EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2012 FINANTSARUANDED

2013/C 288/01

SISUKORD

Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Auditiaruanne

Finantsaruanded ja nende selgitused

Bilanss seisuga 31. detsember 2012

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta rahavoogude tabel

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

Teave eelarveaasta 2012 eelarve kohta

Välisaudiitori kindlustandev aruanne

Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavale finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, mida kohaldavad kõik institutsioonid, asutused ja ühisettevõtted.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning majandustulemusi ja rahavoogusid.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks finantsaruannetes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist finantsaruannetes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses finantsaruannete koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõju kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti finantsaruannete üldist esituslaadi.

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud finantsaruannete kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et finantsaruanded ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

FINANTSARUANDED JA NENDE SELGITUSED

Bilanss seisuga 31. detsember 2012

(eurodes) Lisa 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Põhivara Immateriaalne põhivara 3.1. 2 271 343 799 634 Materiaalne põhivara 3.2. 95 437 237 55 724 407 Pikaajalised nõuded 25 25 97 708 605 56 524 066 Käibevara Lühiajalised nõuded 3.3. 1 587 108 423 944 Raha ja raha ekvivalendid 3.4. 23 625 043 48 109 130 25 212 151 48 533 074 Varad kokku 122 920 756 105 057 140 Pikaajalised kohustused Töötajate hüvitised 3.5. 58 935 308 53 664 443 Muud pikaajalised kohustused 3.6. 175 000 175 000 59 110 308 53 839 443 Lühiajalised kohustused Lühiajalised eraldised 3.7. 3 066 916 898 000 Võlakohustused 3.8. 23 702 306 10 858 973 26 769 222 11 756 973 Kohustused kokku 85 879 530 65 596 416 Netovarad 37 041 227 39 460 724 Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem) 39 460 724 33 044 880 Eelarveaasta tulem (2 419 498) 6 415 844 Netovarad 37 041 226 39 460 724

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

(eurodes) Lisa 2012 2011 Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1. 117 795 049 115 620 434 Tulu haldustegevusest 4.2. 19 304 343 19 079 500 Muud tegevustulud 4.3. 45 439 38 707 Tegevustulud kokku 137 144 831 134 738 641 Personalikulud 4.5. (103 441 065) (99 838 855) Varadega seotud kulud 3.1.–3.2. ja 4.6. (3 351 126) (2 894 307) Muud halduskulud 4.7. (23 543 939) (22 109 488) Tegevuskulud 4.8. (18 586) (52 733) Tegevuskulud kokku (130 354 716) (124 895 383) Tegevustulem / (negatiivne tulem) 6 790 116 9 843 258 Finantstulud 4.9. 59 336 380 229 Finantskulud 4.10. (20 025) (20 025) Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) 3.5. ja 4.11. (9 248 924) (3 787 618) Põhitegevuseväline tulem / (negatiivne tulem) (9 209 613) (3 427 414) Eelarveaasta tulem (2 419 498) 6 415 844

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta rahavoogude tabel

(eurodes) 2012 2011 Eelarveaasta tulem (2 419 498) 6 415 844 Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised Kulum (immateriaalne põhivara) 209 828 244 685 Kulum (materiaalne põhivara) 3 139 253 2 646 567 Riskieraldiste kohustuste muutus 2 168 917 898 000 Lühiajaliste nõuete muutus (1 164 040) 99 583 ELi üksustelt saadaolevate summade muutus 876 7 712 Võlakohustuste muutus 12 852 333 3 176 197 ELi üksustele võlgnetavate summade muutus (9 000) 22 218 Netorahavood põhitegevusest kokku 14 778 669 13 510 806 Rahavood investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) (44 535 664) (21 019 575) Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) 2 043 3 055 Netorahavood investeerimistegevusest kokku (44 533 621) (21 016 520) Töötajate hüvitised – muutus 5 270 865 347 058 Raha ja raha ekvivalentide muutus (24 484 087) (7 158 656) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguses 48 109 130 55 267 786 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus 23 625 043 48 109 130

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2012 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

(eurodes) Netovarad 2012 2011 Saldo aasta alguse seisuga 39 460 724 33 044 880 Eelarveaasta tulem (2 419 498) 6 415 844 Saldo aasta lõpu seisuga 37 041 226 39 460 724

Selgitused on finantsaruannete lahutamatuks osaks.

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd Euroopa Liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatavate audititeenuste abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõju. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätetele ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju.

2.2. Arvestuspõhimõtted

Finantsmääruse artikli 144 kohaselt esitatakse finantsaruannetes teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtete kohta, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Eelarvearuanded peavad vastama finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. Need peavad andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.

Finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadega (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.3. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsioonisiseselt loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab ELi raamatupidamiseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja juhtkonna ette nähtud tööseisundisse viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse vara bilansilises väärtuses arvesse või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Seadmed, masinad ja tööriistad 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 4, 6, 8 aastat

2.6. Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (mis käsitleb Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramist) (1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ELi eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (hindamine toimub kohe, kui liikmele pensioniõigused antakse). Kindlustusmatemaatilised kulukohustused määratakse kindlaks pidevalt, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palgatõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatavat kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad aasta pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad on netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

Kontrollikojal puuduvad praegu pensionikavale eraldatud varad, mis oleks mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.7. Eraldised

Riski ja kulude katteks tehakse eraldisi, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riski- ja kulueraldisi ei tehta tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Riski- ja kulueraldistena kajastatud summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.8. Kulude kajastamine

Vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuste hinnangulisele maksumusele. Viitvõlad arvutatakse üksikasjalike praktiliste suuniste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase pildi.

3. Bilansi selgitused

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2012. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2012 Soetused Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2012 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2012 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2012 Arvutitarkvara 1 280 384 122 962 1 403 346 (1 066 430) 336 916 Pooleliolev immateriaalne põhivara 375 852 1 558 575 1 934 427 1 934 427 Kokku 1 656 236 1 681 537 3 337 773 (1 066 430) 2 271 343

2012. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2012. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2012 Soetused Võõrandamised Ülekanded Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2012 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2012 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2012 Maa 776 631 776 631 776 631 Hooned 58 014 262 42 377 64 803 349 122 859 988 (32 625 657) 90 234 331 Masinad ja seadmed 301 916 371 089 (20 158) 652 847 (205 087) 447 760 Arvutiriistvara 4 334 320 660 234 (263 787) 4 730 767 (3 759 898) 970 869 Sisustus ja sõidukid 2 083 118 2 386 015 (22 607) 4 446 526 (1 503 520) 2 943 006 Muud seadmed ja sisustus 1 879 098 27 301 (14 571) 1 891 828 (1 831 287) 60 541 Pooleliolev põhivara 25 440 337 39 367 111 — (64 803 349) 4 099 4 099 Kokku 92 829 682 42 854 127 (321 123) — 135 362 686 (39 925 449) 95 437 237

Hoone K3 võeti kasutusele 2012. aasta 15. novembril ning nimetatud kuupäeva seisuga kanti vara rubriigist „Pooleliolev põhivara” rubriiki „Hooned” (vt punkt 5.3).

KÄIBEVARA

3.3. Lühiajalised nõuded

(eurodes) 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 2 030 4 222 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 200 942 127 949 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest 1 382 757 289 518 ELi üksustelt saadolevad summad 1 379 2 255 Kokku 1 587 108 423 944

3.4. Raha ja raha ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Sularaha 1 000 1 000 Arvelduskonto 2 627 191 1 113 170 Usalduskonto 20 996 852 46 994 960 Kokku 23 625 043 48 109 130

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt punkt 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab nimetatud usaldusarvet üksnes kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usaldusarvelt saab teha makseid ainult ehituse projektijuhtimist teostava konsortsiumi ühele pangaarvele. Seda pangaarvet kasutab projektijuht vaid ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Töötajate hüvitised

Kohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamisel ja vastavate kindlustusmatemaatiliste eelduste määratlemisel aitab sõltumatu pädev ekspert.

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma neilt maksete tulevase tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.6).

(eurodes) 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Brutosumma 72 804 580 66 526 128 Maksumäär (%) (2) 19,05 % 19,33 % Maksud 13 869 273 12 861 685 Kohustuste netosumma 58 935 308 53 664 443 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas 5 270 865 347 058

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitistega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on järgmised:

— üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist);

— vanaduspension;

— invaliidsuspension ja -toetus;

— toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist).

Pensionikohustused arvutatakse järgmiste toetusesaajate kategooriate jaoks:

— ametisolevad liikmed;

— üleminekutoetust saavad ametist lahkunud liikmed;

— ametist lahkunud liikmed pärast üleminekuperioodi (edasilükatud pension);

— pensionile jäänud liikmed;

— püsivalt töövõimetud isikud;

— ajutiselt töövõimetud isikud;

— lesed;

— orvud.

Pensionikohustuste hindamiseks võetakse arvesse majanduslike ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Peamised eeldused on:

Kindlustusmatemaatiline eeldus 31. detsember 2011 31. detsember 2012 Abielus meeste ja naiste keskmine vanusevahe 3 aastat 3 aastat Meeste abiellumise tõenäosus Perekonnaseis hindamiskuupäeval Perekonnaseis hindamiskuupäeval Naiste abiellumise tõenäosus Perekonnaseis hindamiskuupäeval Perekonnaseis hindamiskuupäeval Perekonnaseis Perekonnaseis hindamiskuupäeval Perekonnaseis hindamiskuupäeval Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient 0 % 0 % Eeldatav pensioniiga 65 65 Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel 1,6 % 1,7 % Nominaalne diskontomäär 4,6 % 3,3 % Tegelik diskontomäär 3,0 % 1,6 % Üldine palgatõus 0,0 % 0,0 % Pensionide üldine ümberhindlusmäär 0,0 % 0,0 % Individuaalne palgatõus Puudub (v.a uued ametissemääramised) Puudub (v.a uued ametissemääramised) Tervete inimeste suremustabel 2008 ICSLT (3) 2008 ICSLT (3) Puudega inimeste suremustabel Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta) Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta)

3.6. Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu kohaselt maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.7. Lühiajalised eraldised

2012. aasta 11. jaanuaril otsustas komisjon kohtulikult vaidlustada nõukogu otsuse mitte heaks kiita ELi töötajate 2011. aasta iga-aastast palgakohandust. Komisjoni otsusest tingituna tehti lühiajaline eraldis, mis moodustab 1,7 % palgamaksetest, millest on maha arvestatud maksud ja pensionieraldised. Samasugune eraldis (1,7 %) tehti ka 2012. aasta palgakohanduse katteks, mis puudutab ajavahemikku juuli – detsember 2012.

Teine lühiajaline eraldis puudutab pensionimaksete vähendamist, mis tõenäoliselt töötajatele tagasi makstakse:

— Alates 1. juulist 2011 – vähendamine 11,6 %-lt 11 %-ni.

— Alates 1. juulist 2012 – vähendamine 11,0 %-lt 10,6 %-ni.

3.8. Lühiajalised võlad

(eurodes) 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Lühiajalised võlakohustused 445 830 100 012 Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega 344 427 478 469 Viitvõlad 22 864 727 10 224 170 Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile 47 322 56 322 Kokku 23 702 306 10 858 973

4. Tulemiaruande selgitused

4.1. „Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded”: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt: (eurodes) 2012 2011 Tulu valuutatehingutest 41 910 12 301 Tulu mittevaluutatehingutest 137 102 921 134 726 340 Tulud kokku 137 144 831 134 738 641

4.5. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11).

4.6. „Varadega seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed olid: — hoonete üürimine ja sellega seotud kulud; — IT ja telekommunikatsioon; — lähetuskulud; — puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Tegevuskulud” sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

4.9. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

4.10. „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

4.11. Rubriiki „Pensionikohustuste muutused“ kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kahe aasta näitajate vaheline erinevus tuleneb asjaolust, et kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust. (eurodes) 2012 2011 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas 5 270 865 347 058 Välja makstud vanaduspensionid 2 590 511 2 506 455 Välja makstud toitjakaotuspensionid 350 485 373 724 Välja makstud üleminekutoetused 1 785 937 1 192 009 Välja makstud invaliidsuspensionid 23 809 71 494 Aasta jooksul tehtud pensionimaksete vahesumma 4 750 742 4 143 682 Paranduskoefitsient 163 476 121 472 Maksetelt arvestatud maksud (936 159) (824 594) Pensionikohustuste muutused kokku 9 248 924 3 787 618

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Reisibüroo 50 000 50 000 Hoone K1 renoveerimine 2 500 2 500 Hoone K3 projektijuhtimine 7 096 680 6 765 339 Ametisõidukite liisimine – 60 000 Kindlustusettevõte 1 361 — Telekommunikatsioon 20 000 20 000 Kokku 7 170 541 6 897 839

5.2. Tulevased kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2012 31. detsember 2011 Hoonete kasutusrent 2 579 580 6 336 852 IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent 1 044 344 862 449 Vahesumma 3 623 924 7 199 301 Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) peale 2012. aasta viitvõlgade mahaarvamist 1 385 871 8 258 004 Kokku 5 009 795 15 457 305

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone K2) ehitamiseks. Teise lisahoone (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe laiendusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole ühenduse asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Seetõttu tuli hoones K1 teostada ehitustöid tervisekaitse- ja turvanõuete täitmiseks. Tööd on lõpetatud ning 2010. aastal saadi lõplik ametlik heakskiit. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seega kehtib ta kasutusluba (autorisation d’exploitation) kuni aastani 2018.

Märtsis 2010 alustati hoone K3 ehitustöid. Projekti rahastamise esimene osamakse oli 55 miljonit, teine 11 miljonit ja kolmas, 2011. aastal tehtud osamakse 7 miljonit eurot. 2012. aastal makstud neljanda osamakse esimene osa oli 3 miljonit eurot. Osa neljandast osamaksest kasutati ära 2012. aastal ning allesjäänud osa kirjendati täitmata kulukohustuste rubriiki (vt punkt 5.2).

Avatud hanke tulemuste põhjal sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 edukaks osutunud konsortsiumiga hoone K3 ehituse projektijuhtimise teenuslepingu. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel viia läbi hankeid ja sõlmida lepinguid ehitusettevõtetega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt maksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtetele välja maksta. Eespool kirjeldatud kontekstis võtab ehitusfirmade ees rahalised kohustused projektijuht. Kontrollikoja ja projektijuhi vaheline leping eeldab omakorda kontrollikojalt piisavaid eelarvelisi vahendeid selleks, et katta projektijuhi kohustused ehitusfirmade ees. Kontrollikoda on selle tagamiseks sõlminud usalduslepingu kohaliku pangaga ja saab seega eelarvepädevate institutsioonide eraldatud rahalisi vahendeid kasutada. Samal ajal on liidu finantshuvid usalduslepinguga kaitstud.

Hoone K3 võeti kasutusele 2012. aasta 15. novembril.

5.4. Kohtuvaidlustest tulenevad võimalikud olulised kohustused (4)

Puuduvad.

(1) EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1.

(2) Ümardatud.

(3) Rahvusvaheline riigiteenistujate suremustabel (ICSLT, International Civil Servants Life Table)

(4) ELi raamatupidamiseeskiri nr 10: eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad.