EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.3.2017 COM(2017) 114 final 2017/0048(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa ettevõtlusstatistika kohta,

millega muudetakse määrust nr 184/2005 ja tunnistatakse kehtetuks kümme ettevõtlusstatistika valdkonna õigusakti (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2017) 98 final}

{SWD(2017) 99 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Vajadus ettevõtjaid käsitleva statistilise teabe järele poliitikakujundamises ja mujal üha kasvab. Euroopa statistikasüsteem (ESS) peaks pakkuma selles valdkonnas kvaliteetseid statistilisi andmeid, mis oleksid ajakohased ja liikmesriikide vahel võrreldavad. ESSi levitatud ettevõtlusstatistika peaks olema teadmistel ja innovaatikal põhinevas turumajanduses tehtavate otsuste aluseks, et parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu ühtsele turule ning edendada ettevõtlusvaimu ja konkurentsivõimet. Euroopa ettevõtlusstatistika määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 184/2005 ja tunnistatakse kehtetuks kümme ettevõtlusstatistika valdkonna (FRIBS) õigusakti, moodustab osa Euroopa Komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmist REFIT, mille eesmärk on ELi õiguse lihtsustamine ja tarbetute õigusloomekulude vähendamine ning mille üks prioriteetseid valdkondi on ettevõtlusstatistika. Määruse eelnõus nähakse ette ettevõtlusstatistika statistiliste nõuete ja õigusaktide integreerimine, et muuta need lihtsamaks ja vähendada ettevõtjate koormust. Praegune Euroopa ettevõtlusstatistika süsteem on killustunud eraldiseisvateks valdkonnaspetsiifilisteks määrusteks. See toob kaasa vastuolusid kogutud andmetes ja ebatõhusust nende koostamises. FRIBS annab ESSi ettevõtlusstatistika tegemiseks ja koostamiseks ühtse õigusraamistiku. Selle oodatavad tulemused on: ESSi ettevõtlusregistrite kvaliteedi paranemine, kõigis selle alla kuuluvates statistikavaldkondades kasutatavate mõistete ühtsus, eristatavate mikroandmete vahetus ja integreeritud andmestruktuur. See peaks kaasa tooma riiklike statistika tegemise protsesside ratsionaliseerimise, olemasolevate andmeallikate parema kasutamise ning andmeesitajate statistilise koormuse vähenemise ESSi ettevõtlusstatistika koostamisel. Peale selle loob FRIBS ühtlustatud andmestruktuurid ja ühised andmekvaliteedi standardid, mis võimaldavad mitmesuguse ettevõtlusstatistika ühendamist ja kogutud teabe täiendavat väärtustamist. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Usaldusväärne ja kvaliteetne statistika on üha vajalikum selleks, et poliitikakujundajad ja ettevõtjad saaksid võtta vastu tõenditel põhinevaid otsuseid. Hetkeolukorras, kus nõudlus statistika tootmiseks saadaolevate inim- ja rahaliste ressursside järele üha kasvab, on suurenev vajadus kvaliteetse statistika järele ESSi jaoks tõsine probleem. Samal ajal nõuavad andmeesitajad (ettevõtjad) ESSilt halduskoormuse vähendamist. Nende probleemide lahendamiseks on komisjon (Eurostat) teinud rea algatusi eesmärgiga tagada Euroopa statistika tõhusam tegemine ja andmeesitajate koormuse vähendamine Euroopa statistikasüsteemi sisese kooskõlastamise ja koostöö lihtsustamise ja parandamise teel. Üks näide on määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) muutmine 2015. aastal, et selgitada ESSi juhtimist ning kooskõlastamis- ja koostöövahendite tugevdamist nii ELi kui ka siseriiklikul tasandil. Teised sarnased algatused, näiteks sotsiaalstatistika valdkonnas, kuuluvad komisjoni programmi REFIT ning nende eesmärk on lihtsustada ja ühtlustada Euroopa statistika tegemist konkreetsetes valdkondades. Ettevõtlusstatistika on ESSi üks kolmest sambast Euroopa statistikaprogrammis aastateks 2013–2017. Iga sammas hõlmab põhiliste statistiliste andmete kogumit, millel on mitu otstarvet ja mis on sisendiks arvestussüsteemidele (nt rahvamajanduse arvepidamises või maksebilansis) ning aluseks mitmesugustele poliitilistele näitajatele. ESSi 2020. aasta visioon, mille ESSi komitee võttis vastu 2014. aasta mais, on ESSi strateegiline vastus probleemidele ametlikus statistikas. Selle visiooni kohaselt peaks olema võimalik kasutada andmeid eri statistikavaldkondades, et paremini analüüsida uusi nähtusi (nt üleilmastumine) ja sobituda paremini suurt mõju avaldavate ELi poliitikasuundadega. Andmeväljastus peaks tuginema tõhusatele ja usaldusväärsetele statistilistele protsessidele. Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamise programm („MEETS“) aitas valmistada ette ESSi 2020. aasta visiooni ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonnas. Võeti kasutusele mitu meedet, mille eesmärgiks oli integratsioon, lihtsustamine, andmete ühendamine ja ühtlustatud metoodikate väljatöötamine. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega FRIBSi üks eesmärke on pakkuda otstarbekohast statistikat, mis aitaks kujundada ja jälgida ELi poliitikat ettevõtjate suhtes. Täpsemalt on vaatluse all liikumine Euroopa Komisjoni seatud kümne prioriteetse ülesande täitmiseks, eelkõige seoses töökohtade, majanduskasvu ja investeerimise, digitaalse ühtse turu, siseturu ja ELi kaubanduslepingutega. See kõik nõuab ühtlustatud ja võrreldavat Euroopa statistikat, mida saavad kasutada: otsusetegijad, et töötada välja poliitilisi algatusi, mis vastaksid komisjoni eesmärkidele, ja jälgida nende elluviimist; meedia, et jälgida kümnes prioriteetses valdkonnas toimuvat. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Selle artikli alusel võtavad liidu seadusandjad meetmeid statistika tegemiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Euroopa statistikasüsteemis tagavad liikmesriigid statistilise teabe tegeliku koostamise riiklikul tasandil. Euroopa tasandi ettevõtlusstatistika koostamiseks on hädavajalikud ühtlustatud metoodika ja liikmesriikide poolse ühise väljundi defineerimine. Üksnes komisjon saab koordineerida statistilise teabe vajalikku ühtlustamist liikmesriikide vahel ning toota Euroopa tasandi ettevõtlusstatistikat liikmesriikide poolt kogutud andmete alusel. Seetõttu võib meetmed võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt. Seepärast on kavandatav ELi meede igati õigustatud. Seda on täielikult võimalik saavutada üksnes ELi meetme abil.

Lisaks saab üleilmastumist hargmaiste ettevõtete kontserni teadmiste põhjal paremini jälgida üksnes Euroopa tasandil. •Proportsionaalsus Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. See tagab liikmesriikide vahel ühtlustatud viisil ja ühiste põhimõtete alusel Euroopa ettevõtlusstatistika kvaliteedi, kaasa arvatud võrreldavuse, asjakohasuse ja reageerimisvõime. Sellega kaasneb parem kulutõhusus ja ühtlasi arvestamine liikmesriikide süsteemide iseärasustega. Mõistete ja meetodite ühtlustamise, dubleerimise kõrvaldamise ning lisaks uuringutele ka muude eri allikate ühendamise võimaluste ärakasutamisega peaks andmeesitajate finants- ja halduskoormus vähenema. FRIBS on orienteeritud suuresti väljundile, mis tähendab, et liikmesriigid võivad ise valida sobiva sisendi (andmeallikad), tingimusel et väljund (statistika) vastab kokkulepitud mõistetele ja kvaliteedistandarditele. Liikmesriike julgustatakse kasutama statistiliste vajaduste rahuldamiseks võimaluse korral olemasolevaid haldusallikaid või uuenduslikke allikaid, nt suurandmed. FRIBSi uusi andmetele esitatavaid nõudeid on katsetatud pilootuuringutega, et näidata nende täidetavust. Kehtivaid ELi õigusakte ettevõtlusstatistika kohta on viimastel aastatel korduvalt muudetud. See on näidanud, et määrus, millega kehtestatakse ühine raamistik ettevõtluse statistiliste andmete kogumis-, töötlemis- ja levitamisprotsessile, võib muuta need protsessid tõhusamaks (vähem kulu, rohkem tulu) ja tulemuslikumaks. Seega vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele piirdutakse käesolevas määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. •Vahendi valik Kavandatud õigusakt: määrus. Ettepaneku eesmärki ja sisu arvestades on määrus kõige sobivam õigusakt. Sobiva vahendi valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on Euroopa statistika kaldunud kasutama põhiõigusaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et sellega kehtestatakse ühesugused õigusnormid kogu Euroopa Liidus ning liikmesriikidel ei ole võimalik kohaldada neid osaliselt või valikuliselt. See tagab kvaliteetsete Euroopa statistikaandmete võrreldavuse ELis. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude Euroopa statistikat käsitlevate põhiõigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Kuna käesolev algatus käivitati enne paremat õigusloomet käsitlevate suuniste vastuvõtmist, ei ole praegust olukorda spetsiaalselt (viie hindamiskriteeriumi põhjal) hinnatud. Tuginedes komisjoni normidele, järgnes sellele Eurostati olemasolevate õigusaktide, sh Euroopa statistikaprogrammi hindamise süsteem, mis moodustas kogu protsessi keskse osa. Lisaks viiakse igal aastal läbi kasutajauuringuid, et saada paremaid teadmisi kasutajate, nende vajaduste ja rahulolu kohta Eurostati osutatud teenustega. Eurostat kasutab hindamistulemusi selleks, et täiustada statistilise teabe kogumise protsessi ja oma statistilist väljundit. Need mõjutavad erinevaid strateegiakavasid nagu töökava ja juhtimiskava. •Konsulteerimine sidusrühmadega Euroopa ettevõtlusstatistika peamised sidusrühmade kategooriad on andmekasutajad (teised komisjoni talitused, ettevõtlussektorit jälgivad riikide statistikaasutused, riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank, kutseliidud ning teadlased), andmete koostajad (riiklikud statistikaametid ja ka riikide keskpangad) ja andmeesitajad (ettevõtjad, sh VKEd). Sidusrühmadega konsulteerimise esimene voor hõlmas FRIBSi infrastruktuuri elemente, nagu äriregistrid, mikroandmete vahetus, kvaliteediküsimused ja konfidentsiaalsus, ning leidis aset 2014. aasta juulist oktoobrini. Teine voor käivitus 2015. aasta teisel poolel ja selles keskenduti FRIBSiga kaasnevatele muudatustele andmetele esitatavates nõuetes. Kolmandas voorus koguti sidusrühmade seisukohti liidusisese kaubavahetuse statistika (Intrastat) kaasajastamise kohta ning see toimus 2015. aasta sügisel ja 2016. aasta esimeses kvartalis. Iga voor koosnes sihtotstarbelisest konsultatsioonist andmete koostajatega (riikide statistikaasutused) ja avalikust konsultatsioonist andmeesitajatega (ettevõtjad). Kaks esimest vooru sisaldasid ka avalikku konsultatsiooni andmekasutajatega. Avaliku konsultatsiooni tulemused on esitatud kahes aruandes. Vastavate konsultatsioonide peamise tulemuse saab kokku võtta järgmiselt: Andmekasutajad andsid teada probleemidest seoses kättesaadava ettevõtlusstatistika asjakohasusega, täpsemalt ettevõtlusstatistika eri valdkondade andmete omavahelise ühendamise raskustest, mis on tingitud vastuoludest ja puudulikust teabest näiteks teenindussektori ja üleilmastumise küsimustes. Ühtne ja ühtlustatud määrus suurendaks nende arvates ettevõtlusstatistika järjepidevust. Andmete koostajaid (riiklikke statistikaameteid) paneb muretsema koostamiskulude kasv, mis tuleneb FRIBSi uute andmetele esitatavate nõuete täitmisest, kuid mis vastavad kasutajate pikaajalistele vajadustele.

Andmeesitajad tunnevad muret koormuse suurenemise pärast, mis kaasneb vajadusega täiendavate andmete järele. Sihipärased konsultatsioonid andsid tõendust selle kohta, et liidusisese kaubavahetuse statistika kaasajastamine tasakaalustaks küllaga selle lisakoormuse. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine FRIBSi projekti üle on arutatud arvukatel kohtumistel riiklike ekspertidega, kus ei käsitleta mitte ainult ettevõtlusstatistikat, vaid ka makromajanduslikku statistikat, rahvamajanduse arvepidamist ja maksebilansi statistikat. Projekti kohta käivaid eduaruandeid on regulaarselt tutvustatud ka Euroopa statistikasüsteemi komiteele, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Eespool kirjeldatud konsultatsioonid sidusrühmadega, sh andmekasutajate ja andmeesitajatega on olnud täiendavaks välistõendite allikaks. •Mõjuhinnang Käesoleva ettepanekuga kaasneb mõju hindamise aruanne, milles tehakse kindlaks probleemid, nähakse ette eri poliitikavariante nende probleemide lahendamiseks ning hinnatakse poliitikavariantide mõju. Õiguskontrollikomitee esitas mõju hindamise aruande kohta positiivse arvamuse 2016. aasta juunis ( http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2016_en.htm#estat ). Mõjuhinnangus on tehtud kindlaks kaks probleemide põhjustajat: 1) Euroopa ettevõtlusstatistika vähenenud asjakohasus ja reageerimisvõime; 2) ettevõtlusstatistika õiguslik killustatus. Nende probleemipõhjustajatega tegelemiseks hinnati järgmisi poliitikavariante: Variant A – lähtestsenaarium; ELi poliitikat ei muudeta; Variant B – seadusandlike meetmete võtmine teatavates ettevõtlusstatistika valdkondades, sh alternatiivvariandid Intrastati kaasajastamiseks; Variant C – ettevõtlusstatistika kaasajastamine ühtses raamistikus (FRIBS) mitmesuguste meetmete abil, sh alternatiivvariandid Intrastati kaasajastamiseks. Mõjuhinnangu põhjal ilmneb, et variant A ei ole vastuvõetav, kuna poliitikakujundajad ja andmekasutajad oleksid levitatavate andmetega järjest vähem rahul ning pöörduksid muude andmeallikate poole. Variant B käsitleb Euroopa ettevõtlusstatistika olemasoleva süsteemi teataval määral kaasajastamist, eelkõige andmete koostamise ja andmeväljastuse ajakohastamisega poliitikakujundajate ja teiste kasutajate jaoks. Sama kehtib Intrastati süsteemi kaasajastamise kohta, mis peaks vähendama andmeesitajate koormust. See variant jätab aga kõrvaldamata mitu praegust puudujääki. Esiteks tähendab ettevõtlusstatistika kümne eraldi õigusakti säilitamine seda, et vastuolude vähendamiseks ning poliitikakujundajate jaoks koostatud andmete ja näitajate sidususe säilitamiseks on vaja rohkem pingutada ning ühtlasi suureneb töökoormus nimetatud õigusaktide haldamiseks ja ajakohastamiseks. Selle poliitikavariandi pakutavad parandusmeetmed ei anna tegelikult juurde kiirust ja reageerimisvõimet vastavalt poliitikakujundajate ja teiste kasutajate muutuvatele vajadustele. Variant C on kõige täiuslikum ja tulevikku suunatum, kaasajastades Euroopa ettevõtlusstatistika süsteemi ja valmistades seda tuleviku jaoks ette. Euroopa ettevõtlusstatistika seatakse ühtsesse õigusraamistikku FRIBS, mis tagab ettevõtlusstatistikale vaikimisi palju suurema järjepidevuse (nt seoses muutuste ajastamise ja mõistete ühtlustamisega). See annab suuremad eelised Euroopa statistikasüsteemile tervikuna ja tagab samal ajal maksimaalse Euroopa lisaväärtuse. Piirjooned eri statistikavaldkondade vahel hägustuvad või kaovad täiesti. Selline ühtlustamine võimaldab poliitikavajadusi palju paremini rahuldada tänu ühtsemate näitajate ja näitajakombinatsioonide levitamisele. Samuti suureneb süsteemi paindlikkus, mis ei olnud võimalik ülejäänud kahe variandi puhul. Uusi poliitikavajadusi saab rahuldada lühema tähtajaga ning need lülituvad toimivasse ja hästi kujundatud süsteemi. Peale selle on variandi C puhul levitatava statistika ja selle aluseks oleva õigusraamistiku kohandamisega seotud kulud variandiga B võrreldes minimaalsed, kuna kõik vajalikud muudatused tehakse ühekorraga ja seega lihtsamini. Peaasi on aga see, et variandil C on kaugelt enim potentsiaali vähendada ettevõtjate koormust. Kokkuvõttes osutavad kõik need eelised selgelt variandi C kasuks. See vastab kõige paremini programmi REFIT eesmärkidele tarbetu halduskoormuse lihtsustamise ja vähendamisega ning ettevõtlusstatistikat reguleerivate eriilmeliste ja vastuoluliste õigusaktide ühtlustamisega ühtsesse õigusraamistikku. Positiivset arvamust esitades andis õiguskontrollikomitee mõju hindamise aruande täiustamiseks kolm põhilist soovitust. Need on järgmised. 1) Esialgselt esitatud ja analüüsitud poliitikavariantide valikut peeti mittetäielikuks, kuna konsulteerimine seoses võimalike allvariantidega, mis käsitlevad liidusisese kaubavahetuse statistika kaasajastamist, jätkub pärast mõju hindamise aruande esialgset esitamist õiguskontrollikomiteele läbivaatamiseks. Eurostat ajakohastas pakutud poliitikavariantide loetelu, nii et see kajastaks Euroopa statistikasüsteemi komitee järeldusi seoses liidusisese kaubavahetuse kaasajastamisega.

2) Nõuti ka, et analüüs võimaliku mõju kohta liikmesriikide eelarvetele oleks põhjalikum ja võimaldaks ära tunda, kui kellelgi neist esineb teistest rohkem rakenduslikke probleeme ning kas nende liikmesriikide tarbeks on ette nähtud leevendavad meetmed. Eurostat lisas selgitusi riikide kohta, keda muutused kõige rohkem mõjutavad. Lisaks esitati rida näiteid kavandatud lihtsustamiste kohta väiksemate riikide jaoks ning FRIBSi pakutavate ratsionaliseerimis- ja kaasajastamisvõimaluste kohta, mis võimaldavad kulusid edaspidigi vähendada. Samuti selgitati uute andmete kogumise meetmete kavandatavat rahastamist (olemasoleva eelarve piires). 3) Nõuti, et andmeesitajate halduskoormust käsitleva mõju analüüs oleks põhjalikum ja VKEde suhtes üksikasjalikum ning et samal ajal tutvustataks meetmeid VKEde kaitsmiseks koormuse suurenemise eest. Eurostat selgitas andmeesitajate halduskoormust käsitlevat mõju. Mõned täiendavad andmetele esitatavad nõuded, mis vastavad konkreetsete kasutajate pikaajalistele vajadustele, et võimaldada VKEde suhtes võetud poliitikameetmete jälgimist, suurendaksid tõepoolest VKEde koormust. On esitatud rida näiteid selle kohta, et mitmes ettevõtlusstatistika valdkonnas kehtivad erimeetmed, millega tagatakse, et VKEsid kaitstakse üleliigse koormuse eest ning et andmete koostajad teevad spetsiaalseid jõupingutusi VKEde koormuse vähendamiseks seoses uute andmenõuetega. Mõju hindamise aruande kinnitamise järel on lähtuvalt monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee 2016. aasta septembris esitatud arvamusest tehtud otsus kõrvaldada välismaiste otseinvesteeringute statistika FRIBSi kohaldamisalast, kuna ettevõtlusstatistika mõõde on välismaiste otseinvesteeringute puhul ebaselgem kui rahvusvahelise teenustekaubanduse statistika puhul, mida praegu samuti hõlmab maksebilanssi käsitlev määrus. Välismaiste otseinvesteeringute statistika nõuded on niisiis ka edaspidi sätestatud viimatinimetatud määrusega.See aga ei muuda mõju hindamise aruandes esitatud järeldusi. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ettepanek vastab REFIT-programmis sisalduvatele lihtsustamiseesmärkidele, eelkõige seetõttu, et sellega ühtlustatakse kümme määrust ühte õiguslikku raamistikku ning vähendatakse ettevõtjate, eriti VKEde koormust. Rakenduskulud on samuti täielikult arvesse võetud ja kontrolli all. Ehkki liikmesriike julgustatakse võimalikult aktiivselt kasutama muid haldusalaseid ja uuenduslikke andmeallikaid peale uuringute, sh uusi meetodeid ja innovaatilisi lähenemisviise, on kasutajate uute vajaduste rahuldamine andmeesitajatele lisakoormuseks. Seda lisakoormust tasakaalustavad edukalt lihtsustamised, eriti liidusisese kaubavahetuse statistika valdkonnas. Kokkuvõttes peaks FRIBS vähendama ettevõtjate halduskoomust vähemalt 13,5 % aastas. Osa FRIBSiga hõlmatud täiendavatest andmetele esitatavatest nõuetest võivad VKEde koormust suurendada, eelkõige seoses ettevõtlusstatistika laienemisega teenustega seotud tegevustele, mis varem selle alla ei kuulunud. See on aga osalt tingitud reageerimisest konkreetsete kasutajate pikaajalistele vajadustele, et võimaldada VKEde suhtes Euroopa tasandil ja riigisiseselt võetud poliitikameetmete jälgimist. Teave VKEde kohta on praegu ebapiisav, sest see ei hõlma veel mõningaid nende osutatud teenuseid. Lisakoormuse piiramiseks julgustatakse andmete koostajaid kasutama igal võimalusel olemasolevaid haldusandmeid (nt maksuhalduritelt) andmenõudele vastamiseks ja uuringute võimalikult väheseks kasutamiseks eriti VKEde puhul. FRIBSis ette nähtud lihtsustused liidusisese kaubavahetuse statistika valdkonnas võivad VKEde koormust vähendada. Kindlasti jääb aga üksikuid VKEsid, kelle koormus ei vähene ja võib isegi suureneda. Ehkki harilikult võib eeldada teatavat seost ettevõtte suuruse ja kauplemismahu vahel, võivad väikeettevõtjatel olla suured kauplemismahud ja suurettevõtjatel väga väikesed või olematud kauplemismahud. Ettepanek on kooskõlas REFITi platvormiga keskkonnakaitse investeeringute statistika kohta, mis sisaldab valitsuse rühma enamuse ja mõningate sidusrühmade liikmete soovitust, et komisjon jätkaks topeltaruandluse nõuete hindamist vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 250/2009 (väikeettevõtete suhtes kehtivate standardite valdkonnas) ja määrusele (EL) nr 691/2011 keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta ning asendaks määruse struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta uue ettevõtlusstatistika integreerimist käsitleva raammäärusega (FRIBS). Platvormi arvamus kinnitab komisjoni järeldusi topeltaruandluse kohta. Seetõttu ei sisalda FRIBSi ettepanek keskkonnakaitsekulutuste arvepidamise aspekte, mis jäävad seega ainuüksi keskkonnamajandusliku arvepidamise määruse (nr 691/2011) kohaldamisalasse. Seega ei esine tulevikus enam kattumisi ega topeltaruandlust. Ettepanek on kooskõlas ka digitaalkontrolliga, kuna see edendab koostalitlusvõimet ja korduvkasutust tänu andmekogumite samade tehniliste üksikasjade kasutamisele ning samadele standarditele andmete ja metaandmete edastamiseks ning teabevahetuseks Eurostati ja liikmesriikide vahel. •Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset. 4.MÕJU EELARVELE Ettepaneku finantsmõju on piiramatu kestusega ja kolmeaastase käivitusperioodiga ajavahemikus 2019–2021. Finantsselgituses on arvesse võetud ainult kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) aastaid. Rahastamise jätkumine sõltub järgmise mitmeaastase finantsraamistiku suhtes saavutatavatest kokkulepetest ja sellest, kas eriprogrammid, millest ettepaneku rahastamine on ette nähtud, jätkuvad. 2019. ja 2020. aasta rahalised vahendid tulevad olemasolevatest eraldistest programmidele, sh 19,5 miljonit eurot Euroopa statistikaprogrammi pikendamiseks aastateks 2019 ja 2020, ning lisarahastamine ei ole vajalik. 2019. ja 2020. aasta assigneeringute kogusumma on hinnanguliselt 46,453 miljonit eurot. Üksikasjalik mõju eelarvele on esitatud finantsselgituses. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Eeldatavalt võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu kavandatud määruse vastu 2017. või 2018. aastal ning komisjon võtab rakendusmeetmed vastu veidi hiljem. Andmete edastamist uue määruse kohaselt alustatakse eeldatavalt 2019. aastal.

Kavandatud õigusakti hinnatakse tulevikus täies ulatuses vastavalt paremat õigusloomet käsitlevate suuniste viiele hindamiskriteeriumile, et muu hulgas hinnata, kui tõhus ja tulemuslik see on olnud eesmärkide saavutamisel, ja otsustada, kas vaja on uusi meetmeid või muudatusi. Seejuures jälgitakse ettevõtlusstatistika tulemuslikkuse põhinäitajate loetelu. Tähtis on kasutada esmalt olemasolevaid ja kogu Eurostati statistikategemise suhtes kehtivaid jälgimis- ja hindamisvahendeid, mis võimaldavad uue statistilise algatuse tulemuslikkuse ja tõhususe arengu ning koostatud andmete kvaliteedi edukat analüüsimist. Need koosnevad Euroopa statistikaprogrammi süsteemsest vahe- ja lõpphindamisest vastavalt paremat õigusloomet käsitlevate suuniste viiele hindamiskriteeriumile. Ettevõtlusstatistika moodustab lahutamatu osa nendest aruandlusmehhanismidest, Eurostati juhtimiskava tulemuslikkuse põhinäitajate põhjal võetud järelmeetmetest ja regulaarsetest kasutajate rahulolu uuringutest. Iga statistikavaldkonda jälgitakse ka kvaliteediaruannete abil, mida esitavad korrapäraselt liikmesriigid ja mida analüüsib Eurostat osana statistika kvaliteedi tagamise raamistikust. Peale selle jälgitakse ka kulutegureid. Selleks on kogu Euroopa statistikasüsteemile vaja täiustatud ja ühtlustatud raamistikku kulude aruandluse kohta, milles oleksid eristatud statistika tegemise etapid. Sellesuunaline töö on käimas ja kavas õigeaegselt lõpule viia, et võimaldada pärast FRIBSi jõustumist sellega seotud kulude jälgimist. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Kavandatud määrus koosneb 23 artiklist ja kolmest lisast. I peatükk hõlmab artikleid 1–3 ja käsitleb üldsätteid. Artiklis 1 on sätestatud määruse reguleerimisese. Artiklis 2 on määratletud peamised määruses kasutatud mõisted. Artiklis 3 täpsustatakse nii ettevõtlusstatistika kui ka Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku ulatust. II peatükk sisaldab artikleid 5 ja 6 ning käsitleb ettevõtlusstatistika ja statistiliste ettevõtlusregistrite tarbeks kasutatavaid andmeallikaid. Ettepanek võimaldab kasutada uusi andmekogumisvorme ja alternatiivseid andmeallikaid, sh haldusandmeid ja muid allikaid, nt hinnanguid, mis on saadud suurandmete modelleerimise või kasutamise teel. Suurandmete rolli on täpsustatud artiklis 4. III peatükk käsitleb ettevõtlusstatistikat. Ettevõtlusstatistika hõlmab artiklis 6 loetletud valdkondi ja teemasid, milles komisjon on artikli 7 alusel volitatud võtma vastu rakendusmeetmeid andmekogumite vajalike tehniliste üksikasjade kohta. Vastavad valdkonnad, teemad ja konkreetsed teemad on loetletud I lisas. II lisas sätestatakse teemade esitamise perioodilisus. Komisjonil on võimalik delegeeritud õigusaktide abil täpsustada dünaamiliste teemade, nagu „IKT kasutamine ja e-kaubandus“, „Innovaatika“ ja „Üleilmsed väärtusahelad“, sisu ja omadusi. I lisas esitatud konkreetseid teemasid võib delegeeritud õigusakti abil ka muuta, kui muutmine jääb kaitseklauslites sätestatud piiridesse. IV peatükk hõlmab kolme ettevõtlusregistritega seotud artiklit. Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustik luuakse artikli 8 alusel. Artiklis 9 sätestatakse Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustikule esitatavad nõuded. III lisas kirjeldatakse lähemalt Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku elemente (registri omadused, kordumatu tunnus, kestus ja perioodilisus). Registri omadusi saab täpsemalt iseloomustada rakendusaktide abil. Artiklis 10 sätestatakse konfidentsiaalsete andmete vahetamine ja juurdepääs nendele vastavalt Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku vajadustele. Komisjon on volitatud võtma vastu rakendusmeetmeid seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustikuga seotud otstarbel. V peatükk sisaldab viit artiklit konfidentsiaalsete andmete vahetamise kohta liidusisese kaubavahetuse statistikaga seotud otstarbel. Artiklis 11 sätestatakse nimetatud statistika andmete ja metaandmete vahetamise põhimõte. Artiklis 12 täpsustatakse vahetatavat statistilist teavet ja artiklis 13 esitatakse statistilised andmeelemendid. Artiklis 14 sätestatakse vahetatud konfidentsiaalsete andmete kaitse ja artiklis 15 teadusotstarbeline juurdepääs vahetatud konfidentsiaalsetele andmetele. VI peatükk hõlmab kolme artiklit kvaliteedi, edastamise ja levitamise kohta: andmete kvaliteet ja metaandmete esitamine (artikkel 16), andmete ja metaandmete edastamine (artikkel 17) ning rahvusvahelist kaubavahetust käsitlevate statistiliste andmete levitamise konfidentsiaalsus (artikkel 18). Ettepaneku VII peatükk hõlmab muid olulisi elemente Euroopa ettevõtlusstatistika kaasajastamise kohta: pilootuuringute väljatöötamine uute andmete kogumise asjakohasuse ja teostatavuse hindamiseks ja andmekogumite täiustamiseks (artikkel 19); sätted rahalise toetuse kohta liikmesriikidele teatavatel tingimustel (artikkel 20). Määruse viimane peatükk sisaldab sätteid volitamise kohta (artikkel 21) vastavalt 2016. aasta aprillis sõlmitud institutsioonidevahelisele kokkuleppele parema õigusloome kohta, komiteemenetlust (artikkel 22), koostööd teiste komiteedega (artikkel 23) ja sätteid erandite kohta, millega antakse teatavatele liikmesriikidele lisaaega uute nõuetega kohanemiseks (artikkel 24). See peatükk sisaldab ka ühe määruse muutmist (artikkel 25), mille üksikasjad on esitatud IV lisas, ja kümne olemasoleva õigusakti kehtetuks tunnistamist, et asendada need kavandatava raammäärusega (artikkel 26). 2017/0048 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa ettevõtlusstatistika kohta,

millega muudetakse määrust nr 184/2005 ja tunnistatakse kehtetuks kümme ettevõtlusstatistika valdkonna õigusakti

(EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Liikmesriikide ettevõtjate majandustegevust käsitleva statistika arendamine, tegemine ja levitamine on seni tuginenud mitmele eraldiseisvale õigusaktile. Need õigusaktid hõlmavad lühiajalist ja struktuurset ettevõtlusstatistikat, tootmise statistikat, rahvusvahelist (liidusisest ja liiduvälist) kauplemist kaupade ja teenustega, välismaiseid tütarettevõtteid, teadus- ja arendustegevust, innovaatikat ning IKT kasutamist ja e-kaubandust. Lisaks loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 177/2008 statistika eesmärgil moodustatud Euroopa Liidu ettevõtlusregistrite ühine raamistik. (2)Selline üksikutel õigusaktidel põhinev struktuur ei taga vajalikku järjepidevust eri statistikavaldkondade vahel ega soodusta integreeritud lähenemist ettevõtlusstatistika arendamisele, tegemisele ja levitamisele. Euroopa ettevõtlusstatistika järjepidevuse tagamiseks ja vastavate statistiliste protsesside integreerimise lihtsustamiseks tuleks luua ühine õigusraamistik. (3)Paremini integreeritud statistilised protsessid, mis põhinevad ühistel metoodikapõhimõtetel, mõistetel ja kvaliteedikriteeriumidel, peaksid andma tulemuseks ühtlustatud statistika, mis käsitleb liidu ettevõtlussektori struktuuri, majandustegevusi, tehinguid ja toimimist ning vastab kasutajate vajaduste rahuldamiseks vajalikule asjakohasuse ja täpsuse tasemele. (4)Rahvusvahelised juhendid, nt Frascati käsiraamat teadus- ja arendustegevuse statistika kohta ja Oslo käsiraamat, mis käsitleb innovaatikaandmeid ning ÜRO, OECD, Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude rahvusvaheliste või rahvusüleste organisatsioonide sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid, on Euroopa ettevõtlusstatistika jaoks olulise tähtsusega. Selliseid juhendeid tuleks võimalust mööda järgida liidu statistika arendamisel, tegemisel ja levitamisel ning ka Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku tegevuses, et tagada liidu statistika võrreldavus liidu peamiste rahvusvaheliste partnerite koostatud statistikaga. Liidu standardeid, lepinguid ja suuniseid tuleks aga järjepidevalt rakendada teemade „Teadus- ja arendustegevuse sisendid“ ja „Innovaatika“ alla kuuluva Euroopa ettevõtlusstatistika kogumisel. (5)Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormus peaks olema võimalikult piiratud, võttes võimalusel arvesse muid andmeallikaid peale uuringute. Ettevõtjate halduskoormuse leevendamiseks peaks olema võimalik kehtestada erinevaid andmenõudeid sõltuvalt liikmesriikide ettevõttemajanduste suurusest ja tähtsusest. (6)Euroopa statistikasüsteemi (ESS) 2020. aasta visioonis on kirjas, et andmeid tuleks kasutada statistikavaldkondade üleselt, et paremini analüüsida uusi nähtusi (nt üleilmastumist) ja olla kasulikum liidu olulise mõjuga poliitikasuundade jaoks. Andmeväljastus peaks tuginema Euroopa statistikasüsteemi tõhusatele ja usaldusväärsetele statistilistele protsessidele. Ettevõtlusstatistika ühise õigusraamistiku laiem kohaldamisala peaks võimaldama mitmest allikast pärit sõltumatute koostamisprotsesside integreerimist. (7)Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programm (MEETS), mis kinnitati Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1297/2008/EÜ ja mis oli käigus aastatel 2009–2013, oli suunatud ettevõtlus- ja kaubandusstatistika toetamisele uute andmevajadustega kohanemisel ja süsteemi kohandamisel ettevõtlusstatistika tegemise tarbeks. Selle programmi järeldused ja soovitused, mis käsitlevad prioriteete ja uusi näitajate kogumeid, ettevõtlusstatistika raamistiku ühtlustamist, ettevõtlus- ja kaubandusstatistika tegemise tõhustamist ning Intrastati kaasajastamist, tuleks vormida õiguslikult siduvateks säteteks. (8)Euroopa ettevõtlusstatistika raamistikus valitseb vajadus paindlikuma lähenemisviisi järele, et muuta võimalikuks kohanemine metoodika arenguga ning õigeaegne reageerimine kasutajate uutele ja nõuetekohaselt põhjendatud andmevajadustele, mis on tingitud muutuvast majanduskeskkonnast ning süvenevast üleilmastumisest ja ettevõtlusmaastiku keerukusest. Selliseid edasisi kohandamisi peaks toetama nõuetekohane kulude-tulude analüüs ja uued andmetele esitatavad nõuded ei tohiks anda liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust või -kulu. (9)Riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite ja EuroGroupsi registri roll peaks laienema peamiseks Euroopa ettevõtlusstatistika kogumise ja koostamise infrastruktuuriks. Riiklikke statistilisi ettevõtlusregistreid tuleks kasutada teabeallikana ettevõtjate ja nende demograafia statistilisel analüüsimisel, vaatlusaluse populatsiooni määratlemiseks ning haldusallikatega ühenduse loomiseks. (10)Riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite ja EuroGroupsi registri rolli tagamiseks tuleks kõigi asjaomaste üksuste jaoks kindlaks määrata ja kasutusele võtta ühtne tunnus. (11)Ettevõtete kontsernide kindel piiritlemine EuroGroupsi registris ajakohaste ja usaldusväärsete andmetega tuleks saavutada ühtlustatud kriteeriumide kasutamisega ning ettevõtete kontsernidesse kuuluvate juriidiliste üksuste vahelisi kontrollsuhteid käsitleva teabe regulaarse ajakohastamisega. (12)Euroopa statistikasüsteemi statistika koostamise protsesside tõhususe suurendamiseks ja andmeesitajate koormuse vähendamiseks peaks riikide statistikaasutustel olema õigus pääseda viivitamata ja tasuta juurde kõigile riiklikele haldusdokumentidele, neid kasutada ja integreerida need statistikaga, niivõrd kui see on vajalik Euroopa ettevõtlusstatistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17a sätetele.

(13)Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika võrdlusraamistik. Eelkõige nõutakse nimetatud määruses ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist. (14)Euroopa ettevõtlusstatistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks või selle kvaliteedi parandamiseks tuleks lubada mikroandmete vahetamist ja juurdepääsu nendele riiklikele statistikaasutustele, kes koostavad ettevõtlusstatistikat ja haldavad Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustikku. Mikroandmete vahetus peaks seetõttu piirduma nõuetekohaselt põhjendatud juhtudega. (15)Kaupade liidusisest eksporti käsitlevate mikroandmete vahetamisel põhineva täiendava andmeallika loomine koos võimalusega kasutada uuenduslikke metoodikaid suurendab liikmesriikide paindlikkust liidusisese kaubavahetuse statistika koostamisel, võimaldades neil seega vähendada ettevõtjate koormust andmeesitamisel. Andmevahetuse eesmärk on Euroopa rahvusvahelist kaubavahetust käsitleva statistika tõhus arendamine, tegemine ja levitamine või selle kvaliteedi parandamine. (16)Liidu ja kolmandate riikide vaheliste või mitmepoolsete kaubandus- ja investeerimislepingute alased läbirääkimised ning nende rakendamine ja läbivaatamine eeldavad liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kaubavoogusid käsitleva vajaliku statistilise teabe komisjonile kättesaadavaks tegemist. (17)Tihe side statistiliste andmete kogumise ja käibemaksuga seotud fiskaalformaalsuste vahel liikmesriikide vahelise kaubavahetuse kontekstis peab säilima. Tänu sellele sidemele on eelkõige võimalik teha liidusisese kaubavahetuse statistika tarbeks kindlaks eksportijaid ja importijaid ning kontrollida kogutud andmete kvaliteeti. (18)Kaupade piiriülese liikumise, eelkõige kolmandatest riikidest liitu ja vastupidi toimuva liikumise suhtes kehtib tollijärelevalve vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 sätetele. Selliseid liikumisi käsitlev teave või dokumendid on tolliasutuste valduses või neile kättesaadavad. Tollideklaratsioonidega seotud või neil põhinevat teavet või dokumente tuleks kasutada liidu kaubavahetuse statistika tegemiseks. (19)Rahvusvahelise kaubavahetuse statistika koostamiseks ja selle statistika kvaliteedi parandamiseks peaks liikmesriikide statistikaasutustel olema võimalus vahetada kaupade impordi- ja ekspordiandmeid, mis hõlmavad rohkem kui ühe liikmesriigi tolliasutusi. (20)Aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmiseks, eriti seoses siseturu toimimisega, peaks komisjoni käsutuses olema täielik, ajakohane ja usaldusväärne teave kaupade tootmise ja teenuste osutamise kohta liidus ning rahvusvaheliste kaubavoogude kohta. Sellist teavet vajavad ka ettevõtjad, et jälgida oma turgusid ja nende rahvusvahelist mõõdet. (21)Liidu ettevõtjate tootlikkuse mõõtmiseks ei ole vaja esitada tegevusvaldkondade järgi struktureeritud ettevõtlusstatistikat. Eelkõige valitseb üha suurenev nõudlus teenindussektori statistika järele, kuna see on tänapäeva majanduselu kõige dünaamilisem sektor, eriti seoses kasvu- ja tööhõivepotentsiaaliga ning suhete tõttu töötleva tööstusega. Teenustekaubanduse statistika on väga tähtis teenuste siseturu toimimise jälgimiseks ja teenustekaubanduse tõkete mõju hindamiseks. (22)Strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide suunas liikumise jälgimine liikmesriikide ja liidu tasandil eeldab sellist ühtlustatud statistikat liidu majanduse kohta, mis puudutab teadus- ja arendustegevust, innovaatikat, infoühiskonna turupõhiseid ja turuväliseid tegevusalasid ning ettevõtlusmaastikut tervikuna, eriti seoses ettevõtluse demograafiaga ja tööhõivega turupõhises tegevuses. Selline teave aitab otsusetegijatel teha põhjendatud poliitilisi otsuseid, et arendada välja teadmistel ja innovaatikal põhinev majandus, parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu ühtsele turule ning edendada ettevõtlusvaimu ja konkurentsivõimet. (23)Majanduspoliitika koordineerimine liidus ja euroalal ning teabe andmine ühtse turu majandustegevuses osalejatele eeldab võrreldavaid andmeid tööturu suundumuste kohta, sh statistika tööjõukulude, töötasude ning täidetud ja vabade töökohtade arvu kohta. Peale selle moodustab elukestev õpe tähtsa osa kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanenud tööjõu väljakujundamisest ja edendamisest ning erilist tähelepanu tuleks pöörata ettevõtete juures toimuvale kutseõppele kui elukestva õppe ühele peamisele sisendile. Selliseid andmeid kogutakse peamiselt ettevõtjate käest ning neid andmeid tuleks edaspidi reguleerida ja muu ettevõtlusstatistikaga paremini integreerida. Andmed tööjõukulude taseme ja koosseisu ning töötasude struktuuri ja jaotumise kohta on vajalikud liidu majanduse keskpika perioodi arengusuundade hindamiseks. Andmed tööjõukulude muutumise ja vabade töökohtade kohta on vajalikud liidu majanduse lühiajaliseks jälgimiseks, sh rahapoliitika eesmärgil. Andmeid ettevõtjate investeerimise kohta jätku-kutseõppesse ning sellise koolituse iseloomu ja mahu kohta, samuti teavet ettevõtjate kutseõppestrateegiate kohta on vaja selleks, et jälgida, kuidas rakendatakse liidu strateegiat koostöö tugevdamiseks kutsehariduse ja -õppe valdkonnas. (24)Innovaatikat ning teadus- ja arendustegevust käsitlev statistika on vajalik sellise poliitika arendamiseks ja jälgimiseks, mille eesmärk on tugevdada liikmesriikide konkurentsivõimet ning suurendada nende keskpikka ja pikaajalist potentsiaali aruka majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks. Üha laienev digitaalmajandus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sagedasem kasutus on samuti ühed peamistest liidu konkurentsivõime ja majanduskasvu allikatest ning statistilised andmed on vajalikud vastavate strateegiate ja poliitikasuundade toetamiseks. (25)Ettevõtlusstatistika on vajalik ka rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise loomiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 kohaselt. (26)Rahvusvahelise teenustekaubanduse statistika, mida on vaja liidu ja euroala maksebilansi koostamiseks, määratletakse komisjoni (Eurostat) ja Euroopa Keskpanga tihedas koostöös. (27)Usaldusväärne ja ajakohane statistika on vajalik iga liikmesriigi majandusarengut käsitlevate aruannete koostamiseks liidu majanduspoliitika raamistikus. Euroopa Keskpangal on vaja kiiresti kättesaadavat kiirstatistikat liikmesriikide majandusarengu hindamiseks ühtse rahapoliitika raames. (28)Andmetele esitatavate nõuete puhul tuleks lisaks majandust tervikuna käsitleva ettevõtlusstatistika esitamise põhimõttele võtta võimalust mööda arvesse lihtsustavaid meetmeid, mis kergendaksid suhteliselt väikeste liikmesriikide ettevõttemajanduste koormust vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele. (29)Rahvusvahelisi standardeid, näiteks statistiliste andmete ja metaandmete vahetuse (SDMX) algatus, ja Euroopa statistikasüsteemi raames välja töötatud statistilisi või tehnilisi standardeid näiteks metaandmete ja valideerimise kohta tuleks kasutada asjakohasel määral ka Euroopa ettevõtlusstatistika huvides. Euroopa statistikasüsteemi komitee (ESSC) on toetanud Euroopa statistikasüsteemi kvaliteediaruannete standardit kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 12. Need standardid peaksid aitama kaasa kvaliteedi tagamise ja kvaliteediaruandluse ühtlustamisele käesoleva määruse alusel. (30)Selleks et võtta arvesse majanduslikku ja tehnilist arengut, tuleks komisjonile anda õigus võtta aluslepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte I ja II lisas esitatud konkreetsete teemade ning kaupade liidusisese ekspordi kaetuse määra kohta. Ühtlasi peaks komisjonil olema õigus täiendada konkreetseid teemasid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, innovaatikat ja üleilmseid väärtusahelaid käsitleva dünaamilise ettevõtlusstatistika sisu ja näitajatega ning maksu- ja tolliasutustele esitatava täpse teabega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (31)Selleks et tagada ühetaolised tingimused nõuete teatavate osade tehnilisel rakendamisel, sh seoses andmeedastuse vormi, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmete ja konfidentsiaalsete andmete vahetamise menetlusega Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustikuga seotud otstarbel, tuleks andmete ja metaandmete edastamise, andmete kvaliteedi ja metaandmete aruannete esitamise ja erandite tegemise rakendamisvolitused anda komisjonile. Samal otstarbel tuleks komisjonile anda täiendavad rakendamisvolitused seoses liidusisese kaubavahetuse statistika eesmärgil toimuva andmeedastuse vormi, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmete ja konfidentsiaalsete andmete vahetamise menetlusega, asjaomaste metaandmete tehniliste üksikasjadega, kaupade liidusisest eksporti käsitleva ja importivale liikmesriigile esitatava statistilise teabe kogumise ja koostamise ajakava ja üksikasjadega, kaupade liidusisese ekspordi kaetuse määra rakendamise üksikasjadega, kaupade liidusisese ekspordi uuringute kaudu kogutud ja importivale liikmesriigile esitatavate mikroandmete statistiliste andmeelementidega ning vastavate lihtsustustega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (32)Vajaduse korral peaks komisjon tegema kulude-tulude analüüsi ja tagama, et ükski temapoolne meede ei põhjusta liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust, kui võtta arvesse andmekasutajate eeldatavat kasu.

(33)Komisjon võib kehtestada käesoleva määruse või selle raames vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldamise suhtes erandeid, kui asjaomane kohaldamine tingib suuri muudatusi liikmesriigi statistikasüsteemis seoses täiendavate uuringute korraldamisega või statistika tegemise süsteemi põhjaliku kohandamisega uute andmeallikate kasutuselevõtuks või eri allikate kombineerimiseks. (34)Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on Euroopa ettevõtlusstatistika ühtse raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda ühtlustamise ja võrreldavusega seotud põhjustel paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (35)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 184/2005 sätestatud meetmeid tuleks muuta seoses viidetega rahvusvahelisele teenustekaubandusele. (36)Käesolevas määruses sätestatud meetmed peaksid asendama nõukogu määruses (EMÜ) nr 3924/91, nõukogu määruses (EÜ) nr 1165/98, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EÜ) nr 1608/2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 48/2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 638/2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) 808/2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 716/2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 177/2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 295/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 471/2009 sätestatud meetmed. Seega tuleks nimetatud õigusaktid tunnistada kehtetuks. (37)Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud. (38)Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Sisu Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine õigusraamistik: (a)ettevõtete struktuuri, majandustegevust ja tulemuslikkust käsitleva Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks ning liidu majanduse rahvusvaheliste tehingute ja teadus- ja arendustegevuse (Euroopa ettevõtlusstatistika) tarbeks; (b)Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku ja EuroGroupsi registri tarbeks. Artikkel 2 Mõisted 1.Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid. (a)„Statistiline üksus“ – statistilised üksused nõukogu määruse (EMÜ) nr 696/93 lisa kohaselt. (b)„Aruandeüksus“ – andmeid esitav üksus. (c)„Valdkond“ – üks või mitu andmekogumit, mis on korrastatud konkreetsete teemade hõlmamiseks.

(d)„Teema“ ja „konkreetne teema“ – statistiliste üksuste kohta koostatava teabe sisu. Konkreetsed teemad on teemadest üksikasjalikumad. Üks teema hõlmab mitut konkreetset teemat. (e)„Muutuja“ – vaadeldava üksuse omadus, millel võib olla rohkem kui üks väärtuste kogum. (f)„Omadus“ – objekti või objektide kogumi tunnuse abstraktsioon. (g)„Turupõhine tegevus“ ja „turuväline tegevus“ – määruses (EL) nr 549/2013 määratletud tegevused. (h)„Turupõhine tootja“ ja „turuväline tootja“ – määruses (EL) nr 549/2013 määratletud tootjad. (i)„Riikide statistikaasutused“ – liikmesriikide määratud riiklikud statistikaametid ja teised siseriiklikud asutused, kes vastutavad Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõigete 1 ja 2 kohaselt. (j)„Autoriteetne allikas“ – riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite ja EuroGroupsi registri andmeid sisaldavate andmekirjete ainus esitaja vastavalt artiklis 16 osutatud kvaliteedistandarditele. (k)„Mikroandmed“ – eristatavate aruandeüksuste või statistiliste üksuste omaduste üksikvaatlused või -mõõtmised. (l)„Kasutamine statistilistel eesmärkidel“ – kasutamine eranditult statistiliste tulemuste või statistiliste analüüside arendamiseks ja tegemiseks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 3 lõike 8 kohaselt. (m)„Konfidentsiaalsed andmed” – määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 3 lõikes 7 määratletud andmed. (n)„Maksuhaldur“ – nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamise eest vastutav asutus liikmesriigis. (o)„Tolliasutused” – määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud tolliasutused. 2.Artiklite 11 kuni 15 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„Eksportiv liikmesriik“ – liikmesriik, kelle statistiliselt territooriumilt eksporditakse kaupa nende sihtkohta importivas liikmesriigis. (b)„Importiv liikmesriik“ – liikmesriik, kelle statistilisele territooriumile imporditakse kaupa eksportivast liikmesriigist. (c)„Kaubad“ – kõik vallasasjad, kaasa arvatud elektrivool ja maagaas. Artikkel 3 Kohaldamisala 1.Euroopa ettevõtlusstatistika hõlmab järgmist: (a)statistiliste üksuste struktuur, majandustegevus ja tulemuslikkus, nende teadus- ja arendustegevus ja innovaatika, nende IKT kasutamine ja e-kaubandus ning üleilmsed väärtusahelad;

(b)tööstustoodete tootmine ja teenuste osutamine ning rahvusvaheline kauplemine kaupade ja teenustega. 2.Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustik hõlmab riiklikke ettevõtlusregistreid ja EuroGroupsi registrit ning nendevahelist andmevahetust. (a)Riiklikud statistilised ettevõtlusregistrid hõlmavad järgmist: i) kõik majandustegevusega tegelevad ettevõtjad, kes osalevad sisemajanduse koguprodukti (SKP) loomises, ning nende kohalikud üksused; ii)juriidilised üksused, millest need ettevõtjad koosnevad; iii)tegevusalaüksused või NACE kood vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 sätetele ning iga sellise tegevusalaüksuse suurus, mis kuulub ettevõtja alla, millel on oma suuruse tõttu märkimisväärne mõju (riiklikele) koondandmetele; iv)ettevõtete kontsernid. (b)EuroGroupsi registrid hõlmavad järgmist: i)kõik majandustegevusega tegelevad ettevõtjad, kes osalevad sisemajanduse koguprodukti (SKP) loomises ja kuuluvad hargmaiste ettevõtete kontserni; ii)juriidilised üksused, millest need ettevõtjad koosnevad; iii)hargmaiste ettevõtete kontsernid. (c)Kodumajapidamised ei kuulu Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku kohaldamisalasse, kui nende toodetavad kaubad ja osutatavad teenused on ette nähtud nende enda tarbeks või hõlmavad oma vara rendileandmist. (d)Välisriikide ettevõtjate kohalikud üksused, mis ei moodusta eraldiseisvaid juriidilisi isikuid (filiaale) ning mis on määruse (EL) nr 549/2013 kohaselt liigitatud kvaasikorporatiivseteks ettevõteteks, loetakse ettevõtjateks riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite ja EuroGroupsi registri kasutamisel. (e)Ettevõtete kontsernid tehakse kindlaks nende juriidiliste üksuste vaheliste kontrollsuhete kaudu vastavalt määrusele (EL) nr 549/2013. (f)Riiklikele statistilistele ettevõtlusregistritele ja EuroGroupsi registrile osutamisel kohaldatakse käesolevat määrust ainult selliste üksuste suhtes, mis tegelevad täielikult või osaliselt majandustegevusega. Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku mõistes loetakse majandustegevuseks igasugune tegevus, mis hõlmab toodete ja teenuste pakkumist asjaomasel turul. Majandustegevuseks võib pidada ka varade ja/või kohustuste omamist. Ka turuväliseid teenuseid, millega osaletakse sisemajanduse kogutoodangu loomisel, samuti otsest ja kaudset osalust tegutsevates juriidilistes üksustes loetakse Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku mõistes majandustegevuseks. Majanduslikult passiivsed juriidilised üksused moodustavad ettevõtte osa ainult koos majanduslikult aktiivsete juriidiliste üksustega. (g)Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku statistilised üksused määratletakse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 696/93 lisale ja käesolevas artiklis kindlaks määratud piirangutele. II PEATÜKK ANDMEALLIKAD Artikkel 4 Andmeallikad ja meetodid

1.Liikmesriigid teevad artiklites 6 ja 7 osutatud statistikat ja koostavad artiklis 9 osutatud riiklikke statistilisi ettevõtlusregistreid mis tahes asjakohaseid andmeallikaid kasutades, vältides samal ajal liigset koormust andmeesitajatele ning võttes nõuetekohaselt arvesse riikide statistikaasutuste kulutasuvust. Riikide statistikaasutused võivad käesoleva määruse kohaselt nõutud statistika tegemiseks ja riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite koostamiseks kasutada järgmisi andmeallikaid: (a)uuringud; aruandeüksused on liikmesriikide nõudmisel kohustatud esitama ajakohast, täpset ja täielikku teavet, mis on vajalik statistika tegemiseks ja riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite koostamiseks käesoleva määruse alusel; (b)haldusdokumendid, sh maksu- ja tolliasutustelt saadud teave; (c)vahetatud mikroandmed; (d)muud asjakohased teabeallikad, mis vastavad artiklis 16 osutatud kvaliteedikriteeriumidele, kaasa arvatud olemasolevate andmeallikate kombinatsioonid. 2.Kui nõutud statistikat ei ole võimalik teha lõikes 1 osutatud andmeallikate abil, mis vastavad artiklis 16 osutatud kvaliteedikriteeriumidele, võivad liikmesriigid kasutada nimetatud statistika tegemiseks teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistilisi hindamis- või imputeerimismeetodeid. Artikkel 5 Juurdepääs haldussokumentidele ja teabe edastamine 1.Vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 17a sätestatud põhimõtetele on riikide statistikaasutustel ja komisjonil (Eurostat) õigus pääseda viivitamata ja tasuta juurde kõigile haldusdokumentidele, neid kasutada ja integreerida need dokumendid muude andmeallikatega, et täita statistikanõudeid käesoleva määruse alusel ning ajakohastada riiklikke statistilisi ettevõtlusregistreid ja EuroGroupsi registrit. Riikide statistikaasutuste ja komisjoni (Eurostat) juurdepääs piirdub haldusdokumentidega, mis kuuluvad nende enda avalikku haldussüsteemi. 2.Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, annab iga liikmesriigi maksuhaldur riigi statistikaasutusele teavet kaupade ekspordi ja impordi kohta. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artikli 21 kohaselt, et määrata kindlaks täpne maksuhaldurite esitatav teave. 3.Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, annab iga liikmesriigi tolliasutus riigi statistikaasutusele teavet kaupade ekspordi ja impordi kohta. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artikli 21 kohaselt, et määrata kindlaks täpne tolliasutuste esitatav teave. 4.Rahvusvahelise kaubavahetuse statistika koostamiseks ja selle statistika kvaliteedi parandamiseks võivad asjaomaste liikmesriikide statistikaasutused vahetada oma tolliasutustelt saadud andmeid kaupade impordi ja ekspordi kohta, eelkõige juhul, kui asjaomane eksport või import hõlmab rohkem kui ühe liikmesriigi tolliasutusi. 5.Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt, et täpsustada käesoleva artikli kohase andmevahetuse üksikasju. III PEATÜKK ETTEVÕTLUSSTATISTIKA Artikkel 6 Andmetele esitatavad nõuded 1.Euroopa ettevõtlusstatistika hõlmab järgmisi valdkondi:

(a)lühiajaline ettevõtlusstatistika; (b)ettevõtlusstatistika riigi tasandil; (c)piirkondlik ettevõtlusstatistika; (d)statistika rahvusvahelise tegevuse kohta. 2.Valdkonnad hõlmavad üht või mitut järgmistest teemadest, mida on lähemalt kirjeldatud I lisas: (a)ettevõtlus; (b)üleilmsed väärtusahelad; (c)IKT kasutamine ja e-kaubandus; (d)innovaatika; (e)rahvusvaheline kaubavahetus; (f)rahvusvaheline teenustekaubandus; (g)investeeringud; (h)tööjõusisendid; (i)väljundid ja tulemuslikkus; (j)load; (k)hinnad; (l)ostutehingud; (m)teadus- ja arendustegevuse sisendid. 3.Teemade perioodilisus on sätestatud II lisas. 4.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte artikli 21 kohaselt, et muuta I lisas esitatud konkreetseid teemasid ning täpsustada konkreetsete teemade „Innovaatika“, „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ ja „Üleilmsed väärtusahelad“ sisu ja omadusi.

5.Kasutades õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte, tagab komisjon, et täidetud on järgmised kolm tingimust. (a) Delegeeritud õigusaktide eesmärk on kulusid ja koormust tasakaalustada või vähendada ning nendega ei tohi mingil juhul kaasneda märkimisväärset lisakoormust liikmesriikidele või andmeesitajatele. (b)Viie järjestikuse aasta jooksul lisatakse või asendatakse olemasolevas delegeeritud õigusaktis mitte rohkem kui üks konkreetne teema valdkonnas „Lühiajaline ettevõtlusstatistika“, mitte rohkem kui viis konkreetset teemat valdkonnas „Ettevõtlusstatistika riigi tasandil“, mitte rohkem kui kaks konkreetset teemat valdkonnas „Piirkondlik ettevõtlusstatistika“ ning mitte rohkem kui kaks konkreetset teemat valdkonnas „Statistika rahvusvahelise tegevuse kohta“. Maksimumnõuet ei kohaldata muudatuste suhtes, mis tulenevad lepingutest, aluslepingutest, konventsioonidest ja rahvusvahelistelt institutsioonidelt, kuhu Euroopa Liit kuulub, ning muutuste suhtes, mis on tingitud rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise raamatupidamistavade muutmisest määruse (EÜ) nr 549/2013 kohaselt ja maksebilansistatistika raamatupidamistavade muutmisest määruse (EÜ) nr 184/2005 kohaselt.Dünaamilise ettevõtlusstatistika konkreetsete teemade omaduste arv ei tohi kahe järjestikuse vaatlusperioodi jooksul märkimisväärselt suureneda ega ületada käesoleva määruse rakendamise esimesel aastal kehtinud omaduste arvu. (c) Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vähemalt 15 kuud enne andmete vaatlusperioodi lõppu, v.a teemade „Innovaatika“ ja „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ puhul, kus delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt vähemalt kuus ja kaksteist kuud enne andmete vaatlusperioodi lõppu. Artikkel 7 Andmetele esitatavate nõuete tehnilised üksikasjad 1.Liikmesriigid koostavad andmed iga I lisas loetletud konkreetse teema kohta. Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte, et täpsustada järgmisi käesoleva määruse alusel edastatavaid andmeelemente, nende tehnilist määratlust ja lihtsustusi: (a)muutujad (v. a konkreetsete teemade „Innovaatika“, „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ ja „Üleilmsed väärtusahelad“ puhul); (b)statistiline üksus; (c)mõõtühik; (d)vaatlusperiood; (e)statistiline populatsioon (sh turupõhiste/turuväliste tegevuste või tootjatega seotud nõuded); (f)liigitused (sh toodete, riikide ja territooriumide ning tehinguliikide loetelud) ja jaotused; (g)üksikandmete edastamine vabatahtlikkuse alusel; (h)lähendatud väärtuste kasutamine ja kvaliteedinõuded; (i)andmeedastuse tähtaeg; (j)esimene vaatlusperiood; (k)statistiline kaal ja baasaasta muutmine valdkonnas „Lühiajaline ettevõtlusstatistika“; (l)tehnilised üksikasjad teema „Rahvusvaheline kaubavahetus“ puhul. 2.Lõikes 1 osutatud volituste kasutamisel seoses lihtsustustega võtab komisjon vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele arvesse ettevõttemajanduste suurust ja tähtsust, et leevendada ettevõtjate koormust. Lisaks tagab komisjon, et säilitatakse vajalik sisend rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise raamatupidamistavade koostamiseks määruse (EÜ) nr 549/2013 kohaselt ja maksebilansistatistika raamatupidamistavade koostamiseks määruse (EÜ) nr 184/2005 kohaselt. Rakendusaktid, v.a käesoleva määruse esmakordset kohaldamist reguleerivad rakendusaktid, võetakse I lisas loetletud teemade puhul vastu vähemalt 15 kuud enne andmete vaatlusperioodi lõppu. Teemade „Innovaatika“ ja „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ puhul võetakse rakendusaktid vastu vastavalt vähemalt kuus ja kaksteist kuud enne andmete vaatlusperioodi lõppu.

3.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. IV PEATÜKK ETTEVÕTLUSREGISTRID Artikkel 8 Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustik 1.Komisjon (Eurostat) loob EuroGroupsi registri hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta statistiliseks otstarbeks liidu tasandil. 2.Liikmesriigid moodustavad riiklikul tasandil ühe või mitu ühtlustatud riiklikku statistilist ettevõtlusregistrit, mida kasutatakse statistiliste vaatluste ettevalmistamisel ja koordineerimisel ning teabeallikana ettevõtete ja nende demograafia statistilisel analüüsimisel, haldusandmete koondamisel ning statistiliste üksuste kindlakstegemisel ja koostamisel. 3.Liikmesriigid ja komisjon (Eurostat) vahetavad andmeid vastavalt Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku vajadustele artikli 10 sätete kohaselt. 4.Riiklikud statistilised ettevõtlusregistrid ja EuroGroupsi register on Euroopa statistika tegemise autoriteetne allikas kvaliteetsete, järjekindlate ja koordineeritud registriandmete saamiseks käesoleva määruse artikli 16 kohaselt. Riiklikud statistilised ettevõtlusregistrid on autoriteetne allikas riiklike registriandmete saamiseks. EuroGroupsi register on Euroopa statistikasüsteemi registriandmete autoriteetne allikas ettevõtlusstatistika puhul, mis vajab piiriüleste teabepäringute kooskõlastamist. Artikkel 9 Nõuded Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustikule 1.Artikli 8 kohaselt Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustikku kuuluvad statistilisi ja juriidilisi üksuseid iseloomustavad järgmised elemendid, mida on lähemalt kirjeldatud III lisas: (a)registri konkreetsed teemad ja kordumatu tunnus; (b)kestus ja perioodilisus. 2.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 21, et muuta III lisas esitatud konkreetseid teemasid nii, et need vastaksid asjakohasele tehnilisele ja majanduslikule arengule ning kasutajate uutele vajadustele. 3.Kasutades III lisa muutmise õigust, tagab komisjon, et täidetud on järgmised kaks tingimust: (a)delegeeritud õigusaktiga ei tekitata liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakulu ega -koormust; (b)viie järjestikuse aasta jooksul lisatakse või asendatakse delegeeritud õigusaktiga mitte rohkem kui üks konkreetne teema. 4.Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt, et täpsustada registri iga konkreetse teema kirjeldavaid üksikasju.

Artikkel 10 Konfidentsiaalsete andmete vahetamine ja juurdepääs nendele vastavalt Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku vajadustele 1.Liikmesriigid vahetavad konfidentsiaalseid andmeid järgmiselt. (a)Hargmaiste ettevõtete kontsernide ja neisse kuuluvate üksuste konfidentsiaalsete andmete vahetamine toimub artikli 9 lõike 4 kohaselt üksnes statistilisel otstarbel ning EuroGroupsi registri tegemisse panustavate eri liikmesriikide statistikaasutuste töötajate vahel nii, et teabe vahetamine tagab hargmaiste ettevõtete kontserne käsitleva teabe kvaliteedi liidus. Sellist andmete vahetamist võib teha andmeesitamise koormuse vähendamiseks. (b)Kui andmete vahetamine peab tagama hargmaiste ettevõtete kontserne käsitleva teabe kvaliteedi liidus, võivad konfidentsiaalsete andmete vahetamises osaleda riikide keskpangad, kuid üksnes statistilistel eesmärkidel. 2.Komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid vahetavad konfidentsiaalseid andmeid järgmiselt. (a)Riikide statistikaasutused edastavad hargmaiste ettevõtete kontsernide ja neisse kuuluvate üksuste andmed artikli 9 lõike 4 kohaselt komisjonile (Eurostatile), et esitada üksnes statistilistel eesmärkidel teavet hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta liidus. (b)Üksnes statistilistel eesmärkidel esitatavate andmete järjepideva registreerimise tagamiseks edastab komisjon (Eurostat) liikmesriigi asjaomastele statistikaasutustele andmed hargmaiste ettevõtete kontsernide ja neisse kuuluvate üksuste kohta, kui vähemalt üks selle kontserni juriidiline üksus asub selle liikmesriigi territooriumil. (c)Selleks et tagada tõhusus ja kvaliteet EuroGroupsi registri koostamisel statistiliseks otstarbeks, edastab komisjon (Eurostat) riikide statistikaasutuste töötajatele, kes tegelevad EuroGroupsi registri koostamisega, andmed kõigi hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta, kes on kantud EuroGroupsi registrisse, ja neisse kontsernidesse kuuluvate üksuste kohta. 3.Komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid vahetavad konfidentsiaalseid andmeid juriidiliste üksuste kindlakstegemiseks järgmiselt. (a)Riikide statistikaasutused edastavad inkorporeeritud juriidilisi üksusi käsitlevad andmed artikli 9 lõike 4 kohaselt komisjonile (Eurostat) ainsa eesmärgiga kordumatult tuvastada juriidilised üksused liidus. (b)Selleks et tagada tõhusus ja kvaliteet EuroGroupsi registri koostamisel, edastab komisjon (Eurostat) iga liikmesriigi statistikaasutusele juriidilisi üksusi käsitlevad andmed artikli 9 lõike 4 kohaselt, ainsa eesmärgiga tuvastada juriidilised üksused liidus. 4.Komisjon (Eurostat) ja keskpangad võivad vahetada konfidentsiaalseid andmeid järgmiselt. Konfidentsiaalsete andmete vahetamine võib üksnes statistilistel eesmärkidel toimuda komisjoni (Eurostat) ja riikide keskpankade vahel ning komisjoni (Eurostat) ja Euroopa Keskpanga vahel, kui vahetuse eesmärk on tagada hargmaiste ettevõtete kontserne käsitleva teabe kvaliteet liidus ja kui asjaomase liikmesriigi statistikaasutus on selleks sõnaselgelt loa andnud. 5.Selleks et tagada käesoleva artikli alusel vahetatud andmete üksnes statistilistel eesmärkidel kasutamine, antakse komisjonile õigus võtta vastu rakendusakte, milles on sätestatud selliste andmete vormi, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmed ja andmete vahetamise menetlus kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 6.Kui komisjon (Eurostat), riikide statistikaasutused, riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank saavad konfidentsiaalseid andmeid üksuste kohta, mis paiknevad riigi territooriumil või väljaspool seda, siis käesoleva artikli kohaselt käsitlevad nad kõnealust teavet konfidentsiaalsena kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Konfidentsiaalsete andmete edastamine riikide statistikaasutuste ja komisjoni (Eurostati) vahel toimub üksnes Euroopa statistika tegemiseks vajalikul määral. Muuks andmete edastamiseks peab olema andmed kogunud liikmesriigi ametiasutuse selgesõnaline luba. V PEATÜKK KONFIDENTSIAALSETE ANDMETE VAHETUS LIIDUSISESE KAUBAVAHETUSE STATISTIKAGA SEOTUD OTSTARBEL Artikkel 11

Konfidentsiaalsete andmete vahetamine 1.Kaupade liidusisest eksporti käsitlevate konfidentsiaalsete andmete vahetamine liikmesriikide vahel toimub üksnes statistilistel eesmärkidel ja riikide statistikaasutuste vahel, kes panustavad liidusisese kaubavahetuse statistika arendamisse, tegemisse ja levitamisse. Artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmetele esitatavate nõuete tehnilised üksikasjad kehtivad ka konfidentsiaalsete andmete vahetamise suhtes käesoleva peatüki kohaselt. 2.Eksportiva liikmesriigi statistikaasutus esitab importiva liikmesriigi statistikaasutusele kaupade liidusisest eksporti sellesse liikmesriiki käsitleva statistilise teabe vastavalt artikli 12 sätetele. 3.Eksportiva liikmesriigi statistikaasutus esitab importiva liikmesriigi statistikaasutusele metaandmed, mis mis on seotud vahetatud andmete kasutamisega statistika koostamisel. 4.Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte, et määrata kindlaks lõikes 3 osutatud asjakohasteks metaandmeteks loetav teave ning kõnealuse teabe ja lõikes 2 osutatud statistilise teabe esitamise ajakava vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. 5.Eksportiva liikmesriigi statistikaasutuse taotlusel võib importiv liikmesriik esitada eksportiva liikmesriigi statistikaasutusele mikroandmed eksportivast liikmesriigist imporditud kaupade liidusisese impordi kohta. Artikkel 12 Vahetatav statistiline teave 1. Artikli 11 lõikes 2 osutatud statistiline teave sisaldab järgmisi andmeid: (a)uuringute käigus kogutud mikroandmed; (b)andmed, mis on koostatud erikaupade või -liikumiste kohta muude andmeallikate kui uuringute põhjal, ning (c)andmed, mis on koostatud tollideklaratsioonide andmete põhjal. 2.Artikli 11 lõikes 2 osutatud statistiline teave hõlmab vähemalt 95 % iga liikmesriigi liidusisese kaupade ekspordi koguväärtusest kõigisse teistesse liikmesriikidesse. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks ning vähendada nimetatud kaetuse määra vastavalt tehnika ja majanduse arengule, säilitades samal ajal statistikat, mis vastab kehtivatele kvaliteedistandarditele. 3.Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakte lõikes 1 osutatud teabe kogumise ja koostamise üksikasjade täpsustamiseks ning lõikes 2 osutatud kaetuse määra rakendamise korra täiendavaks täpsustamiseks. Artikkel 13 Statistilised andmeelemendid

1.Artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud mikroandmed sisaldavad järgmisi statistilisi andmeelemente: a)importiva liikmesriigi partneroperaatorile antud individuaalne tunnusnumber vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 214;

b)vaatlusperiood; c)voog; d)kaup; e)partnerliikmesriik; f)päritoluriik; g)kaupade väärtus; h)kaupade kogus; i)tehingu liik. Artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud mikroandmed võivad sisaldada transpordiliiki, kui eksportiv liikmesriik vastavaid andmeid kogub. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakte, et täpsustada punktides a–i osutatud andmeelemente, erikaupade või -liikumiste suhtes kehtivate statistiliste andmeelementide loetelu ning artikli 12 lõike 1 punktides b ja c osutatud tollideklaratsioonide andmeid. 2.Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid eeldusel, et lihtsustamisega ei kahjustata statistika kvaliteeti. Erijuhtudel võivad liikmesriigid koguda kas piiratud kogumi lõikes 1 osutatud statistilisi andmeelemente või vähem detailset teavet mõne sellise andmeelemendi kohta. Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt, et täpsustada lihtsustamise üksikasju ja lihtsustust kasutava liidusisese ekspordi maksimumväärtust.. Artikkel 14 Vahetatud konfidentsiaalsete andmete kaitse 1.Kohaldatakse järgmisi konfidentsiaalsusnõudeid. (a)Selle eksportija mikroandmed, kelle statistilise konfidentsiaalsuse taotluse eksportiva liikmesriigi statistikaasutus artikli 18 kohaselt heaks kiitis, esitab eksportiva liikmesriigi statistikaasutus importiva liikmesriigi statistikaasutusele koos tegeliku väärtuse ja kõigi artikli 13 lõikes 1 osutatud statistiliste andmeelementidega ning märkega selle kohta, et asjaomase mikroandmekirje suhtes kehtib konfidentsiaalsuse nõue. (b)Importiva liikmesriigi statistikaasutus võib kasutada eksporti käsitlevaid konfidentsiaalseid mikroandmekirjeid liidusisese impordi statistika koostamisel. Kui importiva liikmesriigi statistikaasutus kasutab eksporti käsitlevaid konfidentsiaalseid mikroandmekirjeid, siis tagab ta, et liidusisese impordistatistika levitamisel importiva liikmesriigi statistikaasutuse poolt järgitakse eksportiva liikmesriigi statistikaasutuse antud statistilist konfidentsiaalsust. 2.Komisjonile antakse kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega õigus võtta käesoleva peatüki alusel vahetatud konfidentsiaalsete andmete kaitse tagamiseks vastu rakendusakte, milles on sätestatud selliste andmete vormi, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmed, sh lõikes 1 esitatud reeglite rakendamise üksikasjad, ning andmete vahetamise menetlus. 3.Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et hoida ära vahetatud andmete statistilise konfidentsiaalsuse nõude rikkumist ja karistada selliste õigusrikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 15 Juurdepääs vahetatud konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikel eesmärkidel Juurdepääsu vahetatud konfidentsiaalsetele andmetele võib anda teadlastele, kes teevad teaduslikul otstarbel statistilist analüüsi vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 23. Seejuures on nõutav andmed esitanud eksportiva liikmesriigi statistikaasutuse heakskiit. VI PEATÜKK KVALITEET, EDASTAMINE JA LEVITAMINE Artikkel 16 Kvaliteet 1.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatud Euroopa ettevõtlusstatistika ning riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite ja EuroGroupsi registri kvaliteet. 2.Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume. 3.Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete ja metaandmete kvaliteeti. 4.Selleks edastavad liikmesriigid: (a) iga-aastaseid kvaliteedi- ja metaandmete aruandeid edastatud andmete kohta. Mitmeaastase statistika puhul on aruannete sagedus sama, mis statistika puhul; (b) iga-aastased kvaliteedi- ja metaandmete aruanded riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite kohta. 5.Komisjon (Eurostat) esitab liikmesriikidele igal aastal aruanded EuroGroupsi registri metaandmete ja kvaliteedi kohta. 6.Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse kvaliteedi- ja metaandmete aruannete üksikasjad, sisu ja tähtajad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 7.Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) esimesel võimalusel käesoleva määruse rakendamisega seotud asjakohase teabe või muudatused, mis võivad mõjutada edastatud andmete kvaliteeti. Liikmesriigid teatavad komisjonile (Eurostat) peamistest metoodilistest või muudest muutustest, mis mõjutavad riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite kvaliteeti. Teave esitatakse esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui kuus kuud pärast asjaomase muutuse jõustumist. 8.Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid lisateabe, mis on vajalik statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks. Artikkel 17 Andmete ja metaandmete edastamine 1.Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed kooskõlas andmete ja metaandmete vahetamise standarditega. Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusakte artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt, et kehtestada nimetatud standardid ning andmete ja metaandmete edastamise kord. Kui edastatud andmed on konfidentsiaalsed, edastatakse tegelik väärtus koos märkusega, et andmed on konfidentsiaalsed ega kuulu levitamisele.

2.Liikmesriigid teevad riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite statistilised analüüsid ja edastavad teabe komisjonile (Eurostat), järgides vormi ja menetlust, mis määratakse kindlaks artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetud rakendusaktides. 3.Liikmesriigid edastavad nõudmise korral komisjonile (Eurostatile) mis tahes asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta liikmesriikides. Artikkel 18 Rahvusvahelist kaubavahetust käsitlevate statistiliste andmete levitamise konfidentsiaalsus Riikide statistikaasutused otsustavad importija või eksportija taotluse korral, kas levitada statistikat, mis võimaldab kindlaks teha importija või eksportija isikut, või kas statistikat tuleks muuta, et mitte seada ohtu selle konfidentsiaalsust vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 20 lõike 3 punktile a. VII PEATÜKK PILOOTUURINGUD JA RAHASTAMINE Artikkel 19 Pilootuuringud 1.Kui komisjon (Eurostat) teeb kindlaks vajaduse uute ulatuslike andmetele esitatavate nõuete järele või käesoleva määrusega hõlmatud andmekogumite täiendamise järele, võib ta algatada pilootuuringud, mida liikmesriigid teevad vabatahtlikkuse alusel enne mis tahes uut andmete kogumist. 2.Selliste pilootuuringute eesmärk on hinnata andmete kogumise asjakohasust ja teostatavust, võttes arvesse andmete kättesaadavusest tulenevat eelist võrreldes nende kogumisega seotud kulutuste ja ettevõtjate koormusega. 3.Esimesed pilootuuringud hõlmavad rahvusvahelise teenustekaubanduse tarneviise ja rahvusvahelist teenustekaubandust ettevõtjate tunnuste järgi. Artikkel 20 Rahastamine 1.Liit võib käesoleva määruse rakendamiseks anda riiklikele statistikaametitele ja muudele määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõike 2 alusel koostatud loetelus osutatud riiklikele ametiasutustele rahalist abi järgmiseks otstarbeks: (a)andmetele esitatavate nõuete väljatöötamine või rakendamine ettevõtlusstatistika valdkonnas; (b)ettevõtlusstatistika andmete kogumise ja statistika tegemise kvaliteedi tõstmist või kulude ja halduskoormuse vähendamist võimaldavate meetodite väljatöötamine ning Euroopa statistiliste ettevõtlusregistrite võrgustiku täiustamine. 2.Liidu rahaline toetus eraldatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 99/2013 artikliga 7 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 6. 3.Liidu rahaline toetus ei ületa 95 % abikõlblikest kuludest. VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED Artikkel 21 Delegeeritud volituste rakendamine 1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artiklites 5, 6, 9 ja 12 osutatud delegeeritud õigusakte. 3.Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklites 5, 6, 9 ja 12 osutatud õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakte igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon iga liikmesriigi määratud ekspertidega kooskõlas 13. aprillil 2016. aastal välja antud paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. 5.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6.Artiklite 5, 6, 9 ja 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 22 Komitee 1.Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 23 Koostöö teiste komiteedega Kõikides nõukogu otsuse 2006/856/EÜ alusel loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee pädevusse kuuluvates küsimustes küsib komisjon selle komitee arvamust vastavalt nimetatud otsusele. Artikkel 24 Erandid 1.Kui käesoleva määruse kohaldamine eeldab suuri kohandamisi liikmesriigi statistikasüsteemis, siis võib komisjon teha rakendusaktide abil määruse kohaldamise suhtes erandeid kuni kolmeks aastaks, tingimusel et need erandid ei kahjusta liikmesriikide andmete võrreldavust ega takista nõutavate ajakohaste ja representatiivsete Euroopa koondandmete arvutamist. 2.Komisjon võtab need rakendusaktid vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 25 Määruse (EÜ) nr 184/2005 muutmine Määrust (EÜ) nr 184/2005 muudetakse järgmiselt. (a)Artikkel 1 asendatakse järgmisega: „Artikkel 1 Sisu Käesoleva määrusega on kehtestatud ühtne raamistik maksebilanssi ja välismaiseid otseinvesteeringuid käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks tegemiseks.“; (b)Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) I lisas osutatud andmed maksebilansi ja välismaiste otseinvesteeringute kohta. Kõnealused andmed on määratletud II lisas.“; (c)Artikli 5 lõike 1 punkt c jäetakse välja; (d)Artikli 12 punkt a asendatakse järgmisega: „a) hinnatakse maksebilanssi ja välismaiseid otseinvesteeringuid käsitlevate andmete kvaliteeti;“; (e)I lisa tabelit 3 (Rahvusvaheline teenuskaubandus) muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. Artikkel 26 Kehtetuks tunnistamine 1.Määrused (EMÜ) nr 3924/91, (EÜ) nr 48/2004, (EÜ) nr 716/2007, (EÜ) nr 177/2008 ja (EÜ) nr 295/2008 ning otsus (EÜ) nr 1608/2003 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2019. 2.Määrus (EÜ) nr 1165/1998 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2024. 3.Määrus (EÜ) nr 808/2004 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2020. 4.Määrused (EÜ) nr 638/2004 ja (EÜ) nr 471/2009 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2020.

5.Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 27 Jõustumine ja kohaldamine 1.Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 2.Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. 3.Artikleid 11 ja 15 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Eesmärgid 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED

2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa ettevõtlusstatistika kohta 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 2902 – Euroopa statistikaprogramm 0904 – Horisont 2020 1.3.Ettepaneku/algatuse liik

◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb pilootprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ☒ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Junckeri komisjoni kümne prioriteedina seatud eesmärkide suunas liikumise jälgimine liikmesriikide ja liidu tasandil eeldab ühtlustatud ja võrreldava Euroopa statistika olemasolu. FRIBSi integreeritud lähenemisviisiga püütakse pakkuda kvaliteetset ettevõtlusstatistikat prioriteetsete poliitiliste eesmärkide suunas liikumise jälgimiseks, eelkõige tööhõive, majanduskasvu ja investeeringute; digitaalse ühtse turu, siseturu ning ELi ja USA vabakaubanduslepingu valdkonnas. See statistiline teave tuleks koostada nii tõhusalt kui võimalik, kasutades nüüdisaegset statistiliste andmete kogumist ja statistika tegemist. 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Komisjoni 2016. aasta tööprogramm, REFITi algatus nr 26 – Statistikapakett Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 2902 – Euroopa statistikaprogramm 0904 – Horisont 2020

Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Algatus peaks suurendama Euroopa ettevõtlusstatistika paindlikkust ja kasutajate muutunud vajadustele reageerimise valmidust, nii et paraneks järjepidevus ja kvaliteet. Algatus toetab komisjoni peamisi prioriteete, pakkudes seireks järjepidevamaid ja asjakohasemaid andmeid, mis käsitlevad nt majanduskasvu, töökohtade loomist, konkurentsivõimet, teadusuuringuid ja innovatsiooni, digitaalset ühtset turgu, üleilmastumise mõju ning siseturu toimimist. Algatus peaks muutma andmete koostamise kulutõhusamaks ja nüüdisaegsemaks ning andma võimaluse märkimisväärselt vähendada andmeesitajate (ettevõtjate) halduskoormust. Tõhususe seisukohast toob ettepanek andmete koostajatele esialgu kaasa suuremad rakenduskulud, mis on tingitud andmete koostamiseks vajalike tööprotsesside läbivaatamisest ja uutest andmetele esitatavatest nõuetest. Täiendavad lühiajalised rakenduskulud kaalub pikemas perspektiivis üles tõhususe suurenemine süsteemi tasandil. 1.4.3.Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kõikide mõjuhinnangu aruandes esitatud tegevuseesmärkide puhul võimaldab tulemuslikkuse põhinäitaja käesoleva ettepaneku elluviimist regulaarselt jälgida.

Peamine infoallikas tulemuslikkuse põhinäitajate arvutamiseks on riiklikud metaandmed ja kvaliteediaruanded ning Eurostati iga-aastased kasutajate rahulolu uuringud ja Eurostati elektroonilise andmelevitamise järelevalvearuanded. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Lühikeses ja keskpikas perspektiivis integreeritakse Euroopa ettevõtlusstatistika valdkonna olemasolevad määrused ning rahuldatakse kasutajate kauased vajadused ettevõtjaid käsitleva lisateabe järele. Andmeesitajate koormus väheneb. Pikas perspektiivis peaks algatus muutma ettevõtlusstatistika kogumise ja koostamise tõhusamaks ning vähendama seega andmekoostajate kulusid. Peale selle muutuvad andmed asjakohasemaks, kuna kasutajate uued olulised vajadused rahuldatakse õigeaegsemalt. 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus Liikmesriikide lõikes ühtlustatud ja võrreldava ning ELi vajadusi järgiva statistika tegemine ei ole võimalik üksnes riigi tasandil. ELi statistikategemine nõuab ühtlustatud metoodika rakendamist ning iga liikmesriik peab määratlema ühised väljundid ja nende omadused, mis on täielikult saavutatav vaid Euroopa Liidu meetme abil. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Riiklike andmete nõuetekohase esitamise tagamiseks on kõige asjakohasemaks ELi meetmeks määrus. Kümne eraldi määruse kooseksisteerimine ettevõtlusstatistika valdkonnas on toonud kaasa vastuolusid kasutatud mõistetes ja määratlustes. 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Raammäärusena võimaldab määrus jõustamise korral ühtlustada kümme praegu kehtivat Euroopa ettevõtlusstatistika teemalist õigusakti. Euroopa ettevõtlusstatistika käsiraamatust saab metoodilisi juhiseid. 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus –◻ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA –◻ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ☒ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2019–2021, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid ☒ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

–☒ oma talituste kaudu, sealhulgas töötajate kaudu liidu delegatsioonides; –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage); –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; –◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused […] […] 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Rakendamise kvaliteedi kohta esitatakse iga statistilise andmekogumise kohta regulaarselt üksikasjalikke aruandeid vastavalt Eurostati erieeskirjadele. See jätkub ja uue ettepaneku alusel parandatakse seda veelgi.

Toetuse saajad peavad esitama kogutud andmed ning vastava kvaliteediaruande. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1.Tuvastatud ohud Kuna ette on nähtud otsene eelarve täitmise viis, on peamised selles peituvad riskid soetud riigihangete ja toetuste haldamisega. 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Eurostat on koostanud kulude rakendamiseks kontrollistrateegia 2013–2017. Strateegia meetmeid ja vahendeid kohaldatakse kavandatava määruse puhul täiel määral. Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust. 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Eurostatil on olemas kontrollistrateegia, mille üldine eesmärk vastavalt sisekontrolli ja riskijuhtimise eesmärkidele, mis on sätestatud komisjoni strateegilises plaanis aastateks 2016–2020, on viia mittevastavuse risk allapoole 2 % olulisuse kriteeriumi. Kohustuslikke eelkontrolle kohaldatakse finantsmääruse alusel 100 % finantstehingute (ja sellest tulenevalt ka 100 % eelarve) suhtes. Peale selle tehakse dokumentide põhjalikku kontrolli iga-aastase riskianalüüsi põhjal. Need võivad hõlmata 4–6 % kogu eelarvest, mida haldab Eurostat. 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. 30. oktoobril 2013 kinnitas Eurostat kooskõlas komisjoni 24. juuni 2011. aasta pettustevastase võitluse strateegiaga (CAFS) oma pettusevastase võitluse strateegia aastateks 2014–2017. Eurostati pettusevastase võitluse strateegias on sätestatud kolm tegevuseesmärki: i) tugevdada seniseid pettusevastaseid komponente; ii) lõimida pettusevastased komponendid Eurostati riskihindamisse/riskijuhtimisse ning auditeerimisse, planeerimisse, aruandlusse ja järelevalvesse; iii) tugevdada Eurostati pettusevastase tegevuse suutlikkust ning tõsta teadlikkust osana komisjoni pettustevastase võitluse kultuurist. Pettustevastase võitluse strateegiaga kaasneb pettusevastase võitluse tegevuskava. Pettusevastase võitluse strateegia kohaldamise ajal jälgitakse selle rakendamist kaks korda aastas ning esitatakse juhtkonnale aruanded. Eurostat hindab strateegia mõju aastal 2017 ja ajakohastab strateegiat vastavalt vajadusele. Aastal 2016 vaatas Eurostat strateegia hindamise vahe-eesmärgina läbi oma pettusevastase võitluse tegevuskava. Nii Eurostati strateegia kui ka tegevuskava läbivaatamine toimub OLAFi ajakohastatud metoodika alusel ja veebruaris 2016 välja antud suuniste järgi. Mis puutub toetustesse, siis on kõik potentsiaalsed toetusesaajad avalik-õiguslikud asutused (riiklikud statistikaametid ja muud riiklikud asutused määruse (EÜ) nr 223/2009 tähenduses). Pealegi antakse toetusi ilma projektikonkurssideta. Kehtestatud on kontrollsüsteem, milles võetakse arvesse kõnealuseid spetsiaalseid toetuste andmise menetlusi ning mis hõlmab toetuste haldamise eel- ja järelanalüüsi. Ühikukulude ja ühekordsete maksete kasutamine vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1 vähendab märkimisväärselt toetuste haldamisega seotud vigade ohtu ning võimaldab seega haldamist oluliselt lihtsustada. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik Eelarverida Assig-neeringute

liik Rahaline osalus Nr

[…][Nimetus………………………...……………] Liigen-datud/ liigen-damata EFTA riigid Kandidaat-riigid Kolman-dad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 1a 29.020100 – ESP18_20 – Euroopa statistikaprogramm (ESP) 2018–2020 Liigendatud JAH EI EI EI 1a 09.040201 – Juhtroll info- ja sidetehnoloogias (seotud programm: HORISONT 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ Liigendatud JAH EI EI EI

3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik Nr 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Statistika peadirektoraat Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU • Tegevusassigneeringud Eelarverida nr 29.020100 Kulukohustused (1) 10,285 9,185 19,470 Maksed (2) 1,029 4,518 5,547 Eelarverida nr Kulukohustused (1a) Maksed (2a) Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida nr (3) Statistika peadirektoraadi assigneeringud

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =1+1 a +3 10,285 9,185 19,470 Maksed =2+2a +3 1,029 4,518 5,547





Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU • Tegevusassigneeringud Eelarverida nr 09.040201 Kulukohustused (1) 1,000 1,000 2,000 Maksed (2) 0,100 0,450 0,550 Eelarverida nr Kulukohustused (1a) Maksed (2a) Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida nr (3) Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi assigneeringud

KOKKU Kulukohustused =1+1 a +3 1,000 1,000 2,000 Maksed =2+2a +3 0,100 0,450 0,550 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: • Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) 11,285 10,185 21,470 Maksed (5) 1,129 4,968 6,097 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1–4

assigneeringud KOKKU

(Võrdlussumma) Kulukohustused =4+ 6 11,285 10,185 21,470 Maksed =5+ 6 1,129 4,968 6,097







Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 5 „Halduskulud“ miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU Statistika peadirektoraat • Personalikulud 11,850 11,883 23,733 • Muud halduskulud 0,625 0,625 1,250 Statistika peadirektoraat KOKKU 12,475 12,508 24,983 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5

assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 12,475 12,508 24,983 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1–5

assigneeringud KOKKU Kulukohustused 23,760 22,693 46,453 Maksed 13,604 17,476 31,080

3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –☒ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ⇩ Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik Keskmine kulu Väljundite arv Kulu Väljundite arv Kulu Väljundite arv kokku Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1 - Väljund EuroGroupsi register 0,750 0,750 1,500 - Väljund EuroGroupsi registri katsetamine 0,250 0,250 0,500 - Väljund Andmekogumiste läbiviimine 3,435 3,935 7,370 - Väljund Metoodika- ja pilootuuringud 6,850 5,250 12,100 Erieesmärk nr 1 kokku 11,285 10,185 21,470 ERIEESMÄRK nr 2 - Väljund Erieesmärk nr 2 kokku KULUD KOKKU 11,285 10,185 21,470 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1.Kokkuvõte –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –☒ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2019 Aasta

2020 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 5 Personalikulud 11,850 11,883 23,733 Muud halduskulud 0,625 0,625 1,250 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5 vahesumma 12,475 12,508 24,983 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud Personalikulud Muud

halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude

vahesumma KOKKU 12,475 12,508 24,983 Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist