 2 ja 4), ii) avaliku halduse tõhususe suurendamine (riigipõhine soovitus 2 ja 5), iii) majanduse kasvupotentsiaali suurendamine, parandades samal ajal konkurentsivõimet ning edendades mitmekesist ja tasakaalus majandust (riigipõhised soovitused 2, 3 ja 4) ning iv) finantsstabiilsuse tagamine (riigipõhine soovitus 5). 6) Malta kavatseb rakendada järgmisi eelarve- ja struktuurimeetmeid: i) eelarveraamistiku reformimine, ii) kulude läbivaatamine ministeeriumi tasandil, iii) pensionireformi jätkamine, võttes kasutusele kolmanda pensionisamba, iv) tervishoiusektoris teenuste osutamise parandamise meetmed, v) riigiettevõtete restruktureerimine, vi) avaliku halduse tõhususe suurendamine ja vii) maksukoormuse järkjärguline nihutamine otsestelt maksudelt kaudsetele. Meetmed on üldiselt asjakohased ja võivad aidata kaasa riigi rahanduse tugevdamisele. Siiski tuleb mõnes valdkonnas, näiteks riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel, teha täiendavaid jõupingutusi. 7) Eelarveraamistiku reform on asjakohane ning võib eeldada, et see tugevdab eelarvehaldust ja aitab piirata eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist. Sõltumatu eelarvenõukogu määramine tõhustab eeldatavalt Malta riigi rahanduse seiret ja kavandamist. Parlament ei ole reformi siiski veel heaks kiitnud. 8) Kulude käimasolev läbivaatamine, mille eesmärk on kaardistada kulude vähendamise võimalused ja parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust, võib aeglustada kulutuste suurenemist ja soodustada majanduskasvu toetavamaid riiklikke kulutusi. 9) Kolmanda pensionisamba kasutuselevõtuga võiks paraneda pensionisüsteemi asjakohasus, aga mitte selle jätkusuutlikkus. Tundub, et praegu ei ole kavandamisel Maltale riigipõhises soovituses 2 esitatud ükski muu asjakohane meede, näiteks seadusjärgse pensioniea tõstmise kiirendamine ja tegeliku pensioniea tõstmine. 10) Võib eeldada, et tervishoiusektori teenuste osutamise parandamiseks kavandatud meetmed parandavad süsteemi tõhusust ja asjakohasust. Samal ajal võivad need siiski suurendada nõudlust riigi rahastatavate tervishoiuteenuste järele ja nende kasutamist. Kuna meetmete kohta puudub täiendav teave, ei ole võimalik määrata kindlaks, mil määral võib reform vähendada survet avaliku sektori kuludele pikaajalises perspektiivis. 11) Riigiettevõtete, näiteks riikliku lennuettevõtja Air Malta ja energiatarnija Enemalta restruktureerimine võiks parandada nende finantstulemusi ja vähendada sellest tulenevalt valitsemissektori tingimuslikke kohustusi. Energeetikasektoris tehtavad jõupingutused on eriti märgatavad, eelkõige kui võtta arvesse seda, et peamise energiatarnija Enemalta valitsuse poolt tagatud võla suurus on ligikaudu 10% SKPst. Võib eeldada, et tänu sellele väheneb tulevikus vajadus riigitoetuste järele. 12) Ametiasutused on esitanud mitmeid juba rakendatavaid ja uusi meetmeid, mis peaksid suurendama avaliku halduse suutlikkust parandada maksueeskirjade täitmist ja vähendada maksudest kõrvalehoidumist. Samuti hõlmab programm meetmeid, mis lühendavad riigihankemenetluste kestust ja suurendavad nende tõhusust. 13) Kavandatud järkjärguline üleminek otseselt maksustamiselt kaudsele maksustamisele edendaks töökohtade loomist ja parandaks maksusüsteemi majanduskasvu soodustavat mõju. Üleminekut kirjeldatakse aga väga üldiselt, üksikasju esitamata. Samuti puuduvad programmis endiselt suunised võlgnevuse soodustamise vähendamiseks äriühingute maksustamisel. 14) Majanduspartnerluse programm sisaldab ka mitmeid mittefiskaalseid struktuurimeetmeid, mille üldine eesmärk on 2013. aasta riigipõhiste soovituste täitmine. Poliitikakavad hõlmavad kohtusüsteemi põhjalikku reformimist ja energiaallikate mitmekesistamist. Meetmed tunduvad õiged ja võib eeldada, et nendega panustatakse majanduskasvu ja töökohtade loomisesse Maltal, tagades samal ajal ka finantsstabiilsuse. Töö meetmetega on aga üldiselt veel pooleli ning esitatud teave on sageli vähene. Seepärast tuleb siis, kui poliitikakavad konkretiseeruvad ja nende rakendamine edeneb, analüüsida täiendavalt poliitikakavade mõju ja seda, kuidas nende abil tegeletakse 2013. aasta riigipõhistes soovitustes osutatud probleemidega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE: Malta majanduspartnerluse programm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 1. oktoobril 2013, sisaldab eelarve- ja struktuurireformide kogumit, mis on osaliselt asjakohane, et toetada tugeva eelarvepositsiooni saavutamist. Majanduspartnerluse programm täiendab nimelt 2013. aasta riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis sisalduvaid eelarvega seotud ja mitteseotud reforme ning sellega lisatakse poliitikakavad, mille eesmärk on parandada valitsemissektori kulude tõhusust, tugevdada avalikku haldust ja restruktureerida riigiettevõtteid. Üldiselt on töö kõigi reformidega siiski veel pooleli ja reformide vastuvõtmise ja rakendamisega on seotud riskid. Lisaks sellele ei ole mõne riigipõhise soovitusega veel piisavalt tegeletud. Nende hulgas on võlgnevuse soodustamise vähendamine äriühingute maksustamisel (riigipõhine soovitus 1) ja riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus (riigipõhine soovitus 2). Seepärast palutakse Maltal esitada järgmises riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis täiendavat teavet kavandatavate reformide rakendamise kohta ning võtta arvesse lisameetmeid, mis võimaldaksid tagada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Komisjon ja nõukogu jälgivad reformide rakendamist Euroopa poolaasta raames. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.