ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon pidas asjakohaste läbirääkimisjuhiste alusel Seišelli Vabariigi valitsusega (edaspidi „Seišellid“) läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu nimel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendusprotokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 22. oktoobril 2019 lepingu ja protokolli (aastateks 2020–2026). Uue lepinguga tühistatakse ja asendatakse praegu kehtiv leping. Leping kehtib kuus aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil lepinguosalised selle allkirjastasid, nagu on sätestatud artiklis 15. Leping on automaatselt pikenev. Uus protokoll kehtib kuus aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil lepinguosalised selle allkirjastasid, nagu on sätestatud artiklis 15.

Uue protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:

– 40 tuunipüügiseinerit;

– 8 triivõngelaeva;

– abilaevad vastavalt India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohastele resolutsioonidele.

Oleks vaja määrata kindlaks põhimõtted, kuidas kalapüügivõimalusi liikmesriikide vahel jaotada.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Uue lepingu peamine eesmärk on luua Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jätkumiseks ja tugevdamiseks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet.

Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Seišellide kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimast kättesaadavast teaduslikust nõuandest ning India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioonidest ja soovitustest. Komisjoni seisukoht põhines muu hulgas eelmise lepingu ja protokolli (2014–2020) hindamise tulemustel ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleval ettevaataval hinnangul. Mõlemad hinnangud koostasid väliseksperdid. Partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi edendada Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelist koostööd, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja India ookeanis. Lisaks aitab selline koostöö edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Läbirääkimised uue kalandusalase partnerluslepingu sõlmimiseks Seišellidega on osa liidu välistegevusest seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega ning need vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3, milles on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste eraldamise kohta.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu laevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes ning mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja sama määruse artikli 32 sätetele kolmandatele riikidele antava finantsabi kohta.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

2019. aastal tegi komisjon Seišellidega sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Seišellidel ning et protokolli uuendamine on mõlema poole huvides. Lisaks aitaks protokolli uuendamine tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist.

ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Suhete tugevdamine Seišellidega on samuti vajalik liitude loomiseks India Ookeani Tuunikomisjoni raames. Lisaks tähendab see, et ELi laevastikul säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Victoria tähtsus ühe peamise lossimissadamana muudab uue kavandatud uue protokolli nii ELi kalandussektori kui ka partnerriigi jaoks oluliseks. Seišellide ametiasutuste eesmärk on jätkata suhteid ELiga, et tugevdada ookeanide majandamist ning saada selleks kasutada sihtotstarbelist valdkondlikku toetust, mis tagab mitmeaastased rahastamisvõimalused.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Koroonaviiruse kriis ehk COVID-19 puhang on liikmesriike tabanud ootamatult ja rängalt, millel võib olla suur mõju ühiskonnale ja majandusele. See pidurdab liikmesriikide majanduskasvu, kuna majandustegevus aeglustub järsult. Seda võivad süvendada likviidsuspiirangud, mis tulenevad tööandjate raskustest tarnijatele ja töötajatele maksmisel. Samal ajal on vaja täiendavaid riiklikke vahendeid tervishoiusüsteemide ja muude otseselt haiguspuhanguga seotud tegevuste toetamiseks.

See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid, et toetada ja kaitsta liikmesriikide majandust, äriühinguid ja töötajaid. Kiiret sekkumist on vaja tervishoiusüsteemides, et nad saaksid tegutseda surve olukorras, samuti VKEde puhul, kellel üldjuhul on madalamad marginaalid, et leevendada negatiivseid tagajärgi tööturgudele ja majanduse muudele haavatavatele osadele. Tegemist on kogu ELi hõlmava küsimusega, mille tõttu on vaja mobiliseerida kõik ELi ja liikmesriikide tasandil kättesaadavad vahendid COVID-19 puhanguga seotud enneolematute probleemide ületamiseks.

Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku luua „Koroonaviirusega võitlemise investeerimisalgatus“, et soodustada investeeringuid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahareservide kasutuselevõtmise kaudu, et kriisiga viivitamata võidelda. Investeering on mahukas ja ületab peagi 37 miljardit eurot. Selle saavutamiseks teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vabastada investeeringuteks ligikaudu 8 miljardit eurot likviidseid vahendeid.

Selleks et kiiresti suunata 37 miljardit eurot Euroopa avaliku sektori investeeringuid koroonaviiruse kriisi tagajärgedega toimetulekuks, teeb komisjon ettepaneku loobuda käesoleval aastal oma kohustusest nõuda Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) kasutamata eelmaksete tagasimaksmist kuni programmi lõpetamiseni.
SELETUSKIRI

Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat ja edendavad tööhõivet ühise huvi küsimusena ning kooskõlastavad oma tegevust nõukogus. Lepinguga on ette nähtud, et nõukogu peab vastu võtma tööhõivesuunised (artikkel 148), ning täpsustatud, et need peavad olema kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega (artikkel 121).

Majanduspoliitika üldsuunised jäävad kehtima pikemaks perioodiks, kuid tööhõivesuunised tuleb koostada igal aastal. Need suunised võeti esimest korda koos (koondpakett) vastu 2010. aastal, et toetada strateegiat „Euroopa 2020“. Koondsuunised jäid samaks kuni 2014. aastani. Muudetud koondsuunised võeti vastu 2015. aastal. 2018. aastal viidi tööhõivesuunised vastavusse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2017. aasta novembris välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega; eesmärk oli juhtida reforme riikide tasandil ja olla suunanäitajaks uuendatud lähenemisprotsessil kogu Euroopas. Suuniseid 2019. aastal ei muudetud. Lisaks sellele, et need suunised määravad liikmesriikide poliitika kooskõlastamise ulatuse ja suuna, koostatakse nende alusel ka vastavate valdkondade riigipõhised soovitused. Tööhõivesuunised esitatakse koos majanduspoliitika üldsuunistega nõukogu otsusena liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (koondsuuniste II osa).

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid on muudetud, et võtta neis arvesse iga-aastase jätkusuutliku majanduskasvu strateegia nelja mõõdet ja eelkõige keskkonnakestlikkuse mõõdet, narratiivi tugeva sotsiaalse Euroopa ehitamisest õiglase ülemineku jaoks ning ÜRO kestliku arengu eesmärke.

Muudetud tööhõivesuunised on järgmised.

Suunis 5. Tööjõunõudluse suurendamine

Suunis 6. Tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine

Suunis 7. Tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine

Suunis 8. Kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine

2020/0030 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta



EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA UUS-MEREMAA ÜHISE TOLLIKOOSTÖÖ KOMITEE OTSUS nr [.../2019]

[kuupäev]

töökorra vastuvõtmise kohta

ÜHINE TOLLIKOOSTÖÖ KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel 3. juulil 2017. aastal Brüsselis sõlmitud tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingut, eriti selle artikli 20 lõike 2 punkti d,

arvestades, et lepingu artikli 20 lõike 2 punktis e on sätestatud, et ühine tollikoostöö komitee võtab vastu oma töökorra,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa ühise tollikoostöö komitee töökord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse selle vastuvõtmise kuupäevast alates.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse tekst on koostatud kahes eksemplaris inglise keeles ja mõlemad need tekstid on võrdselt autentsed. Lepinguosaline võib ette näha tõlked oma muudesse ametlikesse keeltesse.

Koht…, kuupäev…

Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa ühise tollikoostöö komitee nimel

kaaseesistujad
Lisaks nõudluse juhtimise ja tõhususe meetmetele on vee taaskasutamine üks oluline vahend integreeritud veemajanduses. Asjakohasel juhul tuleks vee taaskasutust soodustada, kui see on kulutõhus, ning samal ajal kaitsta rahvatervist ja tagada keskkonnakaitse.

Vesi on ELis piiratud ressurss ja kolmandik ELi territooriumist kannatab veepuuduse all. Elanikkonna kasvavate vajaduste ja kliimamuutuste tõttu suureneb Euroopas piisavas koguses kvaliteetse vee kättesaadavuse probleem tulevikus veelgi.

Euroopa Parlament lisas ka erisätted võimalike mikroplastiohtude käsitlemiseks. Osana kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkuleppest tunnistas komisjon uue probleemina mikroplaste ja kohustus jätkama jõupingutusi selle probleemi lahendamiseks. Selleks nõustus komisjon tegema järgmise avalduse: „Komisjon tunnistab, et seoses vee kvaliteediga on uus probleem mikroplastid. Seda silmas pidades ning arvestades, et tegemist on üldise küsimusega, mis ei ole seotud üksnes taaskasutatava heitveega, kohustub komisjon jätkama jõupingutusi selle olulise probleemi lahendamiseks.“

Pärast nõukogus esimesel lugemisel seisukoha vastuvõtmist peaks Euroopa Parlament ametlikult heaks kiitma kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkuleppe.

5.Märkused nõukogu seisukoha kohta

Nõukogu seisukoht kajastab kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkulepet. Kõige olulisemad muudatused võrreldes komisjoni ettepanekuga on järgmised:

–kaalutlusõiguse klausel, mis võimaldab liikmesriikidel otsustada, kas lubada vee taaskasutamist oma territooriumil või osal sellest; nende otsuste tegemisel tuleb täita rangeid tingimusi ning need tuleb põhjendada ja korrapäraselt läbi vaadata;

–võtta kasutusele mõiste „vee taaskasutamise süsteem“, mis võib hõlmata mitut osalejat alates taaskasutatava heitvee puhasti käitajast kuni lõppkasutajani;

–riigiasutuste tähtsam roll riskijuhtimises ning

–liikmesriikide paindlikumad võimalused riskijuhtimis- ja loasüsteemi korraldada.

Üldiselt säilitatakse saavutatud kokkuleppega komisjoni algse ettepaneku eesmärgid, st et miinimumnõuete rangusaste jääb samaks, kuid liikmesriikidele antakse soovitud võimalus uusi norme paindlikult rakendada.

6.Järeldus

Komisjon nõustub nõukogu seisukohaga.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

COVID-19 puhangu otsene ja kaudne mõju suureneb jätkuvalt kõigis liikmesriikides. Praegune olukord on enneolematu ja nõuab eriolukorrale kohandatud erakorraliste meetmete võtmist.

Esimese meetmepaketiga, mille komisjon esitas 13. märtsil 2020, viidi sisse mitmed olulised muudatused, mis võimaldavad praeguses olukorras tõhusamat reageerimist. Vahepeal on COVID-19 puhangu mõju meie majandusele ja ühiskonnale muutunud üha tõsisemaks . Seetõttu on vaja teise meetmepaketi raames minna juba olemasolevast kaugemale ja võimaldada erakorralist lisapaindlikkust, et oleks võimalik reageerida praegusele enneolematule olukorrale, mis tõi kaasa stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise.

Tagamaks et kogu fondidest saadavat toetust kasutatakse ajutise ja erakorralise meetmena, et leevendada COVID-19 puhangu mõju meie majandusele ja ühiskonnale, ilma et see piiraks nende normide kohaldamist, mida tuleks kohaldada tavapärastes tingimustes, on vaja ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamisel lubada ajutist 100 %-list kaasrahastamist ELi eelarvest ja täiendavaid ülekandevõimalusi Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi vahel ning piirkonnakategooriate vahel. Lisaks tehakse ettepanek vabastada liikmesriigid valdkondliku keskendamise nõuete täitmisest, et vahendeid oleks võimalik suunata ümber valdkondadesse, mida praegune kriis on kõige rohkem mõjutanud. See erand võimaldab kasutada kõiki ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi olemasolevaid vahendeid, et tulla toime enneolematute probleemidega, millega liikmesriigid COVID-19 puhangu tõttu silmitsi seisavad. Liikmesriigid ja piirkonnad saavad kaasata rohkem vahendeid, et võimaldada enamatel inimestel kasutada lühendatud tööaega, toetada VKEde käibekapitali suurendamist ja teha viivitamata tervishoiukulutusi.

Selleks et kõrvaldada programmide muutmisest liikmesriikidele ja Euroopa haldusasutustele tulenev halduskoormus, mis ei ole praeguses olukorras vajalik, on lisaks vaja hoiduda partnerluslepingute muutmisest ja lükata edasi iga-aastaste rakendusaruannete esitamise tähtaeg 2020. aastal ning ka nendel aruannetel põhinevate komisjoni aruannete esitamise tähtaeg. Lisaks lihtsustatakse teatavaid auditite ja rahastamisvahenditega seotud menetlusnõudeid. Võttes arvesse praegusi piiranguid vajaliku audititöö tegemisel, tuleks ERFi, ESFi, EMKFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul sõnaselgelt ette näha mittestatistilise valimimeetodi kasutamise võimaluse laiendamine. Võimaldamaks rahastamisvahendite kiiret kohandamist, et reageerida COVID-19 puhangule tõhusalt, ei tuleks enam nõuda, et eelhindamist ja tõendavaid dokumente, mis tõendavad toetuse kasutamist ettenähtud otstarbel, läbi vaadataks ja ajakohastataks. Samuti tuleks rahastamisvahendite kaudu käibekapitalitoetuse andmise võimalusi laiendada EAFRD-le.
SELETUSKIRI

1.SOOVITUSE TAUST

•Soovituse põhjused ja eesmärgid

Käesoleva soovituse eesmärk on kutsuda nõukogu üles muutma oma 7. juuni 2016. aasta otsust, ilma et muudetaks nõukogu otsusele lisatud läbirääkimisjuhiseid.

ASEANi sisekonsultatsioonid on veel käimas.

Komisjon tegi nõukogu otsusega seoses avalduse, milles ta leidis, et volituste kohaldatavuse ajaline piiramine ei ole kooskõlas aluslepingutega, eriti ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 3.

7. juunil 2016 otsustas nõukogu volitada komisjoni alustama läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ASEANi liikmesriikide vahel liidu ainupädevusse kuuluvates küsimustes. Nõukogu otsus kehtib neli aastat, st et see kaotab kehtivuse 7. juunil 2020.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Soovitus muuta 2016. aasta juuni otsust volitada komisjoni alustama läbirääkimisi ASEANi liikmesriikidega on täielikus kooskõlas liidu välispoliitiliste eesmärkidega, mis on sätestatud komisjoni poolt 2015. aasta detsembris esitatud terviklikus lennundusstrateegias, mille eesmärk on suurendada Euroopa lennundussektori konkurentsivõimet.
•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on oma iga-aastastes tööprogrammides pidevalt rõhutanud vajadust väikeettevõtjate jaoks kehtivate lihtsamate eeskirjade järele. Sellega seoses viidatakse komisjoni 2020. aasta tööprogrammis sihtotstarbelisele VKEde strateegiale, mis lihtsustab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust, kasvamist ja laienemist. Erimeede on nende eesmärkidega kooskõlas eelarve-eeskirjade osas. Meede on kooskõlas komisjoni 2017. aasta tööprogrammiga, milles märgiti, et väikeettevõtjate käibemaksukohustuse täitmisega seotud halduskoormus on suur ning tehnilised uuendused tekitavad tõhusa maksukogumise jaoks uusi väljakutseid, ja rõhutati vajadust lihtsustada väiksemate ettevõtjate jaoks käibemaksukorda.

Samuti on meede kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga, milles komisjon seadis eesmärgiks aidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel kasvada, muu hulgas vähendades halduskoormust, mis takistab neil ühtse turu võimaluste täielikku ärakasutamist. See on ka kooskõlas lähenemisviisiga, mida komisjon järgis 2013. aasta teatises „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“: Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“, milles rõhutati vajadust lihtsustada maksualaseid õigusakte väikeettevõtjate jaoks.

Lisaks on meede kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, nagu on märgitud 2016. aasta teatises idufirmade kohta ja 2008. aasta teatises „„Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act““, milles kutsutakse liikmesriike üles võtma õigusaktide väljatöötamisel arvesse VKEde eripära ja lihtsustama olemasolevat regulatiivset keskkonda.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta on sätestatud nende õigusaktidega reguleeritavate üksuste (SE ja SCE) asutamist ja tegevust käsitlevad eeskirjad. Nii SE määruses kui ka SCE määruses ühtlustatakse ka üldkoosoleku korraldamise tähtaeg. Mõlema määruse artiklis 54 on sätestatud ühesugune reegel, mille kohaselt peavad SEd ja SCEd korraldama üldkoosoleku vähemalt kord igal kalendriaastal, kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu. Määrustes ei ole selle reegli suhtes ette nähtud ühtegi erandit.

COVID-19 pandeemia puhkemine avaldab ränka mõju äriühingutele ja ühistutele, sealhulgas SEdele ja SCEdele. Eelkõige seoses karantiini- ja suhtlemisdistantsi hoidmise meetmetega ning vajadusega keskenduda oma jõupingutustes majandustegevuse piirangute järgimisele on SEdel ja SCEdel märkimisväärseid raskusi vastava määruse artiklis 54 osutatud üldkoosoleku toimumise tähtajast kinnipidamisega. Kuigi liikmesriigid on kehtestanud äriühinguõiguse valdkonnas erakorralisi meetmeid, et toetada ja aidata äriühinguid praegustes erandlikes oludes, ei ole sellised meetmed suunatud SEdele ega SCEdele, sest nende mõlema põhikiri on sätestatud ELi määrusega.

Üldkoosolekute korraldamine on ülimalt oluline, et õiguslikult nõutavaid või majanduslikult vajalikke otsuseid, mis mõjutavad äriühingut ennast, selle aktsionäre või kolmandaid isikuid, saaks teha õigel ajal. Arvestades et COVID-19 pandeemiast põhjustatud erandlikud asjaolud ei sõltu ei SEdest, SCEdest ega ka liikmesriikidest, kehtestatakse käesoleva ettepanekuga ELi tasandil ajutine erand SE määruse artiklis 54 ja SCE määruse artiklis 54 sätestatud tähtajast. Ajutine erand peaks võimaldama SEdel ja SCEdel pidada üldkoosoleku 12 kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2020. Ajutine erand on vajalik, et võimaldada SEdel ja SCEdel teha üldkoosolekuks vajalikke ettevalmistusi ning tagada õiguskindlus SE ja SCE määruses sätestatud kohustuste täitmiseks.

Peale selle reguleerib üldkoosoleku korraldamist ja läbiviimist ning hääletuskorda SE määruse artikli 53 kohaselt SE registrijärgse asukoha liikmesriigi aktsiaseltside suhtes kohaldatav õigus. SCE määruse artiklis 53 on sätestatud samasisuline õigusnorm. Sarnaselt paljudes liikmesriikides juba vastu võetud riiklikele erakorralistele meetmetele seoses aktsiaseltside või muude äriühingute või üksustega on oluline, et liikmesriigid tagaksid kooskõlas vastava määruse artikliga 53, et SEdel ja SCEdel lubataks kasutada digitaalseid vahendeid ja menetlusi ning et SEd ja SCEd püüaksid selliseid vahendeid ja menetlusi rakendada võimalikult suures ulatuses, et tagada vajalike otsuste tegemine.
•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

•Proportsionaalsus

Ettepanek on ajaliselt piiratud ja ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada eesmärk leevendada määruse (EL) 2017/352 kohaldamise kaudu praeguse COVID-19 puhangu mõju. Kavandatav meede on seega proportsionaalne.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Selleks et tagada selliste teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete piisavad ja katkematud tarned, mida toodetakse liidus ebapiisavas koguses või mida liidus üldse ei toodeta, ning et vältida teatavate kõnealuste toodete turu võimalikke häireid, peatati nõukogu määrusega (EL) nr 1387/2013 (edaspidi „määrus“) osaliselt või täielikult teatavate ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine.

Liidu tööstuse vajaduste rahuldamiseks ajakohastatakse seda määrust iga kuue kuu tagant. Komisjon on koos tollitariifistiku majandusküsimuste töörühmaga läbi vaadanud kõik liikmesriikide esitatud ühepoolsete tollimaksude kohaldamise peatamise taotlused.

Läbivaatamise tulemusel leiab komisjon, et teatavate uute, määruse lisas praegu loetlemata toodete puhul on tollimaksude peatamine põhjendatud. Mõne muu toote puhul on vaja muuta tootekirjelduse, klassifikatsiooni, tollimaksumäärade, eesmärgipärase kasutuse nõude või kohustusliku läbivaatamise kuupäevaga seotud tingimusi. On tehtud ettepanek jätta välja tooted, mille suhtes tariifide kohaldamise peatamine ei ole enam liidu majandushuvidega kooskõlas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek ei mõjuta liiduga sooduskaubanduslepingu sõlminud riike ega liidu sooduskaubanduslepingute (nt üldine soodustuste süsteem, AKV-süsteem, vabakaubanduslepingud) kandidaatriike või potentsiaalseid kandidaatriike.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek on kooskõlas liidu põllumajandus-, kaubandus-, ettevõtlus-, keskkonna-, arengu- ja välispoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 31.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Kavandatud meetmed on kooskõlas põhimõtetega, mille alusel lihtsustatakse toiminguid väliskaubandusega tegelevate ettevõtjate jaoks, nagu on märgitud komisjoni teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohaldamise kohta. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

•Vahendi valik

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 31 on sätestatud, et „[ü]hise tollitariifistiku maksumäärad kehtestab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal“. Seepärast on nõukogu määrus asjakohane vahend.