Komisjoni ettepanekus oli ülempiir 10 %, kuid üksnes püügitegevuse püsiva lõpetamise ja ajutise katkestamise puhul. Võttes aga arvesse, et muude meetmete laad on muutunud, nõudis komisjon nende lisamist ülempiiri kohaldamisalasse. Kõnealused viis meedet hõlmavad üksikuid investeeringuid või hüvitisi, seega ei ole lisaväärtus suur. Kuigi komisjon oleks eelistanud 10 % piirmäära kõigile viiele laevastikuga seotud meetmele, et tagada ELi vahendite maksimaalne lisaväärtus, leiab ta, et kõnealune 15 % ülemmäär siiski tagab, et toetus laevastikuga seotud meetmetele ei kahjusta EMKVFi põhiprioriteete (nt säästev kalapüük, kalanduskontroll, teaduslike andmete kogumine kalavarude majandamise toetamiseks, innovatsioon, sektori kollektiivne korraldus või kohalik areng). Kõnealuse ülempiiriga takistatakse ka toetuste kunstliku pakkumise loomist, mis tekitaks omaenda nõudluse ja moonutaks seega turgu.

Komisjon leiab, et see väga piiratud kärbe ei kahjusta eelkõige merenduspoliitikale ja rahvusvahelisele ookeanide majandamise kavale otsese eelarve täitmise raames antavat toetust. Samal ajal säilitatakse kõnealuse kärpe puhul märkimisväärsed eraldised liikmesriikidele jagatud eelarve täitmise raames, et rahuldada nende kalandus- ja vesiviljelussektori vajadusi ning tegeleda kliima- ja keskkonnaeesmärkidega.

Komisjon leiab, et see uus nimi kajastab fondi tegevusvaldkonda.

Komisjon leiab ka, et poliitiline kokkulepe on üldiselt tasakaalustatud ja sisaldab vajalikke kaitsemeetmeid, et vältida selliste kalandustoetuste kehtestamist, mida võib pidada kestlikkuse seisukohast kahjulikuks. Komisjon usub, et poliitiline kokkulepe on kooskõlas järgmisega:

Komisjon leiab, et poliitiline kokkulepe on üldiselt kooskõlas ELi lisaväärtuse maksimeerimise eesmärgiga ning ELi prioriteetidega Euroopa rohelise kokkuleppe, digipöörde ja vastupanuvõime vallas.

Komisjon leiab, et selle suurendamisega säilitatakse mõistlik osa struktuursete investeeringute jaoks. Komisjon uurib hoolikalt, kas liikmesriikide võimalikud taotlused täiendava 10 protsendipunkti kasutamiseks on põhjendatud tegeliku vajadusega.

·Fondi üldise struktuuri vastavusse viimine muude ühissätete määrusega hõlmatud fondide loogikaga (eelkõige toetusvaldkondade asendamine erieesmärgiga).

Selline ühtlustamine ei mõjuta sisu. Komisjon leiab, et see uus struktuur on kaasa toonud märkimisväärse lihtsustamise, mis piirab ühissätete määruses EMKVFi suhtes lubatud erandite arvu ja lihtsustab liikmesriikide programmitööd.

·Uue meetme loomine kalalaevade mahu (kogumahutavuse) suurendamiseks, et parandada ohutust, töötingimusi ja energiatõhusust.

Märkides, et see meede ei sisaldunud komisjoni ettepanekus ja et see võimaldab laeva nimipüügivõimsust suurendada, leiab komisjon, et on olemas piisavad kaitsemeetmed, et takistada laeval suurendada oma püügivõimsust.

–Suurendada saab ainult püügivõimsuse „kogumahutavuse“ parameetrit, mitte võimsuse parameetrit.

–Kogumahutavuse suurendamine on rahastamiskõlblik ainult laevastikusegmentides, kus liigset püügivõimsust ei ole. See tuleb kompenseerida vähemalt samal tasemel kogumahutavuse eelneva kõrvaldamisega samas laevastikusegmendis või riigi laevastiku osas, kus esineb liigne püügivõimsus, mistõttu ei tohi meetmega suurendada laevastiku üldist püügivõimsust. See on rangem tingimus kui ELi üldine laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise süsteem, milles on lihtsalt sätestatud, et püügivõimsuse lisamine tuleb kompenseerida vastava püügivõimsuse eemaldamisega mõnest laevastikusegmendist.

–Kogumahutavuse suurendamine peab olema põhjendatud ohutuse, töötingimuste või energiatõhususe parandamisega. Seetõttu sisaldab artikkel täielikku loetelu rahastamiskõlblikest tegevustest, mis seovad kogumahutavuse suurendamise järgneva rajatise või seadmete paigaldamisega, millega parandatakse ohutust, töötingimusi või energiatõhusust, tagamaks, et ei toetata kahjulikke tegevusi.

–Rahastamiskõlblikud on ainult kuni 24 m pikkused ja vähemalt 10 aasta vanused laevad, et keskenduda kõige enam toetust vajavatele laevadele.

Seepärast leiab komisjon, et kõnealune meede ei ole kahjulik subsiidium, sest sellega ei suurendata ülepüüki ega liigset püügivõimsust.

·Kalalaevade mootorite asendamise toetuse teatavate tingimuste muutmine (st rahastamiskõlblikkuse laiendamine üle 12 m, kuni 24 m pikkustele laevadele; uus nõue vähendada 12–24 m pikkuste laevade CO2-heidet 20 %).

Komisjon juhib tähelepanu kolmele tingimusele, millega ennetatakse võimalikku kahjulikku mõju:

–toetust antakse ainult ilma liigse püügivõimsuseta laevastikusegmentidele;

–uus mootor ei tohi olla asendatavast mootorist võimsam;

–uut mootorit peab füüsiliselt kontrollima veendumaks, et selle tegelik võimsus vastab deklareeritud võimsusele.

Toetuse laiendamine kuni 24 m pikkustele laevadele on 2014–2020 perioodi kohaldamisala ülekandumine. Komisjon usub, et uus CO2-heite vähendamise nõue aitab saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe kliimaneutraalsuse eesmärke. Komisjonil on õigus täpsustada selle vähenduse mõõtmise metoodika teatavaid elemente ning tagada, et see metoodika ei tekita liikmesriikidele ega toetusesaajatele koormust.

·Noore kaluri poolt kasutatud laeva esmakordseks omandamiseks antava toetuse teatavate tingimuste muutmine (st rahastamiskõlblikkuse laiendamine üle 12 m, kuni 24 m pikkustele laevadele; laeva osalise omandamise rahastamiskõlblikkus, kui noor kalur omab vähemalt 33 % osadest).

Komisjon tuletab meelde, et selle toetuse näol on tegu noortele kaluritele mõeldud starditoetusega, mille eesmärk on kiirendada põlvkonnavahetust. See ei ole sama mis laevastiku uuendamine, sest toetust antakse ainult kasutatud laeva esmakordseks omandamiseks noore (st alla 40-aastase) kaluri poolt.

Komisjon juhib tähelepanu kahele tingimusele, millega ennetatakse võimalikku kahjulikku mõju:

–toetust antakse ainult ilma liigse püügivõimsuseta laevastikusegmentidele;