Käesolevas komisjoni esimeses aastaaruandes elektrooniliste süsteemide arendamisel tehtud edusammude kohta kirjeldatakse liidu tolliseadustiku jõustumisest saadik toimunud arengut. Sel eesmärgil tugineb see liidu tolliseadustiku tööprogrammile, milles on esitatud etapiviisiline ja sidus ajakava, mis kajastab kõigi seitsmeteistkümne elektroonilise süsteemi arendusetappe ja mida peetakse edusammudest aru andmise aluseks.

Selle eesmärgi saavutamiseks on liidu tolliseadustikus Euroopa Komisjonilt ja liikmesriikidelt nõutud enamiku olemasolevate elektrooniliste süsteemide uuendamist, nende süsteemide ühendamist üleeuroopalisel tasandil ja mitmete uute süsteemide kasutuselevõtmist tolliprotseduuride ja -formaalsuste täieliku automatiseerimise lõpuleviimiseks. Liidu tolliseadustiku artiklis 280 viidatakse kohustusele koostada liidu tolliseadustiku tööprogramm, milles loetletakse kõik liidu tolliseadustiku projektid ja süsteemid ning kavandatud kasutuselevõtu kuupäevad. Kokku on liidu tolliseadustiku tööprogrammis kindlaks määratud neljateistkümne üleeuroopalise süsteemi ja kolme puhtalt riikliku süsteemi ajakohastamine või loomine.

·Liidu tolliseadustiku kohase ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimissüsteemi uuendamine – EORI (uuendatud): eesmärk on teha teatavaid uuendusi olemasolevasse süsteemi, mis võimaldab registreerida ja identifitseerida liidu ettevõtjaid ja liidus tolliküsimustega aktiivselt tegelevaid kolmandate riikide ettevõtjaid. See olemasoleva süsteemi uuendus võeti edukalt kasutusele 2018. aastal.

·Kauplejate otsejuurdepääs Euroopa teabesüsteemidele – UUM&DS (ühtne kasutajahaldus ja digiallkiri) (uus): süsteemi eesmärk on pakkuda tehnilist võimalust ettevõtjate autentimiseks ja kasutajahalduseks ning see võimaldab rakendada kauplejate ELi tasandil ühtlustatud juurdepääsu liidu tolliseadustikuga ette nähtud erinevatele elektroonilistele tollisüsteemidele. See süsteem võeti edukalt kasutusele 2017. aastal.

·Liidu tolliseadustiku kohane tolliotsuste süsteem – CDS (uus): eesmärk on ühtlustada kogu liidus tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud tolliotsuste tegemise protsesse, võimaldades taotluste elektroonilist esitamist ühtse Euroopa tollikauplejate portaali kaudu, hõlbustades konsulteerimist otsuse tegemise ajal ja loa andmise protseduuri haldamist. See süsteem võeti edukalt kasutusele 2017. aastal.

Liikmesriigid peaksid 2022. aastaks lõpule viima oma kolme riikliku süsteemi uuendamise; siit hulgast on välja arvatud riikliku eriprotseduuride süsteemi ekspordikomponent, mis on tihedalt seotud üleeuroopalise automaatse ekspordisüsteemiga ja mis tuleks seetõttu kasutusele võtta viimatinimetatuga samaaegselt.

Komisjon on edukalt uuendanud või kasutusele võtnud kuus kesksüsteemi ja 31. detsembriks 2020 valmib veel kaks kesksüsteemi. Seega on komisjonil 2020. aasta lõpuks kasutusvalmis kaheksa tema vastutuse alla kuuluvast viieteistkümnest üleeuroopalisest süsteemist. Ülejäänud kuus üleeuroopalist projekti, millest kolm on detsentraliseeritud ja hõlmavad olulisi komponente, mille peavad lõpule viima liikmesriigid, püsivad liidu tolliseadustiku, liidu tolliseadustiku tööprogrammi ja MASP-C 2019 raames kokku lepitud tähtaegade graafikus. Komisjoni senine tegevus moodustab umbes 62 % tema poolt 2025. aastaks teha tulevast arendustööst, nagu on näidatud alloleval graafikul.

Komisjon ja liikmesriigid kohtuvad regulaarselt, et määrata kindlaks ja leppida kokku sellised projektidokumendid iga üleeuroopalise süsteemi jaoks, konsulteerides seejuures süstemaatiliselt kaubanduse kontaktrühma kaudu kaubandusringkondadega. Suur ülesanne on tagada olemasolevate süsteemide tõrgeteta toimimine uute süsteemide väljatöötamise ajal ning sujuv IT-üleminek olemasolevatelt süsteemidelt uuendatud süsteemidele. See on ülioluline, tagamaks et kaubandus- ja tollitoimingud ei jää seisma.

IT-süsteemide väljatöötamine hõlmab mitut etappi. Esiteks valmistatakse ette projektikirjeldus, kus esitatakse projekti põhjendus ja määratakse kindlaks eelarvenõuded. Tavaliselt sisaldab projektikirjeldus ärikonteksti, probleemi kirjeldust, projekti kirjeldust ja ulatust, võimalikke alternatiivseid lahendusi, kulusid ja ajakava. Järgmisena koostatakse visioonidokument, mis pakub üksikasjalikumat teavet projekti määratluse kohta arhitektuuri, maksumuse, aja ja riski osas, samuti teavet vahe-eesmärkide, tulemuste ja projektikorralduse kohta. Seejärel kasutatakse äriprotsesside modelleerimist – metoodikat, mille korral seadustest tulenevad äriprotsessid on graafiliselt esitatud protsessivoogudes või -mudelites –, mis aitab välja töötada süsteemide funktsionaalseid kirjeldusi. Protsessimudelite graafilise kujutamise eeliseks on ühiste arusaamade ja analüüsi võimaldamine. Sellega seoses töötatakse välja tehnilised kirjeldused, mis määravad üksikasjalikumalt kindlaks süsteemi ehitamise viisi, kasutatava arhitektuuri, ettevõtjate edastatavad teated, liidesed teiste süsteemidega, katseplaanid jne.

Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 2019. aasta alguses vastu määruse,millega kehtestatakse 2020., 2022. ja 2025. aastaks uued tähtajad üleminekukorra kasutamise lõpetamiseks ning seetõttu peavad vastavad elektroonilised süsteemid olema paigas samadeks tähtaegadeks. Artiklis 278a on nõutud, et Euroopa Komisjon esitaks igal aastal aruande süsteemide kasutuselevõtul tehtud edusammude kohta.

Liidu tolliseadustik jõustus 1. mail 2016 ja sellega kehtestati IT-ülemineku ja -rakendamisega seotud töö järkjärgulise lõpuleviimise esialgseks tähtajaks 31. detsember 2020. Liidu tolliseadustiku artikliga 278 on ette nähtud, et tolliformaalsuste täitmiseks võib olemasolevaid elektroonilisi ja paberipõhiseid süsteeme kasutada (nn üleminekumeetmed) seni, kuni vastavad liidu tolliseadustiku kohaselt kavandatud uued või ajakohastatud elektroonilised süsteemid toimima hakkavad.

·Liidu tolliseadustiku kohane süsteem „Järelevalve 3“ – SURV3 (uuendatud): eesmärk on uuendada olemasolevat andmebaasi, kuhu kantakse tsentraliseeritult kõik liidu kaubavahetusandmed (import ja eksport), mida iga päev esitavad riiklikud tolliasutused, et tagada selle kooskõla liidu tolliseadustiku nõuetega . See olemasoleva süsteemi uuendus võeti edukalt kasutusele 2018. aastal. Selle projekti täielik rakendamine eeldab siiski liikmesriikide täiustatud impordi- ja ekspordisüsteemi kasutuselevõttu (vt projektid allpool).

·Liidu tolliseadustiku kohane siduv tariifiinformatsioon – STI (uuendatud): eesmärk on viia liidu tolliseadustiku eeskirjadega kooskõlla pikaajaline andmebaas, mis sisaldab kogu liikmesriikide tolliasutuste välja antud siduvat tariifiinformatsiooni. 1. ja 2. etapp viidi lõpule 2017. aasta oktoobriks. Teise etapi kavandamisjärgus tekkis kahe kvartali pikkune viivitus. Sellest hoolimata jäi üldine kavandamine ajaraamidesse ja liidu tolliseadustikuga vastavusse viidud eBTI-süsteem valmis 2019. aasta oktoobris. See tähendas ka sellele süsteemile juurdepääsu rajamist ELi tollialase kauplejate portaali kaudu.

Kaks üleeuroopalist kesksüsteemi, mis peaksid liidu tolliseadustiku artikli 278 lõike 1 kohaselt valmima 31. detsembriks 2020, on järgmised.

·Liidu tolliseadustiku kohased volitatud ettevõtjad – AEO (uuendatud): eesmärk on parandada volitatud ettevõtja taotluste ja lubadega seotud tööprotsesse, võttes arvesse liidu tolliseadustikus tehtud seadusandlikke muudatusi; 1. etapp viidi lõpule 5. märtsil 2018 ja 2. etapi 1. osa 1. oktoobril 2019; sinna hulka kuulusid uued liidu tolliseadustiku kohased nõuded teabe elektroonilise esitamise kohta ELi tollialase kauplejate portaali kaudu ja otsustusprotsessiga seotud muudatused. 2. etapi 2. osa (järgnevad protsessid) on kavandatud 16. detsembriks 2019.

·Liidu tolliseadustiku kohased teabelehed eriprotseduuride kohta – INF (uus): töötatakse välja uus süsteem, et toetada ja ühtlustada andmehalduse protsesse ja selliste andmete elektroonilist käitlemist, mis on vajalikud seoses tolliformaalsustega, mida nimetatakse eriprotseduurideks. Tehnilised kirjeldused valmisid 30. juunil 2018. 1. juuniks 2020 ei olnud tuvastatud kasutuselevõtuga seotud riske.

Kolme liikmesriigi süsteemid, mis peavad liidu tolliseadustiku artikli 278 lõike 2 kohaselt olema kasutusvalmis 31. detsembriks 2022, on järgmised.

·Liidu tolliseadustiku kohane saabumisteade (NA), esitamisteade (PN) ja ajutine ladustamine (TS) (uuendatud): määrab kindlaks protsesside automatiseerimise riiklikul tasandil seoses liidu tolliseadustikus kirjeldatud transpordivahendite saabumisest teatamise, kaupade esitamise ja ajutise ladustamise deklaratsioonidega ning toetab kauplejate ja tolli vahelise andmevahetuse ühtlustamist kõigis liikmesriikides. Belgia on käivitanud koostööalgatuse kirjelduste ettevalmistamiseks koos veel 12 huvitatud liikmesriigiga. Programmi „Toll 2020“ kaasrahastatud eksperdirühm jätkab asjakohase tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamist. Siiani ei ole viivitusi tekkinud. Mõni liikmesriik on siiski pööranud tähelepanu viivituste ohule, millele on viidatud liikmesriikide esitatud teabes riikliku planeerimise ja edusammude kohta.

·Liidu tolliseadustiku kohased riiklikud impordisüsteemid – NIS (uuendatud) eesmärk on rakendada kõiki liidu tolliseadustikust tulenevaid impordiga seotud protsessi- ja andmenõudeid. Liikmesriigid peavad esimese sammuna süsteemide valmimise suunas välja töötama oma tehnilised kirjeldused. Nad on teatanud komisjonile, et need kirjeldused on väljatöötamisel ja need peaksid valmima eri kuupäevadel kuni 1. juulini 2021. Siiani ei ole teateid 2022. aasta tähtajaga seotud viivitustest.

·Liidu tolliseadustiku kohased eriprotseduurid – SP (uuendatud): eesmärk on eriprotseduuride (tolliladustamine, lõppkasutus, ajutine import ning sees- ja välistöötlemine) ühtlustamine ja hõlbustamine. Liikmesriigid peavad oma riiklikes süsteemides rakendama kõiki nimetatud eriprotseduuride jaoks vajalikke liidu tolliseadustiku muudatusi. Eriprotseduuride esimest (ekspordi) komponenti rakendatakse kooskõlas liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi (AES) projektiga ja selle osana (tähtajaga 2025), samas kui teine (impordi) komponent on riiklike impordisüsteemide uuenduse osa (tähtajaga 2022). Viis liikmesriiki on asunud töötama 1. komponendi tehniliste kirjelduste kallal. Viis liikmesriiki on 2. komponendi tehnilised kirjeldused valmis saanud, samal ajal kui veel kaheksa liikmesriiki töötab nendega. Uued funktsioonid, uus andmestruktuur ja üleminekuperiood suurendavad selle projekti keerukust. Lisaks võib viivitusi põhjustada süsteemi vastastikune seotus AES-i ja uuendatud riikliku impordisüsteemiga. Siiani ei ole ühtegi riski realiseerunud ja esimene tähtaeg on nüüd 2022.

Kuus spetsiifilise ülesehitusega üleeuroopalist projekti, mille korral on mõnikord vaja kesksete ja riiklike komponentide kombineerimist või mis on seotud riikliku süsteemiga ning sisaldavad mõnikord rohkem kui ühte etappi või projektikomponenti ning mille tähtaeg on liidu tolliseadustiku artikli 278 lõike 3 kohaselt 31. detsember 2025, on järgmised.

·Liidu tolliseadustiku kohane tagatiste haldamine – GUM (uus): eesmärk on võimaldada selliste üldtagatiste tõhus ja tulemuslik haldamine kogu liidus, mille ettevõtjad esitavad juhul, kui on oht, et tollimaksud võivad jääda tasumata. Üleeuroopalise tagatiste haldamisega seotud 1. projektikomponendi tehnilised kirjeldused on kavas valmis saada 30. septembriks 2022 ja riikliku tagatiste haldamise süsteemiga seotud 2. projektikomponent 30. novembriks 2024. Projektiga on just alustatud.

·Liidu tolliseadustiku kohase impordikontrollisüsteemi uuendamine – ICS2 (uuendatud): eesmärk on tugevdada tarneahela ohutust ja turvalisust, parandades andmekvaliteeti, andmete kataloogimist, kättesaadavust ja jagamist seoses saabumiseelsete teadetega (edaspidi „sisenemise ülddeklaratsioonid“) ning seonduva riski- ja kontrolliteabega. Tehnilised kirjeldused lõpetati 30. juunil 2018, nii et töö toimub kavakohaselt ja viivituste ohust ei ole teatatud. Projekt valmib kolmes versioonis, et võimaldada teostatavat üleminekut iga transpordiliigi puhul.

·Liidu tolliseadustiku kohane liidu staatust tõendav dokument – PoUS (uus): eesmärk on talletada, hallata ja välja otsida kõik deklaratsioonid, mille kauplejad esitavad, et tõendada oma kauba liidu staatust. Seda projekti saab rakendada nii keskselt kui ka riiklikult, kuid paljud liikmesriigid on selgelt väljendanud oma kavatsust kasutada Euroopa Komisjoni välja töötatud kesksüsteemi. Kuna liidu tolliseadustiku kohase tolli kaubamanifesti rakendamine liidu staatuse tõendina ja Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide kasutuselevõtt on omavahel seotud, viiakse projekt ellu kahes etapis, et vältida ebakõlasid ja vähendada riske. Neil liikmesriikidel, kes eelistavad süsteemikomponenti juurutada riiklikul tasandil, oli varajases projektietapis raske prognoosida, kas nende rakendustegevus püsib tööprogrammis näidatud ajakava raames.

·Liidu tolliseadustiku kohane keskne imporditollivormistus – CCI (uus): eesmärk on kooskõlastada asjaomaste tolliasutuste vahel tollideklaratsioonide töötlemist ja kauba ringlusselubamist, et ettevõtjad saaksid oma suhtlust tolliasutustega tsentraliseerida. Süsteem põhineb uutel riiklikel impordisüsteemidel ja võimaldab keskse tollivormistuse automatiseeritud toimimist Euroopa tasandil. Keskse imporditollivormistuse 1. etapi funktsionaalsed kirjeldused kiideti heaks 2019. aasta märtsis, nii et projekt edeneb kavakohaselt. 1. etapi tehnilised kirjeldused peaksid olema koostatud 30. septembriks 2020 ja 2. etapi omad 30. juuniks 2022.

·Liidu tolliseadustiku kohane uus arvutipõhine transiidisüsteem – NCTS (uuendatud): Uue arvutipõhise transiidisüsteemiga viiakse olemasolev liidu ja ühistransiidisüsteem vastavusse liidu tolliseadustiku uute nõuetega, viiakse teabevahetus vastavusse liidu tolliseadustiku andmenõuetega ning uuendatakse ja arendatakse seda süsteemi teiste süsteemidega ühendavaid liideseid; Siiani ei ole NCTSi 5. etapis viivitusi ilmnenud, tehnilised kirjeldused lõpetati 2019. aasta detsembris ja projekt edeneb praegu kavakohaselt. NCTSi 6. faasi (sidumine teiste süsteemidega) projektikirjeldus on kavas lõpetada 2020. aastal.

·Liidu tolliseadustiku kohane automatiseeritud ekspordisüsteem – AES (nii olemasoleva üleeuroopalise süsteemi kui ka olemasolevate riiklike ekspordisüsteemide uuendamine): eesmärk on rakendada liidu tolliseadustiku ekspordi- ja väljaveonõudeid; Üleeuroopalise AES-iga seotud projekt (1. projektikomponent) hõlmab kauplejatele pakutavate liidu tolliseadustiku lihtsustuste rakendamist, et hõlbustada Euroopa ettevõtete jaoks kaupade eksporti (näiteks keskne tollivormistus), ning liidu tolliseadustikust tulenevaid kohustusi jälgida paremini ELi tolliterritooriumilt toimuvat väljavedu, et vältida pettusi. Siiani ei ole viivitusi ilmnenud, 1. komponendi (üleeuroopaline AES) tehnilised kirjeldused lõpetati 2019. aasta detsembris ja projekt kulgeb plaanipäraselt. 2. projektikomponendi (riiklike ekspordisüsteemide ajakohastamine) tehnilised kirjeldused peaksid olema koostatud 1. septembriks 2022. Liikmesriigid peaksid täiendama oma eriprotseduuride süsteemide ekspordikomponenti (vt eespool) samal ajal AES-iga.

Viivituste oht