P6_TA(2006)0521

Eriprogramm "Koostöö" (teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 2007-2013) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) rakendamise eriprogrammi "Koostöö" (KOM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0440) [1] ning muudetud ettepanekut (KOM(2005)0440/2) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 166, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0381/2005);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0379/2006),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik võrdlussumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta [2] punkti 38 sätetega;

3. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

4. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda;

5. palub nõukogul uuesti pidada nõu Euroopa Parlamendiga, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 4

(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikku liikmesriikides läbiviidavat tegevust ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega. | (4) Käesolev eriprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikku liikmesriikides läbi viidavat tegevust ja teisi ühenduse meetmeid. Programmi alla kuuluvad tegevused tuleb seetõttu muuta võimalikult tõhusaks, suurendades vastastikust täiendavust ja koostoimet ühenduse teiste programmide ja tegevustega, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, kultuuri, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi, keskkonna ja teabeühiskonna valdkonnas võetavate meetmetega. |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) Vastavalt Euroopa Liidu teadusuuringute nõuanderühma (EURAB, 4.- 9. aprill 2004) soovitustele ja Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2005. aasta teaduse- ja tehnikateemalisele resolutsioonile "Suunised Euroopa Liidu tulevase teadusuuringuid toetava poliitika jaoks" [3] tuleks käesolevas eriprogrammis erilist tähelepanu pöörata multi- ja interdistsiplinaarsusele. |

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 4 b (uus)

| (4 b) Käesolev eriprogramm peaks olema suunatud eelkõige teadmiste, tulemuste ja tehnoloogia siirdamisele riiklikust teadusuuringute sektorist ettevõtetesse, eriti VKEdesse, ning mehhanismidele, mis tagavad ettevõtete vajaduste tõhusa ja kooskõlastatud edastamise uurimisrühmadele. |

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 5

(5) Raamprogrammiga toetatav innovatsioon ning VKEdega seotud tegevus peaks täiendama konkurentsivõimet ja innovatsiooni käsitleva raamprogrammi alusel läbiviidud tegevust. | (5) Käesolev eriprogramm peaks keskenduma eelkõige VKEde kohase osalemise tagamisele kõikides programmi tegevustes ja projektides. Tuleb püüda saavutada maksimaalne koostoime ja vastastikune täiendavus käesoleva eriprogrammiga toetatava uuendustegevuse ja VKEdega seotud tegevuste ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alusel läbiviidud tegevuste ja ühenduste teiste programmide ja tegevuste vahel. |

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) Käesolevas eriprogrammis tuleks kohaselt arvestada piirkondade olulist rolli Euroopa teadusruumi elluviimisel, nagu seda on tunnustanud komisjon oma teatises Euroopa teadusruumi piirkondliku tahu kohta (KOM(2001)0549). |

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 7

(7) Käesolev eriprogramm peaks kaasa aitama rahastamisele "riskijagamisrahastust", et parandada juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele. | (7) Käesolev eriprogramm peaks kaasa aitama rahastamisele "riskijagamisrahastust", et parandada juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele. Eriprogrammist tuleks samuti anda sama suur osa finantsabist, et katta VKEde projektides osalemisest tingitud riske, vabastades nad nõudest esitada pangagarantiid. |

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 8

(8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on ühendus sõlminud mitmeid rahvusvahelisi teadusuuringu alaseid lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringu alase koostöö tugevdamiseks, et integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. Seepärast peaks kõnealune eriprogramm olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning see tuleks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avada ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele. | (8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on ühendus sõlminud mitmeid rahvusvahelisi teadusuuringu alaseid lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringute alase koostöö tugevdamiseks, et integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. Seepärast peaks käesolev eriprogramm olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, samuti peaks see tugevdama koostööd riikidega, kes ei ole sõlminud sellekohaseid lepinguid, ning see tuleks projekti tasandil ja ühise heaolu ning vastastikuse kasu alusel osalemiseks avada ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele. |

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 9

(9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. | (9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, ning kinnitada teaduse kodanikuühiskonnale vastavad ja humanistlikud väärtused, võttes asjakohaselt arvesse eetilist ja kultuurilist mitmekesisust. |

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) Käesolevas eriprogrammis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ülikoolide olulist rolli teadus- ja tehnoloogiauuringute tipptaseme tagamisel ja Euroopa teadusruumi loomisel, nagu seda on tunnustanud komisjon oma teatises ülikoolide rolli kohta teadmiste Euroopas (KOM(2003)0058), aidates kaasa teadmiste ühiskonna arengule. |

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 10

(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele. | (10) Käesolev eriprogramm ja seitsmes raamprogramm tervikuna peaksid kaasa aitama säästva arengu edendamisele. |

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 10 a (uus)

| (10 a) Käesolev eriprogramm peaks kaasa aitama teaduse ja tehnoloogia arengutest teavitamisele, et tuua teadus ja tehnoloogia ühiskonnale lähemale. |

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 11

(11) Raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine, samuti lihtne juurdepääs kõigi osalejate jaoks tuleks tagada võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning nende edasistele muudatustele. | (11) Komisjon peaks tagama seitsmenda raamprogrammi ja käesoleva eriprogrammi usaldusväärse finantsjuhtimise ja mõlema rakendamise, samuti läbipaistvuse, selguse ja lihtsa juurdepääsu kõigi osalejate jaoks võimalikult lihtsal ja tõhusal viisil vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning nende edasistele muudatustele |

Muudatusettepanek 13

Artikkel 2

Eriprogrammiga toetatakse tegevust "Koostöö" valdkonnas, toetades kõikide riikidevahelise koostöö raames läbiviidud teadusuuringuid järgmistes valdkondades: | Eriprogrammiga toetatakse tegevust "Koostöö" valdkonnas, toetades kõikide riikidevahelise koostöö raames läbiviidud teadusuuringuid järgmistes valdkondades: |

(a) tervishoid; | (a) tervishoid; |

(b) toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia; | (b)toiduained, kalandus ja põllumajandus ning biotehnoloogia; |

(c) info- ja sidetehnoloogia; | (c) info- ja sidetehnoloogia; |

(d)nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; | (d)nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; |

(e) energeetika; | (e) energeetika; |

(f) keskkond (sealhulgas kliimamuutused); | (f) keskkond (sealhulgas kliimamuutused); |

(g) transport (sealhulgas lennundus); | (g) transport (sealhulgas lennundus); |

(h) sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; | (h) sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; |

(i) julgeolek ja kosmos. | (i) julgeolek; |

| (i a) kosmos. |

Muudatusettepanek 14

Artikli 3 a lõige 1 (uus)

| Artikkel 3 a 1. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tõhusat ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätete kohast rakendamist. |

Muudatusettepanek 15

Artikli 3 a lõige 2 (uus)

| 2. Eriprogrammi halduskulud kokku, sealhulgas luua kavatsetava täitevasutuse sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed eriprogrammi raames läbiviidavate tegevustega ning sõltuma eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest. |

Muudatusettepanek 16

Artikli 3 a lõige 3 (uus)

| 3. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk lähtuvalt säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse ning samuti proportsionaalsuse põhimõtetest. |

Muudatusettepanek 17

Artikli 4 lõige 1

1. Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid. | 1. Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid, võttes arvesse vajalikud teadmiste valdkonna ja asjaomaste teadusuuringute liigi kohased teaduslikud kaitsemeetmed. |

Muudatusettepanek 18

Artikkel 5 a (uus)

| Artikkel 5 a Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale iga-aastase eelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest. |

Muudatusettepanek 19

Artikli 6 lõige 3

3. Tööprogrammis määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid. Kriteeriumideks on pädevus, programmi mõju ja rakendamine ning hiljem võib lisanõudeid, koefitsiente ja lävendeid kõnealuse tööprogrammi raames täpsustada või täiendada. | 3. Tööprogrammis määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid, lubades teadlastel ja uurimisrühmadel osaleda üheaegselt riiklikes ja Euroopa programmides. Kriteeriumideks on pädevus, programmi mõju ja rakendamine ning hiljem võib lisanõudeid, koefitsiente ja lävendeid kõnealuse tööprogrammi raames täpsustada või täiendada. |

Muudatusettepanek 20

Artikli 7 lõige 2

2. Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korda kohaldatakse järgmiste meetmete vastuvõtmiseks: | 2. Artikli 8 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivkomitee menetlust kohaldatakse järgmiste meetmete vastuvõtmiseks: |

Muudatusettepanek 21

Artikkel 8

1. Komisjoni abistab komitee. | 1. Komisjoni abistab komitee. |

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3. | 2. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetest. |

3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. | 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1-4, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut. |

4. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud. | |

5. Komisjon teavitab korrapäraselt komiteed eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja eelkõige kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest. | |

Muudatusettepanek 22

I lisa sissejuhatuse teine lõik

Üldeesmärk on aidata tipptasemel teadusuuringute edendamisega kaasa jätkusuutlikule arengule. | Teadusuuringute peamine eesmärk peaks olema teadmiste suurendamine. Üldeesmärk on aidata tipptasemel teadusuuringute edendamisega kaasa teadmiste suurendamisele ja samuti jätkusuutlikule arengule. Teadusuuringud on sotsiaalse kaasatuse, aktiivse kodanikutunde ja osalemise, majanduskasvu, konkurentsivõime, tervise ja elukvaliteedi edendamise põhivahend. |

Muudatusettepanek 23

I lisa sissejuhatuse teine a lõik (uus)

| Ülikoolide ja tööstuse partnerluse puhul kohustub komisjon levitama alus- ja rakendusuuringute tulemusi, kui need on seotud avaliku huviga ja edendavad ühist heaolu. |

Muudatusettepanek 24

I lisa sissejuhatuse kolmanda lõigu punkt 9

(9) Julgeolek ja kosmos. | 9) Julgeolek; |

| 9 a) Kosmos. |

Muudatusettepanek 25

I lisa sissejuhatuse viies lõik

Nõuetekohaselt võetakse arvesse ka säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. Lisaks sellele moodustab kavandatavate teadusuuringute ja nende võimalike rakenduste eetiliste, sotsiaalsete, õiguslike ja laiemate kultuuriaspektide, samuti teaduse ja tehnika arengu sotsiaalmajandusliku mõju ja prognooside käsitlus vajaduse korral osa käesoleva eriprogrammi raames toimuvatest tegevustest. | Teaduse ja tehnika tipptaseme põhimõtet tuleb järgida terves seitsmendas raamprogrammis. Lisaks sellele moodustab kavandatavate teadusuuringute ja nende võimalike rakenduste eetiliste, sotsiaalsete, õiguslike ja laiemate kultuuriaspektide, samuti teaduse ja tehnika arengu sotsiaalmajandusliku mõju ja prognooside käsitlus vajaduse korral osa käesoleva eriprogrammi raames toimuvatest tegevustest. |

Muudatusettepanek 26

I lisa viies a lõik (uus)

| Erilist tähelepanu pööratakse ELi liikmesriikide ja piirkondade vahelise sidususe parandamisele teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, eelkõige seoses meetmetega, mille eesmärk on vähendada tehnoloogialõhet erinevate piirkondade vahel, parandades valikuliselt ettevõtete tehnoloogilist suutlikkust kõikidel tasemetel. Selleks kooskõlastatakse raamprogrammi tegevusi ühenduse teiste poliitikavaldkondade tegevussuundadega, eelkõige regionaalpoliitika ning konkurentsivõime- ja uuendustegevuspoliitikaga. |

Muudatusettepanek 27

I lisa jaotise "Multidistsiplinaarsed ja mitut teemat läbivad teadusuuringud, sealhulgas ühised projektikonkursid" esimene lõik

Erilist tähelepanu pööratakse olulistele teadusvaldkondadele, mis läbivad mitut teemat, näiteks mereteadustele ja -tehnoloogiatele. Multidistsiplinaarsust soodustatakse mitut teemat läbivate ühiste lähenemisviisidega, mis on seotud enam kui ühte teemat käsitlevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega. Selliseid mitut teemat läbivaid lähenemisviise rakendatakse muu hulgas järgmiselt: | Erilist tähelepanu pööratakse olulistele teadus- ja tehnoloogiavaldkondadele, mis läbivad mitut teemat, näiteks mereteaduste ja turismiga seotud tehnoloogiatele, keskkonnasäästlikule tehnikale ja keemiale ning keskkonnatervishoiule. Multidistsiplinaarsust, sealhulgas ühiskonnale suunatud teadusuuringud, soodustatakse mitut teemat läbivate ühiste lähenemisviisidega, mis on seotud enam kui ühte teemat käsitlevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega. Selliseid mitut teemat läbivaid lähenemisviise rakendatakse muu hulgas järgmiselt: |

—teemasid läbivate ühiste projektikonkursside kasutamine, kui mõni uurimisteema on selgelt seotud iga vastava teema raames toimuvate tegevustega; | —teemasid läbivate ühiste projektikonkursside kasutamine, kui mõni uurimisteema on selgelt seotud iga muu teema raames toimuvate tegevustega; |

—eriline rõhk mitut valdkonda hõlmavate teadusuuringute "esilekerkivate vajaduste" piires; | —eriline rõhk mitut valdkonda hõlmavate teadusuuringute "esilekerkivate vajaduste" piires; |

—tööprogrammi kehtestamiseks mitmesugustest valdkondadest ja taustadest pärit välise abi kasutamine; | —tööprogrammi kehtestamiseks mitmesugustest valdkondadest ja taustadest pärit tunnustatud teadlaste abi kasutamine; |

—poliitikaga seotud teadustegevuse puhul sidususe tagamine ELi poliitikavaldkondadega. | —poliitikaga seotud teadustegevuse puhul sidususe tagamine ELi poliitikavaldkondadega. |

Muudatusettepanek 28

I lisa jaotise "Multidistsiplinaarsed ja mitut teematb läbivad teadusuuringud, sealhulgas ühised projektikonkursid" teine lõik

Euroopa Komisjon tagab käesoleva eriprogrammi teemade ja seitsmenda raamprogrammi teiste eriprogrammide alusel võetavate meetmete kooskõlastamise, näiteks nende, mis käsitlevad teadusuuringute infrastruktuure eriprogrammis "Võimekus". | Euroopa Komisjon tagab käesoleva eriprogrammi teemade ja seitsmenda raamprogrammi teiste eriprogrammide alusel võetavate meetmete kooskõlastamise, näiteks nende, mis käsitlevad teadusuuringute infrastruktuure eriprogrammis "Võimekus". Tööprogrammis määratletakse tegevused, mida on vaja eraldi kooskõlastada teiste eriprogrammide tegevustega, ja mehhanismid, mis tagavad kooskõlastamise tõhususe. |

Muudatusettepanek 29

I lisa jaotise "Kohandamine muutuvate vajaduste ja võimalustega" esimene lõik

Teemade jätkuv tööstuslik asjakohasus tagatakse muude allikate seas mitmete Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle tuginedes. Seega aitab käesolev eriprogramm kaasa Euroopa tehnoloogiaplatvormide kehtestatud ja väljatöötatud strateegiliste uuringute kavade rakendamisele, kui need sisaldAvad endas tõelist Euroopa lisandväärtust. Olemasolevates strateegiliste uuringute kavades paikapandud laiemad uurimisvajadused kajastuvad igati juba allpool nimetatud üheksas teemas. Nende tehnilise sisu üksikasjalikumat kaasamist kajastatakse edaspidi konkreetsete projektikonkursside detailse tööprogrammi väljatöötamisel. | Teemade jätkuv tööstuslik asjakohasus ja tööstuse jätkuv osalemine nendes tagatakse muude allikate seas mitmete Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle tuginedes. Seega aitab käesolev eriprogramm koos tööstuse panusega kaasa Euroopa tehnoloogiaplatvormide kehtestatud ja väljatöötatud strateegiliste uuringute kavade rakendamisele, kui need sisaldavad endas tõelist Euroopa lisandväärtust. Olemasolevates strateegiliste uuringute kavades paikapandud laiemad uurimisvajadused kajastuvad igati juba allpool nimetatud üheksas teemas. Nende tehnilise sisu üksikasjalikumat kaasamist kajastatakse edaspidi konkreetsete projektikonkursside detailse tööprogrammi väljatöötamisel. |

Muudatusettepanek 30

I lisa jaotise "Kohandamine muutuvate vajaduste ja võimalustega" teine lõik

Samuti tagatakse teemade asjakohasus seoses ELi poliitikasuundade ja eeskirjade väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega. See käsitleb niisuguseid poliitikavaldkondi nagu tervishoid, ohutus, tarbijakaitse, energeetika, keskkond, arenguabi, kalandus, merendus, põllumajandus, loomade tervishoid ja heaolu, transport, haridus ja koolitus, infoühiskond ja meedia, tööhõive, sotsiaalküsimused, ühtekuuluvus ning justiits- ja siseküsimused, samuti normide määramisele eelnevad ja samaaegsed standardite ja nende rakendamise parandamisega seotud teadusuuringud. Selles kontekstis võivad teatud rolli mängida platvormid, mis viivad sidusrühmi kokku teadusringkondadega, et kaaluda sotsiaal-, keskkonna või muude poliitikavaldkondadega seotud strateegiliste teadusuuringute programme. | Samuti tagatakse teemade asjakohasus seoses ELi poliitikasuundade ja eeskirjade väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega. See käsitleb niisuguseid poliitikavaldkondi nagu tervishoid, ohutus, tarbijakaitse, energeetika, keskkond, arenguabi, kalandus, merendus, põllumajandus, loomade tervishoid ja heaolu, transport, haridus ja koolitus, infoühiskond ja meedia, tööhõive, sotsiaalküsimused, ühtekuuluvus ning justiits- ja siseküsimused, samuti normide kehtestamisele eelnevad ja samaaegsed teadusuuringud koostalitlus- ja konkurentsivõime parandamiseks standardite ja nende rakendamise kvaliteedi tõstmise abil. Selles kontekstis võivad teatud rolli mängida platvormid, mis viivad sidusrühmi kokku teadusringkondadega, et kaaluda sotsiaal-, keskkonna või muude poliitikavaldkondadega seotud strateegiliste teadusuuringute programme. |

Muudatusettepanek 31

I lisa jaotise "Kohandamine muutuvate vajaduste ja võimalustega" esimese alalõigu sissejuhatav osa

Esilekerkivad vajadused: eritoetuse abil uurimisettepanekute puhul eesmärgiga teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või mitme teadusharu kokkupuutepunktis uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi, eelkõige neid, mis võivad kaasa tuua märkimisväärse läbimurde. Seda rakendatakse järgmiselt: | Esilekerkivad vajadused: eritoetuse abil uurimisettepanekute puhul eesmärgiga teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või mitme teadusharu kokkupuutepunktis uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi, eelkõige neid, mis võivad kaasa tuua märkimisväärse läbimurde või otsesed rakendused. Seda rakendatakse järgmiselt: |

Muudatusettepanek 32

I lisa jaotise "Kohandamine muutuvate vajaduste ja võimalustega" esimese alalõigu esimene taane

—avatud teadustegevus põhimõttel "alt ülespoole" teadlaste endi poolt määratletud teemadel, et luua uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi ("julged meetmed") või et hinnata uusi avastusi või alles hiljuti täheldama hakatud nähtusi, mis võivad tähendada ühiskonda ähvardavaid riske või probleeme ("sissevaatemeetmed"); | —avatud teadustegevus põhimõttel "alt ülespoole" teadlaste endi poolt määratletud teemadel, et luua uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi ("julged meetmed") või määratleda varakult arengud ja suundumused, mis võivad anda perspektiivseid rakendusi ("visiooniuuringud") või et hinnata uusi avastusi või alles hiljuti täheldatud nähtusi, mis võivad viidata ühiskonda ähvardavatele riskidele või probleemidele ("sissevaatemeetmed"); |

Muudatusettepanek 33

I lisa jaotise "Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus" esimese lõigu sissejuhatus

Et tugevdada ELi teadustegevuse väljundite hajutatust ja kasutamist, toetatakse kõigis teemavaldkondades teadmiste levitamist ja tulemuste edastamist, kaasa arvatud poliitikakujundajad, sealhulgas võrgu-/vahendusalgatuste, seminaride ja ürituste, välisekspertide abi ja elektrooniliste teabeteenuste rahastamise kaudu. Seda rakendatakse igas teemavaldkonnas järgmisel viisil: | Et tugevdada ELi teadusuuringute väljundite levitamist, kasutamist ja mõju, toetatakse kõigis teemavaldkondades teadmiste levitamist (kaasa arvatud poliitikakujundajatele) ja siirdamist ning tulemuste kasutamist, sealhulgas võrgustumis- või vahendusalgatuste, seminaride ja ürituste, välisekspertide abi ning teabe- ja konsultatsiooniteenuste rahastamise kaudu. Seda rakendatakse igas teemavaldkonnas järgmisel viisil: |

Muudatusettepanek 34

I lisa jaotise "Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus" esimese lõigu teine taane

—eesmärgipärase abi pakkumine projektidele ja konsortsiumidele, et teha neile kättesaadavaks tulemuste optimaalseks kasutamiseks vajalikud oskused; | —eesmärgipärase abi pakkumine projektidele ja konsortsiumidele, et teha neile kättesaadavaks tulemuste optimaalseks kasutamiseks vajalikud oskused ja ressursid, eelkõige rahalised ressursid; |

Muudatusettepanek 35

I lisa jaotise "Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus" esimese lõigu kolmas taane

—konkreetsed levitamismeetmed, milles rakendatakse ennetavat lähenemisviisi terve rea projektide, sealhulgas eelmiste raamprogrammide ja muude uurimisprogrammide alla kuuluvate projektide tulemuste levitamisele, mille potentsiaalsete kasutajatena loodetakse näha konkreetseid sektoreid või sidusrühmade kogumeid; | —konkreetsed levitamismeetmed, milles rakendatakse ennetavat lähenemisviisi terve rea projektide, sealhulgas eelmiste raamprogrammide ja muude uurimisprogrammide alla kuuluvate projektide tulemuste levitamisele, mille kasutajatena loodetakse näha konkreetseid sektoreid või sidusrühmade kogumeid, pöörates erilist tähelepanu potentsiaalsetele kasutajatele ja gümnaasiumiõpetajatele; |

Muudatusettepanek 36

I lisa jaotise "Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus" esimese lõigu viies taane

—CORDIS teenused, mis soodustavad teadmiste levitamist ja uurimistulemuste kasutamist; | —Cordis teenused, mis soodustavad teadmiste levitamist kasutajasõbralikus vormis ja uurimistulemuste kasutamist; |

Muudatusettepanek 37

I lisa jaotise "Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus" esimese lõigu kuues taane

—algatused, mis soodustavad teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevat dialoogi ja arutelu laiema avalikkusega väljaspool teadusringkondi. | —algatused, mis soodustavad teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevat dialoogi ja arutelu laiema avalikkusega väljaspool teadusringkondi, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide huvides läbiviidavate teadusuuringute kasutamisega. |

Muudatusettepanek 38

I lisa jaotise "Ühised tehnoloogiaalgatused" esimene lõik

Vähestel juhtudel õigustavad teadusuuringute ja tehnoloogia arengu eesmärgid ning vajalikud vahendid pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis. Need algatused, mis on peamiselt Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö tulemuseks ja hõlmavad üht või väikest hulka nende valdkonna aspektidest, ühendavad erasektori investeeringuid ning siseriikliku ja Euroopa avaliku sektori finantseeringuid, sealhulgas toetuste rahastamine teadusuuringute raamprogrammi raames ja laenude rahastamine Euroopa Investeerimispanga poolt. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib otsustada eraldi ettepanekute alusel (vastavalt asutamislepingu artiklile 171). | Vähestel juhtudel õigustavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärgid ning vajalikud vahendid pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis. Need algatused, mis on peamiselt Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö tulemuseks ja hõlmavad üht või väikest hulka nende valdkonna aspektidest, ühendavad erasektori investeeringud ning siseriikliku ja Euroopa avaliku sektori finantseeringud, sealhulgas toetuste rahastamise teadusuuringute raamprogrammi raames ja laenude rahastamise Euroopa Investeerimispanga poolt. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib otsustada igal üksikjuhtumil eraldi ettepanekute alusel (vastavalt asutamislepingu artiklile 171). |

Muudatusettepanek 39

I lisa jaotise "Muude programmide, v.a ühenduse uurimisprogrammid, koordineerimine" esimene lõik

Selles valdkonnas võetud meetmed põhinevad kahel põhivahendil: ERA-NET-süsteem ja ühenduse osalemine ühiselt rakendatavates siseriiklikes uurimisprogrammides (asutamislepingu artikkel 169). Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja selliste valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel nagu EUREKA, EIRO foorum ja COST. COSTi haldamiseks ja kooskõlastamiseks antakse rahalist toetust, et COST saaks jätkuvalt aidata kaasa siseriiklikul tasandil rahastatavate uurimisrühmade töö kooskõlastamisele ja ressursside vahetamisele. | Selles valdkonnas võetud meetmed põhinevad kahel põhivahendil: ERA-NET-süsteem ja ühenduse osalemine ühiselt rakendatavates siseriiklikes uurimisprogrammides (asutamislepingu artikkel 169). Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja selliste valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel nagu EUREKA, EIRO foorum ja COST. Arvestades VKEde arengu tähtsust ELi konkurentsivõimele, tuleb erilist tähelepanu pöörata kõrgtehnoloogiaga tegelevatele VKEdele, et nad saaksid kergemini osaleda teadusprojektides asutamislepingu artikli 169 kohaselt (programmid EUREKA ja "EUROSTARS"). COSTi haldamiseks ja kooskõlastamiseks antakse rahalist toetust, et COST saaks jätkuvalt aidata kaasa siseriiklikul tasandil rahastatavate uurimisrühmade töö kooskõlastamisele ja ressursside vahetamisele. |

Muudatusettepanek 40

I lisa jaotise "Rahvusvaheline koostöö" esimese lõigu sissejuhatus ja taane -1 (uus)

Rahvusvahelised koostöömeetmed toetavad rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiaalast poliitikat, millel on kaks teineteisest sõltuvat eesmärki: | Rahvusvahelised koostöömeetmed toetavad rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiaalast poliitikat, millel on kolm teineteisest sõltuvat eesmärki: |

| —luua alus arenguriikide teadustegevusele ja -võimekusele ning ühendada ja tugevdada vastutavaid asutusi - ülikoole ning avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke teadlaste koolituskeskusi; |

Muudatusettepanek 41

I lisa jaotise "Rahvusvaheline koostöö" esimese lõigu esimene taane

—toetada ja edendada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste teadust ja tehnoloogiat hõlmavate teadusalaste partnerlussuhete kaudu kolmandate riikidega, sealhulgas kõrgelt arenenud tööstusriikide ja esilekerkivate majanduskeskkondadega, kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas. | —toetada ja edendada ülemaailmse väärtusega teadusprojekte strateegiliste teadust ja tehnoloogiat hõlmavate teadusalaste partnerlussuhete kaudu kolmandate riikidega, sealhulgas kõrgelt arenenud tööstusriikide ja esilekerkivate majandusriikidega, toetades kolmandate riikide teadlaste liikuvust, et tagada neile parimad tingimused koos Euroopa teadlastega ja Euroopas töötamiseks, ning aidates neil seejärel kodumaale tagasi pöörduda. |

Muudatusettepanek 42

I lisa jaotise "Rahvusvaheline koostöö" esimese lõigu teine taane

—käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, lähtudes ühisest huvist ja kasust. | —käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, tugevdades ülemaailmse koostöö ning teadmiste ja informatsiooni jagamise kontseptsiooni. |

Muudatusettepanek 43

I lisa jaotise "Rahvusvaheline koostöö" teine lõik

ELi rahvusvahelise teaduskoostöö poliitika rõhutab ja arendab koostööd, et luua, jagada ja kasutada teadmisi võrdõiguslike teadusalaste partnerlussuhete kaudu, võttes arvesse riigi, piirkonna ja sotsiaalmajanduslikku tausta ja partnerriikide teadmistebaasi. Strateegiline lähenemisviis on tugevdada ELi ja kolmandate riikide sedalaadi vastastikusel huvil ja kasul põhinevate kahepoolsete, piirkondliku ja ülemaailmse tasandi partnerlussuhete kaudu ELi konkurentsivõimet ja ülemaailmset säästvat arengut. Selleks tuleb mitmepoolsete rahvusvaheliste uurimisprogrammide kaudu edendada ka ELi rolli globaalse tegutsejana. Toetatavad rahvusvahelised koostöömeetmed ühendatakse üldise poliitikaga, et toetada ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmist ning aidata kaasa Euroopa väärtushinnangute, konkurentsivõime, sotsiaalmajandusliku progressi, keskkonnakaitse ja heaolu jagamisele ülemaailmse säästva arengu egiidi all. | ELi rahvusvahelise teaduskoostöö poliitika rõhutab ja arendab koostööd, et luua, jagada ja kasutada teadmisi võrdõiguslike teadusalaste partnerlussuhete kaudu, võttes arvesse rahvusvahelist, riigi, piirkonna ja sotsiaalmajanduslikku tausta ning partnerriikide teadmistebaasi ja Euroopa prioriteete. Strateegiliseks lähenemisviisiks on tugevdada ELi ja kolmandate riikide sedalaadi avalikul ja kollektiivsel huvil põhinevate kahepoolsete, piirkondliku ja ülemaailmse tasandi partnerlussuhete kaudu ELi konkurentsivõimet ja ülemaailmset säästvat arengut. Selleks tuleb mitmepoolsete rahvusvaheliste uurimisprogrammide kaudu edendada ka ELi rolli globaalse tegutsejana. Toetatavad rahvusvahelised koostöömeetmed ühendatakse üldise poliitikaga, et toetada ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmist ning aidata kaasa konkurentsivõime, sotsiaalmajandusliku progressi, keskkonnakaitse ja heaolu suurendamisele tulemuste jagamisega ülemaailmse säästva arengu egiidi all. |

Muudatusettepanek 44

I lisa jaotise "Rahvusvaheline koostöö" kolmanda lõigu teine alalõik

Igas valdkonnas kolmandatele riikidele mõeldud teadusliku koostöö meetmed, kui on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel. Konkreetsete vajaduste ja prioriteetide väljaselgitamine on tihedalt seotud asjaomaste kahepoolse koostöö lepingutega ning käimasolevate mitmepoolsete, ka kahe regiooni vaheliste dialoogidega ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel. Prioriteedid selgitatakse välja konkreetsete vajaduste, potentsiaali ja majanduse arengutaseme põhjal vastavas piirkonnas või riigis. Selleks töötatakse välja rahvusvaheline koostööstrateegia ja rakenduskava ühe teema piiresse kuuluvate või teemasid läbivate konkreetsete suunatud meetmetega, nt tervishoiu, põllumajanduse, kanalisatsiooni, veemajanduse, toiduohutuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, energiamajanduse, kalanduse, vesiviljeluse ja loodusvarade, jätkusuutliku majanduspoliitika ning info- ja sidetehnoloogia vallas. Kõnealused meetmed kujutavad endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed on eelkõige meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide ning arengu- ja reformijärgus riikide teadustöö suutlikkust ja koostöövõimet, mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes. Kõnealused meetmed võetakse pakkumiskutsete alusel ning erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis lihtsustavad juurdepääsu asjakohastele kolmandatele riikidele, eriti arengumaadele. | Igas valdkonnas kolmandatele riikidele mõeldud teadusliku koostöö meetmed, kui on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel. Konkreetsete vajaduste ja prioriteetide väljaselgitamine on tihedalt seotud asjaomaste kahepoolse koostöö lepingutega ning käimasolevate mitmepoolsete, ka kahe regiooni vaheliste dialoogidega ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel. Prioriteedid selgitatakse välja ühisest huvist ja kasust lähtudes ning konkreetsete vajaduste, potentsiaali ja majanduse arengutaseme põhjal vastavas piirkonnas või riigis. Selleks töötatakse välja rahvusvaheline koostööstrateegia ja rakenduskava ühe teema piiresse kuuluvate või teemasid läbivate konkreetsete suunatud meetmetega, nt tervishoiu, eelkõige tähelepanuta jäetud haiguste, põllumajanduse, kanalisatsiooni, veemajanduse, toiduohutuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, energiamajanduse, kalanduse, vesiviljeluse ja loodusvarade, jätkusuutliku majanduspoliitika ning info- ja sidetehnoloogia vallas. Kõnealused meetmed kujutavad endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Selliseid meetmeid rakendatakse ühistes huvivaldkondades ning nad hõlmavad ka meetmeid, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naabruspoliitika riikide ning arengu- ja reformijärgus riikide teadustöö suutlikkust ja koostöövõimet. Kõnealused meetmed võetakse pakkumiskutsete alusel ning erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis lihtsustavad juurdepääsu asjakohastele kolmandatele riikidele, eriti arengumaadele. |

Muudatusettepanek 45

I lisa peatüki "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Lähenemisviis" esimene lõik a (uus)

| Selleks püütakse saavutada maksimaalne vastastikune täiendavus ja koostoime ühenduse teiste programmide ja tegevuste ning erinevate liikmesriikide riiklike ja piirkondlike teadusprogrammide vahel. |

Muudatusettepanek 46

I lisa peatüki "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Lähenemisviis" kolmas lõik

Vajaduse korral kaalutakse ja kaasatakse projektidesse ka soolisi aspekte. Erilist tähelepanu pööratakse uurimistulemuste teatavakstegemisele ja dialoogi pidamisele kodanikuühiskonnaga, eelkõige patsiendirühmadega, biomeditsiini- ja geneetikauuringute tulemusena toimuvate uute arengute võimalikult varajases järgus. Samuti kindlustatakse tulemuste laialdane levitamine ja kasutamine. | Vajaduse korral arvestatakse soolisi aspekte ja lülitatakse need projektidesse. Riskitegurid, bioloogilised protsessid, kliinilised nähud ning haiguste tagajärjed ja ravi on meeste ja naiste puhul sageli erinevad. Lisaks esinevad mõned haigused üksnes või valdavalt naistel või meestel (näiteks fibromüalgia, kroonilise väsimuse sündroom, mida esineb palju sagedamini naistel kui meestel). Sellepärast peaksid kõik selle teema raames rahastatavad tegevused võimaldama eristamist vastavates uurimisprotokollides, metodoloogiates ja tulemuste analüüsides. Erilist tähelepanu pööratakse uurimistulemuste teatavakstegemisele ja dialoogi pidamisele kodanikuühiskonnaga, eelkõige patsiendirühmadega, biomeditsiini- ja geneetikauuringute tulemusena toimuvate uute arengute võimalikult varajases järgus. Samuti kindlustatakse tulemuste laialdane levitamine ja kasutamine. |

Muudatusettepanek 47

I lisa peatüki "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia" esimene taane

—Suure tootlikkusega teadustegevus: töötada kaasaegse bioloogia tarbeks välja uusi uurimisvahendeid, mis tugevdavad märkimisväärselt andmete saamist ning parandavad andmete ja preparaatide (biopangad) standardimist, saamist ja analüüsimist. Tähelepanu keskmes saab olema: genoomika, proteoomika; geeniekspressiooni, genotüüpide ja fenotüüpide määramise, strukturaalgenoomika, bioinformaatika ja süsteemibioloogia ning muud "oomikad". | —Suure tootlikkusega teadustegevus: töötada kaasaegse bioloogia tarbeks välja uusi uurimisvahendeid, mis edendavad märkimisväärselt andmete saamist ning parandavad andmete ja preparaatide (biopangad) standardimist, saamist ning eksperimentaalset ja bioarvutuslikku analüüsimist. Tähelepanu keskmes on uued tehnoloogiad järjestusanalüüsiks, kasutades kiireid, ökonoomseid ja kättesaadavaid meetodeid; geeniekspressiooni, genotüüpide ja fenotüüpide määramise; strukturaalgenoomika, bioinformaatika ja süsteemibioloogia jaoks, sealhulgas superarvutite kasutamiseks strukturaalseks modelleerimiseks; ning muude "oomikate" tarvis. |

Muudatusettepanek 172

I lisa peatüki "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia" teine taane

—Avastamine, diagnostika ja jälgimine: töötada välja visualiseerimis-, kuvamis-, avastamis- ja analüüsivahendeid ja -tehnoloogiaid biomeditsiinilisteks uurimusteks, haiguste avastamiseks, diagnoosimiseks, jälgimiseks ja prognoosimiseks ning raviprotseduuride toetamiseks ja suunamiseks. Rõhk on multidistsiplinaarsel lähenemisviisil, mis ühendab selliseid valdkondi nagu molekulaar- ja rakubioloogia, füsioloogia, geneetika, füüsika, keemia, nanotehnoloogia, mikrosüsteemid, seadmed ja infotehnoloogia. Rõhutatakse mitteinvasiivseid või minimaalselt invasiivseid ja kvantitatiivseid meetodeid ja kvaliteedi tagamise aspekte. | —Avastamine, diagnostika ja jälgimine: töötada välja visualiseerimis-, kuvamis-, avastamis- ja analüüsivahendeid ja -tehnoloogiaid biomeditsiinilisteks uurimusteks, haiguste avastamiseks, diagnoosimiseks, jälgimiseks ja prognoosimiseks ning raviprotseduuride toetamiseks ja suunamiseks. Rõhk on multidistsiplinaarsel lähenemisviisil, milles on esikohale seatud raviga otseselt seotud diagnostikavahendid, mis ühendab selliseid valdkondi nagu molekulaar- ja rakubioloogia, füsioloogia, geneetika, füüsika, keemia, nanotehnoloogia, mikrosüsteemid, seadmed ja infotehnoloogia. Rõhutatakse mitteinvasiivseid või minimaalselt invasiivseid ja kvantitatiivseid meetodeid ja kvaliteedi tagamise aspekte. |

Muudatusettepanek 48

I lisa peatüki "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia" neljas taane

—Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine: töötada välja ja valideerida parameetreid, vahendeid, meetodeid ja standardeid, mis on vajalikud uute ohutute ja tõhusate bioravimite toomiseks patsiendini (tavaravimite puhul käsitletakse neid küsimusi kavandatud innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu). Rõhk on sellistel lähenemisviisidel nagu farmakogenoomika, in silico, in vitro (sealhulgas alternatiivid loomkatsetele) ja in vivo meetodid ja mudelid. | —Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine: töötada välja ja valideerida parameetreid, vahendeid, meetodeid ja standardeid, mis on vajalikud uute ohutute ja tõhusate bioravimite toomiseks patsiendini (tavaravimite puhul käsitletakse neid küsimusi kavandatud innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu). Rõhk on sellistel lähenemisviisidel nagu farmakogenoomika, in silico, in vitro (sealhulgas alternatiivid loomkatsetele) ja in vivo meetodid ja mudelid ning immuunsuse seire. |

Muudatusettepanek 49

I lisa osa "Teemad" alajao "Tervishoid" pealkirja "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" esimese alajaotise esimene alalõik

Laiaulatuslik andmete kogumine: kasutada suure tootlikkusega tehnoloogiaid andmete saamiseks, et selgitada välja geenide ja geeniproduktide funktsioone ning nende vastastikust mõju komplekssetes võrgustikes. Tähelepanu keskmes on: genoomika, proteoomika, populatsioonigeneetika, võrdlev ja funktsionaalne genoomika. | Laiaulatuslik andmete kogumine: kasutada suure tootlikkusega tehnoloogiaid andmete saamiseks, et selgitada välja geenide, geeniproduktide ja rakusüsteemide funktsioone ning nende vastastikust mõju komplekssetes võrgustikes ja olulistes bioloogilistes protsessides (nt sünaptiline ja tsellulaarne reorganisatsioon) ja mutatsiooniprotsessides. Tähelepanu keskmes on: genoomika, sealhulgas RNA; proteoomika, populatsioonigeneetika, võrdlev ja funktsionaalne genoomika. |

Muudatusettepanek 50

I lisa peatüki "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" teise alajaotise esimene alalõik

Aju ja ajuga seonduvad haigused: õppida paremini tundma aju ühtset struktuuri ja dünaamikat ning uurida ajuhaigusi ja otsida uusi raviviise. Rõhk on sellel, et uurida aju talitlust alates molekulidest ja lõpetades tunnetusega, ning käsitleda neuroloogilisi ja psühhiaatrilisi haigusi ja häireid, sealhulgas regeneratiivseid ja taastavaid raviviise. | Aju ja ajuga seonduvad haigused: õppida paremini tundma aju ühtset struktuuri ja dünaamikat ning uurida ajuhaigusi, sealhulgas soolisi aspekte, ja vastavaid vananemisega seotud haigusi (näiteks dementsus ja Alžheimeri või Parkinsoni tõbi) ja otsida uusi raviviise. Rõhk on sellel, et uurida aju talitlust alates molekulidest ja lõpetades tunnetusega, ning ajutalitluse häireid alates sünaptilisest aktiivsusest ja lõpetades neurodegeneratsiooniga, ning saavutada üldine arusaam ajust. Teadusuuringutes käsitletakse neuroloogilisi ja psühhiaatrilisi haigusi ja häireid, sealhulgas regeneratiivseid ja taastavaid raviviise ning tehnoloogiaid. |

Muudatusettepanek 51

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" teise alajaotise teine alalõik

Inimeste areng ja vananemine: õppida paremini tundma elukestva arengu ja normaalse vananemise protsessi. Rõhk on inim- ja mudelsüsteemide uurimisel, sealhulgas uuritakse interaktsiooni selliste teguritega nagu keskkond, käitumine ja sugu. | Inimeste areng ja vananemine: õppida paremini tundma elukestva arengu ja normaalse vananemise protsessi. Rõhk on inimese mudel- ja rakusüsteemide uurimisel, sealhulgas uuritakse interaktsiooni selliste teguritega nagu keskkond, käitumine, kultuur ja sugu, eesmärgiga leevendada vanurite igapäevase elu probleeme, alates sünaptilisest aktiivsusest ja lõpetades neurodegeneratsiooniga, kasutades muu hulgas kliinilisi või eelkliinilisi funktsionaalse või molekulaarse kuvamise viise. |

Muudatusettepanek 52

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise esimene alalõik ja esimene a alalõik (uus)

Vähkkasvaja: rõhk on haiguse etioloogial, ravimite sihtmärkide ja bioloogiliste markerite tuvastamisel ja valideerimisel, mis on abiks ennetamisel, varajasel diagnoosimisel ja ravimisel; ning prognostiliste, diagnostiliste ja ravivõtete tõhususe hindamisel. | Vähkkasvaja: rõhk on haiguse etioloogial, epidemioloogilistel uuringutel, uutel ravimitel/teraapiatel ja riskifaktoritel; keskkondlike tegurite, ravimite sihtmärkide ja bioloogiliste markerite tuvastamisel ja valideerimisel, mis on abiks ennetamisel, varajasel diagnoosimisel ja ravimisel; ning prognostiliste, diagnostiliste ja ravivõtete tõhususe hindamisel. |

| Vananemisega seotud degeneratiivsed häired. |

Muudatusettepanek 53

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise kolmas alalõik

Diabeet ja ülekaalulisus: esimese puhul on rõhk diabeedi eri tüüpide etioloogial ning nende ennetamisel ja ravil. Viimase puhul on tähelepanu keskmes valdkondadevahelised lähenemisviisid, mis hõlmavad geneetikat, elustiili ja epidemioloogiat. | Diabeet ja ülekaalulisus: esimese puhul on rõhk diabeedi eri tüüpide etioloogial ning nende ennetamisel ja ravil, sealhulgas rakulisel asendusteraapial. Viimase puhul on tähelepanu keskmes valdkondadevahelised lähenemisviisid, mis hõlmavad geneetikat, biokeemiat ja füsioloogiat (mitteinvasiivsete meetodite, nagu molekulaarse ja funktsionaalse kuvamise kontrollitud kasutamine), elustiili ja epidemioloogiat. Nii diabeedi kui ka ülekaalulisuse puhul pannakse rõhku noorukiea haigustele ja lapsepõlves mõju avaldavatele teguritele. |

Muudatusettepanek 54

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise kolmas alalõik a (uus)

| Reumaatilised haigused: rõhk on reumaatiliste haiguste etioloogial, varajasel diagnoosimisel, bioloogilistel markeritel ja ravimisel, pöörates erilist tähelepanu põletikulistele reumaatilistele haigustele. |

Muudatusettepanek 55

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise viies alalõik

Muud kroonilised haigused: rõhk on mitteletaalsetel haigustel, mis avaldavad tugevat mõju elukvaliteedile vanemas eas, näiteks talitlust ja meelte teravust kahjustavad häired ning muud kroonilised haigused (nt reumaatilised haigused). | Muud kroonilised haigused: rõhk on mitteletaalsetel haigustel, mis avaldavad tugevat mõju elukvaliteedile vanemas eas, näiteks talitlust ja meelte teravust kahjustavad häired ning muud kroonilised haigused, eriti põletikulised haigused (nt reumaatilised haigused nagu reumatoidartriit, osteoporoos, dementsus, neurodegeneratiivsed haigused). |

Muudatusettepanek 56

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise viies alalõik a (uus)

| Muud haigused: rõhk on hingamisteede haigustel, tähelepanuta jäetud haigustel ning elanikkonna uuringutel, et selgitada välja peamised riskitegurid. |

Muudatusettepanek 57

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" teise jaotise "Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt" neljanda alajaotise viies alalõik b (uus)

| Kudede regeneratsiooni uuringud: rõhk on selliste kudede nagu naha ja südamekudede regeneratsiooni uuringutel, eesmärgiga mõista regeneratiivsete protsesside aluseks olevaid mehhanisme ning määratleda geeni- ja rakuteraapia uudsed lähenemisviisid. |

Muudatusettepanek 58

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine" esimene taane

—Tõhus terviseedendus ja haiguste ennetamine: esitada tõendeid kõige paremate tervishoiumeetmete kohta elustiilide ja ravivõtete suhtes eri tasanditel ja kontekstides. Rõhk on tervise laiematel teguritel ja nende koostoimimisel nii üksikisiku kui ühenduse tasandil (nt toitumine, stress, tubakas ja muud ained, kehaline tegevus, kultuurikontekst, sotsiaalmajanduslikud ja keskkonnategurid). Eelkõige käsitletakse vaimset tervist elukäigu perspektiivis. | —Tõhus terviseedendus ja haiguste ennetamine: esitada tõendeid kõige paremate tervishoiumeetmete kohta elustiilide ja ravivõtete suhtes eri tasanditel ja kontekstides. Rõhk on tervise laiematel teguritel ja nende koostoimimisel nii üksikisiku kui ühenduse tasandil (nt toitumine, stress, tubakas ja muud ained, kehaline tegevus, elukvaliteet, kultuurikontekst, sotsiaalmajanduslikud, toitumuslikud ja keskkonnategurid). Eelkõige käsitletakse vaimset tervist elukäigu perspektiivis. |

Muudatusettepanek 59

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine" teine taane

—Kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, sealhulgas ravimite otstarbekam kasutamine ning tööviiside ja organisatsioonilise korralduse ning terviseravi ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Erilist tähelepanu pööratakse patsiendi ohutusele: selgitada välja parimad kliinilised tavad; mõista otsuste tegemise mehhanisme esmatasandi ja eriarstiabi kliinilistes oludes; ning soodustada tõenditel põhineva meditsiini rakendamist ja patsiendi õiguste suurendamist. Rõhk on strateegiate võrdlusuuringutel; erinevate raviprotseduuridega, sealhulgas ravimitega saavutatavatel tulemustel, võttes arvesse ravimiohutuse järelevalvealaseid andmeid, patsiendi eripära (nt geneetiline vastuvõtlikkus, vanus, sugu ja ettekirjutuste järgimine) ja kulude kokkuhoiu eeliseid. | —Kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, sealhulgas ravimite otstarbekam kasutamine (nt antibiootikumiresistentsuse vältimiseks) ning tööviiside, organisatsioonilise korralduse ja tervishoiusüsteemi ning terviseravi ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Erilist tähelepanu pööratakse patsiendi ohutusele, sealhulgas ravimite kõrvalmõjudele; selgitada välja parimad kliinilised tavad; mõista otsuste tegemise mehhanisme esmatasandi ja eriarstiabi kliinilistes oludes; ning soodustada tõenditel põhineva meditsiini rakendamist ja patsiendi õiguste suurendamist, et suurendada patsientide isiklikku ja sotsiaalset enesemääramist. Rõhk on strateegiate võrdlusuuringutel; erinevate raviprotseduuridega, sealhulgas ravimitega ja uute tervisetehnoloogiatega saavutatavate tulemuste uurimisel, võttes arvesse ravimiohutuse järelevalvealaseid andmeid, patsiendi eripära (nt geneetiline vastuvõtlikkus, vanus, sugu ja ettekirjutuste järgimine) ja kulude kokkuhoiu eeliseid tervise, elukvaliteedi ja heade tavade seisukohalt. |

Muudatusettepanek 60

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine" kolmas taane

—Tervishoiusüsteemide kvaliteet, solidaarsus ja jätkusuutlikkus: anda riikidele alus oma tervishoiusüsteemide kohandamiseks teiste kogemustest lähtuvalt, võttes arvesse siseriikliku konteksti ja rahvastikunäitajate (vananemine, liikuvus, migratsioon, haridus, sotsiaalmajanduslik staatus ja muutuv töömaailm jne) tähtsust. Rõhk on tervishoiusüsteemide organisatsioonilistel, finants- ja regulatiivsetel aspektidel, nende rakendamisel ja tulemustel efektiivsuse, tõhususe ja õigluse seisukohast. Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisküsimustele ja inimressurssidele. | —Tervishoiusüsteemide kvaliteet, solidaarsus ja jätkusuutlikkus: anda riikidele alus oma tervishoiusüsteemide kohandamiseks teiste kogemustest lähtuvalt, võttes arvesse siseriikliku konteksti ja rahvastikunäitajate (vananemine, liikuvus, migratsioon, haridus, sotsiaalmajanduslik staatus ja muutuv töömaailm jne) tähtsust. Rõhk on tervishoiusüsteemide organisatsioonilistel, finants- ja regulatiivsetel aspektidel, nende rakendamisel ja tulemustel efektiivsuse, tõhususe ja õigluse seisukohast. Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisküsimustele ja inimressurssidele ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsule tervishoiule. |

Muudatusettepanek 61

I lisa osa "Teemad" 1. jao "Tervishoid" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine" kolmas a taane (uus)

| —Uute tehnoloogiate ja raviviiside asjakohane kasutamine. Eelkõige tervisekaitse kõrge taseme tagavate uute meditsiinitehnoloogiate (sealhulgas seadmete) ja täiustatud raviviiside laialdase kasutamise pikaajaline ohutus ja järelevalve. |

Muudatusettepanek 62

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Lähenemisviis" teine lõik

Eriti just põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtted, millest 90% on VKEd, saavad kasu paljudest teadusuuringutest, sealhulgas sihipärasest levitamisest ja tehnosiirdetegevusest, eelkõige seoses progressiivsete ökoloogiliste tehnoloogiate, metoodikate ja protsesside integreerimise ja kasutuselevõtmisega ning standardite väljatöötamisega. Bio-, nano- ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas tegevust alustavad kõrgtehnoloogilised ettevõtted peaksid aitama oluliselt kaasa sordiaretusele ning põllukultuuride ja taimede paremale kaitsele, progressiivsetele avastamis- ja jälgimistehnoloogiatele toidu ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks ning uutele tööstuslikele bioprotsessidele. | Nagu võib näha esmalt ja eelkõige väikesemahuliste tööstusharude puhul, saavad eriti just põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtted, millest 90% on VKEd, kasu paljudest teadusuuringutest, sealhulgas sihipärasest levitamisest ja tehnosiirdetegevusest, eelkõige seoses progressiivsete ökoloogiliste tehnoloogiate, metoodikate ja protsesside integreerimise ja kasutuselevõtmisega ning standardite väljatöötamisega. Bio-, nano- ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas tegevust alustavad kõrgtehnoloogilised ettevõtted peaksid aitama oluliselt kaasa sordiaretusele ning põllukultuuride ja taimede paremale kaitsele, progressiivsetele avastamis- ja jälgimistehnoloogiatele toidu ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks ning uutele tööstuslikele bioprotsessidele. |

Muudatusettepanek 63

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine" esimene a taane (uus)

| —Bioloogilise mitmekesisuse ja selle molekulaarsete näitajate uurimise eesmärk on kaitsta bioloogilist mitmekesisust, mitte üksnes leida uusi võimalusi selle ärakasutamiseks. Keskkonna kaitsmine ja säilitamine on bioloogiliste ressursside säästva majandamise võtmeelement. Seda tuleks püüda integreerida teemaga "Keskkond". |

Muudatusettepanek 64

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine" teine taane

—Suurem jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime, vähendades samas keskkonnamõju põllumajanduses, metsanduses, kalanduses ja akvakultuuris uute tehnoloogiate, seadmete, järelevalvesüsteemide, uudsete taimede ja tootmissüsteemide väljatöötamisega, nagu ka eri süsteemide (põllumajandus ja metsandus; kalandus ja akvakultuur) interaktsiooni parema tundmaõppimisega kogu ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi baasil. Bioloogiliste maaressursside puhul pannakse erilist rõhku madala ressursivajadusega ja orgaanilistele tootmissüsteemidele, ressursside täiustatud haldamisele ja uudsetele söötadele, ning uudsetele, parema koostisega, parema stressitaluvusega, tõhusama toitainete omastamisega ja parema struktuuriga taimedele (põllukultuurid ja puud). Seda toetatakse uudsete taimede ja toodete bioloogilist ohutust, kaaseksisteerimist ja jälgitavust käsitlevate uuringutega. Taimede tervist parandatakse ökoloogia, kahjuri bioloogia, haiguste ja muude ohtude parema tundmaõppimisega ning haigusepuhangute kontrolli all hoidmise toetamise ja säästvate kahjuritõrjevahendite ja -võtete täiustamisega. Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside puhul pööratakse rõhku olulistele bioloogilistele funktsioonidele, viljeldavate liikide ohututele ja keskkonnasõbralikele tootmissüsteemidele ja söötadele, samuti kalandusbioloogiale, mitme liigiga püügipiirkondade dünaamikale, püügitegevuse ja mere ökosüsteemi vahelisele koostoimele ning püügilaevade piirkondlikele ja mitmeaastastele haldamissüsteemidele. | —Suurem jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime, kaitstes samas tarbija tervist ja vähendades keskkonnamõju põllumajanduses, metsanduses, kalanduses ja akvakultuuris uute tehnoloogiate, seadmete, järelevalvesüsteemide, uudsete taimede ja tootmissüsteemide väljatöötamisega, kalanduse ja põllukultuuride majandamise teadusliku ja tehnilise baasi parandamisega, viimase puhul valikulise sordiaretuse, taimetervise ja optimeeritud tootmissüsteemide abil, nagu ka eri süsteemide (põllumajandus ja metsandus; kalandus ja akvakultuur) vastastikuse mõju parema tundmaõppimisega kogu ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi baasil. Edendada tuleks põliste ökosüsteemide säilitamist, biotõrjevahendite väljatöötamist ning bioloogilise mitmekesisuse ja metagenoomika mikrobioloogilise mõõtme arendamist. Bioloogiliste maaressursside puhul pannakse erilist rõhku madala ressursivajadusega ja orgaanilistele tootmissüsteemidele, geneetiliselt muundatud organismide keskkonnamõju ja inimtervisele avaldatava mõju jälgimisele ja hindamisele ning säästvale, konkurentsivõimelisele ja mitmekülgsele põllumajandusele ja metsandusele. Samuti soodustatakse ressursside täiustatud haldamist ja uudseid söötasid, ning uudseid, parema koostisega, parema stressitaluvusega, tõhusama toitainete omastamisega ja parema struktuuriga taimi (põllukultuurid ja puud). Seda toetatakse uudsete taimede ja toodete bioloogilist ohutust, kaaseksisteerimist ja jälgitavust käsitlevate uuringutega. Taimede tervist ja põllukultuuride kaitset parandatakse ökoloogia,kahjurite bioloogia, haiguste, umbrohtude ja muude ohtude parema tundmaõppimisega ning haigusepuhangute kontrolli all hoidmise toetamise ja säästvate umbrohu- ja kahjuritõrjevahendite ja -võtete täiustamisega. Töötatakse välja täiustatud meetodid pinnase viljakuse jälgimiseks, säilitamiseks ja suurendamiseks. Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside puhul pööratakse rõhku olulistele bioloogilistele funktsioonidele, viljeldavate liikide ohututele ja keskkonnasõbralikele tootmissüsteemidele ja söötadele, samuti kalandusbioloogiale, mitme liigiga püügipiirkondade dünaamikale, püügitegevuse ja mere ökosüsteemi vahelisele koostoimele ning püügilaevastike, piirkondlikele ja mitmeaastastele haldamissüsteemidele. |

Muudatusettepanek 65

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine" kolmas taane

—Optimeeritud loomakasvatus ja loomade heaolu põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, kasutades muu hulgas ära geneetikaalaseid teadmisi ja uusi aretusmeetodeid, õppides paremini tundma loomade füsioloogiat ja käitumist ning õppides paremini tundma loomade nakkushaigusi (sh zoonoosid) ja nende vastu võitlemist. Viimase käsitlemiseks töötakse lisaks välja vahendeid järelevalve, ennetamise ja tõrje tarbeks, toetades vaktsiinide ja diagnostika rakenduslikke uuringuid, uurides tuntud ja tärkavate nakkusetekitajate ökoloogiat ning muid ohte, sealhulgas pahatahtlikke tegusid ning erinevate põllumajandussüsteemide ja kliima mõju. Samuti arendatakse teadmiste omandamist loomsete jäätmete ohutuks kõrvaldamiseks ja kõrvalsaaduste paremaks majandamiseks. | —Optimeeritud loomakasvatus, loomade tervishoid ja heaolu põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, kasutades muu hulgas ära geneetikaalaseid teadmisi ja uusi aretusmeetodeid, õppides paremini tundma loomade füsioloogiat ja käitumist ning õppides paremini tundma loomade nakkushaigusi (sh zoonoosid ja nende patogeenseid mehhanisme ning loomasöödaga seotud haigusi) ja nende vastu võitlemist. Viimase käsitlemiseks töötakse lisaks välja vahendeid järelevalve, ennetamise ja tõrje tarbeks, toetades vaktsiinide ja diagnostika rakenduslikke uuringuid, uurides tuntud ja tärkavate nakkusetekitajate ökoloogiat ning muid ohte, sealhulgas pahatahtlikke tegusid ning erinevate põllumajandussüsteemide ja kliima mõju. Seoses sellega peaks eesmärgiks olema uurida võimalust kohandada põllumajandus kliimavööndite nihkega. Samuti arendatakse teadmiste omandamist loomsete jäätmete ohutuks kõrvaldamiseks ja kõrvalsaaduste paremaks majandamiseks. Arvesse võetakse ka muid ohte toiduainete tootmise säästvusele ja ohutusele, nagu näiteks kliimamuutuste võimalik mõju tootmisprotsessidele. |

Muudatusettepanek 66

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine" neljas taane

—Hoolitseda töövahendite eest, mis on poliitiliste otsuste tegijatele ja teistele osalistele vajalikud, et toetada asjaomaste strateegiate, poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamist, ning eriti selleks, et toetada Euroopa teadmistepõhise biomajanduse (KBBE) ülesehitamist ning maaelu ja rannikuvööndi arenguga seotud vajadusi. Ühist kalanduspoliitikat toetatakse kohanduva lähenemisviisi arendamisega, mis toetab kogu ökosüsteemi lähenemisviisi mereressursside kasutamiseks. Teadusuuringud hõlmavad sotsiaalmajanduslikke uuringuid, erinevate põllumajandussüsteemide võrdlevaid uuringuid, tõhusat kalavarude majandamist, loomade kasvatamist muuks kui toiduks, vastastikuseid mõjusid metsandusega ja uuringuid elatusvahendite parandamiseks maapiirkondades. | —Hoolitseda töövahendite eest, mis on poliitiliste otsuste tegijatele ja teistele osalistele vajalikud, et toetada asjaomaste strateegiate, poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamist, ning eriti selleks, et toetada Euroopa teadmistepõhise biomajanduse (KBBE) ülesehitamist ning maaelu ja rannikuvööndi arenguga seotud vajadusi, samuti uuenduslike metsamajandamise mehhanismide, metsatulekahjude ärahoidmise ja nendega võitlemise tehnikate ning põllumajandusest tingitud erosiooni- ja põuavastase võitluse meetmete arendamist. Toetatakse ühist põllumajanduspoliitikat, ühenduse loomade tervishoiupoliitikat, ELi metsandusstrateegiat ja ühist kalanduspoliitikat. Ühist kalanduspoliitikat toetatakse kohanduva lähenemisviisi arendamisega, mis toetab kogu ökosüsteemi lähenemisviisi mereressursside kasutamiseks. Teadusuuringud hõlmavad sotsiaalmajanduslikke uuringuid, maapiirkondadega seotud ühiskondlikke uuringuid, erinevate põllumajandussüsteemide võrdlevaid uuringuid, tõhusat kalavarude majandamist, loomade kasvatamist muuks kui toiduks, vastastikuseid mõjusid metsandusega ja uuringuid elatusvahendite parandamiseks maapiirkondades. |

Muudatusettepanek 68

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" teise jaotise "Toidulaualt tallu: toit, tervis ja heaolu" teine taane

—Toiduvalikuga seotud tegurite ja harjumuste tundmaõppimine olulise kontrollitava tegurina toitumisega seotud haiguste ja tervisehäirete väljakujunemisel ja esinemissageduse vähendamisel. See hõlmab nutrigenoomika ja süsteemibioloogia arendamist ja rakendamist ning toitumise, füsioloogiliste ja psühholoogiliste funktsioonide vastastikuste mõjude uurimist. See võib viia töödeldud toiduainete ümberkujundamiseni ning uudsete toiduainete, dieettoitude ning väärtuslikke toitaineid sisaldavate tervisetoitude väljatöötamiseni. Tähtis võib olla ka traditsiooniliste, kohalike ja hooajaliste toitude uurimine, et tuua välja teatavate toitude mõju tervisele ja töötada välja ühised toitumisjuhised. | —Toiduvalikuga seotud tegurite ja harjumuste tundmaõppimine olulise kontrollitava tegurina toitumisega seotud haiguste ja tervisehäirete, sealhulgas (laste ja täiskasvanute) ülekaalulisuse ja allergiate väljakujunemisel ja esinemissageduse vähendamisel; toitumine seoses haiguste ärahoidmisega, sealhulgas teadmised toiduainete tervislikkuse, omaduste ja koostisosade kohta. See hõlmab nutrigenoomika ja süsteemibioloogia arendamist ja rakendamist. Ühtne lähenemine peab keskenduma eelkõige toitumise ning füsioloogiliste ja psühholoogiliste funktsioonide vastastikuste mõjude uurimisele. See võib viia töödeldud toiduainete ümberkujundamiseni ning uudsete toiduainete, dieettoitude ning väärtuslikke toitaineid sisaldavate tervisetoitude väljatöötamiseni. Tähtis võib olla ka traditsiooniliste, kohalike ja hooajaliste toitude uurimine, et tuua välja teatavate toitude mõju tervisele ja töötada välja ühised toitumisjuhised. |

Muudatusettepanek 69

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" teise jaotise "Toidulaualt tallu: toit, tervis ja heaolu" kolmas taane

—Innovatsiooni optimeerimine Euroopa toiduainetööstuses progressiivsete tehnoloogiate, näiteks toidu funktsionaalsust tõstvate töötlemistehnoloogiate põimimise kaudu traditsioonilisse toiduainetootmisse, kõrgtehnoloogiliste ökoloogiliselt efektiivsete töötlemis- ja pakendamisviiside väljatöötamise ja demonstreerimise, intelligentsete juhtimisrakenduste ning kõrvalsaaduste, jäätmete ja energia tõhusama majandamise kaudu. Uute teadusuuringute käigus töötatakse ühtlasi välja säästvaid ja uudseid tehnoloogiaid loomasööda valmistamiseks, sealhulgas sööda ohutuks töötlemiseks, ning sööda kvaliteedikontrolliks. | —Innovatsiooni optimeerimine Euroopa toiduainetööstuses progressiivsete tehnoloogiate, näiteks toidu funktsionaalsust tõstvate töötlemistehnoloogiate põimimise kaudu traditsioonilisse toiduainetootmisse, uue tooraine ja uute toodete, säilitamismeetodite ja -tehnoloogiate ning organoleptiliste aspektide väljatöötamise abil toiduainete ja nende uute koostisosade tootmises, kõrgtehnoloogiliste ökoloogiliselt efektiivsete töötlemis- ja pakendamisviiside väljatöötamise ja demonstreerimise, intelligentsete juhtimisrakenduste ning kõrvalsaaduste, jäätmete ja energia tõhusama majandamise kaudu. Uute teadusuuringute käigus töötatakse ühtlasi välja säästvaid ja uudseid tehnoloogiaid loomasööda valmistamiseks, sealhulgas sööda ohutuks töötlemiseks, ning sööda kvaliteedikontrolliks. |

Muudatusettepanek 70

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Tegevus" teise jaotise "Toidulaualt tallu: toit, tervis ja heaolu" viies taane

—Nii inimeste tervise kui keskkonna kaitsmine läbi keskkonnamõjude mõistmise inimeste/loomade toiduahelale ja selle poolt avaldatud mõju suhtes. Sellega kaasneb toidu saasteainete ja nende mõju uurimine tervisele, täiustatud vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hinnata inimeste/loomade toiduahela mõju keskkonnale. Toiduahela kvaliteedi ja terviklikkuse kindlustamine nõuab uusi mudeleid kaubaartiklite analüüsimiseks ja kogu toiduahela majandamiskontseptsioone, sealhulgas tarbijaid käsitlevate aspektide osas. | —Nii inimeste tervise kui keskkonna kaitsmine keskkonnamõjude mõistmise kaudu inimeste/loomade toiduahelale ja selle poolt avaldatud mõju suhtes. Sellega kaasneb toidu saasteainete ja nende mõju uurimine tervisele, täiustatud vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hinnata inimeste/loomade toiduahela mõju keskkonnale. Toiduahela kvaliteedi ja terviklikkuse kindlustamine nõuab uusi mudeleid kaubaartiklite analüüsimiseks ja kogu toiduahela majandamiskontseptsioone, sealhulgas tarbijaid käsitlevate aspektide osas. Uuritakse uute meetodite väljatöötamist, et tagada nii geneetiliselt muundatud kui muundamata organismide jälgitavust, ning loomasöötade ja veterinaarravimite mõju inimeste tervisele. |

Muudatusettepanek 71

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Rahvusvaheline koostöö" esimene lõik

Rahvusvaheline koostöö on toidu-, põllumajandus- ja biotehnoloogiaalase teadustegevuse prioriteetne aspekt ning seda soodustakse tugevalt kogu valdkonna piires. Eelkõige toetatakse arengumaadele huvipakkuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja juba käimasolevat tegevust. Võetakse erimeetmeid, et soodustada koostööd prioriteetsete partnerpiirkondade ja -riikidega - eriti nendega, mis on seotud kahe piirkonna vaheliste dialoogide ja kahepoolsete teadus- ja tehnoloogiakokkulepetega, samuti naabruses asuvate riikide ja esilekerkivate majandusriikide ning arengumaadega. | Rahvusvaheline koostöö on toidu-, põllumajandus- ja biotehnoloogiaalaste teadusuuringute prioriteetne aspekt ning seda soodustakse tugevalt kogu valdkonna piires. Toetatakse arengumaadele huvipakkuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja juba käimasolevat tegevust (näiteks võrgustikke pinnase ja vee majandamise parandamiseks). Võetakse erimeetmeid, et soodustada koostööd prioriteetsete partnerpiirkondade ja -riikidega - eriti nendega, mis on seotud kahe piirkonna vaheliste dialoogide ja kahepoolsete teadus-ja tehnoloogiakokkulepetega, samuti naabruses asuvate riikide ja esilekerkivate majandusriikide ning arengumaadega. |

Muudatusettepanek 72

I lisa osa "Teemad" 2. jao "Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia" alajao "Rahvusvaheline koostöö" teine lõik

Lisaks sellele toimub mitmepoolne koostöö, et käsitleda kas laialdasi rahvusvahelisi jõupingutusi nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja ELi rahvusvahelisi kohustusi (toidu ja joogivee turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailmne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane kasutamine, maailma kalavarude taastamine maksimaalse säästliku saagikuseni aastaks 2015 ning kliimamuutusest tingitud ja sellele avaldatav mõju). | Lisaks sellele toimub mitmepoolne koostöö, et käsitleda kas laialdasi rahvusvahelisi jõupingutusi nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja ELi rahvusvahelisi kohustusi (toidu ja joogivee turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailmne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane kasutamine, maailma kalavarude taastamine koostöös ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga maksimaalse säästliku saagikuseni aastaks 2015 ning kliimamuutusest tingitud ja sellele avaldatav mõju). |

Muudatusettepanek 73

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajagu "Eesmärk"

Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud. Tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, äriühingutele, tööstusele ja riikidele. | Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud. Tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu kõigile Euroopa kodanikele, eelkõige eakatele ja inimestele, keda ähvardab sotsiaalne tõrjutus, nagu näiteks puuetega inimesed ja inimesed, kellel on raske info- ja sidetehnoloogiale ligi pääseda, äriühingutele, tööstusele ja riikidele. Nende tegevuste esmatähtsad eesmärgid on vähendada digitaalset lõhet ja teabealast tõrjutust. |

Muudatusettepanek 74

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Sissejuhatus" esimene lõik

Info- ja sidetehnoloogia mängib kõigi tööstus- ja teenindussektorite innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime soodustamisel ainulaadset ja tõestatud rolli. Need on olulised põhiliste ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks ja avalike teenuste kaasajastamiseks ning toetavad progressi kõigis teaduse ja tehnoloogia valdkondades. Seepärast peab Euroopa valitsema ja kujundama info- ja sidetehnoloogia edasist arengut ning tagama info- ja sidetehnoloogial põhinevate teenuste ja toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks. | Info- ja sidetehnoloogia mängib kõigi tööstus- ja teenindussektorite innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime soodustamisel ainulaadset ja tõestatud rolli. Info- ja sidetehnoloogial võib oluline osa olla ka oskusteabe, teadmiste ja uurimistulemuste levitamisel ning nende kättesaadavuse tagamisel. Need on olulised põhiliste ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks ja avalike teenuste kaasajastamiseks ning toetavad progressi kõigis teaduse ja tehnoloogia valdkondades. Nad aitavad parandada ja mitmekesistada teabe kättesaadavust ning peaksid edendama kodanike aktiivset osalust. Seepärast peab Euroopa ergutama info- ja sidetehnoloogia edasist arengut avatuse ja kaasatuse suunas ning tagama koostalitlevate ja usaldusväärsete info- ja sidetehnoloogial põhinevate teenuste ja toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks. |

Muudatusettepanek 75

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Sissejuhatus" neljas lõik

Info- ja sidetehnoloogia teema seab prioriteediks tehnoloogia põhiliste tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagab tehnoloogiate läbiva integreerimise ning annab teadmisi ja vahendeid mitmesuguste uuenduslike info- ja sidetehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks. Tegevus tugevdab tööstuslikke ja tehnoloogilisi edusamme info- ja sidetehnoloogia sektoris ning parandab tähtsate, info- ja sidetehnoloogiast tugevalt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet - seda nii uuenduslike väärtuslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kaudu kui ka tänu organisatsiooniliste protsesside täiustamisele ühtmoodi nii äriettevõtetes kui valitsusasutustes. See teema toetab ka teisi Euroopa Liidu poliitikasuundi, mobiliseerides info- ja sidetehnoloogia, et täita riiklike ja ühiskondlike nõudmisi. | Info- ja sidetehnoloogia teema seab prioriteediks tehnoloogia põhiliste tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagab info- ja sidetehnoloogiate täieliku integreerimise ning annab teadmisi ja vahendeid mitmesuguste uuenduslike info- ja sidetehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks. Tegevus tugevdab tööstuslikke ja tehnoloogilisi edusamme infoja sidetehnoloogia sektoris ning parandab tähtsate, info- ja sidetehnoloogiast tugevalt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet - seda nii uuenduslike väärtuslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kaudu kui ka tänu uutele või täiustatud organisatsioonilistele protsessidele ühtmoodi nii äriettevõtetes kui valitsusasutustes. See teema toetab ka teisi Euroopa Liidu poliitikasuundi, mobiliseerides info- ja sidetehnoloogia, et täita riiklikke ja ühiskondlikke nõudmisi nagu näiteks tervise- või keskkonnakaitse. |

Muudatusettepanek 76

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Sissejuhatus" viies lõik

Tegevus hõlmab koostööd ja võrkude loomist, toetab ühiseid tehnoloogiaalgatusi - sealhulgas nanoelektroonikatehnoloogia ja sardsüsteemide valdkondi käsitlevate teadusuuringute valitud aspekte - ja riiklike programmide kooskõlastusalgatusi - sealhulgas algatuse "Ambient Assisted Living" vallas. Tegevusprioriteetide hulka kuuluvad teemad, mis tuginevad muude allikate seas Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle. Temaatilist sünergiat arendatakse ka teiste eriprogrammide alla kuuluvate vastavate tegevustega. | Tegevus hõlmab koostööd ja võrkude loomist ning võib toetada ühiseid tehnoloogiaalgatusi ja riiklike programmide kooskõlastusalgatusi (sealhulgas nanotehnoloogia, sardsüsteemid ja algatus "Ambient Assisted Living"). Tegevusprioriteetide hulka kuuluvad teemad, mis tuginevad muude allikate seas Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle. Temaatilist sünergiat arendatakse ka teiste eriprogrammide alla kuuluvate vastavate tegevustega. Ühtlasi püütakse saavutada maksimaalset koostoimet ja vastastikust täiendavust ühenduse teiste programmide ja algatustega, eelkõige struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, algatuse i- 2010 ning liikmesriikide riiklike ja piirkondlike info- ja sidetehnoloogiaalaste programmidega. |

Muudatusettepanek 77

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" esimene taane

—Nanoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: protsessi-, seadme- ja konstruktsioonitehnoloogiad komponentide, kiibisüsteemide (systems-ona- chip), paketisüsteemide (systems-in-a-package) ja integreeritud süsteemide suuruse, tiheduse, sooritusnäitajate, energiatõhususe, tootmise ja majandusliku tasuvuse parandamiseks; elementaarsed footonkomponendid mitmesugusteks rakendusteks; suure jõudlusega/tihedusega andmesalvestussüsteemid; väga suure pindalaga / sügavalt integreeritud ekraanilahendused; tajumis-, aktiveerimis-, nägemis- ja ülesvõtteseadmed; ülisäästlikud energiasüsteemid, alternatiivsed energiaallikad või -salvestus, heterogeensete tehnoloogiate/süsteemide integreerimine, mitmefunktsioonilised integreeritud mikro-nano-bio-infosüsteemid, mastaapelektroonika (large-area electronics); integratsioon mitmesugustesse materjalidesse/objektidesse; liidestamine elusorganismidega, molekulide või aatomite (ise-)koondumine stabiilseteks struktuurideks. | —Nanoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: protsessi-, seadme-, konstruktsiooni- ja testimistehnoloogiad ning metoodikad komponentide, kiibisüsteemide (systems-on-a-chip), paketisüsteemide (systems-in-apackage) ja integreeritud süsteemide suuruse, tiheduse, sooritusnäitajate, energiatõhususe, tootmise ja majandusliku tasuvuse parandamiseks; täiustatud traadita komponendid ja allsüsteemid; elementaarsed footonkomponendid mitmesugustes rakendustes valguse genereerimiseks, käsitsemiseks ja tuvastamiseks, sealhulgas ülikiiresti toimivad komponendid; raadiosagedussüsteemid; suure jõudlusega/ tihedusega andmesalvestussüsteemid; väga suure pindalaga / sügavalt integreeritud ekraanilahendused; tajumis-, aktiveerimis-, nägemis- ja ülesvõtteseadmed; ülisäästlikud energiasüsteemid, alternatiivsed energiaallikad või -salvestus, heterogeensete tehnoloogiate/süsteemide integreerimine, intelligentsed süsteemid; mitmefunktsioonilised integreeritud mikro-nano-bio-infosüsteemid, mastaapelektroonika (large-area electronics); integratsioon mitmesugustesse materjalidesse/objektidesse; liidestamine elusorganismidega, molekulide või aatomite (ise-)koondumine stabiilseteks struktuurideks. |

Muudatusettepanek 78

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" teine taane

—Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega sidevõrgud: majanduslikult tasuvad mobiili- ja lairibavõrkude tehnoloogiad ja süsteemid, mis sisaldavad maismaa- ja satelliitvõrke; erinevate personaalvõrgust piirkondlikku ja ülemaailmsesse võrku ulatuvate paiksete, mobiil-, traadita- ja ringhäälinguvõrkude lähendamine; traadiga ja traadita sideteenuste ja -rakenduste koostalitlusvõime, võrgustatud ressursside haldamine, teenuste ümberkonfigureeritavus; sihtotstarbeliste intelligentsete multimeediaseadmete, andurite ja mikrokiipide komplekssed võrgud. | —Asukohast sõltumatud ja suure võimsusega sidevõrgud: ümberkonfigureeritavad ja paindlikud mobiili- ja lairibavõrkude tehnoloogiad, süsteemid ja arhitektuurid, mis sisaldavad maismaa- ja satelliitvõrke; erinevate personaalvõrgust piirkondlikku ja ülemaailmsesse võrku ulatuvate paiksete, mobiil-, traadita- ja ringhäälinguvõrkude ning teenuste lähendamine; teenuste osutamise infrastruktuur ja arhitektuurid, traadiga ja traadita sideteenuste ja -rakenduste koostalitlusvõime, võrgustatud ressursside haldamine (sealhulgas teenuste tõhusus ja kvaliteet), teenuste ümberkonfigureeritavus; sihtotstarbeliste intelligentsete multimeediaseadmete, andurite ja mikrokiipide komplekssed võrgud. |

Muudatusettepanek 79

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" kolmas taane

—Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll: võimsamad, turvalisemad, hajutatumad, usaldusväärsemad ja tõhusamad riist- ja tarkvarasüsteemid, mis suudavad oma ümbrust tajuda, valitseda ja sellega kohaneda, tagades samas ressursside optimaalse kasutamise; keerukaid struktuure valitsevad meetodid ja vahendid süsteemide modelleerimiseks, konstrueerimiseks ja projekteerimiseks; avatud komponeeritavad struktuurid ja korrapäratud (scale-free) platvormid, vahetarkvarasüsteemid ja hajusad operatsioonisüsteemid, mis võimaldavad luua tõeliselt sujuvaid koostöö- ja tehisintellektikeskkondi tajumis-, aktiveerimis-, andmetöötlus-, infoedastus-, talletus- ja teenusepakkumislahenduste tarbeks; andmetöötlusarhitektuurid, mis hõlmavad heterogeenseid, võrgustatud ja ümberkonfigureeritavaid komponente, sealhulgas kompilatsioon, programmeerimine ja käitusaegne toetus; suuremõõduliste, hajutatud ja ebakindlate süsteemide juhtimine. | —Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll: võimsamad, turvalisemad, hajutatumad, usaldusväärsemad ja tõhusamad riist- ja tarkvarasüsteemid, mis suudavad oma ümbrust tajuda, valitseda ja sellega kohaneda, tagades samas ressursside optimaalse kasutamise; keerukaid struktuure valitsevad meetodid ja vahendid süsteemide modelleerimiseks, analüüsimiseks, konstrueerimiseks, projekteerimiseks ja valideerimiseks; avatud komponeeritavad struktuurid ja korrapäratud (scale-free) platvormid, vahetarkvarasüsteemid ja hajusad operatsioonisüsteemid, mis võimaldavad luua tõeliselt sujuvaid koostöö- ja tehisintellektikeskkondi tajumis-, aktiveerimis-, andmetöötlus-, infoedastus-, talletus- ja teenusepakkumislahenduste tarbeks; andmetöötlusarhitektuurid, mis hõlmavad heterogeenseid, võrgustatud ja ümberkonfigureeritavaid komponente, sealhulgas kompilatsioon, programmeerimine ja käitusaegne toetus; suuremõõduliste, hajutatud ja ebakindlate süsteemide juhtimine, kõrgjõudlusega andmetöötlus (riist- ja tarkvara). |

Muudatusettepanek 80

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" neljas taane

—Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus: tehnoloogiad, vahendid ja meetodid dünaamilise ja usaldusväärse tarkvara, arhitektuuri ja vahetarkvarasüsteemide jaoks, mis toetavad teadmistemahukaid teenuseid, sealhulgas nende osutamist kommunaalteenustena; teenustele orienteeritud, koostalitlusvõimelised ja korrapäratud (scale-free) infrastruktuurid, ressursside võrkjas virtualiseerimine, võrgukesksed operatsioonisüsteemid; avatud platvormid ja koostööl põhinevad lähenemisviisid tarkvara, teenuste ja süsteemide väljatöötamiseks; kompositsioonivahendid; komplekssete süsteemide uute käitumismudelite valitsemine; suuremõõduliste, hajutatud ja katkendlikult ühendatud süsteemide ja teenuste töökindluse ja vastupidavuse tõstmine; kindlad ja usaldusväärsed süsteemid ja teenused, sealhulgas privaatsuskaitset arvestava juurdepääsu kontroll ja autentimine, dünaamiline turbe- ja usalduspoliitika, usaldusväärsed ja usaldatavad metamudelid. | —Tarkvara, võrgud, teenuste osutamise struktuur, turvalisus ja töökindlus: tehnoloogiad, vahendid ja meetodid kõrge kvaliteediga dünaamilise ja usaldusväärse tarkvara, arhitektuuri ja vahetarkvarasüsteemide väljatöötamiseks ja valideerimiseks, mis toetavad teadmistemahukaid teenuseid, sealhulgas nende osutamist kommunaalteenustena, ning kõrge kvaliteediga jaotusteenused ja -tehnoloogiad, vahendid ja meetodid arendamise ja valideerimise jaoks; teenustele orienteeritud, koostalitlusvõimelised ja korrapäratud (scale-free) infrastruktuurid, ressursside võrkjas virtualiseerimine, sealhulgas valdkonnast lähtuvad platvormid, võrgukesksed operatsioonisüsteemid; avatud lähtekoodiga tarkvara; avatud platvormid ja koostööl põhinevad lähenemisviisid tarkvara, sealhulgas vabatarkvara ja avatud lähtekoodiga tarkvara, teenuste ja süsteemide väljatöötamiseks ja valideerimiseks; kompositsioonivahendid, sealhulgas programmeerimiskeeled; komplekssete süsteemide uute käitumismudelite valitsemine; suuremõõduliste, hajutatud ja katkendlikult ühendatud süsteemide ja teenuste töökindluse ja vastupidavuse tõstmine; kindlad ja usaldusväärsed süsteemid ja teenused, sealhulgas privaatsuskaitset arvestava juurdepääsu kontroll ja autentimine, dünaamiline turbe- ja usalduspoliitika, usaldusväärsed ja usaldatavad metamudelid; tarkvaramudelite juurutamine tööstuses. |

Muudatusettepanek 81

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" viies taane

—Teadmised, kognitiivsed ja õpitavad süsteemid: meetodid ja võtted teadmiste omandamiseks ja tõlgendamiseks, väljendamiseks ja isikustamiseks, navigeerimiseks ja väljaotsimiseks, jagamiseks ja edasiandmiseks, inimestele ja masinatele mõeldud infosisu semantiliste seoste äratundmine; tehissüsteemid, mis tajuvad, tõlgendavad ja hindavad teavet ning suudavad teha koostööd, toimida autonoomselt ja õppida; teooriad ja eksperimendid, mis lähevad kaugemale järkjärgulistest edusammudest, kasutades ära loomuliku taju, eelkõige õppimise ja mälu olemuse tundmist, samuti inimeste õppimissüsteemide edasiarendamise otstarbel. | —Teadmised, kognitiivsed ja õpitavad süsteemid: meetodid ja võtted teadmiste omandamiseks ja tõlgendamiseks, väljendamiseks ja isikustamiseks, navigeerimiseks ja väljaotsimiseks, jagamiseks ja edasiandmiseks, inimestele ja masinatele mõeldud infosisu semantiliste seoste äratundmine koos hajutatud teadmiste haldamisega; tehissüsteemid, mis tajuvad, tõlgendavad ja hindavad teavet ning suudavad teha koostööd, toimida autonoomselt ja õppida; teooriad ja eksperimendid, mis lähevad kaugemale järkjärgulistest edusammudest, kasutades ära loomuliku taju, eelkõige õppimise ja mälu olemuse tundmist, samuti inimeste õppimissüsteemide edasiarendamise otstarbel. |

Muudatusettepanek 82

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" kuues taane

—Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: vahendid modelleerimiseks, simuleerimiseks, visualiseerimiseks, interaktsiooniks, virtuaalseks, laiendatud ja virtuaalsusega põimunud tegelikkuseks ning nende kaasamiseks läbivatesse keskkondadesse; toodete, teenuste ja digitaalse audiovisuaalse meedia uuendusliku ülesehituse ja loovuse teenistuses olevad vahendid; loomulikumad, intuitiivsemad ja kergemini kasutatavad liidesed ja uued moodused interaktsiooniks tehnoloogia, masinate, seadmete ja muude tehistoodetega; mitmekeelsed ja automaatsed masintõlkesüsteemid. | —Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: vahendid modelleerimiseks, simuleerimiseks, visualiseerimiseks, interaktsiooniks, virtuaalseks, laiendatud ja virtuaalsusega põimunud tegelikkuseks ning nende kaasamiseks läbivatesse keskkondadesse; toodete, teenuste ja digitaalse audiovisuaalse meedia uuendusliku ülesehituse ja loovuse teenistuses olevad vahendid; loomulikumad, intuitiivsemad ja kergemini kasutatavad liidesed ja uued moodused interaktsiooniks tehnoloogia, masinate, seadmete ja muude tehistoodetega; keeletehnoloogia, sealhulgas mitmekeelsed ja automaatsed masintõlkesüsteemid. |

Muudatusettepanek 83

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" esimese jaotise "Info- ja sidetehnoloogia alused" kuues a taane (uus)

| —Mobiilsüsteemid: üleminek neljanda põlvkonna mobiilsüsteemidele ja sealt edasi ning sellega seotud läbimurdetehnoloogiad digitaalülekande ja antennide valdkonnas. |

Muudatusettepanek 84

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" teise jaotise "Tehnoloogiate integreerimine" teine taane

—Kodukeskkond: side, seire, kontroll ja abi kodus, ehitistes ja avalikes kohtades; kõigi seadmete sujuv koostalitlusvõime ja kasutamine, võttes arvesse majanduslikku tasuvust, soodsat hinda ja kasutatavust; uued teenused ja uued interaktiivse digitaalse infosisu ja digitaalteenuste vormid; teabe kättesaadavus ja teadmiste haldamine. | —Kodukeskkond: side, seire, kontroll ja abi kodus, ehitistes ja avalikes kohtades; kõigi seadmete sujuv koostalitlusvõime ja kasutamine, võttes arvesse majanduslikku tasuvust, soodsat hinda, kasutatavust ja ohutust; uued teenused (sealhulgas need, mis on seotud meelelahutusega) ja uued interaktiivse digitaalse infosisu ja digitaalteenuste vormid; teabe kättesaadavus ja teadmiste haldamine. |

Muudatusettepanek 85

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" esimese taande esimene alltaane

—tervishoiu heaks: märkamatuks jäävad isiklikud süsteemid, mis võimaldavad kodanikel tagada oma heaolu, näiteks kantavad või implanteeritavad jälgimisseadmed ja autonoomsed süsteemid tervisliku seisundi toetamiseks; uued tehnikad, näiteks molekulaarsed ülesvõtted paremaks ennetamiseks ja ravimite individualiseerimiseks; uute tervisealaste teadmiste kogumine ja rakendamine kliinilises praktikas; organite funktsioonide modelleerimine ja simuleerimine; mikro- ja nano-robotseadmed minimaalselt invasiivseteks kirurgilisteks ja raviprotseduurideks. | —tervishoiu heaks: märkamatuks jäävad isiklikud süsteemid, mis võimaldavad kodanikel tagada oma heaolu, näiteks sidevõimelised kantavad või implanteeritavad jälgimisseadmed ja autonoomsed süsteemid tervisliku seisundi toetamiseks; uued tehnikad, näiteks molekulaarsed ülesvõtted paremaks ennetamiseks ja ravimite individualiseerimiseks; uute tervisealaste teadmiste kogumine ja rakendamine kliinilises praktikas; organite funktsioonide modelleerimine ja simuleerimine; mikro- ja nano-robotseadmed minimaalselt invasiivseteks kirurgilisteks ja raviprotseduurideks; kaugabija kaugseiretehnoloogiad krooniliselt haigete ja vanemate inimeste jaoks; arvutipõhised tuvastussüsteemid ja kliinilisi otsuseid toetavad süsteemid, mis suurendavad diagnooside usaldusväärsust ja parandavad töövoogu, mille tulemusel kujunevad ühtsest hooldustsüklist lähtuvad ja kogutud patsiendiandmeid kasutavad haiguspõhised ekspertsüsteemid ning andmekogumise, bioinformaatika ja süsteemibioloogia abil saadud mudelipõhised teadmised haiguste kohta; ettevõtete infotehnoloogiasüsteemid, mille tulemusel suureneb tõhusus ja väheneb meditsiiniliste vigade arv haiglates ja teisestes hooldusasutustes; |

Muudatusettepanek 86

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" esimese taande teine alltaane

—valitsuste heaks: info- ja sidetehnoloogia kasutamine avalikus halduses rakendatavas valdkondadevahelises lähenemisviisis koos organisatsiooniliste muudatustega ja uute oskustega, et pakkuda kõigile uuenduslikke, kodanikukeskseid teenuseid; täiustatud info- ja sidetehnoloogial põhinevad teadusuuringud ja lahendused demokraatlike ja osalusprotsesside, avaliku sektori teenuste osutamise ja selle kvaliteedi ning haldusasutuste ja valituste vahelise koostoimimise parandamiseks ning seadusandlike ja poliitika arendamise protsesside toetamiseks kõigis demokraatia faasides; | —valitsuste heaks: info- ja sidetehnoloogia kasutamine avalikus halduses rakendatavas valdkondadevahelises lähenemisviisis koos organisatsiooniliste muudatuste, ümberkujundamisprotsesside ja uute oskustega, et pakkuda kõigile uuenduslikke, kodanikukeskseid teenuseid; täiustatud infoja sidetehnoloogial põhinevad teadusuuringud ja lahendused demokraatlike ja osalusprotsesside (sealhulgas e-demokraatia), avaliku sektori teenuste osutamise ja selle kvaliteedi ning haldusasutuste ja valitsuste vahelise koostoimimise parandamiseks ning seadusandlike ja poliitika arendamise protsesside toetamiseks kõigis demokraatia faasides; |

Muudatusettepanek 87

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" esimese taande kolmas alltaane

—hõlvamiseks: toetada üksikisikuid ja nende kogukondi ning parandada kõigi kodanike võrdset osalemist infoühiskonnas, takistades samas digitaalsete lõhede tekkimist puude, väheste oskuste, vaesuse, geograafilise isolatsiooni, kultuuri, soo või vanuse tõttu, toetades seepärast tugitehnoloogiat, edendades sõltumatut eluviisi, suurendades e-oskusi ning töötades välja universaaldisainiga tooteid ja teenuseid. | —hõlvamiseks: toetada üksikisikuid ja nende kogukondi ning parandada kõigi kodanike võrdset osalemist infoühiskonnas, takistades samas digitaalsete lõhede tekkimist puude, väheste oskuste, vaesuse, geograafilise isolatsiooni, kultuuri, soo või vanuse tõttu, toetades seepärast tugitehnoloogiat, edendades sõltumatut eluviisi (näiteks koduse tervishoiu tehnoloogiate ja teenuste abil), suurendades e-oskusi ning töötades välja universaaldisainiga tooteid ja teenuseid. |

Muudatusettepanek 88

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" esimese taande neljas alltaane

—mobiilsuse jaoks: sõidukitele mõeldud integreeritud info- ja sidetehnoloogial põhinevad ohutussüsteemid, mis põhinevad avatud, turvalistel ja töökindlatel arhitektuurlahendustel ja liidestel; koostalitlusvõimelised koostöösüsteemid transpordi tõhususe ja ohutuse tagamiseks, mis põhinevad sõidukite omavahel ja transpordi infrastruktuuriga toimuval teabevahetusel ning kätkevad endas täpseid ja vastupidavaid asukohamääramistehnoloogiaid; personaliseeritud, asukohateadlikud info liikumisega seotud ja multimodaalsed teenused, sealhulgas intelligentsed teenustelahendused turismi tarbeks. | —mobiilsuse jaoks: sõidukitele mõeldud integreeritud info- ja sidetehnoloogial põhinevad ohutussüsteemid, mis põhinevad avatud, turvalistel ja töökindlatel arhitektuurlahendustel ja liidestel; koostalitlusvõimelised koostöösüsteemid tõhusa, ohutu ja keskkonnasõbraliku transpordi tagamiseks, mis põhinevad sõidukite omavahel ja transpordi infrastruktuuriga toimuval teabevahetusel ning kätkevad endas täpseid ja vastupidavaid asukohamääramis- ja navigeerimistehnoloogiaid; personaliseeritud, asukohateadlikud info liikumisega seotud ja multimodaalsed teenused, sealhulgas intelligentsed teenustelahendused turismi tarbeks. |

Muudatusettepanek 89

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" esimese taande viies a alltaane (uus)

| —kultuuri heaks: info- ja sidetehnoloogia lahenduste ülekandmine majandusliku potentsiaali kasutamiseks kultuurivaldkonnas (sealhulgas kultuuripärand, piirkondlik areng, turism) ja tööhõive edendamiseks neis valdkondades; kaalutakse (kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi) avalik-õiguslike organisatsioonide partnerlust eraorganisatsioonidega (eelkõige VKEdega). |

Muudatusettepanek 90

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" esimene a taane (uus)

| —uued ärimudelid info- ja sidetehnoloogia jaoks: uute ärimudelite loomine ja määratlemine info- ja sidetehnoloogia jaoks, tegutsedes ühiselt neis valdkondades, kus info- ja sidetehnoloogial on kandev osa tootmise ja teenuste suhtes võetud lähenemisviisi muutmisel (näiteks transport, tervishoid, energeetika, keskkond). Selliste ühisuuringute kaudu algatatud projekte tuleks konkreetsetes olukordades katsetada. Ühiseid jõupingutusi tuleks toetada I lisas mainitud mitut teemat läbiva lähenemisviisi abil. |

Muudatusettepanek 91

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" teise taande esimene alltaane

—interaktiivse, mittelineaarse ja isekohanduva infosisu uudsed vormid; loovus ja rikkam kasutajakogemus; infosisu kohandamine ja edastamine eri meediavahendites; täisdigitaalse infosisu tootmise ja haldamise kombineerimine uute semantiliste tehnoloogiatega; infosisu kasutajale orienteeritud kasutamine, kättesaadavus ja loomine. | —interaktiivse, mittelineaarse ja isekohanduva infosisu uudsed vormid, sealhulgas meelelahutuse ja disaini jaoks; loovus ja rikkam kasutajakogemus; infosisu kohandamine ja edastamine eri meediavahendites; täisdigitaalse infosisu tootmise ja haldamise kombineerimine uute semantiliste tehnoloogiatega; infosisu kasutajale orienteeritud kasutamine, kättesaadavus ja loomine. |

Muudatusettepanek 92

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" teise taande teine a alltaane (uus)

| —kultuuripärandi, sealhulgas inimeste elukeskkonna kaitsmine, säilitamine ja parandamine: tehnoloogiad inimeste elukeskkonna, sealhulgas tehiskeskkonna, linnapiirkondade ja maastike keskkonnaohutuks ja säästvaks haldamiseks, samuti kultuuripärandi kaitsmiseks, säilitamiseks, optimaalseks kasutamiseks ja integreerimiseks, mille hulka kuuluvad keskkonnamõju hindamine, mudelid ja vahendid ohu hindamiseks, progressiivne ja mittepurustav tehnika kahju kindlakstegemiseks, uued tooted ja metoodikad taastamiseks ja kahjude leevendamiseks ning nii teisaldatavate kui paiksete kultuurivarade säästva haldamise kohandamisstrateegiad; |

Muudatusettepanek 93

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" teise taande kolmas alltaane

—intelligentsed teenused juurdepääsu võimaldamiseks kultuuripärandile digitaalsel kujul; ühiskonnale mõeldud vahendid uue kultuurimälu loomiseks elava pärandi alusel; meetodid ja vahendid digitaalse infosisu säilitamiseks; digitaalobjektide muutmine kasutavaks tulevastele kasutajatele, säilitades samas nende algse loomuse ja kasutuskonteksti autentsuse ja terviklikkuse. | —intelligentsed teenused kultuuri (sealhulgas kultuuripärandi, piirkondliku arengu ja turismi) kättesaadavuseks ja edendamiseks; ühiskonnale mõeldud vahendid oma kultuurimälu kogumiseks ja säilitamiseks elava pärandi alusel; meetodid ja vahendid digitaalse infosisu säilitamiseks ja mitmekesistamiseks; digitaalobjektide muutmine kasutatavaks tulevastele kasutajatele, säilitades samas nende algse loomuse ja kasutuskonteksti autentsuse ja terviklikkuse. |

Muudatusettepanek 94

I lisa osa "Teemad" 3. jao "Info- ja sidetehnoloogia" alajao "Tegevus" kolmanda jaotise "Rakendustealane teadustegevus" kolmanda taande esimene alltaane

—dünaamilised võrgule orienteeritud ettevõtlussüsteemid toodete ja teenuste loomiseks ning tarbijani viimiseks; intelligentsete kaubaartiklite detsentraliseeritud juhtimine ja haldus;