ET Euroopa Liidu Teataja C 64/19

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 64/15

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artikliga 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„PROVOLONE VALPADANA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0021-27.01.2010

KPN ( X ) KGT ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — Toote kirjeldus — Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — Märgistus — Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

Peaministri 9. aprilli 1993. aasta dekreedi artikkel 3, millega kehtestati päritolunimetus „Provolone Valpadana”, moodustab koos komisjoni õigusaktides sisalduvate dokumentidega spetsifikaadi teksti, mille alusel saavutati määrusega (EÜ) nr 1107/96 päritolunimetuse tunnustamine ühenduses.

Nagu teised samal ajal koostatud spetsifikaadid, oli selle tekst väga ebaühtlane ja mõnda tootmisetappi ei käsitletud piisavalt üksikasjalikult. 1993. aastal saadetud dokumentides oli siiski esitatud hulk teavet, mis vastas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 4 eri punktidele, kuid oli tunda vajadust teksti järele, mis ei oleks kirjeldav, vaid selge ja kasulik nii tootjatele, tarbijatele kui ka kontrolliasutustele.

Seega täpsustati teatavaid etappe, määrati kindlaks parameetrid, mille abil saab esitada vajalikud arvandmed, samuti kirjeldati üksikasjalikult lehmade söötmist.

Siit tuleneb näiteks vajadus rõhutada, et piima ei tohi koguda hiljem kui 60 tundi pärast lüpsmist, samuti selgitada paremini kohalikku päritolu piimhappebakterite olulist rolli („Provolone Valpadana” juust kuulub väheste kaitstud päritolunimetusega juustude hulka, mille tootmisel kasutatakse eelneva töötlemise tulemusel saadud vadakut sisaldavat juuretist).

3.1. Toote kirjeldus:

1. Täpsustatud on kaaluklassid koos vastavate laagerdumisperioodidega, välja on jäetud miinimumkaal ja maksimumkaal. Algsete kaaluklassidega seatud piirangud ei sobi kokku märgatavalt muutunud tegeliku turuolukorraga. Lisaks on kaalule viitamise kaotamine tihedalt seotud laagerdumise täpsema määratlemisega ning maheda (dolce) ja pikantse (piccante) tüübi täpsema kirjeldusega.

2. On ette nähtud, et tükeldamiseks ja sellele järgnevaks pakendamiseks mõeldud mahedat tüüpi juust on ilma koorikuta. Kooriku puudumine võimaldab kasutada juustu eelneva puhastamiseta ja lihtsustab seega lõikamist ja pakendamist.

3. Lisatud on maksimaalne veesisaldus. Maksimaalse veesisalduse märkimine on oluline tootmispiirang, kuna see kohustab ettevõtjaid järgima parameetreid, mille puudumisel võiks tulemuseks olla juust, mille võib segi ajada tavalise sõtkutud kalgendist juustu või isegi scamorzaga.

4. On täpsustatud, et rasvasisaldus kuivaines ei või olla alla 44 % ega üle 54 %. Sellise täpsustuse tingis asjaolu, et 1993. aasta spetsifikaadis oli märgitud ainult üks kuivaine rasvasisalduse määr, võtmata arvesse teatavaid tootmisprotsessiga seotud muutujaid. Pakutud vahemik, mis kajastab piimatoodete tootmise tegelikku olukorda, võtab arvesse tehnilisi põhjusi, nagu piima keemilise koostise (rasva- ja valgusisaldus) hooajaline muutumine ja juustu koostise võimalik muutumine laagerdumise ajal.

3.2. Tootmispiirkond:

Lisatud on kaks Trento autonoomse provintsi haldusüksust: Nogaredo ja Nomi. Need kaks haldusüksust on alati kuulunud tootmispiirkonda, mis – nagu nähtub toimikule lisatud kaartidest – on ühtne ja pidev. Nogaredo ja Nomi haldusüksuste ekslik väljajäämine 21. augusti 1993. aasta peaministri dekreedist katkestaks põhjendamatult geograafilise piirkonna terviklikkuse, võrreldes 1994. aasta dokumentides esitatud piirkonnaga, mille alusel on nimetus registreeritud Euroopa Komisjoni õigusaktides.

Lisaks tuleb märkida, et 21. augusti 1993. aasta peaministri dekreedi artiklis 2 loetletud haldusüksused, mis varem kuulusid Milano provintsi, kuuluvad nüüd Lodi provintsi, mis loodi 6. märtsi 1992. aasta seadusandliku dekreediga nr 251, millega rakendatakse 8. juuni 1990. aasta seadust nr 142 (artikkel 63). Seetõttu on spetsifikaati ajakohastatud.

3.3. Tootmismeetod:

Muude aspektide osas on täpsustatud järgmist:

1. On kindlaks määratud, et juust „Provolone Valpadana” saadakse toorest lehma täispiimast, mida võib maheda juustu puhul kuumutada kuni täieliku pastöriseerimiseni, pikantse juustu puhul kuni termiseerimiseni. Termilist töötlemist kasutati juba enne toote tunnustamist kaitstud päritolunimetusena, sest selle eesmärk on tagada toote tervislikkus, tappa tõvestavad ja juustu tootmiseks mittesobivad bakterid, juhtida laagerdumisetappi tootele iseloomulike mikroorganismide abil ning parandada juustu lõhna ja maitset, probiootilisi omadusi ja toiteväärtust. Maheda tüübi puhul ette nähtud termiline töötlemine (pastöriseerimine: piima kuumutamine 15 sekundit 72 °C juures – negatiivne fosfataas) on võimalik, kui tooraine vajab tõhusaid mikrobioloogilisi ennetusmeetmeid, kuna juust müüakse lühikese laagerdumisaja järel. Pikantse tüübi puhul ettenähtud termiline töötlemine (termiseerimine: lihtne kuumutamine, mis ei tohi ületada 55 °C 5–10 sekundi jooksul – positiivne fosfataas) peaaegu ei muuda piima organoleptilisi ja kvalitatiivseid omadusi, kuna „Provolone Valpadana” pikantse tüübi puhul ettenähtud laagerdumine ise takistab ebanormaalset käärimist ja hävitab kõik muud saastavad mikroorganismid.

2. Täpsemalt on kirjeldatud kalgendamisetappi. „Provolone Valpadana” juustu on kahte tüüpi (mahe ja pikantne) ja seetõttu on esitatud neid eristavad laabi kasutamise tingimused.

3. Täpsemalt on kirjeldatud kõvenemisetappi. Külma või jahutatud vette kastmine on muutunud möödapääsmatuks teguriks, mis tagab juustu kiirema jahutamise, et vältida soovimatut hilist paisumist.

4. Täpsemalt on kirjeldatud kuivatamisetappi. Ka kuivatamisel on oluline roll, et vältida hilist paisumist.

5. Laagerdumisaegasid on muudetud, vähendades miinimumaega, kuna olulistel kaubanduslikel põhjustel toodetakse nüüd väiksemate mõõtmetega juustusid, mis vajavad lühemat laagerdumisaega. Minimaalset laagerdumisaega tuleb vähendada 30-lt päevalt 10-ni, sest nimetatud ajaks on väiksemad juustud (kuni 6 kg) juba omandanud organoleptilised omadused. Pärast nimetatud aja möödumist on juba võimalik märgata erinevust geneerilistest toodetest (sõtkutud kalgendist juustud) ja seega pakkuda turule juustu, millel on juba kindlad iseloomulikud omadused.

6. Lisatud on võimalus töödelda laagerdumise ajal „Provolone Valpadana” välispinda, et kaitsta seda hallituse ja lestade tekkimise eest. Töötlus näeb ette juustu katmist seenevastaseid aineid sisaldavate kattematerjalide, plastpakendi või parafiiniga. Kuigi need materjalid katavad toote täielikult, võimaldavad need juustul hingata ega takista loomulikku küpsemisprotsessi.

3.4. Märgistus:

1. Punkt, milles käsitletakse toote märgistamist ja kujundust tarbimisse andmisel, on muudetud üksikasjalikumaks. Muudatust peeti vajalikuks selleks, et anda tarbijale täpsemat ja üksikasjalikumat teavet.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PROVOLONE VALPADANA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-0021-27.01.2010

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Provolone Valpadana”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Poolkõva, sõtkutud kalgendist juust, mis on toodetud toorest lehma täispiimast, mis on kogutud päritolupiirkonnas vähem kui 60 tundi tagasi, millel on looduslikust fermentatsioonist tulenev happelisus, ja mis võib läbida:

— maheda tüübi (dolce) puhul – kuumtöötlemise kuni täieliku pastöriseerimiseni;

— pikantse tüübi (piccante) puhul – termiseerimise”.

Laagerdumisaeg võib varieeruda järgmiselt:

— kuni 6 kg: laagerdumine vähemalt 10 (kümme) päeva;

— üle 6 kg: laagerdumine vähemalt 30 (kolmkümmend) päeva;

— üle 15 kg ja ainult pikantse tüübi puhul: laagerdumine vähemalt 90 (üheksakümmend) päeva;

— üle 30 kg märgisega P.V.S., pikantne tüüp: laagerdumine üle 8 kuu.

Juust võib olla suitsutatud.

Kaal varieerub vastavalt juustu kujule.

Juust võib olla mitmesuguse kujuga: vorsti, meloni, koonuse või pirni kujuga, millel mõnikord võib olla väike ümmargune pea (fiaschetta); välispind võib olla õrnade süvenditega, mille on tekitanud tuginöörid.

Koorik on sile, õhuke, värvuselt helekollane, kuldne, mõnikord kollakaspruun. Tükeldamiseks ettenähtud mahedat tüüpi juust võib olla ilma koorikuta.

Sisu on üldiselt tihe ja selles võib olla üksikuid auke; lühikese laagerdumisajaga juustu puhul on lubatud väikesed praod, pika laagerdumisajaga juustule on iseloomulikud sügavamad praod; värvus on üldiselt õlgkollane.

Maitse on õrn kuni kolmekuuse laagerdumise korral, pikantsem pikema laagerdumise puhul või kui on kasutatud kitse- või lambalaapi kas üksi või kombineeritult.

Maksimaalne veesisaldus ei tohi olla:

— üle 46 % kogu maheda tüübi ja kuni 6 kg kaaluva pikantse tüübi puhul;

— üle 43 % rohkem kui 6 kg kaaluva pikantse tüübi juustu puhul.

Rasvasisaldus kuivaines ei või olla alla 44 % ega üle 54 %.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Piim, laap, sool.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Piimalehmade põhisööt, milleks on haljas- või kuivsööt, loomasööt või jõusööt, peab pärinema vähemalt 50 % ulatuses päritolupiirkonnast, see kehtib piima andvate lehmade, piimaandmise katkestanud lehmade ja vanemate kui 7-kuuste mullikate puhul. Vähemalt 75 % päevase söödaratsiooni kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud tootmispiirkonnas. Lubatud sööt sisaldab looduslike või ajutiste rohumaade haljassööta, söödataimi, rohumaal kuivatatud söödataimedest saadud heina, teraviljapõhku, silo, peenestatud rohtu või kuivsilo. Lubatud loomasööt on: teraviljad ja teraviljatooted, maisist valmistatud õlikook, õliseemned ja nendest valmistatud tooted, mugulad ja juurköögiviljad, suhkrutööstusest pärit kuivsööt, sealhulgas melass ja/või sellest valmistatud tooted ainult tehnoloogiliste abiainete või lõhna- ja maitsetugevdajatena, milles igapäevase ratsiooni maksimaalne kuivainesisaldus oleks 2,5 %. Samuti on lubatud: kaunviljade seemned ja kuivatatud jaanikaunad ja nendest valmistatud tooted, rasvad, kehtivate õigusaktidega lubatud mineraalsoolad ning kehtivate õigusaktidega lubatud sellised täiendavad ained nagu vitamiinid, mikroelemendid, aminohapped, lõhnaained, antioksüdandid (lubatud on üksnes looduslike ja looduslikele vastavate antioksüdantide ja lõhnaainete kasutamine). Lubatud on mitteaktiivse õllepärmi kasutamine tugiainena eelsegudes.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõik terved juustud peavad kandma kaitstud päritolunimetuse „Provolone Valpadana” logo, mis peab olema esitatud sobival kustutamatul kandjal (metallist, plastikust).

Märgistus tuleb kinnitada juustude laagerdamishoonetesse saatmise ajal.

Enne tervel kujul turustamist võib „Provolone Valpadana” juustu kujundada paberilintide, etikettide, kottide või muu samalaadse materjali abil. Igal eespool nimetatud kujunduselemendil peab olema esitatud logo ja kaitstud päritolunimetuse „Provolone Valpadana” täielik kirje, mis moodustab vähemalt ühe kuuendiku kaubamärgi suurusest, välja arvatud kuni 6 kg kaaluvate juustude puhul.

Tinditempliga märgistuse korral tuleb märkida eespool kirjeldatud piiridesse nimetus „Provolone Valpadana”, kuid toote logo esitamine ei ole kohustuslik.

Alates kaheksanda laagerdumiskuu lõpust võivad „Provolone Valpadana” omanikud (ainult pikantse tüübi puhul) taotleda juustu märgistamist põletusjäljega „P.V.S.” (laagerdunud „Provolone Valpadana”). Sellise tähisega võib märgistada ainult juustu, mis on läbinud spetsialiseerunud töötajate teostatud tehnilise kontrolli, mida juustu omanik on sõnaselgelt taotlenud ja mis toimub viimase kulul. Valikulise kontrolli käigus uuritakse juustu väliskuju (ei tohi olla lõhesid ja koputamisel peab kõlama ühtlane heli), juustumassi struktuuri (pragudega, ilma aukudeta, mitte elastne), värvust (valge kuni õlgkollane), maitset (pikantse juustu teravus, mitte soolane) ja aroomi (intensiivse lõhnaga).

Logo koos nimetusega peab olema esitatud lõpptarbijale mõeldud pakendil proportsionaalselt kasutatud pakendi suurusega, nii et see võtaks mitte vähem kui 10 % kasutatavast ruumist. Nimetus „Provolone Valpadana” peab olema esitatud samasuguste tähtedega. Tähise „Denominazione di Origine Protetta” võib asendada ühenduse sümboliga.

Logo võib kasutada ka ühevärvilise versioonina.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kogu Cremona, Brescia, Verona, Vicenza, Rovigo, Padova ja Piacenza provintside territoorium, Bergamo, Mantova, Lodi provintside ja Trento autonoomse provintsiga külgnevad haldusüksused, mis moodustavad ühtse geograafilise piirkonna.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafiline tootmispiirkond hõlmab üht osa Po jõe tasandikust ja seda iseloomustab hea söödatoodang, suured kasutatavad piimakogused ning piimalehmade toitmiseks ja kasvatamiseks eriti sobivad klimaatilised tingimused. Tänu neile keskkonnateguritele on tootmispiirkonnas tekkinud eeltingimused „Provolone Valpadana” juustu tootmiseks.

„Provolone Valpadana” on sõtkutud kalgendist juust, ja kuigi seda liiki juust on algselt pärit Lõuna-Itaaliast, on see tänu Po jõe tasandiku juustumeistritele, kellel ei ole puudust ei tehnilistest oskustest ega toormaterjalist, suutnud kanda kinnitada ka põhjapoolsemates piirkondades. „Provolone Valpadana” tootmises on eriliselt tähtsal kohal eelnevast töötlemisest saadud vadakut sisaldava naturaalse juuretise kasutamine, piirkonna juustumeistrite oskus kasutada erinevaid laapisid (lamba-, kitse- ja vasikalaap) ning käsitööoskused ja teadmised juustumassi sõtkumise ja töötlemise etapis.

5.2. Toote eripära:

„Provolone Valpadana” juustu iseloomustab õrn maitse kuni kolmekuuse laagerdumise korral, tugevam pikantne maitse pikema laagerdumise korral ja sõltuvalt kasutatud laabi tüübist. „Provolone Valpadana” juustul võib olla erinevaid vorme (vorsti-, meloni-, koonuse- või pirnikujuline) ja selle kaal võib ületada 30 kg. Juustumass on tihe, kuid mitte kuiv, erinevalt Lõuna-Itaalia sõtkutud kalgendist juustudest, mis oma väikeste mõõtmete tõttu saavad laagerduda ja omandada pikantse maitse ainult kuivades ja muutudes riivitavaks juustuks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

„Provolone Valpadana” juustu toodetakse kindlaks määratud geograafilises piirkonnas alates 19. sajandi teisest poolest ja kuigi sõtkutud kalgendist juust on algselt pärit Lõuna-Itaaliast, tõestas see 20. sajandil end Põhja-Itaalia tootena, nagu tõendavad Besana (1916) ja Fascetti (1923) teosed.

„Provolone Valpadana” juustu tootmise levikut soodustas Po jõe tasandiku juustutootjate tehniline suutlikkus, mis arenes aja jooksul edasi tänu geograafilise piirkonna erilisele sobivusele töötlemiseks palju piima andvate lehmade kasvatamiseks. „Provolone Valpadana” tootmismeetodi iseloomulike elementide hulka kuulub eelnevast töötlemisest saadud vadaku kasutamine juuretisena edasise töötlemise käigus. Selline protseduur on väga iseloomulik nii geograafilisele piirkonnale kui ka „Provolone Valpadana” tootmisele, kuna seda kasutatakse juustutootmises harva. Tootmistehnikate täiustamine on mõjutanud mõningaid kaubanduslikke omadusi, sealhulgas „Provolone Valpadana” vormi ja mõõtmete mitmekesisus, muutmata selle peamisi omadusi. „Provolone Valpadana” vormi ja mõõtmete mitmekesisus on geograafilise piirkonna juustutootjate osava sõtkumise tulemus, kuna nad suudavad muuta juustumassi nii paindlikuks, et sellele saab anda erinevaid vorme ja isegi märkimisväärseid mõõtmeid. Need kaubanduslikud omadused tuleb omistada geograafilisele tootmispiirkonnale, kuna need on selles piirkonnas loodud ja edasi antud. Lisaks on kahe erineva tüübi, maheda ja pikantse juustu kooseksisteerimine tunnistus juustutootjate suutlikkusest kasutada erinevaid laapisid, mis võimaldavad isegi ühesugust tootmisprotsessi kasutades saavutada toote tüüpilise maheda või pikantse maitse, vastavalt väiksema massi ja lühema laagerdumisajaga ning suurema massi ja pikema laagerdumisajaga, ning tiheda, kuid mitte kunagi kuiva sisuga, nii et seda peaks riivima nagu tüüpilisi Lõuna-Itaalia sõtkutud kalgendist juustusid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 5 kohaselt on ministeerium algatanud riikliku vastuväitemenetluse seoses kaitstud päritolunimetuse „Provolone Valpadana” muutmistaotlusega, mis on avaldatud 15. detsembril 2009Itaalia Ametlikus Teatajas nr 291.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või:

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.