[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.2.2005

KOM(2005) 51 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Euroopa Arengufondi tulemuslikkuskontroll ja ettepanek üheksanda Euroopa Arengufondi tingimusliku jäägi vabastamise kohta

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb 250 miljoni euro suuruse teise eraldise vabastamist üheksanda EAFi raames ette nähtud tingimuslikust 1 miljardist eurost AKV-ELi veerahastu teise osamakse jaoks

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb üheksanda EAFi tingimuslikust 1 miljardist eurost 18 miljoni euro vabastamist ja kasutamist Ida-Timori riikliku näidisprogrammi rahastamiseks ajavahemikul 2006-2007

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 482 miljoni euro vabastamist ja kasutamist üheksanda Euroopa Arengufondi raames koostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb seisukohta, mille võtab ühendus AKV-EÜ ministrite nõukogus seoses otsusega üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise kohta ELi energeetikaalgatuse rahastamiseks, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse maksete tegemiseks, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise toetamiseks, Aafrika Liidu tugevdamiseks ja kiirendatud algatusse „haridus kõigile“ panustamiseks.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb ühenduse seisukohta AKV-EÜ ministrite nõukogus seoses otsusega üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise kohta teiseks eraldiseks AKV-ELi veerahastule

(komisjoni esitatud){SEK(2005) 242}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Euroopa Arengufondi tulemuslikkuskontroll ja ettepanek üheksanda Euroopa Arengufondi tingimusliku jäägi vabastamise kohta

SISSEJUHATUS

AKV-EÜ partnerluslepingu esialgse viieaastase perioodi jooksul, mis algas 1. märtsil 2000 ja hõlmab ajavahemikku ratifitseerimisest kuni 2007. a. lõpuni, koosneb ühenduse finantsabi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidele (AKV) esialgsest summast 13,5 miljardit eurot üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF). Sellest kogusummast vabastatakse 1 miljard eurot maksekohustuste ja väljamaksete seisu hindava tulemuslikkuskontrolli alusel[1].

Käesolev teatis kinnitab, et 2000. a komisjoni käivitatud reformide tulemusel on maksekohustuste ja väljamaksete seisu osas tulemuslikkus viimastel aastatel paranenud[2] ja et 2004. a läbi viidud vahekokkuvõtted on seda positiivset trendi veelgi tugevdanud. Teatises jõutakse järeldusele, et üheksanda EAFi summad, sh eelmistest EAFidest üle kantud jääk, on 2007. a lõpuks täies mahus maksekohustustega seotud, võimaldamata ühendusel isegi oma rahvusvahelisi kohustusi täielikult täita või uute rahvusvaheliste algatustega kaasa minna. Seetõttu soovitab komisjon võtta vastu kolm lisatud otsuse eelnõud i) veerahastu teise osamakse – 250 miljoni euro – vabastamise kohta, ii) Ida-Timori riikliku näidisprogrammi rahastamiseks täiendava 18 miljoni euro vabastamise kohta niipea, kui see riik saab 2005. aastal AKV riikide rühma täisliikmeks, ja iii) 482 miljoni euro tingimuslike vahendite vabastamise kohta; ning võtta vastu kaks täiendavat otsuse eelnõud, mis puudutavad vabastatud vahendite ülekandmist piirkondliku koostöö ja integratsiooni vahendisse, võimaldamaks veerahastu teise osa AKV-sisest rahastamist ja 482 miljoni euro tingimuslike vahendite osalist kasutamist AKV-siseselt.

EAFi finantstulemused

EAFi 2003. aasta tulemused olid paremad kui kunagi varem. Kohustuste kõrget taset seletab osaliselt asjaolu, et 2003 oli üheksanda EAFi rakendamise esimene aasta. Kuid ka väljamaksete tase oli kõrgem kui kunagi varem. See positiivne areng väljamaksetes ei tulenenud ainult ühekordsetest meetmetest, vaid seda võis näha juba eelmistel aastatel ning seda kinnitavad ka 2004. aasta esialgsed andmed (üksikasjalikumaks ülevaateks vt lisa 1). Sellised julgustavad tulemused saavutati vaatamata asjaolule, et mitmetes AKV riikides pärssisid koostööd poliitiline ebakindlus või kriisid poliitikas ja/või looduskatastroofide järelmõjud.

[pic]

Võttes arvesse täiendavaid kohustusi, mida on enne 2004. a lõppu suure tõenäosusega oodata, ja käimasolevate programmidega seotud kohustustest vabastamist – viimase viie aasta jooksul keskmiselt +/- 330 miljoni euro ulatuses – on aastane kohustuste summa, mis hõlmab ka konsolideeritud üheksanda EAFi jaotamata vahendeid, perioodil 2005–2007 keskmiselt 3445 miljonit eurot. See on võrreldav viimase kahe aasta (2003–2004) keskmise kohustuste tasemega 3656 miljonit eurot.

2004. a vahekokkuvõte

Vahekokkuvõtteid tehti 2004. a jooksul kõigis AKV riikides, mille suhtes on alla kirjutatud EAFi abi kavandamise aluseks olev riigi strateegiadokument (edaspidi „strateegiadokument“)[3]. Cotonou lepingus sätestatakse selgesõnaliselt, et nende vahekokkuvõtete tulemusel võib strateegiat muuta (strateegiadokumendi sihtvaldkondade osas) ja/või revideerida riikidele eraldatavaid summasid (summasid suurendada või vähendada või paigutada neid ümber abiprogrammide ressursside ja soovituslike ressursside vahel ettenägematute vajaduste katmiseks).

Eraldiste võimalike kohanduste kohta otsuste tegemisel kasutati kaht peamist kriteeriumit ja lisaks „erikaalutlusi“:

- riigi finantstulemuste hindamine ühenduse abi rakendamisel; kasutatavad näitajad olid kohustuste, lepingute sõlmimise ja väljamaksete keskmised määrad eelnevatel aastatel ja teoreetiline aastate arv, mille jooksul suudetakse jääki ära kasutada;

- riigi tulemuslikkuse hindamine sihtvaldkondades (ja makromajanduse toetuste kasutamisel, kus see on asjakohane);

- erikaalutlused: riigi edenemise hindamine institutsionaalsete reformide läbiviimisel ja vaesuse vähendamisel, samuti riigi vajadusi, haavatavust ja tulemuslikkust mõjutavate eriolukordade hindamine alates strateegiadokumendi programmi koostamise protsessi algusest. Viimaste hulka kuuluvad konfliktijärgsed olukorrad, tegurid, mis mõjutavad toetuse rakendamise suutlikkust riigi tasandil (nagu detsentraliseerimise areng, ajutised personaliprobleemid delegatsioonis ja/või riigikontrolli büroos) jne.

Vahekokkuvõtte koostamisel peeti silmas globaalse finantstasakaalu saavutamist[4]. Rahalised ettepanekud, mis esitati EAFi komiteele 2004. a sügisel ja mille kohta on detsembris oodata lõplikke komisjoni otsuseid, on lühidalt järgmised:

- 17 riigi puhul soovitatakse vahendite jaotust mitte muuta .

- 13 riigi puhul soovitatakse ülekannet abiprogrammide vahendite ja ettenägematuteks vajadusteks ettenähtud vahendite vahel , muutmata seejuures ressursside kogusummat; enamasti on tegemist ülekandega ettenägematute vajaduste alakasutatud vahenditest abiprogrammide vahenditesse, mis konsolideerituna kasvavad 226 miljoni euro võrra (millest 62% on vähim arenenud riikide kasuks).

- 17 riigi jaoks soovitatakse eraldiste kogusumma suurendamist (paljudel juhtudel ka ülekannet üht liiki vahenditest teise); suurendamise kogusumma on 766 miljonit eurot (989 miljoni euro suurune kasv abiprogrammide vahendites ja 223 miljoni euro suurune vähenemine ettenägematute vajaduste katteks suunatud vahendites), millest 97% on vähim arenenud riikide kasuks.

- 15 riigi jaoks soovitatakse eraldiste kogusumma vähendamist (neist kahel juhul toimuks ka A vahendite vähendamine); vähendamiste kogusumma on 432 miljonit eurot (seejuures kavandatavate summade kasv on ainult 33 miljonit eurot), millest 84% on seotud vähim arenenud riikidega.

Kokku toimuks nende ettepanekute järgi abiprogrammide summade netokasv 17,6% ulatuses, summas 1248 miljonit eurot, millest valdav osa (91%) läheks kõrge toetuste vastuvõtmise suutlikkuse ning rahuldavate majanduslike ja poliitiliste tulemustega vähim arenenud riikidele. Need ülekanded liiga suureks hinnatud ja kasutamata ettenägematute vajaduste eraldistest ja tagasihoidlike tulemustega riikidele eraldatud summadest koondavad tähelepanu veelgi enam vaesusele ja tõstavad üheksanda EAFi üldist toetuste vastuvõtmise suutlikkust, tugevdades positiivseid arenguid kohustuste ja väljamaksete osas.

Prognoosid aastateks 2004–2007

Viimased EAFi kohustuste ja maksete prognoosid valmistati ette paralleelselt tulemuslikkuskontrolliga ja edastati nõukogule 2004. a oktoobris[5]. Prognooside aluseks on kõigi riiklike ja piirkondlike näidisprogrammide ja AKV-sisese sekkumise rakendamiskavade, mida on delegatsioonide ja komisjoni kesksete talituste antud teabe põhjal septembris ja oktoobris hoolikalt analüüsinud, konsolideeritud näitajad. Kooskõlas nõukogu poolt 2003. a novembris heaks kiidetud prognoosidega kinnitavad praegused prognoosid, et üheksanda EAFi summad, sh kõigi eelmiste EAFide jääk ja tingimuslikust 1 miljardist eurost rahastatud veerahastu esimene 250 miljoni euro suurune osamakse, on 2007. aasta ehk üheksanda EAFi perioodi lõpuks täielikult kohustustega seotud (vt tabelit lisas 2). 2006. a lõppkokkuvõte annab võimaluse olemasolevate prognooside muutmiseks ja summade lõplikuks ümberjaotamiseks, parandades veelgi väljavaadet, et 2007. a lõpuks on kogu jääk kohustustega seotud.

Ühenduse ainuke võimalus oma rahvusvaheliste AKVga seotud kohustuste täitmiseks ja mõne otseselt Cotonou lepingust tuleneva täitmata kohustuse täitmiseks on seega tingimusliku 1 miljardi euro suuruse summa jäägi vabastamine.

Ettepanekud tingimuslike summade kasutamise kohta

Komisjoni nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud teatise, mis käsitleb ELi veerahastu tulevast arengut ja EAFi eelnevat tulemuslikkuskontrolli, järelduste alusel nõustus nõukogu 22. märtsil 2004 kaaluma tingimuslikust 1st miljardist eurost 500 miljoni euro märgistamist, et toetada Euroopa veealgatust AKV riikide jaoks[6]. Nõukogu leppis ka kokku, et poole sellest summast saab vabastada kohe ja et 2005. a märtsiks võetakse vastu otsus teise osamakse, 250 miljoni euro kasutuselevõtu kohta ning ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta, arvestades strateegiadokumentide 2004. aastal tehtud vahekokkuvõtteid ja üksikasjalikumat EAFi tulemuslikkuskontrolli. AKV-EÜ ministrite ühisnõukogu kiitis 6. mail 2004 Gaborone kohtumisel selle lähenemise heaks[7].

2004. a vahekokkuvõtete tulemused viisid ressursside tulemustest lähtuvale ümberpaigutamisele AKV riikide vahel, vajamata seejuures täiendavat rahastamist. Lõppkokkuvõte keskendub veelgi rohkem abisaajate riikide toetuse vastuvõtmise suutlikkusele ning ei ole oodata, et oleks vaja riikide näidisprogrammide täiendavat rahastamist lisaks ettenägematute vajaduste katteks eraldatud vahenditest või mitterahuldavate tulemustega riikide abiprogrammide vahenditest vabastatud summadele. Ka investeerimisrahastu on graafikust pisut maha jäänud ega vaja täiendavat rahastamist.

Seetõttu tehakse ettepanek kasutada tingimuslikust summast proportsionaalsest suurem osa selleks, et täita mõnd seni täitmata rahvusvahelist AKV-EÜ kohustust.

Veerahastu

Veerahastu rakendamise kord valmistati ette hoolikalt ja liikmesriikidega põhjalikult konsulteerides. Selle tulemusel esitati EAFi komiteele rahastamistaotlus summas 247 miljonit eurot ning sellele anti komitee 2004. a. novembri kohtumisel pooldav hinnang. Pärast väga positiivset arutelu EAFi komitee kohtumisel oktoobris kuulutati edasilükkava sätte alusel välja projektikonkursi[8]. Huvi, mida kõik huvirühmad on selle suhtes erinevatel rahvusvahelistel foorumitel üles näidanud, muudab väga tõenäoliseks esialgse positiivse vastukaja sellele kutsele, mis saab kinnitust 2005. a. alguses esialgsete ettepanekute saamise järel. Ootuste kohaselt esitatakse rahastamisväärseid projekte kutse summast märgatavalt suuremas mahus, mis õigustab täielikult veerahastu teise osamakse kohest vabastamist. Varane summa vabastamine võimaldaks teise projektikonkursi varast käivitamist veel 2005. aastal, lähtudes esimesest konkursist saadud kogemustest ja õppetundidest.

Seetõttu on käesolevale dokumendile lisatud kaks otsuse projekti: üks 250 miljoni euro vabastamise kohta üheksanda EAFi tingimuslikest vahenditest ja teine vabastatud summade ülekandmise kohta piirkondliku koostöö ja integratsiooni vahendisse, võimaldamaks veerahastu teise osamakse rahastamist AKV-sisestest vahenditest.

Tingimuslik jääk

Tingimusliku 1 miljardi euro 500 miljoni euro suuruse jäägi kohta tegi komisjon Cotonou lepingust tulenevate kohustuste ja veel täitmata AKV-EÜ rahvusvaheliste kohustuste alusel väga range ja prioriteetidel põhineva valiku ettepanekute vahel, võttes arvesse kiireloomulisusele ja vaesusele keskendumise, abi kontsentratsiooni ja toetuste vastuvõtmise suutlikkuse põhimõtteid. AKV-rühma ettepanekut AKV-EÜ katastroofirahastu loomiseks, millega saaks aidata parandada AKV riikide valmisolekut suurõnnetusteks valmisolekut, õnnetuste vältimise suutlikkust ja kriisiolukorrajärgset tegutsemist, ei ole väljavalitud ettepanekute hulgas, kuna olemasolevad rahastud juba võimaldavad komisjonil nende probleemidega tegeleda. AKV sekretariaat ja komisjon on aga võtnud samme, et uurida, kuidas olemasolevaid õnnetustele reageerimise mehhanisme veelgi tugevdada ja uurida täiendavaid meetmeid, mis tugevdaksid AKV-EÜ koostööd ja AKV-riikide vahelist solidaarsust looduskatastroofide korral.

Cotonou lepingust tulenevad kohustused

1. Ettevõtluse arenduskeskus ja põllumajanduse arenduskeskus

Üheksanda EAFi raames on pikaajalise arengu vahenditest reserveeritud vastavalt 90 miljonit eurot ja 70 miljonit eurot ettevõtluse arenduskeskuse ning põllumajanduse arenduskeskuse eelarvete rahastamiseks. Need summad olid mõeldud nende kahe AKV-EÜ ühise institutsiooni eelarveliste vajaduste katmiseks esimese finantsprotokolli viieaastase perioodi jooksul (2000–2005). Kuna mõlema institutsiooni toetuse vastuvõtmise suutlikkus on rahuldav ja seal ei olnud eelmistest EAFidest jäänud summasid, saavad mõlemale institutsioonile eraldatud vahendid 2005. a lõpuks otsa. Keskuste praeguse rakendamise korra järgi on iga-aastased eelarvelised vajadused hinnanguliselt vastavalt 18 miljonit ja 14 miljonit eurot. Seetõttu tehakse ettepanek sihtotstarbeliselt siduda tingimuslikust jäägist vabastatud pikaajalise arengu vahenditest 64 miljonit eurot nende institutsioonide tegevuse rahastamiseks perioodil 2006.-2007, vastavalt Cotonou lepingu I ja III lisale.

2. Ida-Timor

2003. a kiitis AKV-EL ühisnõukogu heaks Ida-Timori ühinemise Cotonou lepinguga[9]. Ida-Timori esialgsed arenguabi vajadused sai katta EÜ eelarvest, kuid pärast 2005. a, kui Ida-Timorilt oodatakse Cotonou lepingu ratifitseerimist, pole edasist rahastamist ette nähtud, kuna see oleks vastuolus kehtiva Aasia ja Ladina-Ameerika riikide (ALA) määrusega, mis ei luba kasutada ALA riikide rahastamise vahendeid AKV rühma riikide kasuks. Seetõttu tegi komisjon Cotonou lepingu artikli 62 lõike 2 ja artikli 94 lõike 1 alusel ettepaneku suurendada üheksandat EAFi 18 miljoni euro võrra, mis vastab proportsionaalsele summale, mis oleks Ida-Timori jaoks sihtotstarbeliselt märgistatud, kui oleks kohaldatud üheksanda EAFi tavapäraseid abi eraldamise kriteeriume.

Selle ettepaneku suhtes ei olnud liikmesriikide seas üksmeelt ning nõukogu „väljendas valmisolekut kaaluda tingimusliku miljardi kasutamist Ida-Timori vajaduste katmiseks, arvestades eelpoolmainitud asjaolude alusel, et praegu ei ole üheksanda EAFi raames vabu märgistamata summasid“[10]. Seetõttu tehakse ettepanek märgistada tingimuslikest summadest vabastatud pikaajalise arengu vahenditest 18 miljonit eurot Ida-Timori riikliku näidisprogrammi vajaduste katmiseks perioodil 2006-2007.

Rahvusvahelised kohustused

1. Energeetikarahastu

Käesoleval ajal on rohkem kui 80%-l Aafrika Saharast lõuna poole jääva piirkonna elanikest piiratud juurdepääs tänapäevastele energialiikidele. Praegune mittesäästlik puidu ja muu biomassi kasutamine energiavajadusteks piirab vaeste kogukondade sotsiaalset ja majanduslikku arengut või muudab selle isegi võimatuks. Mõistes parema energiale juurdepääsu tähtsust vaeste jaoks, kuulutas Euroopa Liit maailma säästva arengu tippkohtumisel (WSSD) 2002. aastal Johannesburgis välja ELi energeetikaalgatuse vaesuse kaotamise ja säästva arengu nimel ( EU Energy Initiative - EUEI). EUEI eesmärgiks on aidata kaasa millenniumi arengueesmärkide saavutamisele, pakkudes vaestele piisavaid, säästlikke ja keskkonnasõbralikke energeetikateenuseid.

Seoses sellega kiitis komisjon hiljuti heaks ettepaneku asutada AKV piirkonnale 250 miljoni euro suurune energeetikarahastu[11]. Selle rahastu asutamise kord järgib veerahastu mudelit ja valmistatakse samuti ette liikmesriikide ja teiste huvirühmade aktiivsel osalusel. Nõukogule ja Euroopa Parlamendile saadetud teatise järeldustes soovitatakse rahastada seda uut algatust tingimusliku miljardi jäägist.

Arvestades ELi energeetikaalgatuse käivitamisega seotud suuri lootusi, energeetika olulist osa millenniumi eesmärkide saavutamisel ning kriitilist tähtsust, mida vaeste jaoks omab juurdepääs kuluefektiivsetele ja keskkonnasõbralikele energeetikateenustele, tehakse ettepanek kavandatavat AKV-ELi energeetikarahastut rahastada tingimuslikest summadest soovitusliku kuni 250 miljoni euroga ja kanda kogu see summa üle AKV-sisese koostöö vastavatesse vahenditesse.

2. Kaubariski juhtimine

Rahvusvaheliselt kaubeldavate põllumajandustoodete hindade hiljutiste suurte languste järel ja arvestades väga paljude vaeste inimeste töökoha ja sissetuleku sõltuvust nende kaupade konkurentsivõimelisest tootmisest, on rahvusvaheline üldsus kutsunud üles sellele probleemile erilist tähelepanu pöörama, sh rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste ning ELi ja AKV piirkonna vaheliste majandusliku koostöö läbirääkimiste kontekstis. Vastuseks sellele probleemile võttis nõukogu 2004. a aprillis vastu komisjoni ettevalmistatud ELi tegevuskava, mis sisaldab ettepanekut rahastada tootjate juurdepääsu kaubariski kindlustusele ja kaubanduse finantseerimisele[12].

Kõnealuse algatuse eesmärk on täiendada Maailmapanga tehnilist abi ja kavandatavat komisjoni suutlikkuse tõstmise programmi sel alal[13] rahvusvahelise rahastamisvahendiga, mis toetaks AKV riikide juurdepääsu turumajanduslikele kaubariski juhtimise instrumentidele nende kindlustuspreemiate ajutise kaasrahastamise teel. See aitab vähendada AKV riikide tundlikkust hinnašokkide (nii hinnakõikumised kui ka looduskatastroofid) suhtes ja töötada välja kaubariskivahendeid edasiseks kasutuselevõtuks. Programmi kavandamist ja rakendamist jälgib ELi ja AKV põllumajanduskaupade ühiskomitee.

Tehakse ettepanek märgistada tingimusliku miljardi jäägist soovituslik summa kuni 25 miljonit eurot rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastamise vahendisse panuse andmiseks, nagu Cotonou lepingu artikli 68 punktis 5 on selgesõnaliselt sätestatud, ja kanda see summa üle AKV-sisese koostöö vastavatesse ressurssidesse.

3. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

ELi tasandil jõustub 2006. a jaanuaris uus ametlikku sööda- ja toidualast kontrolli käsitlev määrus[14]. See uus määrus nõuab kolmandatelt riikidelt üksikasjaliku teabe andmist oma sööda ja toiduainete sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli süsteemi üldise ülesehituse ja juhtimise kohta ning piisavaid tagatisi, et ELi turule suunatud tooted vastavad ELi ohutusnõuetele. AKV riigid peavad tegema märkimisväärseid investeeringuid, et säilitada juurdepääs ELi turgudele ja tulla toime nende uute määrustega.

Cotonou lepingu artiklis 12 ühenduse poliitikate sidususe kohta sätestatakse, et niisugustel juhtudel ja AKV taotlusel tuleb läbi viia konsultatsioone, et võtta arvesse probleeme seoses meetmete mõjuga. Eelnev uue määruse mõju-uuring, mis viidi läbi talitustevahelise arenguriikide sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste rühma juhtimisel, näitas, et AKV riigid vajavad ELi nõuete täitmise suutlikkuse tugevdamise toetuseks kuni 300 miljonit eurot. AKV peasekretäri toetusel käivitati uus põhjalikum mõju-uuring, kuid esialgne 30 kuni 40 miljoni euro suurune ressurss võimaldaks enne järgmise programmi koostamist saada üle kõige kiireloomulisematest probleemidest.

Seetõttu tehakse ettepanek märgistada tingimusliku miljardi jäägist esialgu 30 miljonit eurot, toetamaks AKV riikide uute ELi sanitaar- ja fütosanitaarreeglite kohaldamise suutlikkuse tõstmise programmi esimest etappi, ja kanda kogu nimetatud summa vastavasse AKV-sisese koostöö vahendisse.

4. Aafrika Liit

Arvestades Aafrika Liidu (AL) kasvavat tähtsust nii rahu tagamisel ja konfliktide vältimisel kui ka piirkondliku integratsiooni ja hea valitsemistava edendamisel ning nõukogu positiivset reaktsiooni tugevdatud EL-Aafrika dialoogi käsitlevale teatisele[15], tundub kohane väljendada suuremat strateegilist toetust ALi institutsioonidele ja reserveerida täiendav summa üleaafrikalise toetusprogrammi jaoks raamistikus „Aafrika Liidu visioon ja missioon ning strateegiline plaan aastateks 2004–2007“, mis võeti vastu Aafrika Riigipeade ja Valitsuste tippkohtumisel 2004. a juulis Addis Abebas. Selle programmi eesmärkide seas on AL-i institutsioonide tõhususe ja tegevuse suutlikkuse tõstmine, kodanikuühiskonna osaluse tugevdamine nendes institutsioonides ja institutsioonide osaluse tugevdamine üleaafrikaliste probleemide lahendamisel.

Üleaafrikalisse toetusprogrammi panustamiseks tehakse ettepanek sihtotstarbeliselt siduda tingimusliku miljardi jäägist esialgne summa kuni 50 miljonit eurot ja kanda see üle vastavasse AKV-sisese koostöö vahendisse.

5. Kiirendatud algatus „haridus kõigile“ ( The Education for All Fast-Track Initiative – FTI)

Algatus „haridus kõigile“ põhineb üleilmsel koostööl, mis käivitati 2002. a keskel eesmärgiga aidata madala sissetulekute tasemega riikidel saavutada millenniumi hariduseesmärki – anda kõigile lastele aastaks 2015 täielik algharidus. See on üks esimesi vahendeid, mis viib ellu Monterrey konsensuse tõhusa partnerluse osas doonorite ja arenguriikide vahel, eesmärgiga muuta ametlik arenguabi tõhusamaks. Algatust rahastatakse peamiselt olemasolevatest mehhanismidest partnerriikides. Partnerluse „haridus kõigile“ raames asutati siiski ka kaks uut vahendit: katalüsaatorfond, et aidata ajutiselt riike, mis ei suuda mobiliseerida piisavalt riigisiseseid ressursse, et üldse kogemusi saama hakata, mille abil täiendavat pikaajalist toetust saada; ning programmi ettevalmistamise vahend, et aidata ebapiisava sisemise suutlikkusega riikidel koostada haridussektori arengukava.

Kuna algatusele „haridus kõigile“ süstemaatilise abi andmine osutus 2004. a vahekokkuvõtte tegemisel võimatuks, tehakse ettepanek anda nimetatud algatusele tingimusliku miljardi jäägist soovituslik summa 63 miljonit eurot ja kanda see üle vastavasse AKV-sisese koostöö vahendisse.

Kokkuvõte

Nõukogule vastuvõtmiseks on lisatud kolm täiendavat otsuse eelnõud, milles tehakse ettepanekud kokku 500 miljoni euro vabastamise kohta üheksanda EAFi tingimuslike summade jäägist. Ühes otsuses tehakse ettepanek 18 miljoni euro vabastamiseks ja suunamiseks pikaajalise arengu finantsvahenditesse, et täita kohustusi, mis tulenevad Ida-Timori liitumisest Cotonou lepinguga. Ülejäänud kahes otsuses tehakse ühelt poolt ettepanek 482 miljoni euro vabastamise kohta täiendavaks toetuseks ettevõtluse arenduskeskusele ja põllumajanduse arenduskeskusele kuni 2007. aasta lõpuni, ELi energeetikarahastu käivitamiseks, kaubariski juhtimise fondi panustamiseks, AKV suhtes uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarmääruste kohaldamise toetusprogrammi esimese etapi käivitamiseks, Aafrika Liidu abistamiseks üleaafrikalise AL-i toetusprogrammi asutamisel ja kiirendatud algatuse „haridus kõigile“ toetamiseks; ning teiselt poolt ettepanek vabastatud summade ülekandmiseks summas kuni 416 miljonit eurot piirkondliku koostöö ja integratsiooni vahendisse, et võimaldada nende tegevuste rahastamist AKV-sisesest vahendist, v.a ettevõtluse ja põllumajanduse arenduskeskuste toetus, mida rahastatakse pikaajalise arengu vahendist.

LISA 1

EAFi finantstulemused

EAFi 2003. aasta tulemused olid paremad kui kunagi varem. Kohustuste kõrget taset (4127 miljonit eurot) seletab osaliselt asjaolu, et 2003 oli üheksanda EAFi rakendamise esimene aasta. Kuid on oluline märkida, et ka väljamaksete tase oli kõrgem kui kunagi varem. See positiivne areng ei tulenenud ainult ühekordsetest meetmetest, vaid seda võis näha juba eelmistel aastatel ning seda kinnitavad ka 2004. a esialgsed andmed. Sellised julgustavad tulemused saavutati vaatamata asjaolule, et mitmetes AKV riikides pärssisid koostööd poliitiline ebakindlus või kriisid poliitikas ja/või looduskatastroofide järelmõjud.

1.1 Kohustused [pic]

2003. a sidus komisjon kohustusi summas 3761 miljonit eurot. Lisaks sellele sidus Euroopa Investeerimispank (EIP), mis juhib täiesti autonoomselt üheksanda EAFi uue investeerimisrahastu summasid, kohustusi summas 366 miljonit eurot. See teeb kohustuste summaks 2003. aasta jooksul kokku 4127 miljonit eurot. Varem on ainult ühel aastal olnud see näitaja võrreldava suurusega, nimelt 2000. a 4007 miljonit eurot (millest umbes 1000 miljonit eurot moodustas võlgade vähendamine).

EAFi kohustuste tase on tavaliselt muutunud tsükliliselt – esimese viie aasta jooksul on tase kõrge ja langeb siis.. 2003. a kõrget taset isegi pärast suure võlakoormusega vaeste riikide (HIPC) võlgade vähendamise algatusse ja ülemaailmsesse tervisefondi AIDSi-, tuberkuloosi- ja malaariavastaseks võitluseks tehtud erimaksete mahaarvamist seletab seega osaliselt asjaolu, et see oli uue kohustuste võtmise tsükli algus, mis järgnes Cotonou lepingu jõustumisele.

2004. a oktoobri keskpaiga näitajaid ja hindamist ootavate projektide ja programmide järjekorda arvestades regulaarsete kohustuste tase algul (2004. a) langeb, kuid tõuseb uuesti 2005. a ning väheneb seejärel järk-järgult alates 2006. aastast[16].

Selle 2004. a languse põhjuseks võib osaliselt olla 2003. a toimunud suure tõusu tagasilöök, tähelepanu suunamine kavandamiselt rakendamise probleemidele, aga see võib kajastada ka detsentraliseerimise viimasest etapist tulenenud suuri liikumisi personali seas[17].

Programmide plaan, mida hinnati 2004. a algul piirkondlikel seminaridel ja uuesti vahekokkuvõtete tegemise jooksul ning mida ajakohastati EuropeAidi poolt delegatsioonidega konsulteerides pidevalt kuni 2004. a oktoobri lõpuni, kinnitab, et 2005. a-l tõuseb kohustuste tase järsult uuesti.

Viimaste andmete alusel pidi ka EIP oma 2004. a prognoosid investeerimisrahastu rakendamise kohta üle vaatama ja neid vähendama (algselt 500 miljonilt eurolt 335 miljonile eurole), kuid säilitab olemasolevate lepingute alusel oma esmased 2005. a. prognoosid.

EAFi kohustused

miljonit eurot |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

KOMISJONI hallatavad KOKKU | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 3 761 | 2 850 | 3 500 |

Millest |

A. erimeetmed |

- STABEX | 373 |

- HIPC | 1 029 | 60 | 460 |

- Ülemaailmne Tervisefond AIDSi-, tuberkuloosi- ja malaariavastaseks võitluseks | 170 |

- rahureserv | 250 |

- veerahastu | 3 | 247 |

Vahesumma | 1 402 | 60 | 630 | 253 | 247 |

KOMISJONI + EIP hallatavad KOKKU | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 4 127 | 3 185 | 4 055 |

(1) EIP hallatavad üheksanda EAFi vahendid (investeerimisrahastu ja intressisubsiidiumid).

Nagu finantsolukorra tabeli punktist 1.4 näha võib, on AKV-sisestes reservides toimunud algse eraldisega võrreldes suurim kasv, mis tuleneb kiireloomulistest rahvusvahelistest kohustustest ja kiiretest väljamaksete mehhanismidest, mis nende algatustega on tihti seotud. Allpool olev tabel näitab, et AKV-siseste ressursside kõrge kohustustega seotuse tase tuleneb osaliselt nende kasutamisest 2003. ja 2004. a eriprojektideks (HIPC võlgade vähendamine, rahureserv, Ülemaailmne Tervisefond), kuid praegu ootel olevate programmide maht kinnitab, et 2005. a lõpuks on enamus summadest kohustustega seotud.

Oodatakse, et 2005. a lõpuks on täielikult seotud ka 2004. a aprillis nõukogu otsusega vastu võetud veerahastu esimene osamakse. Kuna otsustati pidada laialdasi konsultatsioone liikmesriikidega ja valitsusväliste huvirühmadega, lükkusid kohustused pisut edasi, kuid nüüd on käivitatud rahvusvaheline projektikonkurss. See võimaldab saada 2005. a veebruariks usaldusväärset teavet abikõlblike projektide summade ja asukohtade kohta[18].

AKV-sisesed eraldised ja kohustused

miljonit eurot

Eraldis (*) | Seotud 2004 (**) | Osakaal | Prog-noos 2005 | Kumuleeri-tud osakaal |

1. | Sotsiaalsed sektorid | 342,333 | 230,000 | 67,19% | 105,000 | 97,86% |

- tervishoid | 229,000 | 50,000 |

- haridus | 1,000 | 55,000 |

- põhiharidus | 20,000 |

- kõrgharidus ja teadusuuringud | 1,000 | 35,000 |

2. | Metodoloogiline abi ja suutlikkuse tõstmine | 163,900 | 50,000 | 30,51% | 95,150 | 88,56% |

- kaubandus ja piirkondlik integratsioon | 50,000 | 12,350 |

- uuringute tegemise suutlikkus - säästev areng | 0,000 | 50,700 |

- taastuv energia | 0,000 | 7,100 |

- migratsioon | 0,000 | 25,000 |

3. | Loodusvarad | 366,840 | 12,340 | 3,36% | 327,835 | 92,73% |

-pestitsiidid, episootia, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed | 5,000 | 7,500 |

- veerahastu | 3,000 | 247,000 |

- mitmepoolsed keskkonnakokkulepped | 3,000 | 30,000 |

- kalandus | 0,000 | 31,500 |

- teostatavusuuringud ja -uurimused | 1,340 | 11,835 |

4. | Erasektoritoetused + info- ja sidetehnoloogia | 138,050 | 61,095 | 44,26% | 76,955 | 100,00% |

- erasektoritoetused – konkurentsivõime | 60,650 | 3,955 |

- põllumajanduskaubad - puuvill | 0,000 | 45,000 |

- info- ja sidetehnoloogia | 0,445 | 28,000 |

5. | Rahu tagamine | 285,000 | 275,000 | 96,49% | 10,000 | 100,00% |

6. | Mitmesugust | 100,413 | 48,084 | 47,89% | 47,329 | 95,02% |

- AKV sekretariaat | 21,800 | 9,000 |

- tehnilise koostöö vahend | 19,000 | 10,000 |

- strateegiline koostöö ÜROga | 0,000 | 10,000 |

- kultuur | 0,000 | 7,000 |

- muud AKV toetused, koolitus- ja teabetegevus | 7,284 | 11,329 |

7. | Võlgade vähendamine (HIPC) | 460,000 | 460,000 | 100,00% | 0,000 | 100,00% |

KOKKU | 1 856,536 | 1 136,519 | 61,22% | 662,269 | 96,89% |

(*) Sisaldab nõukogu heakskiidetud ja AKV poolt enne 2004. a lõppu heakskiidetavat 170 miljonit eurot – KOM (2004)208. |

(**) Millest 759,2 miljonit eurot seoti kohustustega 2003. a. |

1.2 Väljamaksed

Komisjon tegi 2003. a väljamakseid 2427 miljoni euro ulatuses. See summa sisaldab mõningaid erimeetmed nagu 191 miljoni euro kandmine spetsiaalsele arvele Sudaani jaoks STABEXi vahendi raames, täiendav 209 miljoni euro suurune panus HIPC programmi ja 170 miljonit eurot ülemaailmsesse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastase võitluse fondi. Neist kahte viimast rahastati AKV-sisestest reservidest[19]. EIP maksis investeerimisrahastu raames välja 4 miljonit eurot, mis teeb kahe institutsiooni väljamaksete kogusummaks 2431 miljonit eurot.

Kui 2003. a väljamaksete tase oli EAFi ajaloo rekord (14% kõrgem kui 2001. aastal saavutatud kulutuste maht, mis oli senine kõrgeim näitaja), on 2004. ja 2005. a prognoosid, mis põhinevad selgi korral käimasolevate projektide ja programmide ja ootel olevate uute projektide põhjalikul hindamisel, veelgi suuremad[20].

Isegi kui võtta arvesse 2003. aastast riigikassapiirangute tõttu edasi kantud makseid umbes 270 miljoni euro ulatuses, on põhilised regulaarsed maksed kasvamas. Oktoobri keskpaigaks jõudsid komisjoni maksed 1812 miljoni euro (sh 117 miljonit eurot makstud, kuid raamatupidamissüsteemi poolt veel valideerimata makseid) tasemele, mis moodustab aastasest plaanist 73% ja mida on oluliselt rohkem kui samal perioodil aastatel 2002 ja 2003. Koos lepingute paranenud sõlmimisega kinnitab see väljamaksete paranenud tulemuslikkuse struktuurset iseloomu.

Oodatust madalama kohustuste taseme tõttu investeerimisrahastu raames tuli ka EIP juhitud ressursside maksete prognoose allapoole korrigeerida – 2004. a mais prognoositud 168 miljonilt eurolt 90 miljonile eurole.

EAFi maksed

miljonit eurot |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

Komisjoni hallatavad KOKKU | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 427 | 2 475 | 2 760 |

Millest |

A. Erimeetmed |

- STABEX | 82 | 353 | 2 | 191 |

- HIPC | 356 | 350 | 180 | 209 | 100 | 200 |

- Ülemaailmne tervisefond AIDSi-, tuberkuloosi- ja malaariavastaseks võitluseks | 170 |

- rahureserv | 22 | 61 |

- veerahastu | 57 |

Vahesumma | 439 | 703 | 182 | 570 | 122 | 318 |

Komisjon + EIP KOKKU | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 431 | 2 565 | 2 995 |

(1) EIP hallatavad üheksanda EAFi summad (investeerimisrahastu ja intressisubsiidiumid).

1.3 Väljamaksmata kohustused (RAL – “Reste à Liquider”)

Väljamaksmata kohustuste kogusumma on märkimisväärselt kasvanud – 8385 miljonilt eurolt 2003. a alguses 9410 miljoni euroni (+12%) sama aasta lõpuks. See tuleneb väga kõrgest kohustuste tasemest seoses 2003. a Cotonou lepingu jõustumisega ja uue tsükli (üheksas EAF) algusega. Tänu kõrgele väljamaksete tasemele on aga koefitsient, mis väljendab aastate arvu, mis kulub RAL-i ammendamiseks, vähenenud 4,41-lt (2002. a lõpp) 3,88-le (2003. a lõpp). See positiivne trend algas 2000. a, kui RAL-i ammendamiseks vajalik periood oli halvimal tasemel – rohkem kui viis aastat.

2004. a madalam kohustuste kogumäär koos varasemate programmide tavapärase kohustustest vabanemise määraga ja väljamaksete jätkuva kasvuga viib 2004. a lõpuks RAL-i stabiliseerumise või isegi väikese languseni ning selle ammendamiseks vajaliku aastate arvu jätkuva vähenemiseni.

Kuigi 2005. a kõrgem kohustuste tase võib põhjustada RAL-i mahu mõningase kasvu, stabiliseerub RAL 2004. a tasemel uuesti 2007. a lõpuks, kui 2007. a märkimisväärne langus kompenseerib 2005. a ajutise kasvu. Arvestades kasvavat väljamaksete määra, langeb RAL-i ammendamiseks vajalike aastate arv alla 3,5.

1.4 Finantsolukord 2004. a lõpus

Alltoodud tabel näitab EAFi AKV riikidele suunatud ressursside rakendamise seisu.

Cotonou lepingu jõustumisest alates on eelmistest EAFidest üheksandasse EAFi kantud üle kokku 2607 miljonit eurot[21]. Enamus sellest kanti üle riiklikesse näidisprogrammidesse, kuid suhteliselt kõige rohkem kasvas AKV-sisese koostöö jaoks mõeldud vahend.

Tingimusliku miljardi osalise vabastamisega ELi veerahastu käivitamiseks ulatus konsolideeritud EAFi vahendite kogusumma 2004. a lõpuks 15 367 miljoni euroni[22].

Vabad EAFi summad AKV riikide jaoks

(**) Sellesse arvu on juba sisse arvestatud nõukogu heakskiidetud ümberjaotamise ettepanek KOM2004)208, millele oodatakse AKV kinnitust detsembris. |

(***) Eelmistest EAFidest üle kantud summade ja üheksanda EAFi muutuse vahe on intress üle kandmata STABEXi summadelt. |

Kogu kohustustega sidumiseks vaba summa 2004. a viimaseks kvartaliks ja järgmiseks kolmeks aastaks on tingimusliku miljardi jääki arvestamata 10 512 miljonit eurot (neto), millest 8773 miljonit eurot on komisjoni hallatavad toetused ja ülejäänud EIP hallatavad summad. Võttes arvesse ootel kohustusi ja täiendavaid 2004. a viimases kvartalis suure tõenäosusega tekkivaid kohustusi, on aasta lõpuks alles ainult 9345 miljonit eurot, või keskmiselt iga järgmise aasta kohta 3115 miljonit eurot, üheksanda EAFi ülejäänud perioodiks kohustustega sidumata summasid tulevasteks kohustusteks. Arvestades käimasolevate programmide kohustustest vabastatavaid summasid, mida oli viimase viie aasta jooksul keskmiselt +/- 320–340 miljonit eurot[23], on kogu üheksanda EAFi jaotamata summade kasutuselevõtuks vajalik aastane kohustuste tase umbes 3445 miljonit eurot, millest oodatavalt 2945 miljonit eurot on komisjoni hallatavad summad ja 550 miljonit eurot EIP hallatavad summad.

Üldiselt on enamik kohustusi võetud AKV-siseste reservide arvelt, mis kajastab EAFi paindlikkust reageerida uutele rahvusvahelistele algatustele. 2005. a on strateegiadokumentide vahekokkuvõtete tulemusel oodata kõige suuremaid pingutusi seoses riiklike näidisprogrammidega ja piirkondlike näidisprogrammidega, mille puhul kasutati 2004. aastat erinevates piirkondades peamiselt üksikasjalike teostatavusuuringute ettevalmistamiseks.

Pikaajalise arengu reservid on märgistatud peamiselt 2006.-2007. a tekkiva detsentraliseerimisest tuleneva rakendamiskulude rahastamisvaakumi katmiseks[24]; kuna detsentraliseerimise peamine eesmärk on olnud tõsta ühenduse abi kohalejõudmise tulemuslikkust, on komisjon saanud nõukogult mandaadi pidada läbirääkimisi Cotonou lepingu ülevaatamise osas, et võimaldada nende täiendavate detsentraliseerimiskulude rahastamist EAFist[25].

LISA 2

Üheksanda EAFi kohustuste ja maksete prognoos

2006–2009

miljonit eurot

|2003* |2004e |2005e |2006f |2007f |2008f |2009f |2003-‘07 | |Vabade ressurssidega seotud kohustused

millest

- eelmistest EAFidest

-kohustustest vabastamised

-üheksas EAF, neto** |

4.127

574

365

3.188 |

3.185

340

2.865 |

4.055

340

3.735 |

3 500

320

3.180 |

2 750

320

2.430 |

- |

- |

17.617

574

1.685

15.358 | |Maksed |2.431 |2.565 |2.995 |3 400 |3 100 |2 900 |2 650 | | |(*): 2003. a kohustuste näitaja sisaldab 574 miljonit eurot eelmistest EAFidest, mis olid kohustustega seotud enne 1. aprilli 2004 (sel kuupäeval kanti kõik allesolevad summad, praeguse seisuga 2608 miljonit eurot, üle üheksandasse EAFi)

(**): 8,7 miljoni euro suurune erinevus võrreldes vabade ressursside tabeli punktiga 1.4 on kogunenud intress ülekandmata STABEXi summadelt

(e) : prognoos, mille aluseks on EAFi ootel projektide üksikasjalik analüüs

(f) : prognoos

SELETUSKIRI

23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ partnerluslepingu I lisas esitatud finantsprotokolli lõikes 2 asutatakse üheksas Euroopa Arengufond (EAF) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide jaoks kogusummas kuni 13,5 miljardit eurot. ELi deklaratsioonis finantsprotokolli kohta – AKV-EÜ partnerluslepingu lõppakti XVIII deklaratsioonis – sätestati, et sellest kogusummast tehakse ainult 12,5 miljardit eurot kättesaadavaks finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003. Ülejäänud 1 miljard eurot tuleb vabastada kohustuste ja väljamaksete seisu hindava EAFi tulemuslikkuskontrolli alusel. See tulemuslikkuskontroll tuleb viia läbi 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel, vastavalt tingimustele, mis on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingu XVIII deklaratsioonis ning liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) artikli 2 lõikes 2.

22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 osutatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osamakse, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda ja et seniste tulemuste põhjal saab vabastada tingimuslikust 1 miljardist eurost esimese eraldise.

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. a märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 osutatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb 250 miljoni euro suuruse teise eraldise vabastamist üheksanda EAFi raames ette nähtud tingimuslikust 1 miljardist eurost AKV-ELi veerahastu teise osamakse jaoks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingut,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta[26],

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile, eriti selle artikli 2 lõiget 2 (edaspidi „sisekokkulepe“)[27],

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 ning AKV-EÜ partnerluslepingule XVIII deklaratsioonina lisatud EÜ deklaratsioonile finantsprotokolli kohta vabastati AKV riikide jaoks mõeldud üheksanda EAFi kogusummast, 13,5 miljardist eurost, finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003 ainult 12,5 miljardit eurot.

2. Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 võib 1 miljardit eurot vabastada alles nõukogu poolt 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel läbi viidava tulemuslikkuskontrolli järel. Finantsprotokolli lõige 7 ning partnerluslepingu XVIII deklaratsioon sätestavad, et see tulemuslikkuskontroll peab hindama kohustuste ja väljamaksete seisu.

3. 22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene eraldis, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. aasta lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda.

4. Esimene 250 miljoni euro suurune eraldis vabastati ja jagati kooskõlas sisekokkuleppe artikli 2 lõigetega 1 ja 2 järgmiselt: 185 miljonit eurot pikaajalise arengu toetamiseks, 24 miljonit eurot piirkondlikuks koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ning 41 miljonit eurot investeerimisrahastule.

5. Samas otsustas nõukogu, et riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli 2004. aasta lõpu tulemusi silmas pidades teeb nõukogu 2005. aasta märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise kasutuselevõtu kohta ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades nõustub nõukogu 250 miljoni euro suuruse teise eraldise tegemisega AKV veerahastule.

Artikkel 2

250 miljoni euro suurune teine eraldis vabastatakse ja jagatakse järgmiselt:

6. 185 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis a ja finantsprotokolli lõike 3 punktis a osutatud pikaajalise arengu toetamiseks;

7. 24 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis b ja finantsprotokolli lõike 3 punktis b osutatud piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks;

8. 41 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis c ja finantsprotokolli lõike 3 punktis c osutatud investeerimisrahastule.

Artikkel 3

Käesolev otsus edastatakse AKV ministrite nõukogule.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub vastuvõtmise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

SELETUSKIRI

23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ lepingu I lisas esitatud finantsprotokolli lõikega 2 asutatakse üheksas Euroopa Arengufond (EAF) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide jaoks kogusummas kuni 13,5 miljardit eurot. ELi deklaratsioonis finantsprotokolli kohta –AKV-EÜ partnerluslepingu lõppakti XVIII deklaratsioonis – sätestati, et sellest kogusummast tehakse ainult 12,5 miljardit eurot kättesaadavaks finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003. Ülejäänud 1 miljard eurot tuleb vabastada kohustuste ja väljamaksete seisu käsitleva EAFi tulemuslikkuskontrolli alusel. See tulemuslikkuskontroll tuleb viia läbi 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel ning vastavalt tingimustele, mis on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingu XVIII deklaratsioonis ning liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) artikli 2 lõikes 2.

22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osamakse, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. aasta lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda ja et senise tulemuslikkuse põhjal saab vabastada tingimuslikust 1 miljardist eurost esimese eraldise.

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. aasta märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

2003. aastal kiitis AKV-EÜ ühisnõukogu heaks Ida-Timori kaasamise AKV-EÜ partnerluslepingusse. Kui Ida-Timori esialgsed arenguvajadused sai katta EÜ eelarvest, siis pärast 2005. aastat, kui Ida-Timorilt oodatakse Cotonou lepingu ratifitseerimist, pole edasist rahastamist ette nähtud, kuna see oleks vastuolus kehtiva ALA määrusega, mis ei luba kasutada ALA riikidele suunatud vahendeid AKV rühma riikide kasuks.

Seetõttu tegi komisjon Cotonou lepingu artikli 62 lõike 2 ja artikli 94 lõike 1 alusel ettepaneku suurendada üheksandat EAFi 18 miljoni euro võrra, mis vastab proportsionaalsele summale, mis oleks Ida-Timori jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud, kui oleks kohaldatud üheksanda EAFi tavapäraseid abi eraldamise kriteeriume.

Selle ettepaneku arutamisel ministrite nõukogu AKV töörühmas ei olnud liikmesriikide seas ettepaneku suhtes üksmeelt ning nõukogu „väljendas valmisolekut kaaluda tingimusliku miljardi kasutamist Ida-Timori vajaduste katmiseks, arvestades, et praegu ei ole üheksanda EAFi raames vabu sihtotstarbeta summasid“[28].

Seetõttu tehakse ettepanek vabastada üheksanda EAFi tingimuslikust 1 miljardist eurost 18 miljonit eurot ja näha pikaajalise arengu toetamise raames ette Ida-Timori riikliku näidisprogrammi rahastamine ajavahemikul 2006-2007.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb üheksanda EAFi tingimuslikust 1 miljardist eurost 18 miljoni euro vabastamist ja kasutamist Ida-Timori riikliku näidisprogrammi rahastamiseks ajavahemikul 2006-2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingut,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta) artiklit 1,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembril 2000. aasta sisekokkulepet (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile), eriti selle artikli 2 lõiget 2 ja artikli 1 lõiget 5,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1) avalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 ning AKV-EÜ partnerluslepingule XVIII deklaratsioonina lisatud EÜ deklaratsioonile finantsprotokolli kohta vabastati AKV riikide jaoks mõeldud üheksanda EAFi kogusummast, 13,5 miljardist eurost, finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003 ainult 12,5 miljardit eurot.

(2) Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 võib 1 miljardit eurot vabastada alles nõukogu poolt 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel läbi viidava tulemuslikkuskontrolli järel. Finantsprotokolli lõige 7 ning partnerluslepingu XVIII deklaratsioon sätestavad, et see tulemuslikkuskontroll peab hindama kohustuste ja väljamaksete seisu.

(3) 22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene eraldis 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda.

(4) Samas otsustas nõukogu, et teeb riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli 2004. aasta lõpu tulemusi silmas pidades 2005. aasta märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

(5) AKV-EÜ ministrite nõukogu 16. mai 2003. aasta otsusega nr 1/2003 sai Ida-Timor AKV-EÜ partnerluslepingu osapooleks. Selles otsuses sätestati tingimus, et Ida-Timor ei saa kohe juurdepääsu üheksanda EAFi ressurssidele, vaid saab abi ainult ajutise erikorra alusel piirkondlikuks koostööks ette nähtud summadest. Otsus ei arvestanud asjaoluga, et Cotonou lepingu ratifitseerimise järgselt ei kvalifitseeru Ida-Timor enam arenguabi saamiseks, mida seni anti nõukogu määruse 443/92 (ALA määruse) raames. 2005. aastani kaetakse arenguvajadusi ALA summadest, aga pärast AKV-EÜ partnerluslepingu ratifitseerimist Ida-Timori poolt 2005. a jooksul ei ole edasine rahastamine enam võimalik.

(6) AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 62 lõike 2 ja artikli 94 lõike 1 alusel tegi komisjon ettepaneku[29] suurendada üheksandat EAFi 18 miljoni euro võrra, mis vastab proportsionaalsele summale, mis oleks Ida-Timori jaoks ette nähtud, kui oleks kohaldatud üheksanda EAFi tavapäraseid abi eraldamise kriteeriume.

(7) Ministrite nõukogus ei tundunud liikmesriikide seas olevat selle ettepaneku suhtes üksmeelt ning nõukogu „väljendas valmisolekut kaaluda tingimusliku miljardi kasutamist Ida-Timori vajaduste katmiseks, arvestades, et praegu ei ole üheksanda EAFi raames vabu sihtotstarbeta summasid“[30].

(8) Seetõttu tehakse ettepanek vabastada üheksanda EAFi tingimuslikust 1 miljardist eurost 18 miljonit eurot ja näha pikaajalise arengu toetuse raames ette Ida-Timori riikliku näidisprogrammi rahastamine ajavahemikul 2006-2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades nõustub nõukogu, et üheksanda EAFi tingimuslikust 1 miljardist eurost vabastatakse 18 miljonit eurot Ida-Timori riikliku näidisprogrammi rahastamiseks ajavahemikul 2006-2007.

Artikkel 2

18 miljoni euro suurune eraldis vabastatakse ja seotakse sihtotstarbeliselt sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis a ja finantsprotokolli lõike 3 punktis a osutatud pikaajalise arengu toetusega.

Artikkel 3

Käesolev otsus edastatakse AKV ministrite nõukogule.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub vastuvõtmise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

SELETUSKIRI

23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ partnerluslepingu I lisas esitatud finantsprotokolli lõikes 2 öeldakse, et ühenduse rahaline abi üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide jaoks on kokku kuni 13,5 miljardit eurot. ELi deklaratsioonis finantsprotokolli kohta –AKV-EÜ partnerluslepingu lõppakti XVIII deklaratsioonis – sätestati, et sellest kogusummast tehakse ainult 12,5 miljardit eurot kättesaadavaks finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003. Ülejäänud 1 miljard eurot tuleb vabastada kohustuste ja väljamaksete seisu käsitleva EAFi tulemuslikkuskontrolli alusel. See tulemuslikkuskontroll tuleb viia läbi 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel, vastavalt tingimustele, mis on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingule lisatud XVIII deklaratsioonis ning liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) artikli 2 lõikes 2.

22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osamakse, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda ja et senise tulemuslikkuse põhjal saab vabastada tingimuslikust 1 miljardist eurost esimese eraldise.

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. a märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

Tingimuslikust 1 miljardist eurost 482 miljoni euro kohta on ettepanekud AKV-EÜ partnerluslepingust tulenevate kohustuste ja AKV-EÜ seni täitmata rahvusvaheliste kohustuste alusel välja valitud, võttes arvesse kiireloomulisusele ja vaesusele keskendumise, abi kontsentratsiooni ning toetuse vastuvõtmise suutlikkuse põhimõtteid.

Seetõttu tehakse ettepanek 482 miljoni euro vabastamiseks ja eraldamiseks AKV-EÜ partnerluslepingust tulenevate kohustuste alusel rahvusvaheliste algatuste ja kohustuste rahastamiseks.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 482 miljoni euro vabastamist ja kasutamist üheksanda Euroopa Arengufondi raames koostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse 2000. a 23. juunil Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingut,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta sõlmitud sisekokkuleppe artiklit 1,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembril 2000. aasta sisekokkulepet ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile, eriti selle artikli 2 lõiget 2 (edaspidi „sisekokkulepe“),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 ning AKV-EÜ partnerluslepingule XVIII deklaratsioonina lisatud EÜ deklaratsioonile finantsprotokolli kohta vabastati AKV riikide jaoks mõeldud üheksanda EAFi kogusummast, 13,5 miljardist eurost, finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003 ainult 12,5 miljardit eurot.

(2) Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 võib 1 miljardit eurot vabastada alles nõukogu poolt 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel läbi viidava tulemuslikkuskontrolli järel. Finantsprotokolli 7. lõikes ning partnerluslepingu XVIII deklaratsioonis sätestatakse, et tulemuslikkuskontroll peab hindama kohustuste ja väljamaksete seisu.

(3) 22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osamakse, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda.

(4) Samas otsustas nõukogu riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli 2004. aasta lõpu tulemusi silmas pidades teha 2005. aasta märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemiseks AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

(5) Üheksanda EAFi summad, sh eelmistest EAF-idest üle kantud jäägid, on 2007. aasta lõpuks täielikult maksekohustustega seotud, võimaldamata ühendusel oma rahvusvahelisi kohustusi täielikult täita ning uute rahvusvaheliste algatustega kaasa minna.

(6) AKV-EÜ partnerluslepingust tulenevate kohustuste ja veel täitmata AKV-EÜ ühiste rahvusvaheliste kohustuste alusel on kiireloomulisuse ja vaesusele keskendumise, abi kontsentratsiooni ja toetuste vastuvõtmise suutlikkuse põhimõtteid arvesse võttes valitud välja ettepanekuid kokku 482 miljoni euro kohta.

(7) Ettevõtluse arenduskeskuse ja põllumajanduse arenduskeskuse praeguste rakendusviiside juures on iga-aastased hinnangulised eelarvelised vajadused vastavalt 18 miljonit ja 14 miljonit eurot. Seetõttu tehakse ettepanek märgistada tingimuslikust ühest miljardist euro suurusest summast välja antud pikaajalise arengu toetuseks suunatud vahenditest 64 miljonit eurot nende arenduskeskuste tegevuse rahastamiseks 2006.-2007. aastal, vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu I ja III lisale.

(8) Komisjoni 28. oktoobri 2004. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile KOM(2004)711 (ELi energeetikaalgatuse tulevase arengu ja AKV riikide energiarahastu asutamise viisi kohta) tehti ettepanek võtta selle algatuse jaoks kasutusele 250 miljonit eurot. Teatise järeldustes soovitatakse rahastada seda uut algatust tingimusliku miljardi allesolevast osast. Arvestades ELi energeetikaalgatuse käivitamisega seotud suuri lootusi, energeetika olulist osa millenniumi arengueesmärkide saavutamisel ning kuluefektiivsetele ja keskkonnasõbralikele energeetikateenustele juurdepääsu kriitilist tähtsust vaeste jaoks, soovitatakse kavandatavat AKV-ELi energiarahastut toetada tingimuslikust summast soovitusliku 250 miljoni euroga ja kanda see tervenisti üle AKV-sisese koostöö vastavatesse vahenditesse.

(9) Nõukogu võttis 2004. aasta aprillis vastu komisjoni ettevalmistatud ELi põllumajandustoodete tegevuskava, mis sisaldab ettepanekut lihtsustada tootjate juurdepääsu kaubariski kindlustusele ja kaubanduse rahastamisele[31]. Komisjoni kõnealusele algatusele antud toetuse eesmärk on toetada Maailmapanga selle valdkonna tehnilist abi, mis on suunatud rahvusvahelise rahastamisvahendi loomisele, et toetada AKV riikide juurdepääsu turumajanduslikele kaubariski juhtimise instrumentidele nende kindlustuspreemiate ajutise kaasrahastamise teel. See aitab vähendada AKV riikide haavatavust hinnašokkide suhtes ja töötada välja kaubariskiinstrumente edasiseks kasutuselevõtuks. Kooskõlas AKV-EÜ partnerluslepingu artikliga 68.5 tehakse ettepanek märgistada tingimusliku miljardi allesolevast osast rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse panuse andmiseks soovitusliku summana kuni 25 miljonit eurot ja kanda see summa üle AKV-sisese koostöö vastavatesse ressurssidesse.

(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks[32], mis jõustub 2006. a, nõuab kolmandatelt riikidelt üksikasjaliku teabe esitamist oma sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarkontrollisüsteemide üldise struktuuri ja juhtimise kohta ning piisavate garantiide andmist selle kohta, et ELi turule suunatud tooted vastaksid ELi ohutusnõuetele. AKV riigid peavad tegema märkimisväärseid investeeringuid, et säilitada juurdepääs ELi turgudele ja vastata nende uute määruste nõuetele. AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 12 (ühenduse tegevuspõhimõtete järjepidevuse kohta) sätestatakse, et niisugustel juhtudel ja AKV vastava taotluse korral tuleb viia läbi konsultatsioonid, et võtta arvesse nende probleeme seoses meetmete mõjuga. Toetamaks programmi, mille eesmärgiks on tõsta AKV riikide suutlikkust uute ELi sanitaar- ja fütosanitaarreeglite kohaldamiseks, esimest etappi, tehakse seetõttu ettepanek panna tingimusliku miljardi allesolevast osast kõrvale soovituslik summa 30 miljonit eurot ja kanda kogu nimetatud summa vastavasse AKV-sisese koostöö vahendisse.

(11) Arvestades Aafrika Liidu (AL) kasvavat tähtsust nii rahutagamisel ja konfliktide vältimisel kui ka piirkondliku integratsiooni ja hea valitsemistava edendamisel ning nõukogu positiivset reaktsiooni tugevdatud ELi-Aafrika dialoogi käsitlevale teatisele[33], tundub kohane suurendada strateegilist toetust ALi institutsioonidele ja reserveerida täiendav summa üleaafrikalise toetusprogrammi jaoks raamistikus „Aafrika Liidu visioon ja missioon ning strateegiline plaan aastateks 2004–2007“, mis võeti vastu Aafrika riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel 2004. a juulis Addis Abebas. Üleaafrikalisse toetusprogrammi panustamiseks tehakse ettepanek märgistada tingimusliku miljardi allesolevast osast soovituslik summa kuni 50 miljonit eurot ja kanda see üle vastavasse AKV-sisese koostöö vahendisse.

(12) Kiirendatud algatus "haridus kõigile“ on üleilmne partnerlus, mis käivitati 2002. a keskel eesmärgiga aidata madala sissetulekutega riikidel saavutada millenniumi arengueesmärki hariduses – anda kõigile lastele aastaks 2015 täielik algharidus. See on üks esimesi vahendeid, mis rakendab tegelikkuses Monterrey konsensust tõhusate partnerluste kohta doonor- ja arenguriikide vahel, eesmärgiga muuta ametlik arenguabi tõhusamaks. Nimetatud algatust rahastatakse peamiselt olemasolevatest mehhanismidest partnerriikides. Kuna 2004. aasta riiklikest vahekokkuvõtetest nähtus, et algatusele süstemaatilise abi andmine osutus võimatuks, tehakse ettepanek anda nimetatud algatusele tingimusliku miljardi allesolevast osast soovituslik summa 63 miljonit eurot ja kanda see üle vastavasse AKV-sisese koostöö vahendisse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades nõustub nõukogu üheksanda Euroopa Arengufondi raames ette nähtud tingimuslikust 1 miljardi euro suurusest summast 482 miljoni euro vabastamisega ja selle kasutamisega koostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega.

Artikkel 2

482 miljoni suurune eraldis vabastatakse ja jagatakse järgmiselt:

1. 352 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis a ja finantsprotokolli lõike 3 punktis a osutatud pikaajalise arengu toetamiseks;

2. 48 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis b ja finantsprotokolli lõike 3 punktis b osutatud piirkondlikuks koostööks ja integratsiooniks;

3. 82 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis c ja finantsprotokolli lõike 3 punktis c osutatud investeerimisrahastusse;

Artikkel 3

Pikaajalise arengu toetamise vahenditest eraldatakse 64 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii ning finantsprotokolli lõike 3 punkti a alapunktides i ja ii osutatud ettevõtluse arenduskeskuse ning põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse eelarvete rahastamiseks.

Artikkel 4

Ülejäänud 418 miljonit euroga aidatakse rahastada järgmisi tegevusi:

9. kuni 250 miljonit eurot ELi energeetikaalgatuse jaoks;

10. kuni 25 miljonit eurot AKV riikide kasuks rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse;

11. soovituslik summa 30 miljonit eurot AKV riikide toetamiseks kohanemisel uute ELi sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega;

12. kuni 50 miljonit eurot Aafrika Liidu tugevdamiseks oma üleaafrikalise mandaadi rakendamisel;

13. soovituslik summa 63 miljonit eurot kiirendatud algatuse „haridus kõigile“ toetamiseks.

Artikkel 5

Käesolev otsus edastatakse AKV ministrite nõukogule.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub vastuvõtmise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

SELETUSKIRI

23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ lepingu I lisas esitatud finantsprotokolli lõikes 2 sätestatakse, et ühenduse rahaline abi üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide jaoks on kokku kuni 13,5 miljardit eurot. ELi deklaratsioonis finantsprotokolli kohta – AKV-EÜ partnerluslepingu lõppakti XVIII deklaratsioonis – sätestati, et sellest kogusummast tehakse ainult 12,5 miljardit eurot kättesaadavaks finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003. Sisekokkuleppe kohaselt tuleb ülejäänud 1 miljard eurot vabastada ja jaotada pikaajalise arengu, piirkondliku koostöö ja integratsiooni ning investeerimisrahastu vahel kohustuste ja väljamaksete seisu käsitleva EAFi tulemuslikkuskontrolli alusel. See tulemuslikkuskontroll tuleb viia läbi 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel, vastavalt tingimustele, mis on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingu XVIII deklaratsioonis ning liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) artikli 2 lõikes 2.

22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osamakse, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda ja et seniste tulemuste põhjal saab vabastada tingimuslikust 1 miljardist eurost esimese eraldise.

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. aasta märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

Tingimuslikust 1 miljardist eurost 482 miljoni euro kohta on ettepanekud AKV-EÜ partnerluslepingust tulenevate kohustuste ja seni täitmata AKV-EÜ rahvusvaheliste kohustuste alusel välja valitud, võttes arvesse kiireloomulisusele ja vaesusele keskendumise, abi kontsentratsiooni ning toetuse vastuvõtmise suutlikkuse põhimõtteid.

Selle taustal teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud otsus, mis käsitleb ühenduse seisukohta AKV-EÜ ministrite nõukogus üheksanda EAFi pikaajalise arengu vahendite reservist 288 miljoni euro ning üheksanda EAFi investeerimisrahastust 82 miljoni euro ülekandmise kohta AKV-sisese koostöö vahenditesse, et kasutada neid summasid mainitud algatuste rahastamiseks. Koos piirkondliku koostöö ja integratsiooni eraldise kasvuga 48 miljoni euro võrra teeb see kogusummaks 418 miljonit eurot.

Pikaajalise arengu toetamise vahenditest eraldatakse 64 miljonit eurot sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 alapunktides ii ja iii ning finantsprotokolli lõike 3 punkti a alapunktides i ja ii mainitud ettevõtluse arenduskeskuse ja põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse eelarvete rahastamiseks.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb seisukohta, mille võtab ühendus AKV-EÜ ministrite nõukogus seoses otsusega üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise kohta ELi energeetikaalgatuse rahastamiseks, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse maksete tegemiseks, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise toetamiseks, Aafrika Liidu tugevdamiseks ja kiirendatud algatusse „haridus kõigile“ panustamiseks.

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[34],

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 võib 1 miljardi euro suuruse summa vabastada ja jagada pikaajalise arengu toetamiseks, piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ning investeerimisrahastule alles nõukogu poolt 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel läbi viidava tulemuslikkuskontrolli järel. Finantsprotokolli lõige 7 ning partnerluslepingu XVIII deklaratsioon sätestavad, et see tulemuslikkuskontroll peab hindama kohustuste ja väljamaksete seisu.

(2) 22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene eraldis, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. aasta lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda.

(3) Samas otsustas nõukogu, et riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli 2004. aasta lõpu tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. aasta märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

(4) Tingimuslikust 1 miljardist eurost 482 miljoni euro kohta on ettepanekud AKV-EÜ partnerluslepingust tulenevate kohustuste ja seni täitmata AKV-EÜ rahvusvaheliste kohustuste alusel välja valitud, võttes arvesse kiireloomulisusele ja vaesusele keskendumise, abi kontsentratsiooni ning toetuse vastuvõtmise suutlikkuse põhimõtteid.

(5) Viimasest summast eraldatakse 64 miljonit eurot pikaajalise arengu toetamise vahenditest sisekokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii ning finantsprotokolli lõike 3 punkti a alapunktides i ja ii mainitud ettevõtluse arenduskeskuse ning põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse eelarvete rahastamiseks. 418 miljonit eurot märgistatakse AKV-siseseks ELi energeetikaalgatuse, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastu, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise toetamise, Aafrika Liidu tugevdamise ja kiirendatud algatuse „haridus kõigile“ ( Education for All Fast Track Initiative ) rahastamiseks.

(6) 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingu artikliga 15 asutati AKV-EÜ ministrite nõukogu, mis on pädev vastavalt sellele lepingule otsuseid vastu võtma, ning lepingu I lisa lõige 8 võimaldab sellel nõukogul võtta vajalikke meetmeid lepingus sätestatud mis tahes vahendite ammendumise korral.

(7) Üheksanda EAFi piirkondliku koostöö ja integratsiooni summad on ammendatud. Seetõttu tuleks kokku leppida ühenduse seisukoht AKV-EÜ ministrite nõukogus selle nõukogu otsuse vastuvõtmise suhtes ühenduse panuse kohta ELi energeetikaalgatuse, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastu, AKV riikide uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise, Aafrika Liidu tugevdamise ja kiirendatud algatuse „haridus kõigile“ ( Education for All Fast Track Initiative ) rahastamisse üheksanda EAFi pikaajalise arengu vahendite reservist ja investeerimisrahastust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ühendus võtab AKV-EÜ ministrite nõukogus üheksanda EAFi pikaajalise arengu vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise suhtes ELi energeetikaalgatuse rahastamiseks, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse maksete tegemiseks, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise toetamiseks, Aafrika Liidu tugevdamiseks ja kiirendatud algatusse „haridus kõigile“ ( Education for All Fast Track Initiative ) panustamiseks, lisatud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsuse eelnõul põhineva seisukoha.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

EELNÕU

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS

üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise kohta ELi energeetikaalgatuse rahastamiseks, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse maksete tegemiseks, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemiseks, Aafrika Liidu tugevdamiseks ja kiirendatud algatusse „haridus kõigile“ panustamiseks.

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingut, eriti selle I lisa lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

(1) 22. märtsil 2004 toimunud 2527. istungil leppis ELi ministrite nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks ja kaalutakse tingimuslikust ühest miljardist eurost üheksanda EAFi vahenditest 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse. Samuti lepiti kokku, et viivitamata vabastatakse esimene 250 miljoni euro suurune eraldis ja et hiljemalt 2005. aasta märtsiks tehakse riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli 2004. aasta lõpu tulemusi silmas pidades otsus teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise ja ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavatel eesmärkidel.

(2) Tagamaks ELi energeetikaalgatuse, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse maksete tegemise, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise, Aafrika Liidu tugevdamise ning kiirendatud algatuse „haridus kõigile“ rahastamist, on kohane eraldada AKV-sisese koostöö jaoks kokku 418 miljonit eurot, mida saab kasutusele võtta ELi ministrite nõukogu vabastatud summadest. AKV-EÜ partnerluslepingu I lisa lõike 3 punktis b nimetatud piirkondliku koostöö ja integratsiooni vahendid on aga ammendatud. Vajalikud summad tuleb seetõttu üle kanda finantsprotokolli lõike 3 punktides b ja c nimetatud üheksanda EAFi pikaajalise arengu jaotamata vahenditest ning investeerimisrahastust.

(3) 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingu artikliga 15 luuakse AKV-EÜ ministrite nõukogu, kes on pädev kooskõlas lepinguga otsuseid vastu võtma,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

370 miljoni euro suurune summa, mis koosneb 288 miljonist eurost üheksanda EAFi pikaajalise arengu vahendite reservist ja 82 miljonist eurost üheksanda EAFi investeerimisrahastust, kantakse üle piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks AKV-sisesesse eraldisse ja seda kasutatakse AKV-EÜ veerahastu asutamiseks. Koos 48 miljoni euroga, mis on juba AKV-sisese koostöö jaoks olemas, ulatub ELi energeetikaalgatuse, rahvusvahelise kaubariski juhtimise rahastusse sissemaksete tegemise, uute ELi sööda ja toidu sanitaar- ja fütosanitaarreeglitega kohanemise, Aafrika Liidu tugevdamise ja kiirendatud algatuse „haridus kõigile“ ( Education for All Fast Track Initiative ) rahastamiseks kasutatav kogusumma 418 miljoni euroni.

Artikkel 2

Vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 13 lõikele 2 taotleb AKV ministrite nõukogu komisjonilt AKV-sisese koostöö toetussummadest artiklis 1 osutatud programmide rahastamist artiklis 1 osutatud soovituslikus mahus.

Brüssel,

AKV-EÜ ministrite nõukogu nimel

eesistuja

SELETUSKIRI

23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ partnerluslepingu I lisas esitatud finantsprotokolli lõikega 2 asutatakse üheksas Euroopa Arengufond (EAF) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide jaoks kogusummas kuni 13,5 miljardit eurot. ELi deklaratsioonis finantsprotokolli kohta – AKV-EÜ partnerluslepingu lõppakti XVIII deklaratsioonis – sätestati, et sellest kogusummast tehakse ainult 12,5 miljardit eurot kättesaadavaks finantsprotokolli jõustumisel 1. aprillil 2003. Sisekokkuleppe kohaselt tuleb ülejäänud 1 miljard eurot vabastada ning pikaajalise arengu toetamiseks, piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ja investeerimisrahastule jaotada kohustuste ja väljamaksete seisu käsitleva EAFi tulemuslikkuskontrolli alusel. See tulemuslikkuskontroll tuleb viia läbi 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel, vastavalt tingimustele, mis on sätestatud AKV-EÜ partnerluslepingule lisatud XVIII deklaratsioonis ning liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) artikli 2 lõikes 2.

22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osamakse, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda ja et senise tulemuslikkuse põhjal saab vabastada esimese eraldise tingimuslikust 1 miljardist eurost.

Riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. a märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta veerahastule ja sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta kokkulepitavate eesmärkide jaoks.

Selle taustal teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud otsus, mis käsitleb ühenduse seisukohta AKV-EÜ ministrite nõukogus üheksanda EAFi pikaajalise arengu toetamise vahendite reservist (jaotamata vahenditest) 185 miljoni euro ning üheksanda EAFi investeerimisrahastust 41 miljoni euro ülekandmise kohta AKV-sisese koostöö rahastamiseks, et kasutada neid summasid teise eraldisena AKV-ELi veerahastule. Koos eelpoolmainitud AKV-sisese eraldise kasvuga 24 miljoni euro võrra ulatub teine eraldis veerahastule kokku 250 miljoni euroni.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb ühenduse seisukohta AKV-EÜ ministrite nõukogus seoses otsusega üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise kohta teiseks eraldiseks AKV-ELi veerahastule

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[35],

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt sisekokkuleppe artikli 2 lõikele 2 võib 1 miljardi euro suuruse summa vabastada ja jagada pikaajalise arengu toetamiseks, piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ning investeerimisrahastule alles nõukogu poolt 2004. aastal komisjoni ettepaneku alusel läbi viidava tulemuslikkuskontrolli järel. Finantsprotokolli lõikes 7 ning XVIII deklaratsioonis sätestatakse, et tulemuslikkuskontroll peab hindama kohustuste ja väljamaksete seisu.

(2) 22. märtsil 2004 leppis nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks, kaalutakse sisekokkuleppe artikli 2 lõikes 2 nimetatud tingimuslikust 1 miljardist eurost 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse ja vabastatakse esimene osa, 250 miljonit eurot. Selle otsuse aluseks oli, et kohustuste ja väljamaksete tase 2003. a lõpu seisuga koos komisjoni esitatud prognoosidega 2004.–2007. aasta kohta viitavad sellele, et üheksanda EAFi ressursid AKV riikide jaoks saab täies mahus kohustustega siduda.

(3) See esimene 250 miljoni euro suurune eraldis vabastati ja jagati kooskõlas sisekokkuleppe artikli 2 lõigetega 1 ja 2 järgmiselt: 185 miljonit eurot pikaajalise arengu toetamiseks, 24 miljonit eurot piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ning 41 miljonit eurot investeerimisrahastule.

(4) Samas otsustas nõukogu, et riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli (2004. aasta lõpu seisuga) tulemusi silmas pidades peab nõukogu tegema 2005. a märtsiks otsuse teise 250 miljoni euro suuruse eraldise tegemise kohta AKV-ELi veerahastule.

(5) 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingu artikliga 15 luuakse AKV-EÜ ministrite nõukogu, kellele antakse volitused teha kooskõlas lepinguga otsuseid ning lepingu I lisa lõige 8 lubab AKV-EÜ ministrite nõukogul võtta lepingu mis tahes vahendi jaoks ette nähtud ressursside ammendumise puhul kohaseid meetmeid.

(6) Üheksanda EAFi piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamise vahendid on ammendatud. Seetõttu tuleks kokku leppida ühenduse seisukoht AKV-EÜ ministrite nõukogus otsuse vastuvõtmise suhtes ühenduse panuse kohta AKV-ELi veerahastu asutamisele üheksanda EAFi pikaajalise arengu rahastamise reservist ja investeerimisrahastust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ühendus võtab AKV-EÜ ministrite nõukogus üheksanda EAFi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise suhtes teise eraldise tegemiseks AKV-ELi veerahastule seisukoha, mis põhineb lisatud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsuse eelnõul.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

EELNÕU

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS

üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja investeerimisrahastu vahendite kasutamise kohta teiseks eraldiseks AKV-ELi veerahastule

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingut, eriti selle I lisa lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

(1) 22. märtsil 2004. a toimunud 2527. istungil leppis ELi ministrite nõukogu kokku, et asutatakse ELi veerahastu AKV riikide jaoks ja kaalutakse üheksanda EAFi vahenditest tingimuslikust ühe miljardi euro suurusest summast 500 miljoni euro maksmist sellesse rahastusse. Samuti lepiti kokku, et viivitamata vabastatakse tingimuslikust 1 miljardist eurost esimene 250 miljoni euro suurune eraldis ja et 2005. aasta märtsiks tehakse riigistrateegiate vahekokkuvõtete ja nõukogu EAFi tulemuslikkuskontrolli 2004. a lõpu tulemusi silmas pidades otsus teise 250 miljoni euro suuruse eraldise kasutuselevõtu ja ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise kohta. Teine 250 miljoni euro suurune eraldis jagatakse üheksanda EAFi finantsprotokolli lõikes 3 nimetatud valdkondade vahel järgmiselt: 185 miljonit eurot pikaajalise arengu toetuseks, 24 miljonit eurot piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ning 41 miljonit eurot investeerimisrahastusse.

(2) Toetamaks ELi AKV riikidele suunatud veemajandusalase algatuse elluviimist, on kohane eraldada AKV-sisese koostöö jaoks kokku 250 miljonit eurot, mida saab muuta kättesaadavaks ELi ministrite nõukogu vabastatud summadest. AKV-EÜ partnerluslepingu I lisa lõike 3 punktis b määratletud piirkondliku koostöö ja integratsiooni vahendid on aga ammendatud. Vajalikud summad tuleb seetõttu üle kanda finantsprotokolli lõike 3 punktides b ja c nimetatud üheksanda EAFi pikaajalise arengu jaotamata vahenditest ning investeerimisrahastu summadest.

(3) 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingu artikliga 15 luuakse AKV-EÜ ministrite nõukogu, kellele antakse volitused võtta lepinguga kooskõlas vastu otsuseid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

226 miljonit eurot, mis koosneb 185 miljonist eurost üheksanda EAFi pikaajaliseks arenguks ette nähtud vahendite reservist ja 41 miljonist eurost üheksanda EAFi investeerimisrahastust, kantakse üle piirkondliku koostöö ja integratsiooni toetuseks AKV-sisesesse eraldisse AKV-ELi veerahastu asutamiseks. Koos 24 miljoni euroga, mis on juba AKV-sisese koostöö jaoks olemas, ulatuvad vahendid AKV-ELi veerahastu teise osamakse jaoks 250 miljoni euroni.

Artikkel 2

Vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 13 lõikele 2 taotleb AKV ministrite nõukogu komisjonilt AKV-sisese koostöö toetussummadest AKV-ELi veerahastu toetuse rahastamist artiklis 1 nimetatud mahus.

Brüssel,

AKV-EÜ ministrite nõukogu nimel

eesistuja

[1] 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerlusleping, finantsprotokoll, I lisa, punkt 7, ja AKV-EÜ partnerluslepingule lisatud ELi deklaratsioon finantsprotokolli kohta (XVIII deklaratsioon). Sisekokkuleppes (EÜT L 317, 15.12.2000) määratakse, et selle tulemuskontrolli viib läbi nõukogu komisjoni ettepaneku alusel 2004.

[2] Komisjoni töödokument SEC(2005) 242 annab neile reformidele kvalitatiivsema hinnangu, näidates veelgi selgemalt, nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt, paranenud tulemuste struktuurset iseloomu.

[3] Üheksa riigi osas ei olnud kokkuvõtete tegemise alguseks strateegiadokumendid alla kirjutatud: Côte d’Ivoire, Ekvatoriaal-Guinea, Guinea, Haiti, Libeeria, Somaalia, Sudaan, Togo ja Zimbabwe. Viie väikese Vaikse ookeani riigi tulemusi ei vaadatud läbi, kuna nad on Cotonou lepingu uued liikmed ja hakkasid EAFi fondidest alles hiljuti toetust saama: Marshalli saared, Mikroneesia, Nauru, Niue ja Belau.

[4] Finantstasakaal saavutatakse, võttes arvesse nende riikide eraldistes tehtud kohandusi, millele üheksanda EAFi summat ei teatatud või teatati hiljem, s.o 242,6 miljonit eurot, mis tulenes Haitit, Libeeriat ja Togot käsitlevast otsusest K(2003)2471, pluss täiendav vähenemine 96,8 miljoni euro võrra, mille EAFi komitee kiitis 2004. a septembris heaks nendele riikidele, mille osas strateegiadokumenti pole veel allkirjastatud.

[5] KOM (2004)763, 19. 11. 2004.

[6] Nõukogu otsus 2004/289, 22.3.2004.

[7] AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus 1/2004, 6. mai 2004, pikaajalise arengueelarve reservi ja üheksanda EAFi investeerimisrahastu ressursside kasutamise kohta AKV-EL veerahastu asutamiseks.

[8] 3 miljonit eurot on juba kavandatud AKV-sisese tehnilise koostöö rahastamiseks teabe, kommunikatsiooni ja hindamise eesmärgil.

[9] AKV-EL ministrite ühisnõukogu otsus 1/2003, 16. mai 2003.

[10] Nõukogu dokument 13890/04, 4. november 2004, AKV töörühma 26. oktoobri 2004. aasta menetluste tulemuste kohta.

[11] KOM (2004)711, 28. oktoober 2004, EL-i energiaalgatuse tulevase arendamise ja energeetikarahastu asutamise kohta AKV riikide jaoks.

[12] KOM(2004)89, 12. veebruar 2004, põllumajanduskaupade ahelate, sõltuvuse ja vaesuse kohta – ettepanek EL-i tegevuskava kohta. Vt ka KOM(2004)87, 12. veebruar 2004, ettepanek EL-AKV koostöö kohta puuvillasektori arendamisel.

[13] KOM(2004)208, 29. märts 2004, üheksanda EAFi pikaajalise arengu vahendite kasutamise kohta näeb juba ette 45 miljonit eurot AKV-ELi põllumajanduskaupade tegevuskava toetamiseks.

[14] Määrus (EÜ) nr 882/2004, mis täiendab määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded.

[15] KOM(2003)316, 23. juuni 2003, EL-Aafrika dialoogi ja üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) 21. juuli 2003. aasta järelduste kohta.

[16] KOM(2004)763, 19. november 2004, Euroopa Arengufondi kohta, oodatavad otsused, maksed ja panused, mida liikmesriigid peavad 2004. ja 2005. a eest maksma, ning otsuste ja maksete analüüs perioodiks 2006–2009. Pärast prognooside koostamise alustamist ilmnes, et EAFi komitee võib mõne suure eelarvetoetuse, maanteede ja rehabilitatsiooniprogrammi heakskiitmisega viivitada ja seda teha alles pärast 2004. aastat, tulenevalt poliitilistest või majanduslikest valitsemistavadest. Kohustuste summa aastal 2004 võib seetõttu olla kuni 250 miljoni euro võrra üle hinnatud. Seda ebakindlust saab seletada hooajalise teguriga, mis on endisest nõrgemal kujul ikkagi alles, hoolimata erinevatest viimaste aastate reformidest – suur hulk kohustusi valmistatakse ette aasta esimesel poolel – need jäävad „ootama“ otsust pärast suvepuhkust, ning suur hulk otsuseid kohustuste kohta võetakse vastu aasta viimase kvartali jooksul (2004. a augusti lõpu kohustuste määr oli 45% aasta plaanist, erinevalt eelmiste aastate 25%-lisest keskmisest näitajast). Väikesed viivitused otsustamisprotsessis võivad põhjustada kohustuse ülekandumise järgmisse aastasse.

[17] AKVga seotud rakendamist toetav personal EuropeAidis vähenes 2004. a kolmandiku võrra; seda enam kui korvas delegatsioonide tugevdamine detsentraliseerimise kontekstis, kuid erakordselt suur personali voolavus selle üleminekuperioodi ajal mõjutas projektitsükli normaalset rakendamist.

[18] 386ndal EAFi komiteel 25. oktoobril 2004 avaldasid liikmesriigid komisjonile selle laiahaardelise lähenemisviisi eest tunnustust; 2005. a veebruariks oodatakse ettepanekuid 500 miljonit eurot ületavas kogumahus.

[19] STABEXi summad ei ole ranges raamatupidamislikus mõttes maksed. Need on aga sellegipoolest arvesse võetud, et andmed oleksid sidusad varasema esitusega. See ülekanne peaks põhimõtteliselt olema üks viimaseid, mis selle vahendi raames tehakse.

[20] KOM(2004)763, 19. november 2004. 2004. a vastas väljamaksete tegelik tase esimest korda üsna täpselt komisjoni väljamaksete prognoosile – vt KOM(2004)647, 8. oktoober 2004, ettepaneku kohta , millega määratakse kindlaks rahaline panus EAFi (2004. a kolmas makse) . Liikmesriikidel, kes ei olnud prognoositud summasid eelarvesse sisse pannud, tekkisid probleemid riigikassaga.

[21] Negatiivsed ülekanded CDE ja CTA jaoks kajastavad üleminekumeetmete vajadust kaheksanda EAFi raames, et tagada tegevuste jätkumine enne Cotonou lepingu hilinenud ratifitseerimist.

[22] Sellele summale tuleks lisada 21. juuli 2003. aasta nõukogu otsusega Kongole antud 105 miljonit eurot erakorralist abi.

[23] Kõrgeim tase oli 365 miljonit eurot 2003. a, mis tulenes jätkuvatest pingutustest vähendada ebanormaalset RAL-i (s.o RAL-i, mis jäi konkreetsete projektide või programmide puhul mitme aasta jooksul samale tasemele).

[24] K (2003)1181, 2. aprill 2003, detsentraliseerimise rahastamise kohta AKV piirkonnas 2006/2007.

[25] Pikaajalise arengu vahendi raames jäi alles ka eraldamata reserv summas 242,6 miljonit eurot, mis tekkis artikliga 96 hõlmatud riikide teatamata vähendatud riiklikest näidisprogrammidest – komisjoni otsus K(2003)2471. See summa vabastatakse aga riiklike vahekokkuvõte tegemise tasakaalustamiseks ja seetõttu ei kirjendata seda pikaajalise arengu reservi, vaid riiklike näidisprogrammide reale.

[26] EÜT L 317, 15.12.2000.

[27] EÜT L 317, 15.12.2000.

[28] Nõukogu dokument 13890/04, 4. november 2004, AKV töörühma 26. oktoobri ´2004. aasta menetluste tulemuste kohta.

[29] KOM (2004) 610, 27. september 2004: Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega kohandatakse üheksanda Euroopa Arengufondi finantsressursside kasutust seoses Ida-Timori Demokraatliku Vabariigi liitumisega AKV-EÜ partnerluslepinguga.

[30] Nõukogu dokument 13890/04, 4. november 2004, AKV töörühma 26. oktoobri 2004. aasta menetluste tulemuste kohta.

[31] KOM (2004) 89, 12. veebruar 2004, põllumajanduskaupade kettide, sõltuvuse ja vaesuse kohta – ettepanek ELi tegevuskava kohta.

[32] Määrus täiendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused.

[33] KOM (2003) 316, 23. juuni 2003, ELi-Aafrika dialoogi ja üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) 21. juuli 2003. aasta järelduste kohta .

[34] ELT C , , lk. .

[35] ELT C , , lk. .

EAFi kohustused ja maksed (1990-2003)

(kogusummad - nominaalväärtused)

(kogusummad - nominaalväärtused)

EAFi kohustused ja maksed (1990-2003) +++ TABLE +++