Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, millele sooviti eraldada 672,5 miljardit eurot toetuste ja laenudena, pakub liikmesriikidele märkimisväärset lisarahastust, mida saaks kasutada hoonete kvaliteetse renoveerimise rahastamiseks. Komisjoni ettepanekus riigipõhiste soovituste kohta 2020. aastal keskenduti kiireloomulistele meetmetele, et leevendada pandeemia sotsiaal-majanduslikku mõju, ja märgiti hoonete renoveerimist kui üht peamist lühiajalist prioriteeti. Peale selle tegi komisjon ettepaneku käivitada Euroopa juhtalgatus „Renoveerimine“, millega julgustatakse jõuliselt liikmesriike kajastama hoonete renoveerimist kui peamist prioriteeti oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades, mille nad koostavad eesmärgiga pääseda juurde sellest allikast saadavatele rahastamisvahenditele, tuginedes oma riiklikele energia- ja kliimakavadele ja pikaajalistele renoveerimisstrateegiatele ning riigipõhistele soovitustele. Nii riiklikud energia- ja kliimakavad kui ka pikaajalised renoveerimisstrateegiad on peamised strateegilised ja planeerimisvahendid, mille abil suunatakse hoonete renoveerimiseks mõeldud rahalised vahendid õigete prioriteetide juurde kooskõlas riikide vajadustega. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi suunised, mis esitati liikmesriikidele 2020. aasta septembris, hõlmavad üksikasjalikku renoveerimislaine kirjeldust, mille liikmesriigid peaksid oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse lisama ja millele nad peaksid neis tuginema. Investeeringud ja reformid, millel on suur potentsiaal suurendada investeeringuid hoonete renoveerimisse ning võimendada avaliku ja erasektori rahastamist, keskendudes sotsiaal- ja taskukohastele eluruumidele, on eriti olulised, et saavutada taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärgid: rohepööre (energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, töökohtade loomise ja majanduskasvu stiimulid ja sotsiaalne vastupanuvõime).

Komisjon tegi 27. mail 2020 ettepaneku taastepaketi kohta, mis lähtub läbivaadatud mitmeaastasest finantsraamistikust aastateks 2021–2027 ja taasterahastust Next Generation EU (NGEU), mille kaudu tehakse kättesaadavaks 750 miljardit eurot, et tulla toime COVID-19 kriisi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega ning toetada rohe- ja digipööret.

Hoonete renoveerimine on komisjoni selge prioriteet ning renoveerimislaine on ELi rohelise kokkuleppe kohane juhtalgatus. Komisjon tagab, et ELi programmid ja vahendid võetakse tõhusalt kasutusele, et toetada ja soodustada investeeringuid hoonete renoveerimisse, edendades kestlikku kvaliteetset renoveerimist, kaasatust, digiteerimist ja kultuuripärandi väärtuse kaitset, samuti seonduvat töökohtade loomist ja juhtpositsiooni tööstuses. Komisjon julgustab liikmesriike kasutama ELi rahalisi vahendeid, et rakendada riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke toetuskavu eesmärgiga stimuleerida hoonete kvaliteetset renoveerimist.

Aastase renoveerimismäära kahekordistamine ELis ja kvaliteetse renoveerimise tagamine pakub väärtuslikke hüvesid Euroopa kodanikele ning kaasab märkimisväärses mahus era- ja avaliku sektori investeeringuid, toetades keskkonnahoidlikku ja digitaalset taastumist ning õiglast puhtale energiale üleminekut. Lisainvesteeringuid on eeldatavasti vaja ligikaudu 90 miljardit eurot aastas. See enneolematu väljakutse tingib vajaduse avaliku sektori stiimulite järele, et kaasata vajalikke erasektori investeeringuid.

Projektide arendamise abivahendi loomine (ELENA näitel) riigi tasandil, et kiirendada investeeringuid ning luua tugev ja ühtne investeerimisprojektide register. Prantsusmaal on praegu mitu piirkondlikku kava, mille raames osutatakse majaomanikele eluasemete renoveerimise integreeritud teenuseid, sealhulgas kolmandate isikute pakutavat rahastamist. Riikliku ressursside platvormi ja refinantseerimisvahendi loomisega tugevdab projektide arendamise abivahendi projekt „ORFEE“ nende finantsstruktuuri ja toetab nende tegevust 45 miljoni euro ulatuses energiainvesteeringutega, mida eeldatakse 2023. aastaks. Riigi tasandil ühtsete kontaktpunktide võrgustiku loomine hoonete renoveerimiseks. Investeerimiskavad, mis põhinevad energiatõhususe lepingutel, mis on suunatud üldkasutatavatele hoonetele ja sotsiaaleluasemetele. Marche piirkond Itaalias on loonud innovatiivse käibefondi (energia- ja liikuvusfond), milles kombineeritakse ERFi toetusi, sooduslaene ja kolmandate isikute pakutavat rahastamist energiateenuse ettevõtetelt energiatõhususe lepingute kaudu. Fond võeti kasutusele, et põhjalikult moderniseerida kuus haiglat ja hooldekodu lisaks teistele investeerimisprojektidele. Eluasemete renoveerimise segarahastamisvahend, milles kombineeritakse tehnilist abi, toetusi ja laene, et võimendada erasektori investeeringuid, kõrvaldades algkulud ja stimuleerides nõudlust. Rahastamiskavad, millel on suur potentsiaal suurendada hoonete renoveerimise mahtu / energiatõhususe rahastamisvahendite innovatiivset kasutuselevõttu kommertspankade poolt, arve- ja maksupõhist rahastamist. Mitme algatuse raames uuritakse võimalusi seostada eluasemete parandamisse investeerimisel võetud laenud kinnistu endaga ja mitte selle omanikuga, sillutades seega teed väga pikaajalistele rahastamisvahenditele. Näiteks Hispaanias eksperimenteeritakse EuroPACE’i projekti raames sellega, kuidas saaks sellist võlga tagasi maksta varamaksude kaudu. Samal ajal analüüsitakse RenOnBilli projekti alusel partnerlusi kommunaalettevõtetega, et kasutada tagasimaksevahendina energiaarveid. Seda on katsetatud Itaalias, Hispaanias ja Leedus.

On tehtud ettepanek, et REACT-EU (ühtekuuluvuse huvides ja Euroopa territooriumidele antav taasteabi), mida rahastatakse Euroopa taasterahastu „Next Generation EU“ (NGEU) vahenditest, teeb lühikese aja jooksul ja kuni 2023. aasta lõpuni kättesaadavaks 47,5 miljardit eurot täiendava finantstoetusena Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Euroopa Sotsiaalfondile, samuti Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks. Lisaks on tehtud ettepanek, et REACT-EU pikendab veelgi kriisiohje- ja parandusmeetmeid, mida on ühtekuuluvuspoliitika raames juba hakatud pakkuma koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse kaudu, laiendades ka selle kohaldamisala, et hõlmata keskkonnahoidlikud, digivaldkonna ja kasvu edendavad investeeringud. See pakub liikmesriikidele ja piirkondadele võimalust suunata lisarahastust hoonete renoveerimisse nende asjakohaste Euroopa Regionaalarengu Fondi programmide kaudu. Kavandatav tugevdatud Euroopa Sotsiaalfond toetab paremini keskkonnahoidlike ja digitaalsete oskuste süvendamist, mida on vaja renoveerimislaine ajal, aga ka selleks, et hõlbustada elanike, eelkõige kõige haavatavamate elanike võimestamist, lõimida nad renoveerimislainesse ning tagada erapooletus ja kaasatus.

Keskpikas ja pikas perspektiivis on ühtekuuluvuspoliitika fondid (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfond), mille kavandatav eelarve on 330 miljardit eurot, ajavahemikul 2021–2027 jätkuvalt oluline ELi rahastamisallikas otseinvesteeringuteks hoonete energia- ja ressursitõhususse ning nende renoveerimisse, sealhulgas selle inimkapitali arengu aspekti, et parandada hoonete energiatõhususe tasemeid. Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on kõrvaldada peamised piirkondlikud tasakaalustamatused ning tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Selles raamistikus toetavad ühtekuuluvuspoliitika fondid olulisi investeeringuid, mis on seotud Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega, sealhulgas energia- ja ressursitõhususega näiteks hoonesektoris . Need annavad olulise panuse üldisesse eesmärki eraldada 30 % kliimameetmetega seotud kuludeks. Maapiirkondades saab energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia tootmiseks kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) vahendeid.

Kavandatava õiglase ülemineku mehhanismi eesmärk on leevendada kliimaneutraalsusele üleminekuga kaasnevaid sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid, keskendudes territooriumidele, sektoritele ja töötajatele, millele või kellele langeb suurim üleminekuga seotud koormus. Selle esimesele sambale – õiglase ülemineku fondile – kavatsetakse eraldada 17,5 miljardit eurot ning selle abikõlblikud valdkonnad on energiatõhususe ja ringmajanduse investeeringud. Projektide valik põhineb üksnes territoriaalsetes õiglase ülemineku kavades märgitud valdkondadel. Õiglase ülemineku mehhanismi teine sammas hõlmab InvestEU sihtotstarbelist õiglase ülemineku kava, mida tuleb rakendada kõigis InvestEU poliitikaharudes. Komisjon tegi ettepaneku ka õiglase ülemineku mehhanismi kolmanda samba kohta – avaliku sektori laenurahastu, et toetada avaliku sektori asutusi, kombineerides ELi eelarvest saadud toetusi laenudega. Territoriaalsed õiglase ülemineku kavad on õiglase ülemineku mehhanismi keskmes, sealhulgas abikõlblike territooriumide kindlakstegemisel.

Lisaks hõlmab ELi rahastamine ka moderniseerimisfondi, mis on loodud ELi HKSi direktiivi alusel ja mille maht on ligikaudu 14 miljardit eurot ning mis tehti kättesaadavaks kümnele väiksema sissetulekuga liikmesriigile, et toetada investeeringuid nende energiasüsteemide moderniseerimisse ja energiatõhususe parandamisse. Prioriteetsete valdkondade seas on märgitud investeeringud hoonete energiatõhususse, sealhulgas hoonete soojustamisse ja renoveerimisse, ning investeeringud kaugküttetorustike moderniseerimisse. Nendele valdkondadele on mõeldud vähemalt 70 % fondi vahenditest. Moderniseerimisfond tegutseb liikmesriikide vastutusel; liikmesriigid valivad investeeringud, mida nad soovivad esitada toetuse saamiseks. Nii individuaalsed investeeringud kui ka hoonete renoveerimise kavad on abikõlblikud.