1.  
. ET   
 ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 24.1.2012 
SEK(2011) 1537 lõplik/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le SEC( 2011) 1537 final du 12.12.2011 
Concerne toutes les versions linguistiques (excepté EN/FR/DE) 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte 
Lisatud dokumendile 
ETTEPANEK: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) loomise kohta 
 
{KOM(2011) 873 lõplik} 
{SEK(2011) 1536 lõplik} 
{SEK(2011) 1538 lõplik} 
 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Käesolev siseasjade peadir ektoraadi koostatud mõju hindamise aruanne lisatakse 
seadusandlikule ettepanekule, milles käsitletakse Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) loomist.   EUROSUR on meetmete kogum, millega edendatakse piirikontrolliasutuste vahelist koostööd 
ja teabevahetust siseriiklikul ja Euroopa ta sandil ning koostööd kolmandate naaberriikidega, 
mille tulemusel paraneb märgatavalt nende asut uste ülevaade olukorrast ja reageerimisvõime 
võitluses ebaseadusliku rände ja piiriülese kurit egevusega. Seega tuleks EUROSURi vaadelda 
ühendatud piirihalduse Euroopa mudeli jä rkjärgulise rakendamise kontekstis.  
 Ajavahemikus 2008–2011 EUROSURi väljatöötamisek s, katsetamiseks ja järkjärguliseks 
rakendamiseks tehtud töö põhineb komisjoni 2008. aasta teatises esitatud tegevuskaval
1. 
Euroopa Ülemkogu märkis 2011. aast a juuni järeldustes, et „[p] rioriteedina are ndatakse edasi 
Euroopa piiride valvamise süsteemi, et käivitada see 2013. aastal ja et võimaldada liikmesriikide piirivalvega tegelevatel asutustel jagada operatiivteavet ja parandada koostööd.”  
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Piiride valvamisega seotud üldised probleemid 
Ebaseaduslik ränne 
EL seisab välispiiridel vastakuti ebaseaduslikus t rändest tingitud märkimisväärse survega. 
2011. aasta esimese kuue kuuga avastati 74 300 ebaseaduslikku piiriüle tamist, millest 96 % 
toimusid Hispaania, Malta, Itaalia ja Kreeka vä lispiiridel. Frontex'i koordineerimisalastest 
pingutustest hoolimata ei suuda piirikontro lliasutused sageli ühises lähenemises kokku 
leppida ja tavaliselt ku lub asjakohasele operatiivsele reag eerimisele märkimisväärne aeg. 
Rändajate elukaotus merel 
Väikeste meresõiduks kõlbmatute paatide kasu tamise tõttu on hüppelise lt suurenenud Atlandi 
ookeanis Aafrika ja Kanaari saarte vahel ning Vahemeres uppunud rändajate ja põgenike arv. 
Selliste traagiliste surmade arvu tuleb märkimisväärselt vähendada. 
Piiriülene kuritegevus 
Rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetav ad kuritegelikud võrgustikud kasutavad sageli 
samu marsruute ja meetodeid ka selliste pi iriüleste kuritegude puhul nagu inimkaubandus ja 
narkootikumide vedu. Paranenud ametitevaheline koos töö piirivalve ja politsei vahel peaks 
aitama märkimisväärselt kaasa võitlusele se lliste tõsiste kuritegudega välispiiridel. 
2.2. Piiride valvamisega seotud konkreetsed probleemid 
On mitmeid põhjusi, miks kuritegelikud võr gustikud suudavad marsruute ning ebaseadusliku 
rände ja piiriülese kuritegevuse meetodeid muuta sageli kiiremini ja paindlikumalt kui 
liikmesriikide asutused muutustele reageerida jõuavad. 
                                                 
1  KOM(2008) 68 (lõplik), 13.2.2008 („EUROSURi tegevuskava”). 
 
ET 3   ET Ebapiisav ametitevaheline koostöö riiklikul tasandil 
Mõnes liikmesriigis tegeleb otseselt merepiir ide valvamisega kuni kuus eri asutust. Kui 
mõned liikmesriigid on loonud üheainsa riikliku se iresüsteemi, siis teistes liikmesriikides on 
mitmed asutused loonud paralleelsed süsteemid, millel puuduvad selged eeskirjad, samuti ei ole korraldatud nendevaheline koostöö ega teabevahetus. 
Ebapiisav teabevahetus liikmesriikide vahel  
Piiride valvamise valdkonnas ei ole puudujääke mitte üksnes liikmesriikide sisese 
koordineerimise osas, vaid ka liikmesriikidevahel ises suhtluses, sest teabevahetuseks ei ole 
asjakohaseid menetlusi loodud ning puuduvad va stavad võrgustikud ja sidekanalid. 
Ebapiisav koostöö kolmandate naaberriikidega 
Rändesurve on märkimisväärne väljakutse ka Vahemere lõunakaldal asuvatele kolmandatele 
riikidele. Seepärast on vaja teha ebaseaduslike rändajate päritolu- ja lä hteriikidega tihedamat 
koostööd. 
Ebapiisav ülevaade olukorrast merendusvaldkonnas 
Asjaolu, et vedajad kasutavad ebaseaduslike rä ndajate ja narkootikumide ebaseaduslikuks üle 
piiri toimetamiseks väikesi puust ja kl aaskiust paate, tekitab suuri probleeme 
korrakaitseasutustele, sest selliseid väik epaate on avamerel väga raske avastada, 
identifitseerida ja jälitada. 
2.3 EUROSURi seadusandliku ettepaneku lähtejoon 
EUROSURi projekt on väldanud alates 2008. aasta st. Juba on saavutatud märkimisväärset edu 
ja eeldatavalt sel line areng jätkub.  
3. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
3.1. ELi õigus võtta meetmeid 
EUROSURi käsitlev seadusandlik ettepanek põh ineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 
77 lõike 2 punktil d, mis kujutab endast Schengeni acquis’  sätete edasiarendamist. 
3.5. Subsidiaarsus 
Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele  järgitakse EUROSURi puhul detsentraliseeritud 
lähenemist, mille puhul toimub koostöö riiklik e koordineerimiskeskuste kaudu. Eesmärk on 
kasutada ära nii olemasolevaid süsteeme kui  ka viimaseid tehnoloogiaalaseid arenguid. 
4. EESMÄRGID  
4.1. Üldeesmärgid 
Teabevahetuse ja koostöömehha nismi loomisega EUROSUR: 
 1) aitab rändevooge juhtida, vähendades nende ebaseaduslike sisserä ndajate arvu, kellel 
õnnestub märkamatult Schengeni alasse siseneda; 
 
ET 4   ET 2) kaitseb ja päästab välispiiridel elusid, vähendades märkimisväärselt rändajate traagilist 
hukkumist merel; 
3) tõhustab Euroopa Liidu sisejulgeolekut, e nnetades raskeid kuritegusid Schengeni ala 
välispiiridel. 
4.2. Erieesmärgid ja tegevuseesmärgid  
Üldeesmärkide täitmiseks tõhustab EUROSU R liikmesriikide piirikontrolliasutuste ja 
Frontex'i reageerimisvõimet  ning parandab ülevaadet olukorrast . 
1) Ülevaade olukorrast:  
a. ametitevahelise koostöö paranemine tänu struktuuride ja omavahel seotud süsteemide 
lihtsustamisele õiguskaitse valdkonnas; 
b. andmeühildamise kasutamine koos moods ate tehnoloogiliste võimalustega eelkõige 
väikepaatide avastamiseks ja jälitamiseks; 
c. sektoriülene teabevahetus merenduse val dkonna muude osalejatega, nagu transport, 
toll, kalavarude kontroll ja kaitse; 
d. paranenud teabevahetus kolma ndate naaberriikidega. 
2) Reageerimisvõime : 
a. andmete, teabe ja jälitusteab e vahetamine, millega liigutakse riskianalüüsil põhineva 
luuretegevuse suunas; 
b. personali ja ressursside tõhus juhtimine; 
c. mõju mõõtmine, piirikontrollit egevuse tõhususe hindamine.  
5. POLIITIKAVALIKUD  
Käesolevas mõjuhinnangus tuleb vastus le ida küsimusele, kuidas peaks rakendama 
EUROSURi eri komponente. Selleks on kol m poliitikavalikut, mis järgivad  
 täielikult  detsentraliseeritud  (poliitikavalik 1),  
 osaliselt tsentraliseeritud (poliitikavalik 2) ja  
 täielikult  tsentraliseeritud (poliitikavalik 3) lähenemist.  
 
Eelkõige tuleks hinnata, millised järgmistest kohustustest tuleks anda riiklikele 
koordineerimiskeskustele : 
 maa- ja merepiiride valvamise  koordineerimine (poliitikavalik 1.1 ); 
 maa- ja merepiiride valvamise juhtimispädevused  (poliitikavalik 1.2) ; 
 piirikontrolli  juhtimispädevused2 (poliitikavalik 1.3).  
 
EUROSUR-võrgustiku  loomisel võetakse erinevate poliitikavalikute puhul arvesse, kas 
riiklikud koordineerimiskeskused ja  Frontex kasutavad võrgustikku: 
 
 detsentraliseeritud  ja salastamata  teabe vahetamiseks ( poliitikavalik 2.1 ); 
 detsentraliseeritud  ja salastatud  teabe vahetamiseks ( poliitikavalik 2.2 ); 
 tsentraliseeritud  ja salastatud  teabe vahetamiseks ( poliitikavalik 2.3 ). 
 
Poliitikavaliku 2.2 puhul hinnatak se ka piiriülese kuritege vuse alase teabevahetuse ja 
piirieelse ala ühise jälitusteab e kogumisega seotud kulude mõju. 
                                                 
2  Maa-, mere- ja õhupiiride valvamine ning piirikontroll piiripunktides. 
 
ET 5   ET  
Lisaks sellele hinnatakse, kas EUROSUR võrgustiku ja ko lmandate naaberriikide  vahel 
saaks teavet vahetada:  
 riiklike koordineerimiskeskuste  kaudu, mis toimiksid piirkondlike võrgustike  ja 
kolmandate naaberriikidega kahepoolse teabevahetamise  keskustena ( poliitikavalik 
3.1); 
 riiklike koordineerimiskeskuste  kaudu, mis toimiksid kolmandate naaberriikidega 
loodud piirkondlike võrgustike  keskustena, kusjuures uus piirkonlik võrgustik 
loodaks Vahemere piirkonda ( poliitikavalik 3.2 ); 
 ainult Frontex'i  kaudu ( poliitikavalik 3.3 ). 
 
Lisaks uuritakse ka seda, kas seirevahendite ühiste rakenduste  teenust ELi tasandil  peaks 
osutama:  
 välised teenuseosutajad otse  asjaomastele riiklikele koordineerimiskeskustele 
(poliitikavalik 4.1 ); 
 Frontex koos EUSC,
3 EMSA4 ja GMESga5 (poliitikavalik 4.2 ); 
 ainult Frontex ( poliitikavalik 4.3 ). 
6. MÕJUDE HINDAMINE  
Poliitikavalikute igat valikuvõimalust hi nnatakse järgmiste kriteeriumide põhjal: 
1. Tõhusus.  Hinnatakse, millises ulatuses võiks täita ettepanek üld-, eri- ja tegevuseesmärke. 
 
2. Kooskõla.  Hinnatakse, millises ulatuses on po liitikavalikud kooskõlas üldise EUROSUR 
lähenemise, ELi muude tegevuskavade ja te gevustega ning kuivõrd vastuvõetavad on need 
liikmesriikidele. 
 
3. Kulud.  Hinnatakse, millises ulatuses oleksid ül dised poliitikaeesmärgid saavutatavad antud 
ressursside ja väikseima kuluga (kulutasuvus). 
 
4. Mõju põhiõigustele , eelkõige isikuandmete kaitsele. 
6.1. Riiklike koordineerimisk eskuste poliitikavalikud 1.1–1.3 
6.1.1. Tõhusus 
Merepiiride valvamisse kaasatud riiklike asutus te suurt arvu arvestad es oleks konkureerivate 
ametite jaoks aktsepteeritavam see, kui riiklike koordineerimiskeskuste roll piirduks 
koordineerimisülesandega , nagu on ette nähtud poliitikavalikuga 1.1 . Juhtimisülesande  
andmine riiklikele koordineerimiskeskustele , mis on ette nähtud poliitikavalikuga 1.2 , 
võimaldaks kindlaks tehtud ohtudele kiiremini reageerida. Poliitikavalikus 1.3  pakutava 
õhupiiri valvamise  ja piirikontrolli  ülesande lisamise eeliseks oleks see, et riiklikel 
koordineerimiskeskustel oleks kõiki de piirikontrol li aspektide puhul olukorrast parem 
ülevaade . 
                                                 
3  Euroopa Liidu Satelliidikeskus. 
4  Euroopa Meresõiduohutuse Amet. 
5  Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire ELi programm. 
 
ET 6   ET 6.1.2. Kooskõla 
Poliitikavalik 1.1  on täielikult kooskõlas üldise EUROSU R-lähenemisega, mille eesmärk on 
luua kõikide piiride valvamisega seotud as utuste koostöömehhanism. Juhtimisülesande 
andmine riiklikele koordineerimiskeskustele, nagu on ette nähtud poliitikavalikutega 1.2 ja 
1.3, võib sellele eesmärgile vastu töötada. 
6.1.3. Kulud 
Riiklike koordineerimiskeskuste ja Frontex'i v aatluskeskuse loomiseks, täiustamiseks ja 
ülalpidamiseks tehtavad rahalised kulutused  ajavahemikus 2011–2020 on poliitikavaliku 1.1 
puhul hinnanguliselt 195,2 miljonit eurot, polii tikavaliku 1.2 puhul 401,2 miljonit eurot ja 
poliitikavaliku 1.3 puhul 747,3 miljonit eurot. 
6.1.4. Põhiõigused 
EUROSURi raames ette nähtud teabevah etuse ja koostöömehhanism ei hõlma isikuandmete 
käitlemist . Kuna isikuandmete käitlemise täieli kku välistamist on keeruline tagada, tuleb 
kindlustada, et isikuandmete töötlemine olek s asjakohane ja põhjendatud ega ületaks selle 
otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja töödeldakse. 
6.2. EUROSUR-võrgustiku poliitikavalikud 2.1–2.3 
6.2.1. Tõhusus 
Piirdumine salastamata teabe vahetamisega , nagu on ette nähtud poliitikavalikuga 2.1, 
välistab piiriülese kuritegevuse alase teabe va hetamise, mida tavaliselt peetakse tundlikuks 
teabeks. Poliitikavalikuga 2.2  ettenähtud andmevoogude krüpteerimine võimaldaks 
liikmesriikidel sellist tundlikku teavet jagada , mis on piirieelse al a ühise jälitusteabe 
vahetamise eeltingimus. Poliitikavalikuga 2.3 e ttenähtud tsentraliseeritud süsteem võimaldaks 
andmevoogude paremat kontrolli.  
6.2.2. Kooskõla 
Poliitikavaliku 2.3 puudus on kooskõla puudumine : EUROSUR järgib detsentraliseeritud 
„süsteemide süsteemil ” põhinevat lähenemist. Lisaks sellele  ei ole paljudele liikmesriikidele 
vastuvõetav oma teabe säilitamine tsentraa lselt süsteemis, mida nad ise ei halda.  
6.2.3. Kulud 
Rahalised kulutused  EUROSUR-võrgustikule ajavahem ikus 2011–2020 on poliitikavaliku 2.1  
puhul hinnanguliselt 42 miljonit eurot, poliitikavaliku 2.2  puhul 46 miljonit eurot ja 
poliitikavaliku 2.3  puhul 49 miljonit eurot. Piirieelse ala ühise jälitusteabe analüütilise 
mõõtme maksumus, mis kaasneks poliitikaval ikutega 2.2 ja 2.3, ulatub 29 miljoni euroni. 
6.2.4. Põhiõigused 
Poliitikavaliku 2.1  raames on isikuandmete käitlemine  välistatud, sest võrgustik on 
salastamata. Poliitikavalikute 2.2  ja 2.3  raames ette nähtud  kaitstud võrgustiku 
akrediteerimisprotsess tagab, et lisaks turval isuse seisukohast tundlike andmete käitlemise 
menetlustele on need olemas ka üldiste tundlik e andmete, nt isikuandmete käitlemise puhul.  
6.3. Poliitikavalikud 3.1–3.3 koostöök s kolmandate riikidega  
6.3.1. Tõhusus 
Poliitikavalik 3.1  parandaks ülevaadet olukorrast Lään emerel, Mustal merel ja Atlandi 
ookeanis Kanaari saarte ümbruses, sest kolm olemasolevat piirkondlikku võrgustikku 
 
ET 7   ET SEAHORSE, CoastNet ja BSCF seotak s EUROSUR-võrgustikuga ning riiklikud 
koostöökeskused toimiksid teabevahetuskeskustena.  Poliitikavalik 3.2
 on eelistatuim variant, sest tagab EUROSURile suutlikkuse, mida on vaja 
koostööks kolmandate riikidega Vahemere piirkonnas.  Poliitikavaliku 3.3
 raames peaks Frontex uuesti läbi rääkima kõik lepingud, mis on 
liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud eespool nimetatud piirkondlike võrgustike raames. 
6.3.2. Kooskõla 
Poliitikavalikud 3.1 ja 3.2
 põhinevad suures osas olemasoleval võimekusel, mis võimaldab 
liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel võtta arvesse piirkondlikke prioriteete ja eripärasid. Poliitikavalik 3.3
 ei ole kooskõlas EUROSUR-lähenemisega, mille kohaselt kasutatakse 
parimal viisil ära olemasolevad taristud ja süsteemid. 
6.3.3. Kulud 
Poliitikavalikuga 3.1  ei kaasne mingeid kulusid, kuna side kolme piirkondliku võrgustiku ja 
vastavate riiklike koordineerimiskeskuste  vahel loodi juba enne 2011. aasta lõppu. 
Poliitikavaliku 3.2  puhul on võrgustiku SEAHORSE Mediterra neo loomise ja ülalpidamise 
kulud aastatel 2011–2020 hinnanguliselt 5,37 m iljonit eurot. Poliitikavaliku 3.3  puhul on 
kolme piirkondliku võrgustiku EUROSUR-võr gustikuga asendamise kulud ligikaudu 25,29 
miljonit eurot. 
6.3.4. Põhiõigused 
Ebaseadusliku rände tõkestamiseks tehtaval koostööl kolmandate riikidega võib olla 
märkimisväärselt negatiivne mõju põhiõigustele  juhul, kui kolmandate riikide ametiasutused 
kasutavad seda teavet selliste isikute või is ikute rühmade tuvastamiseks, keda ähvardab 
piinamine, ebainimlik või alandav kohtle mine. Seega tuleb EUROSURi käsitlevas 
seadusandlikus ettepanekus sellise olukorra vält imiseks ette näha asjakohased kaitsemeetmed.  
 
ET 8   ET 6.4. Poliitikavalikud 4.1–4.3 seirevahe ndite ühtseks kohaldamiseks 
6.4.1. Tõhusus 
Poliitikavalikuga 4.1  nähakse ette, et liikmesriigid kasuta vad ELi Satelliidikeskuse (EUSC) ja 
Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) lo odud võimalusi eraldi . Poliitikavalik 4.2  oleks 
tõhusam kui poliitikavalik 4.1, sest riiklike koordineer imiskeskuste teabenõudeid 
koordineeriks Frontex. Poliitikavaliku 4.3  puhul looks Frontex ise sellise teenuse, kuid seda 
oleks keskpika perioodi jooksul keeruline luua. 
6.4.2. Kooskõla 
Poliitikavalik 4.2 oleks paremini kooskõlas eesm ärgiga edendada ametitevahelist koostööd 
kui poliitikavalikud 4.1 ja 4.3. Tä nu sellise teenuse mitmeotstarbelisele ja sektoriülesele 
lähenemisele on GMES-programmi raam es ELi vahendite andmine õigustatud. 
6.4.3. Kulud 
Poliitikavaliku 4.1 puhul oleksid kulud ajav ahemikus 2012–2020 hinnanguliselt 80 miljonit 
eurot, samas kui poliitikavalikute 4.2 ja  4.3 puhul oleksid kulud peaaegu võrdsed ehk 
vastavalt 62,1 ja 62,3 miljonit eurot.  
6.4.4. Põhiõigused 
Poliitikavaliku 4.1 puuduseks on see, et puuduks õigusraamistik, mis võimaldaks 
äriettevõtjatel jälgida tege vusi kolmandates riikides ja säilitada teavet kooskõlas 
andmekaitseseadustega. 
7. VÕIMALUSTE VÕRDLEMINE JA EELISTATUD POLIITIKAVALIKU KINDLAKSTEGEMINE  
Vastavalt jaotises 6 esitatud hindamisele, eelistatakse järgmisi poliitikavalikuid. 
 Riikliku koordineerimiskeskuse loomis e puhul eelisatakse poliitikavalikut 1.1
, sest see on 
lihtsalt rakendatav, kuna liikmesriigid ei pea oma ametiasutusi ümber struktureerima. 
 EUROSUR-võrgustiku loomisel de tsentraliseeritud lähenemise järgimisel on eelistatud 
poliitikavalik 2.2
.  
 Arvestades pakilist vajadust tõhustada piirikontrolli Vahemere piirkonnas, pakub poliitikavalik 3.2
 parimaid võimalusi koostöö edendami seks kolmandate naaberriikidega. 
Poliitikavaliku 3.2 rakendamise eeltingimus on s iiski Põhja-Aafrika riikide soov koostööd 
teha.  Seirevahendite ühtseks kohaldamiseks annab suurimat lisaväärtust poliitikavalik 4.2
. 
 
ET 9   ET Eelistatud poliitikavaliku kulud, vastutus ja rahastamisallikad  
 
PV x.1 PV x.2 PV x.3 Eelistatud valiku 
amm  
Komponent Detsentraliseeritud 
lähenemine Osaliselt 
tsentraliseeritud 
lähenemine Tsentraliseeritud 
lähenemine viib ellu rahastami n
läbi 
1 Riiklikud 
koordineerimiskeskused 99,6 mln eurot 271,6  mln eurot  610 mln eurot  Liikmesriigid EBF 
1 Frontex'i vaatluskeskus 95,6 mln eurot 129,8  mln eurot  137 mln eurot  Frontex Frontex 
2, 7 Võrgustik 42,4 mln eurot  46,7 mln eurot 49,3 mln eurot  Frontex Frontex 
6 Piirieelse ala ühine 
jälitusteave (RAU) 0,0 mln eurot  29,3 mln eurot 29,2 mln eurot  Frontex Frontex 
3 Kolmandad riigid 0,0 mln eurot  5,4 mln eurot 25,3 mln eurot  Liikmesriigid DCI, EBF
5 Seirevahendite ühtne 
kohaldamine 80,5 mln eurot  62,1 mln eurot 62,3 mln eurot  Frontex 
EUSC 
EMSA Frontex ja 
RP7/ GME S
Kokku 318,1  mln eurot  544,9  mln eurot  913 mln eurot  
Eelistatud poliitikavalikud 
kokku 338,7 mln eurot   
Eelistatud poliitikavalikuid kombineerides ulatuks EUROSURi maksumus 338,7 miljoni 
euroni. 
8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Frontex tagab meetodid, millega jälgida EUROSU Ri toimimist peamisi poliitilisi eesmärke 
arvesse võttes. Kaks aastat pärast seda, kui EUROSUR on täielik ult toimima hakanud, ja 
seejärel igal aastal esitab Frontex Eur oopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile 
EUROSURi toimimise kohta aruande.   Kolm aastat pärast EUROSUR-süsteemi kõikide to imingute käivitumist ja seejärel iga nelja 
aasta järel esitab komisjon EUROSURi ül dhinnangu, millele on vajaduse korral lisatud 
asjakohased ettepanekud EUROSURi loomis t käsitleva määruse muutmiseks.