2009
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE  
EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISE  
KOMISJONIPOOLNE HALDAMINEEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 4KÄESOLEVAS ERIARUANDES ANALÜÜSIB EUROOPA KONTROLLIKODA, 
KUIDAS TAGAB EUROOPA KOMISJON VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE KAASAMISE ARENGUKOOSTÖÖSSE, VÕTTES ARVESSE NENDE ROLLI POLIITIKADIALOOGIS JA ARENGUPROJEKTIDE ELLUVIIJATENA.
ARUANDES OSUTATAKSE KOMISJONI JUHTIMISE JA MENETLUSTE 
MÕNINGATELE ASPEKTIDELE, MIS VAJAKSID PARANDAMIST.  ANTAKSE RIDA SOOVITUSI, KUIDAS KAASATA VALITSUSVÄLISED 
OSALEJAD TÕHUSAMALT ARENGUKOOSTÖÖ PROTSESSI, PAREMINI 
TAGADA VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUSE ASJAKOHASUS JA KAVANDATUD TULEMUSTE SAAVUTAMINE NING TÕHUSTADA NENDE VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMIST, KES SEDA KÕIGE ENAM VAJAVAD.
EUROOPA KONTROLLIKODA
ET
QJ-AB-09-004-ET-C
ISBN 978-92-9207-271-1
ISSN 1831-0818
Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
VALITSUSVÄLISTE 
OSALEJATE EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISE KOMISJONIPOOLNE HALDAMINEEriaruanne nr 4   2009
EUROOPA KONTROLLIKODA(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel: +352 4398-45410
Faks: +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 4   2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9207-271-1 
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine3
SISUKORD
Punktid
  LÜHENDID
I–VII  KOKKUVÕTE
1–12  SISSEJUHATUS
1–4   AUDITI KONTEKST
5–6   EELARVELINE TÄHTSUS
7–9   ÕIGUSLIK RAAMISTIK
10–12   PÕHIDOKUMENDID
10  EUROOPA KONSENSUS ARENGU KÜSIMUSES11–12  TEATISED JA SUUNISED
13–17   AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
18–83   TÄHELEPANEKUD
18–35   KAS KOMISJON TAGAB PIISAVALT, ET VALITSUSVÄLISED OSALEJAD ON EFEKTIIVSELT ARENGUKOOSTÖÖ 
PROTSESSI KAASATUD?
20–29  RIIKIDE STRATEEGIADOKUMENTIDE ETTEVALMISTAMINE
30–35  TEMAATILINE PROGRAMM VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE JA KOHALIKE OMAVALITSUSTE OSALEMISE KOHTA ARENGUS
36–68   KAS KOMISJONIL ON TÕHUSAD HALDUSSÜSTEEMID, TAGAMAKS, ET VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUS 
ON ASJAKOHANE JA ANNAB TÕENÄOLISELT OODATUD TULEMUSI?
37–41   VALIKUMENETLUSED
42–50 KONTROLLI- JA JÄRELEVALVEMENETLUSED
51–62  JÄRELEVALVE JA SELLE VAHENDID NING VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUSE MÕJUSUSE HINDAMINE
63–68  VÄLJAVAATED JÄTKUSUUTLIKKUSE TAGAMISEKS
69–83   KAS KOMISJON TAGAS ASJAKOHASEL VIISIL VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE?
70–74  VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE SUUNATUD SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE STRATEEGIA
75–83  VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE PROGRAMMID
84–92   JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 I LISA. VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE MÄÄRATUD SUMMAD
 II LISA. COTONOU LEPINGU OLULISEMAD SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD VALITSUSVÄLISEID OSALEJAID
 III LISA. KONTROLLITUD PROGRAMMIDE, PROJEKTIDE JA KOHALIKE KONKURSIKUTSETE NIMEKIRI
 IV LISA. KOHAPEAL KÜLASTATUD ARENGUKOOSTÖÖS OSALEJAD
 KOMISJONI VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine5
LÜHENDID
AKV : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid
ALA : Aasia ja Ladina-Ameerika
CONCORD : Euroopa valitsusväliste organisatsioonide abi ja arengu konföderatsioon 
CRIS : ühine RELEXi teabesüsteem (arvutirakendus) (Common RELEX information system)
EAF : Euroopa Arengufond
EL: Euroopa Liit
EuropeAid : Euroopa Komisjoni koostöötalitus
EÜ: Euroopa Ühendus
LAV : Lõuna-Aafrika Vabariik
RELEX : Euroopa Komisjoni välissuhete peadirektoraat
VVO : valitsusväline organisatsioon
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine6
KOKKUVÕTE
I.
Mõiste „valitsusvälised osalejad”, nagu seda 
käesolevas aruandes kasutatakse, hõlmab  
kõiki ühiskonnas osalejaid, kes ei kuulu era-
sektorisse ega riigistruktuuri, kaasa arvatud 
valitsusvälised organisatsioonid (VVOd)1. 
AKV riikidega sõlmitud Cotonou lepingu ja ELi õigusaktidega nähakse valitsusvälistele 
osalejatele ette mitmesuguseid ülesandeid 
arengukoostöö vallas, nagu osalemine polii-
tikadialoogis ja projektide elluviimine. Sel-leks, et aidata valitsusvälistel osalejatel neid ülesandeid täita, on neile ette nähtud suut-
likkuse suurendamise toetus. Valitsusvälis-tele osalejatele otse eraldatud ELi vahendid ulatusid 2007. aastal ligikaudu 915 miljoni euroni, mis moodustab 10% arenguriiki-
dele antud abi kogusummast (üldeelarve ja 
EAF).
II.
Kontrollikoja auditis hinnati valitsusväliste 
osalejate kaht peamist ülesannet ja tõstatati 
küsimused, kas:
komisjon tagab piisavalt valitsusväliste  —
osalejate efektiivse osalemise arengu-
koostöö protsessis;
komisjonil on tõhusad haldussüsteemid,  —
tagamaks, et valitsusväliste osalejate  tegevus on asjakohane ja annab tõenäo-
liselt oodatud tulemusi;
komisjon tagab piisavalt valitsusväliste  —
osalejate suutlikkuse suurendamise.
1 Cotonou lepingus hõlmab valitsusvälise osaleja mõiste 
ka erasektorit. Käesolevas aruandes lähtutakse aga 
arengukoostöö rahastamisvahendist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 
2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend 
(ELT L 378, 27.12.2006, lk 41)), kus välistatakse 
tulunduslikud organisatsioonid. Rahastamisvahendi 
artikli 24 lõikes 2 on toodud organisatsiooniliikide pikem 
nimekiri. Ehkki VVOde tunnusjoonte suhtes valitseb üldiselt 
ühine arusaam, puudub mõiste ühene määratlus (nii ÜRO kui Maailmapank on avaldanud esialgseid määratlusi). 
Kõnealuse auditi läbiviimiseks ei olnud tarvis mõistet 
määratleda, kuna arengukoostöö puhul on sobilikum 
kasutada laiemat mõistet „valitsusvälised osalejad” 
(tähistab kodanikuühiskonda tervikuna).
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine7
III.
Kontrollikoda leidis, et hoolimata komisjoni 
püüetest kaasata valitsusvälised osalejad  
arengukoostöö protsessi, on kaasatus olnud 
piiratud ning puudu on jäänud pidevast ja 
selge ülesehitusega dialoogist, mis nähakse 
ette nii ELi õigusaktide kui komisjoni suunis-tega (vt punktid 18–35).
IV.
Komisjoni haldussüsteemid tagavad üldiselt selle, et valitsusväliste osalejate elluviidud 
projektid on asjakohased ning annavad tõe-näoliselt oodatud tulemusi. Konkursikutsete menetlus aga ei taga alati projektide õige-aegset väljatöötamist, finantseeskirjade  praktilise rakendamise kohta ei anta valit-susvälistele osalejatele piisavalt juhtnööre ning menetlusi tõlgendatakse ja rakenda-takse ebajärjekindlalt. Järelevalve ei ole pii-sav ja jätkusuutlikkuse tõenäosus on väike, mis on osaliselt põhjustatud projektide lühi-kesest kestusest (vt punktid 36–68).
V.
Suutlikkuse suurendamise programme  töötatakse välja ja need moodustavad osa  strateegiast enamikus AKV riikides, kus  
neid rakendatakse Cotonou lepingu alusel  
koostöös partnerriikide valitsustega. Siiski 
valitseb suur vastuolu selle lähenemisviisi  ning Aasia ja Ladina-Ameerika abisaajarii-
kide olukorra vahel, kus strateegiaid ei ole 
veel välja töötatud (vt punktid 69–74).
VI.
Esimesed suutlikkuse suurendamise prog-rammid leiti olevat äärmiselt asjakohased  abisaajariikide valitsusväliste osalejate vaja-duste seisukohast. Need ei saavutanud aga oma täit potentsiaali, ennekõike juhtimis-
menetluste põhjustatud viivituste tõttu, mis 
nõrgendasid mõjususe ja jätkusuutlikkuse  väljavaateid. Samuti on juba programmide 
olemuses vastuolu, kuna toetada tuleb kõige 
rohkem abi vajavate valitsusväliste osalejate 
suutlikkuse suurendamist, kuid seda sellise menetluse (konkursikutse menetlus) abil,  mis on mõeldud kõige paremini toimivate  
valitsusväliste osalejate väljavalimiseks (vt punktid 75–83).KOKKUVÕTE
VII.
Aruande peamiste soovituste kohaselt peaks komisjon:
valitsusväliste osalejate arengukoostöö  —
protsessi kaasamiseks mõeldud menet-
lusi täiustama ja andma nende kohta  rohkem juhtnööre;
jätkama juba käimasolevaid meetmeid kon- —
kursikutse menetluse parandamiseks;
paremini suunama delegatsioonide teh- —
tavat järelevalvet ja nende poolt antavat 
abi;
andma tulemusnäitajate kohta piisavalt  —
juhtnööre nii delegatsioonide kui valit-
susväliste osalejate personalile;
parandama jätkusuutlikkust, kaaludes   —
valitsusväliste osalejatega töötamisel  
mitme vahendi (mitte ainult projektide) 
kasutamist;
välja töötama ALA riikide valitsusväliste  —
osalejate suutlikkuse suurendamise stra-
teegia ja ühtlustama AKV ja ALA riikide 
suhtes kasutatavaid lähenemisviise;
uurima täiendavaid mooduseid suutlik- —
kuse suurendamise poliitika eesmärkide saavutamiseks, nagu koostöölepingud,  mitme rahastaja kasutamine ja toetuste astmelisus, et paremini jõuda kohalike  organisatsioonideni.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine8
SISSEJUHATUS
AUDITI KONTEKST
 1.  ELi arengukoostöö lähenemisviis, mis kajastab suurenevat rahvusva-
helist konsensust, on viimasel kümnel aastal oluliselt muutunud nii 
poliitika kui rahastamise tasandil. Praegune ELi poliitika hõlmab eri-
nevas ulatuses mitmeid partnereid, kelle omadused ja ülesanded on 
järk-järgult muutunud. Komisjon teeb järjest enam koostööd paljude 
organisatsioonidega, mis sisaldavad või esindavad valitsusväliseid  osalejaid.
 2.  Mõiste „valitsusväline osaleja” tähistab kõiki ühiskonnas osalejaid, kes 
ei kuulu erasektorisse ega riigistruktuuri. Arengukoostöö vallas  
hõlmavad valitsusvälised osalejad valitsusväliseid organisatsioone  (VVOd), samuti kogukondlikke organisatsioone, põllumajandustoot-
jate ühendusi, äriühendusi, kutseliite, keskkonnaorganisatsioone, üli-
koole, ametiühinguid, kaubanduskodasid, aga ka sihtasutusi, kirikuid 
ja usulisi rühmitusi. Valitsusvälise osaleja mõistet kasutatakse tihti 
kodanikuühiskonna organisatsiooni sünonüümina, ja selles tähen-
duses kasutatakse seda ka käesolevas aruandes (vt ka kokkuvõtte  
1. joonealune märkus). Varasemalt olid VVOd ja eelkõige Euroopa  VVOd valitsusväliste osalejatena ELi peamised partnerid
2. Praegu aga 
püütakse järjest enam kaasata valitsusväliseid osalejaid partner- või 
abisaajariikidest (neile viidatakse tihti kui „lõunapoolsetele valitsus-
välistele osalejatele”).
 3.  Valitsusvälised osalejad täidavad ELi arengukoostöö valdkonnas tervikuna 
mitmeid funktsioone, millest kaks tähtsamat on:
poliitikadialoog, mis hõlmab kõiki esindus-, huvide kaitsmise ja a) 
järelevalvefunktsioone valitsuste ja rahastajatega suhtlemisel;
arenguprogrammide ja projektide elluviimine, mis annavad otsest b) 
abi vaestele elanikkonnakihtidele.
 4.  Õigusaktides nähakse komisjonile valitsusväliste osalejatega koostöö 
tegemiseks ette kolm peamist moodust: poliitikadialoogi pidamise 
ülesande tõhustamine, kaasates valitsusvälised osalejad komisjoni  
arengukoostöösse; valitsusväliste osalejate poolt elluviidud aren-guprogrammide ja projektide rahastamine; ja (eelkõige lõunapool-
sete valitsusväliste osalejate) suutlikkuse suurendamise
3 toetamine, 
võimaldamaks neil täita oma mõlemat peamist ülesannet. Juhti-mise delegatsioonidele üleandmise protsessi raames on komisjoni  delegatsioonidel nüüd juhtroll valitsusväliste osalejatega suhtluses ja nad haldavad arvuliselt ca 80% asjaomastest programmidest ja  projektidest.2 Selle üheks põhjuseks oli 
asjaolu, et Euroopa VVOd vastasid 
paremini komisjoni nõuetele kui 
abisaajariikide valitsusvälised 
osalejad, keda oli varem üsna vähe 
ja kellel oli ebapiisavalt ressursse.
3 Suutlikkuse suurendamine on 
protsess, mille käigus inimesed ja 
organisatsioonid arendavad oma 
suutlikkust ülesandeid täita ja 
väljundeid toota, probleeme välja 
selgitada ja lahendada ning teha pikemas perspektiivis teadlikke 
valikuid.
1 000
800600400200
0
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine9
4 Vt punkt 52.
5 St välistades humanitaar- 
ja hädaabi (vt punkt 17) ja 
toetused rahvusvahelistele 
organisatsioonidele (kes võivad 
meetmete elluviimisel kasutada 
VVOsid/valitsusväliseid osalejaid).
6 Temaatilised programmid 
on konkreetsele teemale või 
arengumeetme liigile keskendunud 
programmid, mis on õigusaktidega ette nähtud ja mida kavandatakse 
geograafilistest programmidest 
eraldi. Nende hulka kuuluvad: 
inim- ja sotsiaalne areng; keskkond 
ja loodusvarade, sealhulgas 
energia säästlik kasutamine; 
valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused; 
toiduohutus; rände- ja 
varjupaigaküsimused.
7 Geograafilised programmid 
hõlmavad arengukoostööd 
geograafilisel alusel määratletud 
partnerriikide ja -piirkondadega.EELARVELINE TÄHTSUS
 5.  Valitsusväliste osalejate kaudu suunatud ELi vahendite finantsvoogu on 
keeruline tuvastada, kuna komisjonil puuduvad ülevaatlikud andmed4. 
Ilma vahendajata5 otse valitsusvälistele osalejatele eraldatud arengu-
alased vahendid on viimasel kümnendil igal juhul järk-järgult kasva-
nud, ulatudes 2007. aastal ligikaudu 10%-ni üldeelarvest ja Euroopa 
Arengufondist (EAF) arengumaadele eraldatud abi kogusummast (vt joonis 1  ja I lisa ).
 6.  Traditsiooniliselt on valitsusvälistele osalejatele ELi toetust antud temaa-
tiliste eelarveridade kaudu6 ning vähemal määral ka geograafiliste  
eelarveridade7 ja EAFi kaudu ( I lisa ). Peamine rahastamisvahend on 
olnud 1976. aastal loodud VVOdega kaasfinantseerimise programm (tollal hõlmas ainult Euroopa VVOsid), millele algselt eraldati 2,5 mil-jonit eurot. 1990. aastate keskel eraldati programmile juba ca 200 mil-jonit eurot aastas, mis moodustas 2007. aastal 23% komisjoni poolt valitsusvälistele osalejatele eraldatud vahendite kogusummast.
VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE* TEHTUD MAKSETE
KUJUNEMINE PERIOODIL 2000–2006DIAGRAMM 1
* Arengus osalevatele valitsusvälistele osalejatele kui makse esimestele saajatele otse eraldatud ELi toetus.
Allikas: komisjoni talitused.Aastamiljonit eurot
Kokku EAF Eelarve
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine10
ÕIGUSLIK RAAMISTIK
 7.  Komisjon on paljude aastate vältel rahastanud Euroopa VVOde enda alga-
tusi (kaasfinantseerimismenetluste alusel), samuti kasutanud VVOsid 
ELi abi rakendamisel. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1658/988 sätestati 
eeskirjad meetmete kaasfinantseerimiseks koos Euroopa VVOdega  
arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades.
 8.  2000. aasta juunis sõlmitud Cotonou leping, mis käsitleb Aafrika, Kariibi 
mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma, tõi kaasa olulise suunamuutuse ELi ja valitsusväliste osalejate suhetes. Euroopa Ühen-dus ja AKV riigid võtsid õigusliku kohustuse kaasata valitsusvälised osalejad koostööprotsessi kõikidesse etappidesse (ettevalmistamine, elluviimine, läbivaatamine ja hindamine) ja eraldada vahendeid valit-susväliste osalejate suutlikkuse suurendamiseks, võimaldamaks neil täita oma uut ülesannet: osalemist arengukoostöös (vt II lisa ).
 9.  Teiste riikide suhtes sisaldavad arengukoostöö rahastamisvahend9 ja 
Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument10, mis alates 2007. aasta  
jaanuarist asendavad varem kehtinud määrusi, erisätteid valitsusvä-
liste osalejate rolli kohta arengu valdkonnas. Arengukoostöö rahas-
tamisvahend sisaldab ka uut temaatilist programmi valitsusväliste  
osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemise kohta arengus. Prog-rammi peamine eesmärk on toetada suutlikkuse suurendamist ning 
sellega asendatakse varasem VVOdega kaasfinantseerimise programm 
(vt punkt 6).8 EÜT L 213, 30.7.1998, lk 1.
9 Määrus (EÜ) nr 1905/2006.
10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1638/2006, millega 
kehtestatakse üldsätted Euroopa 
naabrus- ja partnerlusinstrumendi 
loomise kohta (ELT L 310, 
9.11.2006, lk 1).
„EUROOPA KONSENSUS ARENGU KÜSIMUSES” – KODANIKUÜHISKONNA OSALUS
„EL toetab kõikide huvirühmade laialdast osalemist riikide arengus ja julgustab kõiki ühiskonna sektoreid sellest osa 
võtma. Kodanikuühiskond, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerid, nagu ametiühingud ja tööandjate organisat-
sioonid, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid ja teised valitsusvälised osalejad, omavad eelkõige partnerriikides 
demokraatia, sotsiaalse õigluse ja inimõiguste edendamisel olulist rolli. EL tõhustab oma toetust valitsusväliste osalejate 
suutlikkuse arendamisele, et tugevdada nende osakaalu arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majan-
duslikku dialoogi. Samuti tunnistatakse Euroopa kodanikuühiskonna olulist rolli; selleks pöörab EL erilist tähelepanu arenguküsimustega seotud koolitusele ja ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele.”1. SELGITUS
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine11
PÕHIDOKUMENDID
EUROOPA KONSENSUS ARENGU KÜSIMUSES
 10.  2005. aasta detsembris tegi EL „Euroopa konsensusega arengu küsimuses” 
kõrgetasemelise poliitilise avalduse, millega tunnustati ja tugevdati 
valitsusväliste osalejate riigi arengus osalemise põhimõtet ning võeti kohustus toetada valitsusväliste osalejate suutlikkuse arendamist  
selle ülesande täitmiseks
11. 
TEATISED JA SUUNISED
 11.  2003. aasta mais võttis nõukogu vastu standardite kogumi12, mida komis-
joni talitused peavad täitma, et tagada valitsusväliste osalejate piisav 
osalus ja nendega konsulteerimine:
Tuleb edendada valitsusväliste osalejate osalemist riiklike ameti- a) 
võimude poolt väljatöötatavate riiklike arengustrateegiate ja vae-
suse vähendamise strateegiadokumentide ettevalmistamises.
Valitsusväliste osalejatega tuleb kogu kavandamisprotsessi vältel b) 
süstemaatiliselt konsulteerida.
Konsultatsioonides peavad olema esindatud kõik huvivaldkonnad. c) 
Valitsusvälistele osalejatele tuleb anda õigeaegselt selget ja ülevaat- d) 
likku teavet, et neil oleks võimalik protsessis efektiivselt osaleda.
Suutlikkuse suurendamine on keskse tähtsusega, võimaldamaks e) 
valitsusvälistel osalejatel täita arenguprotsessis konstruktiivset 
rolli.
Kooskõlastust liikmesriikide ja teiste rahastajatega tuleb  f) 
tõhustada.
EÜ peab jätkuvalt innustama valitsusväliseid osalejaid koostöö- g) 
projektide ja programmide elluviimisel osalema.
EÜ peab säilitama olemasolevad sidemed valitsusväliste osalejate h) 
kui koostööpartnerite ja enda algatuste elluviijatena.
 12.  2004. aasta novembris avaldas komisjon suunised kõigile komisjoni 
delegatsioonidele valitsusväliste osalejate arenguprotsessi kaasa-mise kohta. Suunised täiendavad eelnevalt AKV riikide delegatsioo-nidele väljastatud suuniseid ja käsitlevad perioodi 2007–2013 riikide strateegiadokumente.11 Nagu punktis 2 selgitatud, 
kasutatakse käesolevas tekstis 
valitsusvälise osaleja mõistet kodanikuühiskonna sünonüümina.
12  Standardid on ära toodud 
komisjoni teatises, mis käsitleb 
valitsusväliste osalejate osalust EÜ 
arengupoliitikas (KOM(2002) 598 
(lõplik)).
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine12
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
 13.  Kontrollikoja audit käsitles valitsusväliste osalejate arengukoostöös 
osalemise komisjonipoolset haldamist, võttes arvesse nende kaht  
põhirolli EÜ arengukoostöö partneritena ja projektide elluviijatena (vt punkt 3). Auditis tõstatati kolm järgmist küsimust:
kas komisjon tagab piisaval määral selle, et valitsusvälised osale- a) 
jad on efektiivselt arengukoostöö protsessi kaasatud?
kas komisjoni haldussüsteemid on piisavalt tõhusad, tagamaks, b) 
et valitsusväliste osalejate tegevus on asjakohane ja annab tõe-
näoliselt soovitud tulemusi?
kas komisjon toetab piisavalt valitsusväliste osalejate suutlikkuse c) 
suurendamist?
 14.  Kontrollikoda võttis lähtekohaks punktides 11 ja 12 mainitud standardid 
ja suunised. Nende alusel rakendatakse ELi poliitikat, mille eesmärk on 
tagada valitsusväliste osalejate kaasamine EÜ arengukoostöösse, ning 
need on seega käesoleva auditi üldisteks auditikriteeriumideks.
 15.  Neile küsimustele otsiti vastuseid peamiselt järgmiste audititoimingute 
abil:
valitsusväliseid osalejaid puudutavate ELi poliitika- ja prog- a) 
rammidokumentide ning rakendusaruannete läbivaatamine (vt  
punkt 24);
kohapealsed auditikülastused komisjoni delegatsioonidesse  b) 
Bangladeshis, Etioopias, Peruus ja LAVis, et kontrollida komisjoni menetlusi ja tegevusi, seahulgas viit suutlikkuse suurendamise  toetusprogrammi, seitset kohalikku konkursikutset ja 16 üksik-projekti (vt III lisa );
dokumentide läbivaatamine seoses kahe suutlikkuse suurendamise c) 
toetusprogrammiga Malis ja Ugandas;
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine13
vestlused üle 60 kohaliku ja rahvusvahelise valitsusvälise osale- d) 
jaga, partnerriikide riiklike ja kohalike ametivõimudega, tehnilise 
abi üksuste ja teiste rahastajatega, ning mõningate Euroopa valit-susväliste osalejate platvormide ja võrgustikega, et koguda teavet 
valitsusväliste osalejate rolli kohta arengukoostöö protsessis ja 
nende kogemuste kohta seoses komisjoni menetlustega valitsus-
väliste osalejate paremaks kaasamiseks (vt IV lisa );
tegevuse võrdlemine Madalmaade ja Rootsi arenguabi  e) 
asutustega.
  Audit hõlmas alates 2000. aastast (Cotonou lepingu sõlmimise kuupäe-
vast) toimunud konsultatsioone valitsusväliste osalejatega ning vali-mit 2007. aastal käimasolnud projektidest ja programmidest.
 16.  Arvesse võeti ka viimaseid kontrollikoja auditeid, kus on tehtud tähele-
panekuid valitsusväliste osalejate rolli kohta arengukoostöös13, samuti 
komisjoni siseaudititalituse hiljuti läbiviidud auditit VVOde kohta  
EuropeAidis ning auditi järelkontrolli. Samuti võeti auditeerimisel  
arvesse asjaolu, et komisjon viib praegu läbi hindamist EÜ abi andmise 
kohta kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu. Töökirjelduse  kohaselt keskendub hindamine valitsusvälistele osalejatele kui abi  
rakendajatele (EÜ abi andmise kanalitele). Kontrollikoja auditis vaa-
deldi laiema küsimusena, mil määral kaasab komisjon valitsusvälised 
osalejad ELi arengukoostöö kõikidesse etappidesse.
 17.  Auditis keskenduti valitsusväliste osalejate rollile arengukoostöös  
ega käsitletud humanitaar- ega hädaabi, kuna see kujutab endast  
eraldiseisvat valdkonda eraldi strateegia ja juhtimissüsteemidega.  Samuti ei võrreldud erinevaid kanaleid (erasektor, ÜRO, pangasüs-teemid) tõhususe ja mõjususe seisukohast ega tehtud võrdlevat  analüüsi valitsusväliste osalejate meetmete mõju kohta erinevates  sekkumisvaldkondades.13  Kontrollikoja kolm viimast 
aastaaruannet eelarve täitmise 
kohta (2007 – 8. peatükk: välisabi, 
arengukoostöö ja laienemine; 2006 ja 2005 – 8. peatükk: välistegevus) 
ja Euroopa Arengufondidest 
rahastatud tegevuse kohta 
(eelarveaastad 2005, 2006 ja 2007) 
ning eriaruanne nr 10/2008 – EÜ arenguabi tervishoiuteenustele 
Sahara-taguses Aafrikas 
(http://www.eca.europa.eu).
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine14
KAS KOMISJON TAGAB PIISAVALT, ET VALITSUSVÄLISED 
OSALEJAD ON EFEKTIIVSELT ARENGUKOOSTÖÖ PROTSESSI KAASATUD?
 18.  Valitsusväliste osalejate süstemaatiline kaasamine arengukoostöösse on 
üldtunnustatud vahend EÜ arengupoliitika kahe aluspõhimõtte – ise-
vastutuse ja osaluse – suurendamiseks ning kohapealsete praktiliste 
teadmiste ja kogemuste kasutamiseks programmitöös. See kajastub ka poliitikas, nagu on väljendatud Euroopa konsensuses arengu küsi-
muses (vt  1. selgitus ).
 19.  Selleks, et hinnata, kas komisjon kaasab valitsusvälised osalejad piisa-
val määral arengukoostöö protsessi, uuris kontrollikoda kaht keskse tähtsusega konsultatsiooniprotsessi, mis puudutavad:
riikide strateegiadokumentide ettevalmistamist AKV, Aasia ja  a) 
Ladina-Ameerika riikides;
strateegiadokumendi ettevalmistamist uue temaatilise programmi b) 
jaoks, mis käsitleb valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalit-
suste osalemist arengus.
RIIKIDE STRATEEGIADOKUMENTIDE ETTEVALMISTAMINE
 20.  Kontrollikoda kontrollis pideva ja selge ülesehitusega dialoogi olemasolu, 
valitsusväliste osalejatega konsulteerimiseks väljatöötatud suuniste 
täielikkust (punkt 12) ning seda, mil määral järgitakse mainitud suu-niseid ning komisjoni üldpõhimõtteid ja nõudeid konsulteerimiseks huvitatud isikutega
14:
selgete institutsionaalsete mehhanismide olemasolu; a) 
asjakohaste valitsusväliste osalejate kaasamine; b) 
valitsusväliste osalejate osalemiseks ettenähtud aja piisavus; c) 
ettevalmistusprotsessi nõuetekohasus; d) 
selge tagasiside andmine dialoogi tulemuste kohta; e) 
efektiivse dialoogi pidamiseks piisavate EÜ ressursside ole- f) 
masolu.TÄHELEPANEKUD
14 Komisjoni teatis: üldpõhimõtted 
ja miinimumnõuded komisjoni 
konsulteerimiseks huvitatud 
isikutega, KOM(2002) 704 (lõplik), 11.12.2002.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine15
VALITSUSVÄLISTE  OSALEJATE  OSALEMINE  RIIKIDE  STRATEEGIADOKUMENTIDE  
ETTEVALMISTAMISES  EI VASTA  SUUNISTELE
 21.  Ehkki valitsusväliste osalejatega konsulteerimine on üks osa EÜ poliiti-
kast15, leiti neljast auditeeritud riigist kolmes (erandiks oli LAV) vähe 
tõendeid valitsusväliste osalejate osaluse kohta perioodi 2002–2006 
riikide strateegiadokumentide ettevalmistamises, kuna komisjoni  
delegatsioonidel puudusid asjakohased dokumendid. LAVis oli läbi viidud piiratud arvul konsultatsioone. Pärast seda on Etioopias tehtud 
tõsiseid jõupingutusi ülal hoida valitsuse, EÜ ja valitsusväliste osa-lejate esindajate vahel pidevat ja selge ülesehitusega kolmepoolset dialoogi, mis algas 2004. aasta strateegia iga-aastaste ühiste läbivaa-
tamistega ja jätkub seoses perioodi 2007–2013 riikide strateegiado-
kumentidega (vt 2. selgitus ).
 22.  Olukord oli vastupidine Bangladeshis ja Peruus, kus – nagu varem ka 
LAVis – delegatsioonid ei kaasanud valitsusväliseid osalejaid perioodi 
2007–2013 programmitöö protsessi, välja arvatud eriotstarbeliste  
konsultatsioonide pidamine. Need toimusid üldjuhul ühepäevaste  
seminaride vormis, kus tehti esitlusi ja koguti ideid kohaletulnud  valitsusvälistelt osalejatelt, mitte pideva dialoogi vormis. Lisaks ei 
leitud Peruus ja LAVis tõendeid selle kohta, et mainitud konsultat-
sioonide tulemused kajastuksid riikide strateegiadokumentides. Audi-
tiga tuvastati konsultatsiooniprotsessis ka muid puudusi: puudusid 
selged mehhanismid konsultatsioonide korraldamiseks (nt puudus  tegevuskava konsultatsioonide usaldusväärse ja prognoositava aja-
kavaga), dokumentide levitamine toimus viivitustega, kutsed esitati 
hilja, konsultatsioonid toimusid programmitöö protsessi hilises jär-
gus, valitsusväliste osalejate valik oli piiratud, valitsusvälistel osale-
jatel oli keeruline ettepanekute üle arvamust avaldada ja neile anti konsultatsioonide tulemuste kohta ebapiisavat tagasisidet.15 KOM(2000) 212 (lõplik), Euroopa 
Ühenduse arengupoliitika, 
punkt 5.2.
NÄIDE HEA ÜLESEHITUSEGA DIALOOGIST VALITSUSE, EÜ JA VALITSUSVÄLISTE 
OSALEJATE VAHEL
Etioopia: Cotonou töörühmu
2003. aastal moodustas rühm Etioopias tegutsevaid siseriiklikke ja rahvusvahelisi VVOsid ja võrgustikke Cotonou 
töörühma (Cotonou Task Force), et astuda delegatsiooni ja valitsusega dialoogi EÜ arengukoostöö üle. Delegatsioon ja 
valitsus on pidanud Cotonou töörühmaga aktiivset dialoogi ja konsultatsioone, eriti seoses ühiste iga-aastaste läbivaa-tamistega 2004. aastast alates ning riigi uue strateegiadokumendi ettevalmistamisega kümnenda EAFi jaoks.2. SELGITUS
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine16
 23.  Kõigi nelja auditeeritud delegatsiooni puhul piirdus valitsusväliste osa-
lejate arenguprotsessi kaasamine üldise strateegia sõnastamisega ega 
sisaldanud (nagu suunised ette näevad) konsultatsiooni valdkondlike strateegiate kohta ja valitsusväliste osalejate kaasamist projektide 
elluviimisse, järelevalvesse ja hindamisse igas arenguvaldkonnas.
 24.  Lisaks analüüsis kontrollikoda komisjoni peakorteri käsutuses olevat 
teavet16, mis näitas sarnaseid puudusi teistes delegatsioonides. Ehkki 
vähemal või rohkemal määral toimus konsultatsioone pea kõigis AKV riikides, pidas komisjoni peakorter valitsusväliste osalejate osalemist suuniste seisukohalt rahuldavaks (st osalemine ei piirdunud ainult  
eriotstarbeliste konsultatsioonidega) neist ainult pooltes
17. Kontrol-
likoda leidis, et ka 24 kontrollitud Aasia ja Ladina-Ameerika (ALA)  
riigis toimus üldjuhul konsultatsioone, kuid valitsusväliste osalejate osalus ei piirdunud üksnes eriotstarbeliste konsultatsioonidega ainult 
neljas Ladina-Ameerika riigis ja mitte üheski Aasia riigis.
 25.  Valitsusväliste osalejate roll oli suurem AKV riikides kui Aasia ja Ladina-
Ameerika riikides, kuna Cotonou leping annab AKV riikide valit-susvälistele osalejatele osalemisõiguse. Enne uue arengukoostöö  
rahastamisvahendi kasutuselevõtmist 2007. aastal ei näinud eelmine 
ALA määrus
18 ette valitsusväliste osalejate kaasamist koostööpoliiti-
kasse ja -strateegiasse.
 26.  Komisjoni töötajad kogesid valitsusväliste osalejatega koostöö tegemi-
sel praktilist laadi probleeme. Muuhulgas leiti, et i) valitsusväliste  
osalejate kaasamine sõltub suurel määral partnerriigi hoiakust; ii) on keeruline välja selgitada, millised on koostöö seisukohast olulised  
valitsusvälised osalejad; iii) valitsusväliste osalejatega (kas eraldi või 
platvormina) koostöö alustamisel kerkivad üles nende esindavuse ja 
aruandekohustuse küsimused; iv) paljudel valitsusvälistel osalejatel 
napib suutlikkust ja/või ressursse arengukoostöö protsessis osalemi-
seks ja nad loobuvad koostööst, kui neil on vähe lootust selle tulemu-
sena rahalisi vahendeid saada; v) valitsusvälised osalejad ei esinda alati kõige tõrjutumate inimrühmade seisukohti.
 27.  Ka juhtudel, kus valitsusväliste osalejatega koostöö tegemiseks tehti suuri 
jõupingutusi, takistasid rakenduslikku laadi probleemid positiivsete 
tulemuste saavutamist (vt 3. selgitus ).16 Kaasa arvatud Guatemala 
erandlik juhtum (vt 3. selgitus).
17 Hinnangut toetavad Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
konsultatsiooni tulemused 
valitsusväliste osalejate ja 
kohalike omavalitsuste osaluse 
kohta kümnenda EAFi riikide strateegiadokumentide 
väljatöötamises AKV riikides.
18 Nõukogu 25. veebruari 
1992. aasta määrus (EMÜ) 
nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika 
arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega 
tehtava majanduskoostöö kohta 
(EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine17
SPETSIAALSET  KOOLITUST  JA ÜKSIKASJALIKKE  JUHISEID  VALITSUSVÄLISTE  OSALEJATE  
KAASAMISE  KOHTA  TULEB  EDASI  ARENDADA   
 28.  Valitsusväliste osalejate tihti piiratud roll ja sagedased probleemid seoses 
konsultatsioonide ajakava ja korraldusega näitavad, et ambitsioonika 
eesmärgi – valitsusväliste osalejate kaasamine kõigisse EÜ arengu-
koostöö etappidesse – reaalne teostamine jääb suureks väljakutseks. 
Paljude delegatsioonide töötajate arusaama kohaselt piirdub valit-susväliste osalejate roll teenuste pakkumise või ühekordsete konsul-
tatsioonidega programmitsükli teatud etapis. Komisjon ei ole veel  piisavalt eraldanud aega ega vahendeid selleks, et delegatsioonide töötajad saaksid valitsusväliste osalejatega kõigil tasanditel koostööd 
teha. Spetsiaalset koolitust tuleb edasi arendada.
 29.  Auditi ajal komisjonis kasutusel olnud suunistes (vt punkt 12) tunnista-
takse paljude mainitud probleemide olemasolu, kuid (välja arvatud 
soovitus läbi viia kaardistamine asjakohaste valitsusväliste osalejate 
leidmiseks ja nende esindavuse hindamiseks) neis ei anta üksikasjalikke 
juhiseid näiteks sellistes kesksetes küsimustes nagu valitsusväliste 
osalejate roll abi mõjususe suurendamises ja nende osalemine eel-arvetoetust sisaldavate valdkondlike strateegiate väljatöötamises.
NÄIDE VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISEL 
TEKKINUD PROBLEEMIDEST
Guatemala: „Mesodiálogo”
Mesodiálogo käivitati 2000. aastal komisjonikomisjoni delegatsiooni, liikmesriikide, valitsuse, Euroopa VVOde ja Gua-
temala valitsusväliste osalejate osavõtul. Selle eesmärk oli toetada perioodi 2002–2006 riigi strateegiadokumendi täitmist, 
osaledes vahetult riigi strateegiadokumendi programmide määratlemises, elluviimises ja järelevalves. Protsessis osales 
ligikaudu 150 organisatsiooni ja 800 inimest, kes olid jaotatud töörühmadesse ja osalesid järgmistes tegevustes: strateegia-dokumentide koostamine, programmide määratlemises ja koostamises osalemine, piirkondlike võrgustike loomine jne. 
Delegatsioonile langenud organisatoorne koormus, arvamus, et Mesodiálogo ületab oma piire, sekkudes küsimustesse, 
mis kuulusid EÜ ainupädevusse, ja valitsuse selge vastutuse ning jätkusuutlikkuse tagatiste puudumine viisid selleni, et 
protsess aeglustus järk-järgult, kuni peatati lõplikult 2005. aastal.
Allikad:  RELEX/L3 Working document on involvement of NSAs in the programming process in the countries of Asia 
and Latin America; EC aid to Guatemala – Background Country Study Paper (detsember 2006); ja dokumentidel põhinev 
analüüs (august 2006), mille tellisid CIDSE (rahvusvaheline arengu- ja solidaarsuskoostöö) ja Caritas Europa.3. SELGITUS
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine18
19 Üks arengukoostöö 
rahastamisvahendis ettenähtud 
programmidest (vt punkt 9).
20 Määruse (EÜ) nr 1905/2006 
artikli 20 lõige 2.
21  Euroopa abi- ja arengukoostöö 
valitsusväliste organisatsioonide 
konföderatsioon (CONCORD) 
loodi 2003. aasta jaanuaris kui 
VVOdega kaasfinantseerimist 
sätestavas määruses (EÜ) nr 1658/98 ette nähtud esindus- ja 
kontaktkogu. CONCORD peab ELi 
institutsioonidega regulaarset 
dialoogi ja kooskõlastab VVOde 
vahelist koostööd. CONCORDi kuuluvad 22 riiklikku ühendust 
(platvormi) ja 20 rahvusvahelist 
teemavõrgustikku, mis esindavad 
rohkem kui 1600 VVOd.
22  Küsimustik saadeti ka otse 
CONCORDile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide 
Komiteele ja Euroopa Kohalike 
ja Piirkondlike Omavalitsuste 
Nõukogule, et nood levitaksid seda 
oma liikmete seas.
23  Konsultatsioon algas 31. juulil 
ja kestis 11. septembrini 2006. 
See on vähem kui konsultatsiooni 
minimaalseks ajaks ettenähtud 
8 nädalat.TEMAATILINE PROGRAMM VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE 
JA KOHALIKE OMAVALITSUSTE OSALEMISE KOHTA ARENGUS
 30.  Kõnealune uus programm19 asendab varasemat Euroopa VVOdega kaasfi-
nantseerimise programmi ja detsentraliseeritud koostööprogramme ning on sarnaselt oma eelkäijatele üks tähtsamaid ja stabiilsemaid  vahendeid, mille kaudu EÜ finantseerib valitsusväliste osalejate tege-
vust ja toetab nende algatusi.
 31.  Temaatiliste programmide strateegiadokumentide koostamisel kon-
sulteerib komisjon teiste arengupoliitikas osalejatega, sealhulgas  
valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste esindajatega, prog-rammide koostamise protsessi varajases staadiumis
20. Euroopa VVOd 
on CONCORDi21 kaudu traditsiooniliselt VVOde kaasfinantseerimis-
programmi juhtimise üle peetavas dialoogis aktiivselt osalenud. Uus 
programm on avatud ka partnerriikide valitsusvälistele osalejatele ja 
kohalikele omavalitsustele, mis peaksid seega samuti konsultatsioo-
nides osalema.
 32.  Pärast programmi strateegiadokumendi koostamist andis komisjoni pea-
korter delegatsioonidele korralduse esitada kohalike valitsusväliste 
osalejatega toimuvate edasiste konsultatsioonide põhjal kokkuvõte, 
kus hinnatakse programmi olulisust partnerriikide seisukohalt ja esi-
tatakse põhjendused kulude asjakohase taseme kohta. Kontrollikoda analüüsis mõlema konsultatsioonietapi mõjusust, kasutades taas  
komisjoni 2002. aasta teatises esitatud kriteeriume (vt punkt 20).
 33.  Üldstrateegia suhtes korraldas komisjon internetis avaliku konsultat-
siooni, mis oli suunatud Euroopa ja partnerriikide (lõunapoolsetele) 
valitsusvälistele osalejatele. Vastav küsimustik avaldati komisjoni vee-
bilehel ja saadeti delegatsioonidele22. Euroopa tasemel osutus selline 
konsultatsiooniviis efektiivseks, arvestades komisjoni ja CONCORDi pidevaid kontakte. Konsultatsioonid lõunapoolsete valitsusväliste  osalejatega ei olnud aga efektiivsed. Küsimustik saadeti AKV riikide delegatsioonidele, kes pidid valitsusväliseid osalejaid konsultatsioo-nist teavitama ning küsimustiku neile edastama. Konsultatsiooni ajas-tus, mis langes delegatsioonitöötajate peamisele puhkuseperioodile, oli aga ebaõnnestunud ja küsimustikule vastamiseks ettenähtud aeg ebarealistlikult lühike
23 (käesoleva auditi tarbeks külastatud AKV rii-
kide – Etioopia ja LAVi – delegatsioonidel ei olnud võimalik lühikese tähtaja piires valitsusväliste osalejatega konsulteerida). Lisaks ei  esitatud ALA riikide delegatsioonidele sellist palvet, mistõttu nende riikide valitsusväliseid osalejaid käimasolevast konsultatsioonist ei teavitatud.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine19
24  Etioopias ja LAVis asuvad 
komisjoni delegatsioonid 
otsustasid programmis mitte osaleda.
25  Reaalse jätkusuutlikkuse kohta 
vt punktid 63–68. 34.  Teises konsultatsioonietapis oli delegatsioonidel arengukoostöö rahasta-
misvahendi määruse ja strateegiadokumendi vastuvõtmisel tekkinud 
viivituste tõttu kokkuvõtte koostamiseks aega ainult üks kuu ja ena-mus delegatsioonidest ei suutnud valitsusväliseid osalejaid protsessi 
süstemaatiliselt kaasata. Bangladeshis toimus valitsusväliste osale-
jatega ühekordne workshop . Peruus aga delegatsioon valitsusväliste 
osalejatega ei konsulteerinud
24, ja kokkuvõtete valimi (Angola, Tšiili, 
Malawi, Namiibia ja Nepal) kontrollimine näitas veelgi selgemalt, et valitsusväliste osalejatega programmi suhtes konsulteerimine oli  puudulik.
 35.  Kontrollikoja hinnangul pööras komisjon liiga vähe tähelepanu sellele, 
kuidas lõunapoolsete valitsusväliste osalejatega konsultatsioone  läbi viia. Paljudes riikides on ilmselgelt suur vajadus selle järele, et delegatsioon lisaks passiivsele meetodile ehk küsimustiku internetti ülesriputamisele protsessi ka aktiivselt edendaks. Osaliselt (AKV rii-
kide suhtes) sellist lähenemisviisi ka kavandati, kuid seda ei rakenda-
tud kusagil. Lisaks ei pööratud tähelepanu piirangutele, mis võivad 
kaasneda, kui võimalike abisaajatega konsulteeritakse esmatähtsate 
valdkondade üle – sellisele küsimusele on neil vaevalt võimalik täiesti erapooletult vastata. Samuti ei uuritud teisi võimalusi, nagu võrgus-
tikud ning katuse- ja piirkondlikud organisatsioonid.
KAS KOMISJONIL ON TÕHUSAD HALDUSSÜSTEEMID, 
TAGAMAKS, ET VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUS ON ASJAKOHANE JA ANNAB TÕENÄOLISELT OODATUD TULEMUSI?
 36.  Kontrollikoda auditeeris valitsusväliste osalejate toetuslepingute hal-
dussüsteeme komisjoni peakorteris ja neljas delegatsioonis kohapeal 
ning vaatas läbi 16 üksikprojekti (vt III lisa ). Audit hõlmas projektide 
valiku menetlusi, kontrolli- ja järelevalvekorda, teostatud järelevalvet 
ja selleks kasutatud vahendeid ning jätkusuutlikkuse küsimust.
VALIKUMENETLUSED
 37.  Valikumenetluste auditeerimise eesmärk oli kindlaks teha, mil määral 
tagati rakendatud menetluste abil väljavalitud projektide asjakohasus, õigeaegsus ja tõenäoline jätkusuutlikkus
25.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine20
KONKURSIKUTSETE  MENETLUS  SOODUSTAB  ÕIGLAST  KONKURENTSI , KUID  VÕIB  
RAKENDAMISEL  OSUTUDA  KEERUKAKS  NING  EI TAGA  PROJEKTI  ÕIGEAEGSET  KAVANDAMIST
 38.  Alates 2000. aastast on tavapäraseks valikumenetluseks olnud konkur-
sikutse esitamine. Menetlust peetakse valitsusväliste osalejate seas õiglast konkurentsi soodustavaks, mis peaks seetõttu suurendama  asjakohaste projektide väljavalimise väljavaateid, kuid see tekitab  
jätkuvalt haldusalaseid probleeme nii komisjonile kui taotlusi esita-
vatele valitsusvälistele osalejatele. Konkursikutsed pakuvad valitsus-välistele osalejatele suurt huvi ja rahastamistaotlusi on alati esitatud 
tunduvalt suuremas summas, kui selle jaoks vahendeid on eraldatud
26. 
See on põhjustanud menetluste pikalevenimist ja nõudnud väliseks-
pertide kaasamist. VVOdega kaasfinantseerimise programmi raames 
esitatud konkursikutsed on olnud liiga üldsõnalised, mis on suuren-danud vähem asjakohaste taotluste esitamise tõenäosust. Samuti võib üksikasjalike menetluste järgimine olla keeruline väikestele valitsus-välistele osalejatele.
 39.  Üldiselt valiti auditeeritud konkursikutsete põhjal välja asjakohased 
projektid, kuid auditeeritud projektide puhul kulus taotluse esita-
misest kuni lepingu sõlmimiseni keskmiselt rohkem kui aasta, mis-
tõttu oli valitsusvälistel osalejatel keeruline oma tegevust efektiivselt 
planeerida. Samuti leidis kontrollikoda, et konkursikutsete levitami-
seks kasutatud kanalid (peamiselt internet ja ajalehed) ei olnud alati 
sobivad, jõudmaks asjakohaste valitsusväliste osalejateni kohalikul 
tasemel27.
 40.  Kontrollikoda tunnustab komisjoni 2006. ja 2007. aastal võetud meetmeid 
konkursikutse menetluse tõhustamiseks, ehkki nende täielikku mõju ei ole veel võimalik hinnata. Nimetatud meetmed hõlmavad muu hulgas 
alljärgnevat:
piiratud menetluse kasutuselevõtt, mille alusel toimub kandi- a) 
daatide valik esimeses voorus lühikese kokkuvõtte põhjal ja täis-pikk taotlus (koos projektikavandiga) esitatakse konkursi teises voorus;
kahe aasta eelarve kasutamine ühe konkursikutse raames; b) 26 EuropeAidi kesktasandil juhitud 
temaatiliste programmide raames 
esitatud konkursikutsetele 
aastatel 2007–2008 eraldatud 
eelarve oli 284 miljonit eurot; 
rahastamistaotluste arv oli 4 565, kogusummas 3 650 miljonit eurot. 
Esimese, kokkuvõttel põhinenud 
valikuvooru läbis 1 088 taotlust 
kogusummas 989 miljonit eurot, 
ja lõplikult valiti välja ainult 
212 taotlust.
27 Näiteks seetõttu, et kasutati 
ainult Euroopa keeli, või seetõttu, 
et ajalehed ei levi äärealadel 
piisavalt kiiresti.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine21
NÄIDE PROJEKTI EBAPIISAVAST KAVANDAMISEST
Naistele kuuluvate mikroettevõtete ja perepõhiste majandusüksuste ametlikule tööturule 
kaasamise soodustamine Peruus
Kohalik valitsusväline partnerorganisatsioon rakendas projekti neljas piirkonnas, kaasa arvatud Juninis, mida kont-
rollikoda külastas 2008. aasta veebruaris ja kus VVO ei olnud varem tegutsenud. Ehkki alles nii hiljuti kui 2007. aastal läbiviidud tulemuspõhise järelevalve käigus selliseid probleeme ei prognoositud, ei leidnud kontrollikoda tõendeid selle 
kohta, et VVO oleks projektitegevuste kavandamisse kaasanud asjassepuutuvaid riigiasutusi. Samuti ei kooskõlastanud 
VVO tegevust olemasolevate võrgustike ja organisatsioonidega, mis toetavad piirkonna mikroettevõtteid. Projekti 
rakendamise käigus pidi kohalik valitsusväline partnerorganisatsioon tellima ühelt selliselt võrgustikult baasuuringu, et 
välja selgitada võimalikud abisaajad ja majanduslikud võimalused. Projekt kavandati põhimõttel, et riigiasutused viivad 
läbi samalaadseid projekte ja laiendavad projekti tegevust. Kontrollikoda leidis aga, et vastavad asutused ei olnud kas 
üldse projekti kaasatud, ei teinud oma tööd nõuetekohaselt või ei omanud piisavaid fi  nants- ja inimressursse, et projekti 
tegevus üle võtta.4. SELGITUSelektroonilise registreerimissüsteemi käivitamine, mis vähendab c) 
taotlejate jaoks topelttöö tegemist;
järjest sagedasem spetsiifiliste kohalike konkursikutsete kasuta- d) 
mine, kus eesmärgid on kohandatud kohalikele oludele ja kohalikel 
organisatsioonidel on suurem võimalus valituks osutuda. 
 41.  Sellest hoolimata esineb sageli probleeme projektide kavandamisega, mis 
võib olulist mõju avaldada mõjususele ja jätkusuutlikkusele. Mitme auditeeritud projekti puhul tähendas ebapiisav ettevalmistustöö tege-vuse määratlemisel seda, et projekti esimene aasta tuli pühendada projekti kavandamisele (olukorra analüüsimine, abisaajate määrat-lemine, uuringute läbiviimine). See vähendas projekti elluviimiseks jäävat aega, soodustas viivituste tekkimist ja halvendas projekti jät-kusuutlikkuse väljavaateid. Olukorda näitlikustab 4. selgitus .
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine22
KONTROLLI- JA JÄRELEVALVEMENETLUSED
 42.  Komisjoni kontrolli- ja järelevalvemenetluste auditeerimise eesmärk 
oli hinnata, mil määral tagavad menetlused valitsusväliste osale-
jate projektitegevuse ladusa elluviimise. Paljudes hinnangutes on  osutatud sellele, et sidusrühmad peavad menetlusi kohmakaks
28, ja 
ka Euroopa Parlament on selle üle muret avaldanud29, kuid kontrol-
likoda tunnustab siiski komisjoni poolt probleemi lahendamiseks  
tehtud jõupingutusi. Komisjon on teinud kõrgetasemelisi algatusi,  nagu talitustevahelise komitee loomine menetluste lihtsustamiseks, 
rahastamise ja lepingute üle peetava dialoogi edendamine komisjoni 
ja CONCORDi vahel (mille tulemusel koostati standardsete toetusle-
pingute käsiraamat) ja uute praktiliste juhendite ning lihtsustatud  
vormide ja dokumentide väljastamine. Ka temaatiliste programmide juhtimise üleandmine on üldjuhul aidanud edendada dialoogi EÜ ja valitsusväliste osalejate vahel.
 43.  Kontrolli- ja järelevalvemenetlused toimisid paljudes aspektides nõue-
tekohaselt, kuid neis esineb endiselt teatavaid probleeme, mis põh-justavad vigu
30.
VALITSUSVÄLISTELE  OSALEJATELE  EI OLE ANTUD  PIISAVALT  JUHISEID  EESKIRJADE  
PRAKTILISE  RAKENDAMISE  KOHTA
 44.  EÜ rahastamise ja lepingute sõlmimise eeskirjade kohaldamist puudu-
tavate juhiste andmisel tuleb arvestada komisjoni delegatsioonide kaadrivoolavust ja valitsusväliste osalejate väheseid teadmisi maini-tud eeskirjadest. Teadmiste suurendamiseks on korraldatud delegat-sioonides koolituskursusi nii personalile kui abisaajatele ning võetud kasutusele koostöös CONCORDiga valminud praktiline juhend (stan-dardsete toetuslepingute käsiraamat).
 45.  Koolitus on vajalik, kuid abisaajate jaoks seisneb see enamasti ainult 
ühepäevastes seminarides, mida korraldatakse pärast konkursi-
kutse menetluse lõppemist. Kontrollikoja hinnangul on see ebapii-
sav, tagamaks, et valitsusvälised osalejad suudavad kinnistada oma 
organisatsioonis teadmised, mida on vaja eeskirjade nõuetekohaseks 
rakendamiseks projekti tavapärase elluviimisperioodi jooksul.28 Küsimus tõstatati ka 
CONCORDi 17. märtsi 2004. aasta 
kirjas komisjoni volinikule 
Poul Nielsonile, mis käsitles 
finantsmääruse ning sellest 
tulenevate dokumentide ja 
menetluste mõju VVOdele.
29 Euroopa Parlament avaldab 
2004. eelarveaasta üldeelarve 
täitmisele heakskiidu andmist 
käsitlevas otsuses ”[...] kahetsust 
selle üle, et uued menetlused on 
tunduvalt keerukamad, kohmakad ja nende rakendamine võtab 
liiga kaua aega; juhib tähelepanu 
tõelise lihtsustamise vajalikkusele, 
kaotamata samal ajal silmist algset 
eesmärki” (Euroopa Parlamendi resolutsioon märkustega, mis on 
Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta 
üldeelarve täitmisele heakskiidu 
andmist käsitleva otsuse 
lahutamatu osa, III jagu – komisjon 
(ELT L 340, 6.12.2006, lk 5), 
punkt 185).
30 Sarnastele järeldustele jõuti ka 
kontrollikoja kinnitava avalduse 
aluseks olevates auditites: vt 
kontrollikoja 2007. eelarveaasta aastaaruanne eelarve täitmise 
kohta, punkt 8.9; ja aruanne 
Euroopa Arengufondide (EAF) 
kohta, punkt 22.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine23
 46.  Auditiga leiti vähe tõendeid selle kohta, et delegatsioonide töötajad või 
abisaajatest valitsusvälised osalejad oleksid käsiraamatut kasutanud. 
Käsiraamat ei ole juriidiliselt siduv ja see võib olla üks põhjuseid, miks delegatsioonides otsustati seda standardse viitedokumendina mitte 
kasutada.
 47.  Praktilises juhendis ja lepingutingimustes tehtavatest muudatustest 
(juhendit on viimase seitsme aasta jooksul viis korda muudetud) ei teavitata abisaajaid süstemaatiliselt. Lisaks on eeskirju tõlgendatud 
erinevalt, mistõttu on komisjon nõudnud abisaajatelt uute tingimuste 
täitmist ka mõnel sellisel juhul, kus tingimused ei ole olnud tagasi-
ulatuva mõjuga.
PROJEKTIDE  AUDITID  EI OLE ALATI  PIISAVAL  TASEMEL
 48.  Mitmes käesoleva auditi raames kontrollitud projektis tuvastati puudusi 
projektide auditite kvaliteedis. Auditid ei ole efektiivsed, avastamaks vigu, mis mõjutavad tehingute abikõlblikkust abisaajate ja koostöö-
partnerite tasemel. Kontrollikoja aastaaruannete raames koostatud 
erihinnangutes EAFi ja välistegevuse kohta
31 on osutatud sarnastele 
puudustele projektide auditites.
 49.  Puuduste kõrvaldamiseks on komisjon välja töötanud muudetud juhised, 
mille abil tagada audititöö katvus. Juhiste järgimine on projektilepin-gute auditeerimisel kohustuslik alates 2006. aasta veebruarist. Selle muudatuse mõju auditeeritud projektidele oli veel vara hinnata.
MENETLUSTE  EBAÜHTLANE  TÕLGENDAMINE  JA RAKENDAMINE  PÕHJUSTAS  
VALITSUSVÄLISTELE  OSALEJATELE  LIIGSET  HALDUSKOORMUST  
 50.  Auditeerimisel tuvastati, et toetuslepingute haldamisel esineb endiselt 
mõningaid praktilist laadi administratiivseid probleeme, näiteks:
EÜ rahastatud lepingute alusel ostetud kaupade päritolureegleid a) 
tõlgendatakse ebaühtlaselt, mis võib põhjustada valitsusvälistele 
osalejatele liigset töökoormust (näide on toodud 5. selgituses );31 Nt kontrollikoja 
2007. eelarveaasta aastaaruande 
8. peatüki punkt 8.24 (ELT C 286, 10.11.2008, lk 182).
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine24
valitsusvälistel osalejatel on keeruline mõningates partnerriikides b) 
maksuvabastust taotleda või maksu tagasi saada;
nõue kasutada EÜ poolt kinnitatud vahetuskurssi reaalse vahetus- c) 
kursi asemel võib mõnel juhul projekte kahjustada; 
maksetaotluste hilinenud rahuldamine komisjoni poolt võib põh- d) 
justada projekti töös viivitusi;
delegatsioonid kehtestavad projektidele ühtlustamata, tar- e) 
betult valitsusväliste osalejate halduskoormust suurendavaid  lisanõudeid, nagu: i) täiendavad perioodilised aruanded või audi-tiaruanded; ii) eraldi pangaarve kasutamine iga projekti jaoks;  iii) üldtingimustes sätestatust erineva makseviisi kasutamine (nt väiksemad osamaksed).
NÄIDE KAUPADE PÄRITOLUREEGLITE EBAÜHTLASEST TÕLGENDAMISEST
Mootorrataste ostmine – Etioopia juhtum
Etioopia VVOd eelistavad üldiselt Jaapani sõidukeid, kuna need on kohalikes oludes sõidukindlamad. Delegatsioon 
soovitas VVOdel toiduohutuse projektide raames aga siiski kaaluda ka Hiina mootorrataste ostmist, osaliselt seetõttu, et delegatsiooni arvates tuli erandit taotleda Jaapani, aga mitte Hiina sõidukite puhul.
Järgides delegatsiooni oletust päritolureeglite kohta, ostis üks VVO kümme Hiina mootorratast, erandit taotlemata. 
Kuna mitu neist läks katki, taotles VVO 14. detsembril 2006 erandit päritolureeglitest ja luba osta veel kaks – sedakorda 
tugevama konstruktsiooniga Jaapani päritolu – mootorratast. Delegatsioon lükkas taotluse algul tagasi, kuid rahuldas selle 11. septembril 2007, kui see esitati uuesti koos eelarvemuudatuse taotlusega.
Kontrollikoda tuvastas, et vahepeal oli delegatsioon 2007. aasta aprillis konsulteerinud peakorteriga ja mõlemad pooled 
olid jõudnud järeldusele, et Etioopias ei ole tarvis temaatilise eelarverea alusel Jaapani kaupade ostmiseks erandit taotleda, 
samas kui erandit tuli ja on alati tulnud taotleda Hiina kaupade puhul.
Tundub, et reegleid on endiselt võimalik väga erinevalt tõlgendada
32.5. SELGITUS
32 Vastavalt nõukogu määrustele ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta (eriti artikli 3 lõikele 2, artikli 3 lõikele 3, artiklile  5 ja 
II lisale) võib Etioopias alates 2005. aasta 28. detsembrist temaatiliste programmide raames rahastatud projektide tarbeks osta  kaupu 
nii Jaapanist kui Hiinast ilma erandit taotlemata, kuna Etioopia on liigitatud vähim arenenud maade hulka kuuluvaks. Vastupidis elt 
sellele tuleb Hiinast pärinevate kaupade puhul erandit taotleda juhul, kui toetuslepingut finantseeritakse EAFist. EAFi määrus 
võimaldab ka kaupade ostmist kohalikult turult kuni 30 000 euro väärtuses, olenemata nende päritolust.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine25
33 Loogilise raamistiku 
lähenemisviis ja loogilise 
raamistiku maatriks (Logframe) on 
analüütilised ja haldusvahendid, 
mida rahastajad ja 
partnervalitsused arengukoostöös laialdaselt kasutavad. Tüüpiline 
loogilise raamistiku ülesehitus 
hõlmab selliseid ülesandeid nagu 
SMARTi (täpsete, mõõdetavate, 
saavutatavate, asjakohaste ja 
ajaliselt piiritletud) näitajate 
määratlemine, asjakohaste tõendusallikate väljaselgitamine, 
iga näitaja jaoks realistlike 
eesmärkide seadmine ning 
põhiliste näitajate kogumine 
hilisemaks edusammude ja tulemuste mõõtmiseks. Asjakohase 
tulemuste järelevalvesüsteemiga 
kogutakse seega korrapäraselt 
andmeid tegelike tulemuste 
kohta. Valitsusvälistel osalejatel 
palutakse vahel koguda andmeid 
ja teavitada mitte ainult sisendite, menetluste ja väljundite kohta, 
vaid ka vahepealsete tulemuste ja 
pikaajalise mõju kohta.JÄRELEVALVE JA SELLE VAHENDID NING VALITSUSVÄLISTE 
OSALEJATE TEGEVUSE MÕJUSUSE HINDAMINE
 51.  Mõjus järelevalve on projektijuhtimise oluline osa ning komisjon kasutab 
selleks mitmeid vahendeid ja menetlusi. Kontrollikoja auditi eesmärk oli komisjoni olemasolevate menetluste taustal kindlaks määrata,  kas: i) IT-süsteemide abil on võimalik saada vajalikku juhtimisteavet 
otsuste tegemiseks ja valitsusväliste osalejate tegevuse järelevalveks; 
ii) haldusaruandlussüsteem on kasutusele võetud; iii) delegatsioonid teostavad asjakohast projektide järelevalvet, saavad piisavalt tagasi-
sidet välisest järelevalvesüsteemist ja teostavad selle üle järelevalvet; 
iv) tegevuse väljundite ja tulemite hindamiseks kasutatakse sobivaid 
vahendeid; v) tegevuse pikaajalise mõju hindamiseks kasutatakse asja-
kohaseid vahendeid.
KOMISJONI  ARVUTIPÕHISE  TEABESÜSTEEMI  CRIS KÕIKI  VÕIMALUSI  EI OLE KASUTATUD
 52.  Nagu märgitud punktis 5, puudub EuropeAidis hetkel kättesaadav and-
mete allikas valitsusväliste osalejate rahastamise kohta arengukoostöö 
valdkonnas. Andmed ühtses RELEXi teabesüsteemis (CRIS) on puu-
dulikud ja ettevõtjate identifitseerimine ei ole usaldusväärne. CRIS 
annab vähe teavet, sealhulgas hinnanguid ja järeldusi, käimasolevate 
ja lõpetatud projektide olukorra kohta analüüsi ja kokkuvõtete vor-
mis. CRISi rakendamisaruanne, järelevalvevahend, ei vasta täielikult 
kasutajate vajadustele ja seda ei kasutata sageli nõuetekohaselt.
PROJEKTIARUANNETES  ANTUD  HINNANG  RAKENDAMISE  OLUKORRA  KOHTA  
EI OLE ALATI  KORREKTNE  OLNUD
 53.  Toetust saanud valitsusvälised osalejad peavad esitama tehnilised ja 
finantsaruanded, mille abil peaks olema võimalik võrrelda projekti  ettepanekut ja aruandlusperioodi jooksul saavutatut. Auditeeritud  projektidest poolte puhul ei esitatud aruannetes rakendamise olu-korra kohta ülevaatlikku hinnangut. Üldiselt pöörati aruannetes vähe 
tähelepanu kõige keerulisematele küsimustele ja keskenduti positiiv-
setele saavutustele.
 54.  Praeguste menetluste kohaselt peavad valitsusvälised osalejad rakendama 
loogilist raamistikku, sh kvantitatiivseid tulemusnäitajaid33. 16 audi-
teeritud projektist 13 puhul aga ei esitatud tehnilistes aruannetes 
oodatud ja saavutatud tulemuste otsest võrdlust, kasutades loogilist 
raamistikku. Seetõttu kaotasid paljude auditeeritud projektide loogi-
lised raamistikud järk-järgult oma asjakohasust projekti järelevalve 
vahenditena.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine26
 55.  Kontrollikoda täheldas tulemusnäitajate kontrollimise käigus, et mõned 
asutused kasutavad seoses loogiliste raamistikega kvaliteedi taga-
mise mehhanismi, sealhulgas kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid  tulemusnäitajaid.
KOMISJONI  TÖÖTAJAD  EI VIINUD  LÄBI PIISAVALT  KOHAPEALSEID  KONTROLLE
 56.  Delegatsioonidepoolne projektide nõuetekohane järelevalve hõlmab 
korrapäraseid ja otseseid kontakte valitsusvälistest osalejatest part-
neritega ja arutelu projektitulemusi mõjutavate rakendamisprob-
leemide üle. Auditi käigus kontrolliti, millises ulatuses viis komisjon 
läbi projektide füüsilisi kohapealseid kontrolle, sealhulgas raamatu-pidamisaruannete ja projekte toetavate dokumentide kontrollimist toetusesaajate ja nende rakenduspartnerite juures. Kontrollikoja hin-nangul ei olnud kohapealsete kontrollide tase piisav.
 57.  Lisaks väljendasid paljud küsitletud valitsusvälised osalejad kahetsust 
delegatsioonide kohapealse toetuse puudumise üle. Nende vastused 
viitasid sellele, et paljusid finants- või lepingueeskirjadega seondu-
vaid vigu saaks vältida asjakohasel ajal toimuvate kohapealsete kont-
rollide abil, kuna sel juhul tuleks ebakorrektsete tavade kasutamine 
ilmsiks ja vigu oleks võimalik parandada.
 58.  16 auditeeritud projektist kuut ei olnud delegatsiooni töötajad kordagi 
külastanud. Külastatud projektide puhul puudus järjepidevus. Mõnel juhul tehti külaskäike seoses valitsusväliste osalejate poolt korral-datud üritustega, vahel tehti neid koos väliste kontrollkülastustega. Mõnel juhul koostati kindlad ja konkreetsed kohapealsete külaskäi-kude kavad, mis oleks tulnud läbi viia kindlaksmääratud projekti-etappides. Kuna vahendid puudusid, ei viidud siiski ühelgi juhul kava ellu. Kontrollikoja poolt külastatud delegatsioonid ei olnud kasu-tusele võtnud standardit järelevalvearuannete koostamiseks. Enne  2007. aasta detsembrit puudusid töötajatel projektide järelevalveks tegevussuunised.
 59.  Projekte võidakse valida väliseks järelevalveks ka komisjoni tulemuspõ-
hise järelevalvesüsteemi (ROM) kaudu. See võimalus ei kompenseeri siiski järelevalve puudumist tegevustasandil: enamusele valitsusväli-
seid osalejaid hõlmavatele projektidele antud ELi toetuse suurus on 
väiksem kui 1 miljon eurot ja ROM-süsteemi raames hõlmab järele-
valve ainult 10% projektidest, mille väärtus on nimetatud summast 
madalam.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine27
34 Viimastes Peruus sõlmitud 
toetuslepingutes on see juba ette 
nähtud.VÄLISHINNANGUD  EI OLE VALITSUSVÄLISTE  OSALEJATE  PROJEKTIDE  MÕJU  HINDAMISEL  
ASJAKOHASED  OLNUD
 60.  Valitsusväliste osalejate toetuslepingutes on sätestatud välishinnangu 
esitamine projekti lõpus ja/või keskel. Sellist tüüpi hindamiste kohta ei ole kohustuslik koostada standardjuhiseid ja neid ohustab huvide konflikt, kuna praeguse tava kohaselt sõlmivad hindajatega lepingu 
abisaajad. Kontrollikoda märkis võrdlusuuringus, et mõned arengu-
asutused kasutavad kvaliteedi tagamise mehhanismi seoses abisaava valitsusvälise osaleja tellitud hinnangutega.
 61.  Hinnangud koos muude hetkel kasutatavate hindamis- ja aruandlusmee-
toditega (valitsusväliste osalejate aruanded, kohapealsed külastused ja ROM-aruanded) ei sisalda asjakohast hinnangut valitsusväliste osa-
lejate üksikprojektide mõju kohta. Seda kas seetõttu, et eesmärgid 
on esitatud nii üldiselt, et neid ei saa siduda mõõdetavate mõjunäi-
tajatega, või seetõttu, et kinnitamise viisid ei ole asjakohased või on 
liiga kulukad.
 62.  Komisjon liigub tulemusjuhtimise kasutuselevõtu suunas, pöörates enam 
tähelepanu oma arengukoostöö lisandväärtusele. See avaldab rohkem 
survet valitsusvälistele osalejatele töötada välja järelevalvesüsteemid 
mitte ainult väljundite, vaid ka tulemuste ja mõju osas34, samuti pea-
vad komisjon talitused andma rohkem praktilisi suuniseid, et tagada, et loogilised raamistikud ja tulemusnäitajad on asjakohased ja jätku-
valt olulised.
VÄLJAVAATED JÄTKUSUUTLIKKUSE TAGAMISEKS
 63.  Projektide valikumenetluse käigus hinnatakse projekti jätkusuutlikkust 
ehk seda, millised on kestvate projektitulemuste saavutamise välja-vaated. Komisjon on hiljuti kasutusele võtnud pärast projektide ellu-viimist rakendatava tulemuspõhise järelevalvesüsteemi, mis hõlmab projektide jätkusuutlikkust ja mõju.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine28
 64.  Kuigi 16 auditeeritud projekti saavutasid või saavutavad tõenäoliselt 
head lühiajalised tulemused, on nende jätkusuutlikkuse väljavaated 
palju vähem positiivsed. Kontrollikoja auditi ajal ei olnud 12 projekti jätkusuutlikkus tagatud, kas vahendite puudmise tõttu pärast projekti 
lõppu või puudulike ametiasutuste vaheliste lepete tõttu. 6. selgitu-
ses  on esitatud näide sellisest mõjust.
 65.  Nelja ülejäänud projekti jätkusuutlikkuse väljavaated olid head, mitte 
seetõttu, et need olid sisuliselt jätkusuutlikud, vaid pigem seetõttu, 
et neid juhtis pikaajalise kohustuse võtnud rahvusvaheline organi-
satsioon, kes tagas rahastamise muudest allikatest kui Euroopa Liit.
 66.  Pikaajaline kohustus ja rahastamine koos vajadusega tagada asutusteva-
helised lepped, mis võimaldavad asjaomastel huvirühmadel tegevusi 
üle võtta, on jätkusuutlikkuse olulised osad. Kontrollikoja audit näitas, 
et projekti kestus on üldiselt ebapiisav jätkusuutlikkuse tagamiseks ka 
pärast pikendamist35. Lisaks lühendab tegelikku rakendamisperioodi 
hiline käivitumine (vt punkt 41).
 67.  Praegust projekti lähenemisviisi iseloomustab võimalik vastuolu: lühi-
ajaliste sekkumiste kasutamine, selleks et lahendada struktuurilisi  probleeme, mis vajavad pikaajalise kohustuse võtmist. Jätkusuutlik-kus on probleemiks eelkõige suutlikkuse suurendamist käsitlevate  projektide osade puhul, kuna üldiselt nõuab see sotsiaalseid muutusi 
kõrvuti suhtumise muutmisega, milleks kulub rohkem aega kui tava-
liselt projekti rakendamiseks ette nähtud.35 Keskmine auditeeritud 
projektide kestvusaeg oli 37 kuud, 
sh pikendamised.
TOETUS POLIITIKA VÄLJATÖÖTAMISEKS NAISTE JA LASTE VASTU SUUNATUD 
KURITEGUDE VASTU VÕITLEMISEKS IDA-KAPIMAAL (LÕUNA-AAFRIKA) – OHVRITELE SUUNATUD KESKUSED
Kuigi Lõuna-Aafrika politseiasutused jätkasid vägivallaohvrite hoolduskeskuste tegevuskulude tasumist pärast projekti 
lõppu, oli oht, et keskustes töötavad vabatahtlikud ei ole tulevikus kättesaadavad, kuna sotsiaalministeerium ei olnud 
veel võtnud vastutust nende järelevalve ja koolituse eest, nagu projektikavas ette nähtud.6. SELGITUS
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine29
 68.  Kontrollikoda täheldas võrdlusuuringu läbiviimisel, et muud arenguasu-
tused vältisid mõningaid projektide kehva ülesehituse ja lühikese  
projektikestusega seonduvaid probleeme, kasutades lisaks konkreet-setele projektidele muid vahendeid, sh pikaajalisi partnerluse raam-
lepinguid konkursi korras välja valitud valitsusväliste osalejatega
36.
KAS KOMISJON TAGAS ASJAKOHASEL VIISIL 
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE?
 69.  Käesolevas osas uuritakse, kas komisjon on viinud sisse valitsusväliste 
osalejate suutlikkuse suurendamise toetamisele kehtivaid juriidilisi nõudeid ja tegevusjuhiseid kõigile abisaajariikidele ja piirkondadele 
kehtivasse strateegiasse, ja viinud selle ellu asjakohaste tegevuste 
mõjusa rakendamise kaudu.
VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE SUUNATUD SUUTLIKKUSE 
SUURENDAMISE STRATEEGIA
 70.  Suutlikkuse suurendamise eesmärk on tugevdada valitsusväliste osale-
jate rolli nii arenguprotsessi partnerite kui rakendajatena37. Selleks, 
et seda tõhusalt toetada ning tagada ühtekuuluvus ja sidusus muude programmide ja doonoritega, peab komisjon määrama kindlaks iga riigi jaoks kehtiva strateegia, kus sätestatakse, millistele valitsusvälis-
tele osalejatele, valdkondadele ja teemadele keskenduda ja milliseid 
töömeetodeid kasutada.
 71.  Kontrollikoda kontrollis sellise strateegia olemasolu AKV riikides (kus 
valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamine on siduv) ja Aasia 
ja Ladina-Ameerika riikides, kus varasemas ALA määruses suutlikkuse 
suurendamist ei mainitud. Kontrollikoda kontrollis ka, kas arengu-
koostöö rahastamisvahendi jõustumine 2007. aasta jaanuaris, mil-
lega muudeti kehtetuks ALA määrus ja kus mainitakse valitsusväliste osalejate suutlikkuse tõstmist, tõi kaasa muutusi olemasolevates  
strateegiates.36 Paljud arenguasutused 
kasutavad partnerluse 
raamlepinguid, mis tavaliselt kehtivad neljast kaheksa aastani.
37 Valitsusväliste organisatsioonide 
suutlikkuse arendamise toetamine 
peaks tugevdama nende rolli 
arengukoostöö partneritena 
(vaata punkt 8 ja 1. selgitus), aga see hõlmab ka projektihalduse 
koolitust, et parandada nende 
projektide kvaliteeti ning tõsta 
suutlikkust taotleda ja koguda 
doonoritelt raha.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine30
KASUTUSEL  ON KAKS  ERINEVAT  LÄHENEMISVIISI
 72.  Pärast Cotonou lepingu allkirjastamist (vt punkt 8) on enamuses AKV rii-
kides valitsusväliste osalejate suutlikkuse tõstmiseks ELi poolt rahas-
tatud strateegiad välja töötatud ja programmid käivitatud38. Aasia ja 
Ladina-Ameerika riikides puudvad konkreetsed ELi toetatud suutlik-kuse suurendamise strateegiad või programmid
39. Erinevus ei tulene 
vajaduste üldisest hindamisest, vaid peegeldab peamiselt asjaolu, et 
suutlikkuse suurendamise toetus valitsusvälistele osalejatele on AKV riikides õigusaktidega ette nähtud, Aasia ja Ladina-Ameerika riikide 
puhul aga mitte.
 73.  Arengukoostöö rahastamisvahend, mis kehtib ALA riikidele alates  
2007. aastast, hõlmab valitsusväliste osalejate suutlikkuse suu-
rendamist koostöö valdkondades, mis on kaetud geograafiliste  
programmidega, ja selles kehtestatakse oluline põhimõte, et need  
programmid peaksid toimima tavalise toetuse andmise vahendina,  
kuna nad põhinevad vajaduste hindamisel ja strateegilistel partner-
lustel valitsustega. Temaatilisi programme aga kasutatakse ainult  siis, kui geograafilised programmid ei ole asjakohased, näiteks kee-
ruliste partnerlustega riikides
40 või riikides, kus on elanikkonnarühmi, 
kelleni tavalised teenused ja vahendid ei jõua ja kes ei ole kaasatud 
poliitiliste otsuste tegemise protsessi. Vaatamata sellele selgelt esi-
tatud põhimõttele, ei ole alates arengukoostöö rahastamisvahendi kasutuselevõtust viisis, kuidas suutlikkuse suurendamist ALA-riikides rahastatakse, mingit muutust olnud, ja olemasolevat toetust rahasta-takse jätkuvalt temaatilise programmi kaudu (valitsusväliste osalejate 
ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus).
 74.  Konkreetse strateegia puudumist rõhutab veelgi asjaolu, et Aasia ja 
Ladina-Ameerika riikides, kus rahalised vahendid valitsusväliste osa-
lejate suutlikkuse suurendamiseks on piiratumad, ei ole täielikult  
uuritud võimalusi suurendada valitsusväliste osalejate kaasamist  
peamistesse nendes riikides rahastatavatesse valdkondlikesse prog-
rammidesse (nt haridus ja tervishoid) ja neid toetada. Selle küsimuse 
lahendamiseks valmistab komisjon ette dokumenti41, et töötada välja 
suunised delegatsioonidele.38 AKV riikides on 43 riigis 
46 suutlikkuse arendamise 
programmi, nende kogusumma on 
226 miljonit eurot.
39 On mõned erandid, mis 
tulenevad tavaliselt väga erilistest tingimustest, nagu Bangladesh, 
kuna seal on väga suur VVOde 
sektor (206 000 organisatsiooni), 
või Colombia (relvastatud 
sisekonflikti tõttu).
40 Keeruliseks partnerluseks 
hinnatakse olukordi, kus 
ühel järgmistest põhjustest 
ei saa täielikult kasutada 
tavalisi koostöövahendeid, 
mida kasutatakse muude huvirühmade kui keskvalitsuse 
algatuste toetamiseks: 1) riigid, 
kus koostöö on peatatud; 
2) riigid, kus ametiasutused 
ei ole keskendunud vaesuse vähendamise eesmärkidele ja 
teistele põhilistele arengupoliitika 
põhimõtetele, sealhulgas hea 
juhtimistava ja osalemine 
VVOdes ja detsentraliseeritud 
ametiasutuste töös; 3) riigid, kus 
arenguga seonduv osavõtualaseid lähenemisviise käsitlev dialoog on 
väga piiratud.
41 Valitsusväliste organisatsioonide 
osalus vaesuse vähendamise 
strateegiates, valdkondlikus 
lähenemisviisis ja projekti rakendamise järelevalves 
(EuropeAidi töödokument, E.4, 
august 2008).
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine31
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE 
PROGRAMMID
 75.  Kontrollikoda kontrollis seitset programmi kogusummas 72,1 miljonit 
eurot ( lII lisa ), et hinnata nende asjakohasust ja seda, kui tõhusalt 
neid on rakendatud42. Need programmid ühitavad suutlikkuse suu-
rendamise tegevused mitmete väikeste projektide rahastamisega.
 76.  Kontrollikoda kontrollis, kas programmid käivitusid õigeaegselt, kas 
need rakendati mõistliku aja jooksul ja kas juhtimismenetlused olid 
piisavalt paindlikud ja vastasid kohalikule olukorrale, eriti väikeste 
ja kogukondlike organisatsioonide puhul.
PROGRAMMID  ON ASJAKOHASED , AGA ALA RIIKIDES  PUUDUB  ÜKSIKASJALIK  
OLUKORRA  HINDAMINE
 77.  Kontrollitud programmid olid asjakohased ja keskendusid valitsusväliste 
osalejate selgetele vajadustele ja prioriteetidele. Komisjoni suunis-
tes soovitatakse, et delegatsioonid peaksid läbi viima üksikasjaliku 
olukorra hindamise või kaardistava uuringu, et määratleda igas riigis 
esindavad valitsusvälised osalejad ja hinnata nende suutlikkust, pii-ranguid ja potentsiaali, samuti muude rahastajate tööd. Siiski, ALA riikides, kus temaatilised programmid on tegelikult peamine vahend, mille abil antakse valitsusvälistele osalejatele suutlikkuse suuren-
damise toetust, ei kasutata kaardistavat uuringut piisaval määral.  
Kuue kontrollitud riigi puhul
43 olid delegatsioonid ainult AKV riikides 
(Etioopias, Malis ja Ugandas) täielikke kaardistavaid uuringuid läbi 
viinud ja nende kvaliteet oli kõikuv.
VIIVITUSED  MÕJUTAVAD  PROGRAMMIDE  TÕHUSUST  JA MÕJUSUST
 78.  Programmidele iseloomulike joonte tõttu, mille mõju ei suudetud pii-
savalt ette näha, tekkisid seitsmest kontrollitud programmist kuue puhul olulised viivitused. Neist kõige olulisem oli aeganõudva hal-duskorra kumulatiivne mõju, mille kohaselt tuli esmalt sõlmida leping rahvusvahelise tehnilise abiga, seejärel pidid tehnilised assistendid valmistama ette konkursikutsed ning lõpuks tuli hinnata taotlusi ja sõlmida toetuslepingud. Teine asjaolu oli kolmepoolne juhtimis -struktuur, mis hõlmas valitsust, valitsusväliseid osalejaid ja komisjoni delegatsioone. Ehkki struktuur on isevastutuse tagamise seisukohast keskse tähtsusega, hõlmab see pikki arutelusid ja läbirääkimisi, et  saavutada asjaosaliste vahel esialgne konsensus ja seda rakendada.42 Kuna programmid käivitusid 
viivitustega, oli üldiselt liiga vara 
nende tõhusust hinnata.
43 Bangladesh, Etioopia, Mali, 
Peruu, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Uganda.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine32
44 Seoses Ariane programmidega 
Malis tuli kahe viimase 
konkursikutse puhul vähendada projektide kestust kuni kuue kuuni.
45 Näiteks Etioopias valiti esimese 
konkursikutse raames ainult 11 
(5%) 208 taotlejast, kõik valitud 
taotlejad on kas rahvusvahelised 
või kapitalipõhised VVOd. 79.  Need viivitused mõjutasid omakorda (eriti toetusesaajate) tegevuse 
rakendamisperioodi, mis viis rahastamise tühistamise ja tegevuse  
katkestamiseni ning eriti projektitsükli lühenemiseni, kahjustades  seega jätkusuutlikkuse väljavaadet
44 (vt punkt 83 b).
KONKURSIKUTSETE  JÕUSTAMINE  EI OLE ALATI  KASULIK  NEILE  VALITSUSVÄLISTELE  
OSALEJATELE , KES VAJAVAD  SUUTLIKKUSE  SUURENDAMIST  KÕIGE  ROHKEM
 80.  Kuna programmid keskenduvad valitsusväliste osalejate suutlikkuse 
tõstmisele, peab projekti valikumenetlus keskenduma abisaajatele, 
kel on vajaka teatavatest organisatoorsetest oskustest ja kellele ELi 
menetluste paljude nõuete täitmine on keerukas. Kontrollikoda leidis, et isegi juhul, kui saadi palju taotlusi, oli tulemuseks see, et kon-
kursikutsetes eelistati paremini varustatud, enamasti linnas asuvaid 
organisatsioone alavarustatud ja peamiselt maakohtades asuvatele 
organisatsioonidele
45.
 81.  Geograafilise programmi rakendamise käigus õppisid delegatsioonid 
järgmiste konkursikutsete esitamiseks varasematest kogemustest:  
i) innustades partnerlusi nõrkade ja tugevate valitsusväliste osalejate 
vahel; ii) andes tugevatele valitsusvälistele osalejatele rahalist toetust 
nõrgemate valitsusväliste osalejate suuremate rühmade koolitami-seks ja juhendamiseks; iii) valides kaugemaid piirkondi; iv) eraldades vahendeid geograafilisel alusel. Siiski ei lahenda komisjoni tegevus kõiki probleeme, mida komisjoni teatises ja suunistes mainitakse (vt 
punkt 11 ja 12). Viimastes seatakse eesmärk jõuda võimalikult suure 
osani elanikkonnast ning rõhutatakse erilise tähelepanu pööramist 
väikestele ning kohaliku tasandi organisatsioonidele, eriti riikides, 
mis hõlmavad suurt geograafilist territooriumi, kus seeõttu paljud  rühmad ja piirkonnad on konsultatsiooni- ja otsustusprotsessist kõr-
vale jäetud.
ENAMUSE  SUUTLIKKUSE  SUURENDAMISE  PROGRAMMIDE  TÕHUSUST  ON VARA  HINNATA  
 82.  Kuna programmid käivitusid viivitustega, oli nende tõhusust üldiselt 
liiga vara hinnata. Juhtudel, kus viidi läbi vahehindamised, saavutati 
üldiselt häid tulemusi.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine33
46 AKV suutlikkuse arendamise 
programmidel on järjepideva 
strateegia tulemusel ühised organisatsioonilised tunnusjooned, 
sh tehnilise abi kasutamine. 
Sellele vastupidiselt olid üksikud 
ALA programmid loodud ad hoc  
põhimõttel ja erinesid üksteisest 
oma struktuurilt.
47 Malis leidis kontrollikoda, et 
tehniline abi oli kahekordistanud 
konkursikutsete ja projekti 
kontrollimenetluste arvu, sõlmides 
lepingud täiendava välisabiga, et hinnata taotlusi, aga ise 
tehtud hindamised uuesti üle 
vaadates. Selle põhjus oli asjaolu, 
et tehniline abi ei tahtnud võtta 
finantsriski (ta oleks pidanud 
esitama programmi läbiviimiseks 
finantsgarantii).
48 Cotonou lepingu artiklis 4 
sätestatakse, et valitsusvälistele 
osalejatele antakse „abi, et 
suurendada suutlikkust määrava tähtsusega valdkondades, 
eelkõige korralduse ja 
esindamise alal, seada sisse 
nõupidamismehhanismid, 
sealhulgas suhtlus- ja 
dialoogikanalid, ja edendada 
strateegilisi liite”. 83.  Siiski näitas kontrollikojapoolne AKV programmide kontrollimine46, 
et komisjon peaks edaspidi tähelepanu pöörama järgmistele  
asjaoludele:
kuna programmides kombineeritakse suutlikkuse suurendamise a) 
töö mitmete väikeste projektide rahastamisega, peavad tehnilise 
abi erirühmad, kellel on suutlikkuse suurendamise alal eritead-mised, viima läbi ka rutiinset projektijuhtimise haldust
47. Seo-
ses suutlikkuse suurendamisega on meeskonnad keskendunud  
pigem projektihalduse alasele koolitusele ja mitte valitsusväliste osalejate oskustele järgmistes valdkondades: poliitika analüüs,  
toetustöö, valvefunktsioon, inimõiguste edendamine, võrgustike 
edendamine jne, pöörates seega vähem tähelepanu poliitika dia-
loogi rollile (vt punkt 3 a), mis on samuti osa Cotonou lepingus 
määratletud suutlikkuse suurendamise kavast
48;
kontrollikoja hinnangul tegeldi nende programmide raames liiga b) 
vähe mõju ja jätkusuutlikkusega. Üldine rahastamismäär oli liiga 
madal ja mõnel juhul olulise mõju saavutamiseks liiga hajutatud 
paljudele väikestele projektidele. Projektide kestus oli lühike,  
ulatudes kuuest kuust kuni 24 kuuni. Kuna suutlikkuse suurenda-
mine on pikaajaline protsess, on kontrollikoja hinnangul tarvis  pikemat rakendusperioodi.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine34
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
KOMISJON EI TAGA ASJAKOHASELT, 
ET VALITSUSVÄLISED OSALEJAD ON TÕHUSALT 
ARENGUKOOSTÖÖ PROTSESSI KAASATUD
 84.  Komisjon on delegatsioonide kaudu püüdnud kaasata valitsusväliseid osa-
lejaid riiklike strateegiate ettevalmistamisse peaaegu kõigis abisaaja-riikides. Siiski, paljudel juhtudel on kaasatus piirdunud ühepäevaste seminaridega ja mitte jätkusuutliku ja struktureeritud dialoogiga, mis 
on ette nähtud ELi õigusaktides ja komisjoni suunistes. Üksikasjalikes konsultatsioonimenetlustes on laiaulatuslikke puudusi.
 85.  Seoses valitsusväliste osalejate uute temaatiliste programmidega ei olnud 
lõunapoolsed valitsusvälised osalejad asjakohaselt kaasatud ei üldi-sesse ega kohalikku strateegiasse, kuigi see programm on eeskätt just 
neile suunatud.
SOOVITUSED VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE KAASAMISE KOHTA
Komisjon peaks astuma edasisi samme, et tugevdada asjakohaste valit-
susväliste osalejate kaasatust arengukoostöö protsessis. Kaasatus ei 
tohiks piirduda vaid riiklike strateegiate määratlemisega ning see peaks 
hõlmama valdkondlikke strateegiaid ja projekte.
Komisjon peaks astuma järgmisi samme, et tugevdada protsessi järg-
miste meetmete abil:
asjakohaste valitsusväliste osalejate määratlemine;  —
konsultatsioonide selgete ja prognoositavate ajakavade kasutuse- —
levõtt, nii geograafiliste kui temaatiliste strateegiadokumentide  
jaoks;
valitsusvälistele osalejatele vajaliku dokumentatsiooni ja piisava aja  —
võimaldamine, et nad saaksid end nõuetekohaselt ette valmistada, ning neile piisava tagasiside andmine konsultatsioonide tulemuste 
kohta;
täiendavate suuniste ja koolituse väljatöötamine delegatsioonide  —
töötajatele.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine35
KOMISJONI JUHTIMISSÜSTEEMID TAGAVAD ÜLDISELT, 
ET VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE POOLT RAKENDATUD 
TEGEVUSED ON ASJAKOHASED JA NENDE ABIL SAADAKSE TÕENÄOLISELT KAVANDATUD TULEMUSED, KUID ESINEB KA PUUDUSI
 86.  Konkursikutsete menetlus võib jätkuvalt keeruline olla ja sellega ei tagata 
piisava tähelepanu pööramist projekti ülesehitusele ega selle õige-
aegset lõpetamist.
 87.  Valitsusvälistele osalejatele mõeldud suunised ja koolitus finantsees-
kirjade praktilise rakendamise kohta ei ole piisavad, samuti esineb ebaühtlasi tõlgendusi ja praktilisi probleeme.
 88.  Järelevalve- ja hindamiskorras esineb puudusi.
 89.  Pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaated on madalad, mida põhjustab 
projektide lühike kestus, pikaajalise rahastamise puudumine ja puu-
dulikud asutustevahelised kokkulepped.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine36
SOOVITUSED VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE  
TEGEVUSE JUHTIMISE KOHTA
Valikumenetlused
Väljatöötatud meetmed konkursikutsete menetluse parandamiseks  —
tuleb ellu viia, pöörates erilist tähelepanu asjaoludele, mis aitaksid tagada head projekti ülesehitust.
Kontrolli- ja järelevalvemenetlused
Lahendamata probleemidega tegelemise kõrval peaks komisjon   —
tagama, et menetluste kohta käivad suunised ja toetus oleksid  
potentsiaalsetele abisaajatele kättesaadavamad.
Kontrollikoda kordab oma seisukohta, et finants- ja lepingueeskir- —
jadega seonduvaid vigu on võimalik ennetada, kui delegatsioonid tugevdaksid järelevalve ja toetuse suunamist
49.
Järelevalve
Kuna komisjon kavatseb tulemusjuhtimisele üle minna, peaks ta   —
tagama piisavate vahendite, suuniste ja erialaste teadmiste kätte-
saadavuse nii delegatsioonidele kui valitsusvälistele osalejatele, et 
arendada ja rakendada kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tulemus-
näitajaid ning nendest teavitada.
Jätkusuutlikkus
Jätkusuutlikkuse parandamiseks peaks komisjon valitsusväliste   —
osalejatega töötamisel kaaluma erinevate vahendite (mitte ainult 
projektide) kasutamist.
Komisjon peaks läbi viima valitsusväliste osalejate valikulised jät- —
kusuutlikkuse ja pikaajalise mõju rakendamisjärgsed kontrollid.49 Kontrollikoja 2007. eelarveaasta 
aastaaruande punkt 8.18.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine37
AKV RIIKIDE PUHUL KEHTIB JÄTKUSUUTLIKKUSE 
SUURENDAMISE STRATEEGIA, AGA ENAMUSE 
ALA RIIKIDE KOHTA SEE PUUDUB
 90.  Enamuse ALA riikide kohta puudub strateegia. Vastupidiselt AKV riiki-
dele, kus kasutatakse geograafilisi programme, pööratakse ALA rii-kides suutlikkuse suurendamise rahastamisel liiga palju tähelepanu temaatilistele programmidele (valitsusvälised osalejad). Kontrollikoja 
hinnangul ei ole see asjakohane, kuna see ei ole kooskõlas nimetatud vahendit käsitlevas määruses sätestatud põhimõttega, et võimaluse 
korral tuleb alati kasutada geograafilisi programme.
SOOVITUSED STRATEEGIA VÄLJATÖÖTAMISE KOHTA
Komisjon peaks välja töötama valitsusväliste osalejate suutlikkuse  
suurendamise strateegiad ALA riikides, tuues välja selle, millistele  
valitsusvälistele osalejatele, sektoritele ja valdkondadele keskendu-
takse ja kuidas tagatakse kooskõla muude programmidega. Komisjon peaks uuesti läbi vaatama lähenemisviisi erinevused AKV riikide ja  
ALA riikide vahel.
KUIGI SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE PROGRAMMID 
ON ASJAKOHASED, ON NENDE POTENTSIAALI OSAS VEEL ARENGURUUMI
 91.  Auditeeritud programmid olid väga asjakohased, kuigi kõigis ALA riikides 
ei viidud läbi vajaduste hindamisi tervikliku kaardistamise vormis.  
Programmid ei ole siiski saavutanud oma täielikku potentsiaali, pea-
miselt seetõttu, et nende haldusmenetlused ja struktuurid on loomu-
päraselt keerukad. Keerulise olukorra tagajärgi ei osatud algul täiel määral ette näha ja sellest tulenevad viivitused mõjutasid otseselt projektide aktiivse kestuse aega, vähendades projektide tõhususe ja jätkusuutlikkuse väljavaateid.
 92.  Programmidega seondub võimalik vastuolu: toetada tuleb kõige roh-
kem abi vajavate valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamist (konkursikutsete) menetluse abil, mis on mõeldud kõige paremini  
toimivate valitsusväliste osalejate väljavalimiseks.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine38
SOOVITUSED SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE  
PROGRAMMIDE RAKENDAMISE KOHTA  
Komisjon peaks suutlikkuse suurendamise programmide kavandamisel 
võtma täiel määral arvesse nende loomupärast keerukust. Samuti peaks 
komisjon arvestama õigustatult keerukate struktuuride ja õigusliku  raamistiku vastastikust mõju ning suunama vahendeid, selgitamaks  välja, kuidas poliitika eesmärke nende piirangute raames täita.
Tuleks uurida alternatiive praegustele menetlustele, et võimaldada  
strateegilisema lähenemisviisi kasutamist (nt tehnilise abi võima-luste parem kasutamine, partnerlepingud, mitme rahastaja kasuta-mine) ja paremat kohalike organisatsioonideni jõudmist (toetuste  
astmelisus).
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 18. ja 19. märtsi 2009. aasta 
istungil Luxembourgis.
  Kontrollikoja nimel
Vítor Manuel da Silva Caldeira,
president
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine39
VALITSUSVÄLISTELE OSALEJATELE MÄÄRATUD 
SUMMAD
EuropeAidi andmetel on valitsusväliste osalejatega 2006. ja 2007.  
aastal sõlmitud lepingute väärtus hinnanguliselt vastavalt 836,43 ja 915,26 miljonit eurot (välja arvatud humanitaarabi
1), mis jaguneb  
järgmiselt:
(miljonit eurot)
VALDKOND 2006. aasta 2007. aasta
Temaatilised programmid 555,04 430,11
VVOde kaasrahastamine 200,10 207,89
Detsentraliseeritud koostöö 6,30 0,18Inimõigused ja demokraatia 97,28 40,72
Keskkond 59,14 21,08
Toiduga kindlustatus 74,84 109,26
Sooline võrdõiguslikkus 2,90 0,85
Tervishoid 91,64 25,60
Jalaväemiinid 4,99 8,97
Rände- ja varjupaigapoliitika 16,28 15,56Ebaseaduslikud uimastid 1,57 0,00Ülesehitus/pagulased 17,02 21,64Muud programmid 0,45 18,1
Geograafi  lised programmid 73,92 164,00
Aasia 19,62 116,93
Ladina-Ameerika 3,55 4,26Vahemere piirkond 45,49 6,85Tacis 5,26 35,96
Üldeelarve kokku 646,43 633,85
Euroopa Arengufond 190,00 281,41
KOGUSUMMA 836,43 915,26I LISA
1 VVOd on teinud aktiivset 
koostööd humanitaarabi tegevuste 
elluviimisel alates 1990. aastatest. 
Humanitaarabi peadirektoraadil 
on pikaajaline partnerluse raamleping paljude valitsusväliste 
organisatsioonidega. 
Ligikaudu 50% humanitaarabi 
peadirektoraadi vahenditest on 
suunatud VVOdele (2007. aastal 
ligikaudu 353 miljonit eurot).
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine40
II LISA
COTONOU LEPINGU OLULISEMAD SÄTTED, 
MIS KÄSITLEVAD VALITSUSVÄLISEID OSALEJAID 
Artikkel 4:
… lepinguosalised tunnustavad valitsusväliste osalejate ja kohalike 
detsentraliseeritud asutuste täiendavat rolli arengus ja nende võima-likku panust sellesse. Selleks antakse valitsusvälistele osalejatele ja 
kohalikele detsentraliseeritud asutustele … vajaduse korral:
informatsiooni koostööpõhimõtete ja koostöö prioriteetide kohta,  —
eelkõige nendega seotud või neid otse mõjutavate valdkondade kohta, ja poliitilist dialoogi käsitlevat teavet;
rahalisi vahendeid käesolevas lepingus sätestatud tingimustel, et  —
toetada kohalikku arengut;
võimalus osaleda koostööprojektide ja -kavade rakendamisel   —
valdkondades, mis on nendega seotud või kus neil on suhteline eelis;
abi, et suurendada suutlikkust määrava tähtsusega valdkondades,  —
eelkõige korralduse ja esindamise alal, seada sisse nõupidamis-
mehhanismid, sealhulgas suhtlus- ja dialoogikanalid, ja edendada 
strateegilisi liite.
Artikkel 6: 
1. Koostöös osalejateks on:
 — valitsusvälised osalejad:  a) erasektor;  b)  majanduspartnerid ja töösuhte pooled, sealhulgas  
ametiühingud;
  c)  kodanikuühiskond kõikides selle rahvuslike tunnusjoonte 
kohastes vormides.
2. See, kas lepinguosalised tunnustavad valitsusväliseid osalejaid, 
sõltub sellest, kuivõrd need vastavad elanikkonna vajadustele,  nende erioskustest ja sellest, kas nende korraldus ja juhtimine  
on demokraatlik ja läbipaistev.
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine41
Artikkel 7. Suutlikkuse suurendamine
Kodanikuühiskonna panust arengusse saab suurendada ühiskondlike 
organisatsioonide ja valitsusväliste mittetulundusorganisatsioonide 
tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades:
edendada ja toetada selliste organisatsioonide loomist ja   —
arengut;
seada sisse kord selliste organisatsioonide kaasamiseks arengu- —
strateegiate koostamisse, rakendamisse ja hindamisse.
Artiklis 10:
sätestatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide suurem kaasatus 
(poliitilisse) dialoogi.
Artikkel 19. Põhimõtted ja eesmärgid
1. …
2. … 3. Iga AKV riigi valitsus ja valitsusvälised osalejad algatavad nõu-
pidamisi, mis käsitlevad riigi arengukavasid ja ühiskonna tuge  nendele.
Artikkel 33. Institutsioonide arendamine ja nende suutlikkuse 
suurendamine
… Koostööga soodustatakse kõikides koostöö valdkondades valit-susväliste osalejate esilekerkimist ja nende suutlikkuse arendamist; ning tugevdatakse nende ja riigiasutuste vaheliseks teabevahetuseks, dialoogiks ja nõupidamiseks vajalikke struktuure, kaasa arvatud piir-
konna tasandil.II LISA
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine42
Artikkel 57
… Ilma et see piiraks eespool esitatud sätete kohaldamist, võivad ka 
abikõlblikud valitsusvälised osalejad esitada kavu ja projekte ning  
rakendada neid oma tegevusvaldkondades …
Artikkel 58. Järgmised üksused või organid on kõlblikud saama käesoleva lepingu alusel antavat rahalist abi:
… AKV riikide ja ühenduse kohaliku iseloomuga mitteriiklikud osalised 
on käesoleva lepingu raames rahastamiskõlblikud vastavalt tingimus-
tele, mis on kokkulepitud riiklikes ja piirkondlikes soovituskavades.
Lisa IV artikkel 4
Soovituskava eelnõusse märgitakse: ... nende abikõlblike valitsusvä-liste osalejate liigid, kes vastavad ministrite nõukogu määratud abi-saamise kriteeriumidele, neile eraldatud vahendid ja toetatav tegevus, 
mis peab olema mittetulunduslikku laadi; … 
Lisa IV artikkel 5
… [iga-aastasel tulemuste ühisel läbivaatusel] hinnatakse eelkõige: … valitsusvälistele osalejatele ettenähtud vahendite kasutamist.I LISA
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine43
KONTROLLITUD PROGRAMMIDE, PROJEKTIDE JA KOHALIKE 
KONKURSIKUTSETE NIMEKIRI
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE PROGRAMMIDE NIMEKIRI
Valdkond Projekti kirjeldus Riik/piirkondELi toetus 
(eurodes)
ALA EU-Andean Community in Action with Andean civil society Andide Ühendus 4 100 000
ALA Small Initiatives by Local Innovative NGOs (SMILING) Bangladesh 8 000 000
EAF Civil Society Fund Etioopia 10 000 000
EAF Appui et Renforcement des Initiatives des Acteurs Non 
Etatiques (ARIANE)Mali 7 000 000
Lõuna-Aafrika 
VabariikSupport to Civil Society Advocacy Programme (CSAP) Lõuna-Aafrika Vabariik 10 000 000
Lõuna-Aafrika 
VabariikFoundation for Human Rights in South Africa (FHR) Lõuna-Aafrika Vabariik 25 000 000
EAF Civil Society Capacity Building Programme Uganda 8 000 000
KOGUSUMMA 72 100 000
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE PROJEKTIDE NIMEKIRI
Valdkond Projekti kirjeldus Riik/piirkondELi toetus 
(eurodes)
EIDHR Promotion of Human Rights of Indigenous People in 
Bangladesh – NGO: IPDSBangladesh 88 587
VVO Underprivileged Children Preparatory Education Project – 
NGO: Secours catholiqueBangladesh 253 179
VVO Advancing Rural capacity in Haor (ARCH) – NGO: Concern 
World WideBangladesh 471 970
Toiduga 
kindlustatusFood Security Increased through Rights Promotion and 
Sustainable Livelihoods Training (FOSHOL) – NGO: ActionAidBangladesh 2 322 170
Toiduga 
kindlustatusPreservation of Farm Resources and Improvement of Food 
Security for the Vulnerable Rural Families of Damot Gale and Kachira Bira – NGO: Inter AideEtioopia 700 000
VVO Woreda Capacity Building – NGO: Farm Africa Etioopia 1 096 597
Toiduga 
kindlustatusFood Security Capacity Building in Shashogo and Alaba 
Woredas – NGO: LVIAEtioopia 630 500
EIDHR Social Integration of Menja Ethnic Minorities of Chena and 
Gimbo Woredas – NGO: ActionAidEtioopia 90 000
EIDHR Promotion of practices of respect and defence of human 
rights for the reduction of torture and rehabilitation of victims of political violence – NGO: CAPSPeruu 94 415
Sooline 
võrdõiguslikkusPromotion of the incorporation of women micro-
entrepreneurs and family-based economic units in the formal labour system – NGO: M. Manuela RamosPeruu 665 458III LISA
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine44
VVO Integration of poor micro-enterprises, with competitive 
potential, into the economic activity of local and regional markets – NGO: Oxfam NovibPeruu 1 500 000
VVO Institutional strengthening and promotion of the local 
economy to fi  ght poverty in the department of Junín – 
NGO: Frères des HommesPeruu 715 780
VVO Access to social security rights in South Africa – 
NGO: DanChurchLõuna-Aafrika Vabariik 587 820
VVO The Salesian Youth Capacity Building Project – NGO: Coop.
Mission au DéveloppementLõuna-Aafrika Vabariik 400 000
Lõuna-Aafrika 
VabariikSupport to Policing of Crimes against Women and Children in 
Eastern Cape – NGO: FAMSALõuna-Aafrika Vabariik 59 204
Lõuna-Aafrika 
VabariikSupport to Policing of Crimes against Women and Children in 
Eastern Cape – NGO: NICRO – Victim SupportLõuna-Aafrika Vabariik 85 435
KOGUSUMMA 9 761 115
KOHALIKE KONKURSIKUTSETE NIMEKIRI
Valdkond Konkursikutse kirjeldus Riik/piirkondELi toetus 
(eurodes)
Toiduga 
kindlustatusFood Security 2003 Call for Proposal Bangladesh 4 500 000
EIDHR European Initiative for Democracy and Human Rights (EIDHR) 
Call for Proposals – Micro Projects Bangladesh – 2006Bangladesh 525 000
EIDHR 2006 European Initiative for Democracy and Human Rights 
(EIDHR) micro-projects programme for the campaign ”Promoting the democratic process”Etioopia 975 000
Toiduga 
kindlustatus2005 Food Security Programme – Allocation for NGOs Etioopia 5 000 000
EIDHR 2005 European Initiative for Democracy and Human Rights 
micro-projects programmePeruu 575 000
EIDHR 2006 European Initiative for Democracy and Human Rights 
(EIDHR) micro-projects programmePeruu 380 000
Lõuna-Aafrika 
VabariikSupport to Policing of Crimes against Women and Children 
in Eastern CapeLõuna-Aafrika Vabariik 750 000
KOGUSUMMA 12 705 000III LISA
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE PROJEKTIDE NIMEKIRI
Valdkond Projekti kirjeldus Riik/piirkondELi toetus 
(eurodes)
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine45
KOHAPEAL KÜLASTATUD ARENGUKOOSTÖÖS OSALEJAD
Riik*Riigiasutused 
(sh kohalikud 
ametiasutused)VVOd Muud 
valitsusvälised 
osalejadMuud rahastajad
Põhi Lõuna
Etioopia Rahandus- ja 
majandusarengu eest vastutav ministeerium
Suutlikkuse 
suurendamise eest vastutav ministeerium
Vee- ja 
loodusvarude halduse eest vastutavad ametkonnad Alabas ja Dale GalesInter Aid
LVIA
CAFOD/TrocaireOxfam GBCISP
German Agro 
ActionAcord
Hundee
Farm Africa Cotonou Task Force
EOC-DIDAC
ARRD-AFMWoreda 
Development Association Konsos 
(arenguassotsiatsioon)
Derashe Peoples' Development Association 
(arenguassotsiatsioon)
Bedene Irrigation Cooperative, Alaba Woreda 
Kebele Iddirs, Dale 
Gale WoredaKanada (CIDA)
Rootsi (SIDA)
Irish AidÜhendkuningriik 
(DFID)
Bangladesh Kõrgeima kontrolliasutuse juhataja
Välisministeerium
Rahandusministee-
rium (majandussu-hete osakond)
Valitsusväliste 
organisatsioonide bürooActionAid 
Bangladesh
Caritas 
Bangladesh
Concern 
Worldwide
Save the Children 
USBRAC
Indigenous 
Peoples Development Services
Noakhali Rural 
Development Society
Private Rural 
Initiative Programme (PRIP Trust)Bangladeshi 
valitsusväliste organisatsioonide ühendus
Defuliapari koolide 
haldusühing 
Bhubankura koolide 
haldusühing
East Barahipuri 
talupidajate ühendus
Ramkrishnopuri 
talupidajate ühendus
Loomakasvatus-
teenuste keskus EwajsbaliasAustraalia 
(AusAID)
Kanada (CIDA)
Madalmaad
Ühendkuningriik 
(DFID)
UNDP (Ühinenud 
Rahvaste Organisatsiooni Arenguprogramm)
Maailma toiduabi 
programm
* Kontrollitud projektide ja konkursikutsete üksikasjade kohta vaata lII lisa .IV LISA
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine46
IV LISA
Riik*Riigiasutused 
(sh kohalikud 
ametiasutused)VVOd Muud 
valitsusvälised 
osalejadMuud rahastajad
Põhi Lõuna
Peruu Junini piirkondlik 
tööhõiveamet
Huancayo kohalik 
omavalitsus
Tarma linnavalitsusPalca linnavalitsusOxfam Novib
Assoc. Frères des 
Hommes
German Agro 
ActionCAPS
Mov. Manuela 
Ramos
IdesiAdec/Atc
Acción por los 
NiñosCopeme
Coremype Junin
Junini 
kaubanduskoda
2 naiste ühendust, 
Puente Piedras
Talupidajate 
ühendus, Huallquin
Käsitööliste 
ühendus, Huancayo
Kingseppade 
ühendus, Huancayo
Kogukondlik 
valitsusasutus, San Juan Lurigancho
Paucamarca 
kogukondlik ühendusBelgia
Hispaania (AECI)
UNDP
Lõuna-Aafrika 
VabariikCivil Society Advocacy Programme (CSAP)
Commission for 
Gender and Equality (CGE)
SA Human Rights 
Commission (SAHRC)
State Policy in Port 
Elisabeth
Rahandusminis-
teerium (rahvus-vahelise koostöö osakond)
Justiitsministeerium 
(rahastajate koostöö eest vastutav üksus) PretoriasSalesian Centre, 
Cape Town
Black Sash 
National
FAMSA
NICRO
Victim Friendly 
Centre, Port Elisabeth
Foundation for 
Human Rights (FHR)Southern Africa 
AIDS Trust
Africa Institute of 
South Africa
Centre for Police 
Studies
Institute for Security 
Studies
Khulumani 
tugirühm
Lawyers for Human 
Rights (inimõiguste juristide ühendus)
South Africa 
Institute for International Aff  airs 
(Lõuna-Aafrika rahvusvaheliste suhete instituut)
SOSTsogang SechabaPrantsusmaa
SaksamaaKreeka
Iirimaa
MadalmaadÜhendkuningriik 
(DFID)
ÜRO 
Narkootikumide ja Kuritegevuse Büroo
* Kontrollitud projektide ja konkursikutsete üksikasjade kohta vaata lII lisa .
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine47
KOMISJONI VASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
I.
Kõnealust muutuvat olukorda, mida kont-
rollikoda on õigusega meelde tuletanud,  
tuleks siiski vaadelda kõikidest vaatenurka-dest lähtuvalt. 
Rahvusvahelised rahastajad ja teataval mää-
ral ka abisaajariikide valitsused on tõesti  arutanud muutuvaid lähenemisviise, kuid ka 
arengukoostöös osalevate (rahvusvaheliste 
ja kohalike) valitsusväliste osalejate arv ja  
kvaliteet on märkimisväärselt muutunud (vt 
ka punkt 18). 
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et kokku 
ei ole lepitud valitsusvälise organisatsiooni 
määratluses ja et komisjon on valmis seda  
küsimust Euroopa Parlamendiga arutama  
kooskõlas parlamendi taotlusega (punkt 19, 
2006. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlev otsus).
Euroopa Arengufondi (EAF) ja üldeelarve eri 
õiguslikku raamistikku tuleks samuti arvesse 
võtta seoses sätetega, mis käsitlevad valit-
susväliste osalejate poolt rakendatavaid  
meetmeid. 
III. 
Komisjoni delegatsioonide ja kohalike  
valitsusväliste osalejate vaheline suhtlus  
on märkimisväärselt tihenenud pärast asja-omaste programmide detsentraliseerimist  
ja eelkõige pärast seda, kui delegatsioonid 
hakkasid haldama kohalikke konkursikutsete 
menetlusi. 
Lisaks sellele tuleb mainida mitmeid muid  
tegureid, mis mõjutavad valitsusväliste osa-lejate kaasamist arengukoostöö protsessi: 
geograafiliste (eelarve ja EAF) ja temaa- •
tiliste programmide erinevus; 
partnervalitsuste prioriteedid ja ise- •
vastutus;
abi tõhususe tegevuskava; •
muutused valitsusväliste osalejate kogu- •
konnas (arv, kvaliteet ja liik).
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine48
IV. 
Komisjoni valikumenetluste eesmärk on  
tuvastada taotlused, mis maksimeeriksid  programmi üldist tõhusust, võttes lisaks kont-
rollikoja nimetatud kriteeriumidele arvesse 
ka kavandatud meetmete teostatavust ja  kulutasuvust ning taotleja ja tema partnerite finants- ja tegutsemissuutlikkust.
Konkursikutsete mehhanismiga tagatakse  
laiaulatuslik avalikustamine, läbipaistvus, sel-ged suunised ning menetluste ja finantsees-kirjade ühetaoline tõlgendamine.
Komisjon teostab mitmeid järelhindamisi ja 
järelevalvet, mille raames analüüsitakse ka kõnealuste meetmete jätkusuutlikkust pro-
jekti tasandil.
V. 
Kontrollikoda on märkinud, et valitsusvä-liste osalejate kaasamist käsitletakse Coto-nou lepingus muude kui AKV riikide suhtes 
kohaldatavates määrustes erinevalt. See  
kehtib ka rahastamisele juurdepääsetavuse 
kohta valitsusväliste osalejate riigisiseseks 
suutlikkuse suurendamiseks. Seega piirdub 
valitsusväliste osalejate suutlikkuse suuren-
damine muudes kui AKV riikides põhimõtte-liselt temaatiliste programmidega. 
Nende piirangute raames on tehtud mär-
kimisväärseid jõupingutusi, et arendada  
süstemaatilisemalt suhtlust valitsusväliste  osalejatega, ning peakorterid on hinna-
nud olukorda seoses valitsusväliste osa-
lejate kaasamisega (aruanne on esitatud  
kontrollikojale).VI. 
Vaatamata tõsiasjale, et endises Aasia ja  
Ladina-Ameerika määruses (ALA-määrus)  valitsusvälistele osalejatele suutlikkuse suu-
rendamise toetusi ametlikult ette ei nähtud, 
teostatakse kõnealuses küsimuses mitmeid uuringuid ja rakendatakse programme ning seda nii Ladina-Ameerikas kui ka Aasias.
Märkimisväärne arv projekte ja programme 
Aasias ja Kesk-Aasias, mida rakendatakse või hakatakse rakendama valitsusväliste organi-satsioonide kaudu, võeti vastu 2007. ja 2008. aastal. Kuigi nende peaeesmärk on kaasa  aidata vaesuse kaotamisele, parandada juur-depääsu sotsiaalteenustele, juhtimistavasid ja õigusriigi põhimõtte järgimist, toetatakse kõnealuste eesmärkide täideviimise kaudu  ka valitsusväliseid osalejaid.
VII. 
Komisjon tõhustab valitsusväliste osalejate kaasamist järgmiste sammude kaudu:
teadmiste parem haldamine PADOR-süs- •
teemi kaudu ja teadmiste parem levita-
mine kodanikuühiskonna tugisüsteemi  
(CISOCH) kaudu;
võimaluse korral tihedas koostöös valit- •
susega koostatud esialgsete kaardista-misuuringute käivitamine; 
konsultatsiooniprotsessi ennustatavuse  •
ja läbipaistvuse parandamine.
Komisjon jätkab konkursikutsete menetluse 
lihtsustamist, lühendades menetlust ja soo-dustades rakendamist kohalikul tasandil. 
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine49
Komisjon usub, et olemasolev kontrollisüs-
teem tagab usaldusväärse lepingute järele-
valve ja finantsjärelevalve.
Jätkatakse delegatsioonide ja valitsusväliste 
osalejate töötajate koolitamist, sealhulgas  
tulemusnäitajate valdkonnas. 
Kaalutakse eri vahendeid, võttes arvesse  
finantsmääruste, EAFi, arengukoostöö rahas-
tamisvahendi, demokraatia ja inimõiguste  
Euroopa rahastamisvahendi ning Euroopa  naabruspoliitika ja partnerluse rahastamis-
vahendiga loodud õiguslikku raamistikku.
Suutlikkuse suurendamine peaks soovitavalt 
toimuma geograafiliste programmide kaudu. 
Abi vastavusseviimise põhimõte eeldab  
seda, et kõnealuses kontekstis määratleb  partnerriigi valitsus asjaomased strateegiad, 
valdkonnad ja teemad. Komisjon kavatseb  
jätkata valitsusväliste osalejate kaasamise  
soodustamist. 
Järjest rohkem struktureeritakse vastastikust 
mõju eri vahendite ja programmide vahel, et tegevused, mida toetatakse kahepoolsete,  temaatiliste ja piirkondlike meetmete raa-mes, täiendaksid üksteist paremini. Lisaks  sellele osaleb komisjon aktiivselt rahastajate 
kooskõlastusmehhanismide töös. Komisjon on arvamusel, et tuleks kaaluda muid abi  
andmise viise, näiteks alltoetuste andmist. SISSEJUHATUS
2.
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et kokku 
ei ole lepitud valitsusvälise organisatsiooni 
määratluses ja et komisjon on valmis seda  küsimust Euroopa Parlamendiga arutama  kooskõlas parlamendi taotlusega (punkt 19, 
2006. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu 
andmist käsitlev otsus).
5. 
Vt vastus punktile 52. 
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
TÄHELEPANEKUD
18.
Komisjon on juba kaua edendanud valitsus-
väliste osalejate rolli arengukoostöös ning on nende kaasamise hõlbustamiseks välja  
töötanud toetavaid tegevusi ja rahastamis-
vahendeid. Selle olulisust näitavad selgelt  
eri viitedokumendid, näiteks kontrollikoja  
nimetatud teatised ja suunised.
Kontrollikoja poolt õigusega meelde tuleta-
tud Euroopa konsensust arengu küsimuses tuleks siiski vaadelda kõikidest vaatenurka-dest lähtuvalt. 
Lähenemisviisid on tõesti muutunud (poliitika 
vastavusseviimine partnerriikide valitsuste 
prioriteetidega, isevastutus, ühtlustamine), 
kuid märkimisväärselt on muutunud ka aren-
gukoostöö valdkonnas tegutsevate (nii rah-vusvaheliste kui ka kohalike) valitsusväliste osalejate arv ja kvaliteet.
Selle arengu mõistmine on oluline, saa-
maks aru arengukoostöö protsessis osale-vate valitsusväliste osalejate võimalustest  
ja piirangutest.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine50
Lisaks sellele kasutatakse kahepoolsete  
suhete ja temaatiliste programmide raames tehtava koostöö puhul märkimisväärselt eri-
nevaid meetodeid. 
21. 
Kuigi komisjonil puudub selline õiguslik  kohustus, on ta nii palju kui võimalik alati  üritanud konsulteerida valitsusväliste osa-lejatega. See on olnud poliitiline eesmärk  riikide puhul, kus tingimused on soodsad  selliste konsultatsioonide pidamiseks. 
Võrreldes varasemate programmitöö perioo-
didega on EÜ 2007.–2013. aasta programmi-
töö perioodi jooksul suurendanud pingutusi 
konsulteerida kodanikuühiskonnaga. Lisaks 
sellele on suunistes 2007.–2013. aasta stra-
teegiadokumentide vahehindamise kohta  
rõhutatud vajatust konsulteerida tihedalt  
kodanikuühiskonnaga.
2002.–2006. aasta riikide strateegiadoku-
mentide ettevalmistamise ajal puudus Aasias 
ja Ladina-Ameerikas üldine õiguslik kohustus 
kaasata programmitöösse valitsusväliseid  osalejaid ning juhtimise delegatsioonidele 
üleandmisega tehti alles algust. Delegat-sioonidele, keda kontrollikoda külastas,  anti juhtimine üle kolmes etapis (esimesena Lõuna-Aafrikas ja Malis, teisena Etioopias ja Peruus ning kolmandana Bangladeshis) ja  
seetõttu koostati neist mõnede puhul riigi strateegiadokumendid põhimõtteliselt pea-
korteri vastutusel. 
Vt ka vastus punktile 22.22. 
Eri sidusrühmade programmitöösse kaa-
satuse tase sõltub suurel määral iga riigi  konkreetsest olukorrast ja koostöö puhul  
kohaldatavast õiguslikust raamistikust.  
Kahepoolse koostöö raames ning vastavalt Pariisi deklaratsiooni ja Euroopa konsensuse järeldustele peaks võimaluse korral olema  
partnerriigi valitsus see, kes juhib protsessi, 
ning partnerriigi valitsused peaksid võtma järjest suurema vastutuse eri sidusrühma-
dega peetavate konsultatsioonide korral-
damise eest. Loomulikult toetab komisjon  
konsultatsiooniprotsessi, kuid partnerriigid 
peaksid seadma lõpp-prioriteedid ja -ees-märgid ning neid ei tohiks peale suruda.
Valitsusväliste osalejatega peetav konsul-
tatsiooniprotsess, mida järgiti Peruu stra-
teegiadokumendi koostamisel, oli esimene 
näide struktureeritud lähenemisviisist ajal, 
kui vastavalt tol ajal kehtinud ALA-määru-sele ametlikult konsulteerimist ei nõutud.  
Sellist lähenemisviisi arendatakse edasi järg-
mistel programmitööperioodidel.
23. 
Suunised on suunava iseloomuga. Vastavalt võimalusele tuleb neid rakendada pragmaati-liselt, võttes arvesse konkreetset olukorda.
24. 
AKV riikide ja arengukoostöö rahastamisva-
hendi riikide olukord ei ole võrreldav, sest nende riikide poliitiline ja õiguslik raamis-
tik erineb suuresti. Esimesel juhul on kõi-
kide AKV riikide ja ELi riikide vahel sõlmitud 
vastastikune leping küsimustes, mis käsit-levad valitsusväliste osalejate kaasamist,  teisel juhul kehtib arengukoostöö rahas-tamisvahendi määrus, mille EL võttis vastu ühepoolselt.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine51
25. 
See on kooskõlas tol ajal kehtinud õigusliku 
aluse ja nõuetega.
26. 
Komisjon on sellega nõus ja juhib tähelepanu sellele, et järgmisi põhilisi kaalutlusi tuleks meeles pidada kogu aruandes tervikuna.
Komisjon märgib, et vaatamata raskus- —
tele valitsusväliste osalejate kaasami-sega, on delegatsioonid süstemaatiliselt teinud jõupingutusi valitsusväliste osa-lejate dialoogi kaasamiseks.
Kõnealused raskused on iseloomulikud   —
valitsusväliste osalejate kogukonnale,  
mis ei ole sugugi homogeenne rühm  
ning mille raames organiseeritus ja esin-
datus on puudulik. Kõnealused tegurid 
koos partnerriikide riiklike õiguslike ja  
korralduslike küsimustega on veel üks  märkimisväärne komistuskivi, mis takis-
tab valitsusväliste osaliste kogukonna  
kaasamist EÜ arengukoostöösse ühtse  
osalejana.
27. Vt vastused punktidele 24–26.
Guatemala näide illustreerib raskusi seoses 
kodanikuühiskonnaga peetava jätkusuutliku konsulteerimisprotsessi õiguslike piirangute määratlusega ja vajadust sellise määratluse järele. 
28. 
Valitsusväliste osalejate kaasamine arengu-koostöösse on ambitsioonikas eesmärk, mida on raske ellu viia. Kuid seda tuleb eelkõige võtta kui märkimisväärset poliitilist välja-kutset ja mitte kohustust tagada iga konk-
reetse riigi kõikide valitsusväliste osalejate kaasamine.
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et kõi-
kide valitsusväliste osalejate puhul ei saa  kasutada ühesugust koolitust, sest valitsus-
väliste osalejate ülesehitus on eri riikides  
väga erinev.Alates 2004.–2005. aastast on EuropeAid  
pakkunud vastavalt vajadustele kohandatud suuniseid kõigepealt valitsusväliste osale-
jate programmide käivitusfaasis ja seejärel 
nende programmide rakendamisel. Ka dele-gatsioonidele antakse tegevussuuniseid:  kõigepealt sisevõrgu kaudu, kus avaldatakse 
suunised ja levitatakse häid tavasid, aga ka 
piirkondlikel seminaridel, kus tõhustatakse kohustust pidada dialoogi valitsusväliste  
osalejatega ja vahetatakse teavet kolleegi-
dega, ning lõpuks ka uuringute kaudu.
Lisaks sellele korraldas EuropeAid 2008.  
aastal mitmeid seminare, mille eesmärk  
oli pakkuda delegatsioonidele ja kodani-
kuühiskonna organisatsioonidele kooli-
tust temaatiliste programmide juhtimise  
ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega 
peetavate konsultatsioonide valdkonnas  
(kogukulu 900 000 eurot):
EÜ sisekoolitused: —  3 seminari (Brüssel,  
Thbilisi ja Addis Abeba), millest kokku  
võttis osa 185 esindajat ligi 70 delegat-
sioonist, ja 4 Brüsselis korraldatud koo-litust (120 delegatsioonide ja peakorteri 
esindajat);
kodanikuühiskonna organisatsioonidele   —
mõeldud EÜ koolitused  (osa võisid võtta 
Euroopa ja kohalike kodanikuühiskonna 
organisatsioonide esindajad): 3 piirkond-likku seminari (Porto Alegre, Yaoundé,  
Manila), millest võttis osa 49 esindajat  
28 delegatsioonist ning 193 Euroopa ja 
kohalike kodanikuühiskonna organisat-sioonide esindajat.
Kõnealused üritused võimaldasid nii pea-korteril kui ka delegatsioonidel aktivee-
rida kodanikuühiskonna teabekeskuste  võrgustiku, mida kasutatakse metoodi-
liste töövahendite organisatsioonisiseseks  
levitamiseks. 
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine52
2009. aastal kavatseb EuropeAid lisaks 5  
piirkondliku seminari korraldamisele käi-vitada ka kodanikuühiskonna tugisüsteemi 
(CISOCH), mis loodi 2008. aasta lõpus ja  
mille eesmärk on välja töötada veebipõhine töövahend, millega tõhustada kooskõlasta-mist komisjoni eri talituste vahel ja levitada 
parimaid tavasid valitsusväliste osalejate  
valdkonnas.
29. 
Suuniste koostamise ajal 2004. aastal ei olnud 
valitsusväliste osalejate kaasamine abi tõhu-
suse suurendamiseks küsimus, mida oleks  arutatud rahvusvahelisel poliitilisel tasandil. 
Kodanikuühiskonna küsimuses ja komisjoni 
tavades aset leidnud hiljutise arengu mõju 
arvesse võtmiseks on EuropeAid välja tööta-
nud suuniste ettepaneku, mis käsitleb koda-
nikuühiskonna osalemist uutes abi andmise 
viisides, sealhulgas üldiste eelarvetoetuse  programmides ja valdkondlikes program-
mides, mida rakendatakse eelarvetoetuse  
kaudu (vt punkt 74, milles kontrollikoda on 
samuti kõnealust arengut tunnistanud).
31. 
Konsultatsiooniprotsess on väga keeruline  ja aeganõudev. Tähtaegadest kinnipida-miseks on vaja kasutusele võtta tsentrali-seeritud ja lihtsasti ligipääsetav tehniline  töövahend, et tagada kõigile kiire juurde-
pääs samale arutlusfoorumile. Kodaniku-ühiskonna tugisüsteem (CISOCH) moodustab 
dokumentide andmebaasi (viki) näol ühe osa 
lahendusest.
33. 
Vt vastuseid punktidele 21 ja 69.34. 
See tulenes tõesti määruse hilisest vas-
tuvõtmisest, kuid ei kordu, tingimusel et  partnerriigid on nõus aktiivselt kõnealuses 
protsessis osalema. 
Pärast kontrollikoja auditit konsulteeris ena-
mik delegatsioone (sealhulgas Peruu) valit-susväliste osalejatega ja seda jätkatakse ka järgmiste aastate jooksul.
35. 
Peaeesmärk oli tagada, et temaatilised  
programmid hõlmaksid võimalikult palju-
sid riike. 
Lisaks sellele vt ka vastused punktidele 21, 
22, 31, 84 ja 85.
38. 
Alates 1. jaanuarist 2003 nõutakse finants-
määrustega toetuslepingute sõlmimiseks  konkursikutsete menetluse kasutamist.  
Kättesaadava eelarve ebapiisavus näitab  
ühest küljest selle korra edukust ja on tei-
sest küljest vältimatu, arvestades välisabiks 
mõeldud finantsvahendite nappust. Pidades silmas endist valitsusväliste organisatsioo-
nide kaasrahastamise programmi ja Euroopa Parlamendi selgesõnalist taotlust, on tulnud parandada kaasatust ja edendada valitsus-väliste organisatsioonide algatusõigust,  mistõttu lähenemisviis ei oleks saanud olla 
sihipärasem (vt vastus punktile 35). Komis-jon nõustub, et üksikasjalikud menetlused  
on kohmakad, kuid oleme kohustatud jär-
gima kohustuslikku õiguslikku raamistikku, 
et edendada usaldusväärset finantsjuhtimist. Kuigi puudub selge väikese valitsusvälise  organisatsiooni määratlus, on olemasole-vate andmete põhjal näha, et igas suuruses valitsusvälised organisatsioonid osalevad  
konkursikutsete menetlustel kas taotlejana (juhtiv roll) või partnerina. See on nii eriti  
alates 2006. aastast, millal võeti kasutusele 
kokkuvõtted, mis vähendas taotluste esita-
mise tingimusi menetluse esimeses etapis.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine53
39.
Tähtajad nähakse ette õiguslikus raamistikus 
ja selles küsimuses on tehtud märkimisväär-seid edusamme, kuigi vaid lubatud mängu-
ruumi piires. Kuigi kontrollikoja auditeeritud 
projektid pärinevad eelmisest perioodist,  kulub praegu taotluste esitamisest kuni  lepingu tegeliku allakirjutamiseni keskmiselt 
palju vähem kui üks aasta. 
Siinkohal tuleks ka meenutada, et kehtiva  
õigusliku raamistikuga nähakse ette kon-
kursikutsete avaldamise miinimumsätted ja 
seega võib avalikustamiseks olla otstarbekas 
kasutada loomingulist lähenemisviisi. Seda silmas pidades levitatakse lisaks õiguslikele 
nõuetele teavet konkursikutsete kohta tava-
liselt ka valitsusväliste organisatsioonide  
platvormide poolt bülletäänide ja muude  
kanalite kaudu. Lisaks sellele on EuropeAid 
teabe levitamise eesmärgil rohkem kui aasta 
saatnud katusorganisatsioonidele korrapä-raselt e-kirju. 
Jätkuvalt on oluline ülesanne kohalike valit-
susväliste osalejateni jõudmine. Selle üles-
ande lahendamisele aitavad kaasa alates  2007. aastast delegatsioonide poolt aval-
datavad kohalikud konkursikutsed.
Kuigi komisjon kohandab avalikustamis-
nõuete täitmiseks oma töövahendeid, kin-nitab ta, et tema talituste võimalused kõigi valitsusväliste osalejateni jõudmiseks koha-likul tasandil on piiratud, ning kahtleb, kas see on üldse komisjoni ülesanne.40. 
Komisjon tervitab kontrollikoja positiivset  
hinnangut konkursikutsete menetluse tõhu-suse parandamiseks võetud meetmetele. 
Kogemuste põhjal võib öelda, et kõne- a) 
aluse uue meetodiga on saavutatud  üldiselt häid tulemusi (vt punkt 39). On tõsi, et piiratud menetlus juba lihtsustab 
valikumenetlust. 
Kõnealune süsteem tagab kõigile osalis- b) 
tele pikema ja paremini hallatava ajalise 
raamistiku. Seeläbi saab komisjon pare-
mini ette näha meetmeid ja vahendite  sisekasutust ning valitsusvälised osale-
jad saavad paremini kavandada konkur-
sikutsete menetluses osalemiseks oma  
strateegiat ja investeeringuid.
Võimalike taotlejate andmete elektroo- c) 
niline registreerimissüsteem PADOR  lihtsustab valikumenetlust ja vähendab 
selleks kuluvat aega.
Nagu esimesed kogemused seoses koha- d) 
like konkursikutsete kasutamisega on  näidanud, tõhustab konkursikutsete  
kohandamise võimalus asjaomaste valit-susväliste osalejate valimist.
41. Taotluste valimisel kontrollivad hindajad  
põhjalikult, kas täielikus taotluses on esin-datud loogilise raamistiku lähenemisviisi  
teatavad elemendid (ettevalmistav, sidus-
rühmade ja probleemide analüüs ning pro-
jektitaotluse eesmärkide ja strateegiate  analüüs). 
Teatavat liiki projektide puhul võib analüü-
siv abisaajate määratlemine ja uuringute  
teostamine olla projekti lahutamatu osa;  selle eesmärk võib olla näiteks kohalike  
organisatsioonide volituste laiendamine ja 
isevastutuse parandamine. 
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine54
Komisjon märgib, et kõnealust projekti  
kontrollis 2007. aastal tulemustele suuna-tud järelevalvesüsteemi raames sõltumatu  
välishindaja, kes jõudis projekti kavanda-
mise suhtes teistsugusele järeldusele.
Projekti peeti väga asjakohaseks ja selle  
kavandamist hinnati heaks („b” = hea). Ka  
võimalikku jätkusuutlikkust peeti väga heaks („a” = väga hea). Koostööd töö- ja tööhõi-
veministeeriumiga mainiti kui projekti väga 
olulist saavutust ja samal ajal juhiti tähele-
panu ka suhteliselt tihedale koostööle koha-
like ja piirkondlike ametiasutustega. 
Tulemustele suunatud järelevalvesüsteem  
on üks tõhusamaid vahendeid, mille abil  
delegatsioonid saavad kontrollida järelmeet-
meid. Lisaks sellele kontrolliti kõnealust pro-
jekti ka 2006. aastal projekti algfaasis.
42. 
Komisjon tagab, et CONCORDi käsiraama-
tud avaldatakse EuropeAidi sisevõrgulehel 
ja et kõigile edasivolitatud eelarvevahendite 
käsutajatele saadetakse sellekohane eraldi 
teade. 
43. 
Komisjon pöörab eritähelepanu oma kontrol-lisüsteemide järjepidevale parandamisele ja on viimaste aastate jooksul kasutusele võt-
nud mitmeid meetmeid, et neid süsteeme  veelgi tõhustada, näiteks uued juhendid  
toetuslepingute kulutuste kohustusliku  
kontrollimise kohta (2006. aasta veebruar)  
ja komisjoni käivitatud auditite kohta (2007. aasta oktoober). 44. 
Valitsusväliste osalejate ja delegatsioonide 
esindajate eri seisukohti tuleks analüüsida, võttes arvesse nende eri rolle. Vastutuse  
delegatsioonidele üleandmise kontekstis  
aset leidnud delegatsioonide töötajate kaad-rivoolavusega seotud probleemid ei sõltu  valitsusvälistest osalejatest, kuid vaatamata 
sellele jälgib komisjon siiski tähelepaneli-
kult olukorda, et tagada tegevuse järjepide-vus ja kvaliteet. Siiski tekitab töötajate arvu 
mittesuurendamise poliitika kombineerituna 
ressursside mahu kasvu ja uute delegatsioo-
nide avamisega organisatsioonis stressi. 
EuropeAid korraldab igas kvartalis Brüsselis 
töötajatele kursusi (nii algtasemel kui ka eda-
sijõudnutele) toetuste andmise menetluste 
kohta. Koolitusi ja töötubasid korraldatakse 
korrapäraselt ka piirkondlikel seminaridel  
(Brüsselis ja asjaomastes riikides). E-õppe  
kursus (algtase) töötatakse välja 2009. aasta jooksul, nii et suuremal arvul delegatsioo-
nide töötajatel oleks juurdepääs koolitusele. 
EuropeAid on hiljuti oma sisevõrgulehel  
avaldanud korduma kippuvad küsimused,  
mis käsitlevad muu hulgas ka toetusi. Kavat-setakse korraldada ühisseminare CONCORDi 
liikmetega („Koolita koolitajaid”) ja mit-mete konkursikutsete puhul korraldatakse  teabepäevi. 
45. 
Laiaulatuslikuma suutlikkuse suurendamise strateegia raames parandatakse geograafi-
liste programmidega tavaliselt valitsusväliste 
osalejate suutlikkust rakenduseeskirjade  
küsimuses. Selles valdkonnas on suutlikkuse suurendamine seega korrapärasem ja põhi-neb pikaajalisemal kaval.
Koolituste kohta vt punkt 28 (seminarid ja  
kodanikuühiskonna tugisüsteem). 
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine55
46. 
Komisjon on arvamusel, et käsiraamatu  
õiguslikult mittesiduv laad ei ole tingimata põhjus, miks seda ei kasutata. Komisjon on 
avaldanud CONCORDi käsiraamatud Euro-
peAidi sisevõrgulehel ja nendest on teatatud kõikidele edasivolitatud eelarvevahendite  käsutajatele.
Siiski on selge, et üksikjuhtumites faktiliste 
järelduste tegemine ja otsuste hindamine  on vastutava eelarvevahendite käsutaja  kohustus.
Komisjon töötab praegu välja ka uusi töö-
vahendeid, mille eesmärk on, et ühest  
kohast oleks võimalik saada vastuseid kor-
duma kippuvatele küsimustele ja muudele  
teabevajadustele.
47. 
Teatised on alati esitatud õigeaegselt ja vas-tavalt vajadusele ning enamikel juhtudel on 
muudatusi tehtud vastavalt valitsusväliste  
osalejate poolt CONCORDi kaudu esitatud  
taotlustele.
Praktilist juhendit tuleb kohandada siis, kui 
seadusandja muudab õiguslikku alust (eel-arve või Euroopa Arengufond) või finants-õiguslikku raamistikku (finantsmäärus ja  rakenduseeskirjad) (st 8. juuni 2006. aasta  autonoomne finantsmääruse läbivaatamine, 
2007. aasta uus õiguslik alus, 2007. aasta  läbivaadatud finantsmäärus ja rakendus-
eeskirjad, Euroopa Arengufondi määrusele  
2008. aastal lisatud uus lisa IV).
Kõiki muudatusi levitatakse põhjalikult ja  
need avaldatakse alati internetis (seda ka  oluliste sõnumite, tehniliste kirjelduste ja  muudatuste loetelude kaudu).
Vaatamata praktilise juhendi ajakohasta-
misele, kohaldatakse sõlmitud lepinguid  
(ja nendele lisatud kohaldatavaid üldtingi-
musi) vastavalt kokkulepetest kinnipidamise põhimõttele ( pacta sunt servanda ) jätkuvalt 
vastavalt algselt kokkulepitule ning nende 
tõlgendamisel peetakse kinni eeskirjadest, 
mida kohaldati lepingute sõlmimise ajal.CONCORDi raames on uusi eeskirju korra-
päraselt tutvustatud ja selgitatud, näiteks  käsiraamatute väljatöötamise raames.
Teatavatel juhtudel on komisjon valitsusvä-
liste osalejate taotlusel lubanud paindlike-mate eeskirjade kohaldamist juhul, kui need ei ole automaatselt tagasiulatuvalt kohalda-
tavad (näiteks 16. augusti 2005. aasta teade nr 22238 vahetuskursi kohta).
48. 
Aastaaruannetes on kontrollikoda märkinud 
paranemist auditisüsteemis tänu komisjoni poolt hiljuti kasutusele võetud meetmetele. 
Samas käsitles enamik auditiaruandeid, mille 
kontrollikoda vaatas läbi 2007. eelarveaasta 
kinnitava avalduse raames, lepinguid, mis  
sõlmiti enne 2006. aasta veebruari. Sel põh-
jusel ei kohaldata analüüsitud juhtumite  
suhtes EuropeAidi koostatud juhendeid,  mis käsitlevad toetuslepingute kulutuste  
kontrollimist ja mis kehtivad pärast 2006.  
aasta veebruari sõlmitud uute lepingute  
suhtes. Kõnealuste uute juhendite eesmärk 
on vältida kontrollikoja mainitud vigade  esinemist. Komisjon loodab, et kasutusele  
võetud paranduste mõju muutub järjest  selgemaks.
49. 
Vastavalt EÜ toetuste andmise tingimustele 
abisaajate poolt algatatud välisfinantsau-ditite uued juhendid (kokkulepitud kulude 
tõendamise menetluse kohta) kehtivad kõigi 
uute standardsete lepingute suhtes, mis on 
sõlmitud alates 2006. aasta veebruarist (sel-lele osutati ka punktis 48). Uusi juhendeid komisjoni algatatud auditite suhtes kohalda-takse alates 2007. aasta oktoobrist. Kui esi-mesena nimetatud juhendite kohaldamine  
sõltub lepingu sõlmimise kuupäevast, siis  viimati nimetatud juhendid on viivitamata  
kohaldatavad.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine56
50.
a) Vastutav eelarvevahendite käsutaja – keh-tiv õiguslik alus – ei võimalda enam selliste vääritimõistmiste tekkimist, sest päritolu-reeglitega seotud õiguskeskkond on nüüd  paremini sätestatud ja kasutajasõbralikum. Praktilise juhendi lisas A2 on loetletud kasu-tajasõbralikul viisil kõik riigid, kes võivad abi saada vastava õigusliku aluse põhjal.
b) 
Kohaldatavad eeskirjad sisalduvad õigusli-kus aluses ja need võetakse üle standard-setesse rahastamislepingutesse (vastavalt  vajadusele).
Arengukoostöö rahastamisvahendi määruse 
ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa  
rahastamisvahendi määrusega keelatakse  
kohalike maksude rahastamine ELi vahen-
ditest ja seega teeb komisjon õigusliku aluse vahehindamise raames ettepaneku eelnõu  
kohta, mis võimaldaks maksude küsimust  
paindlikumalt käsitleda.
Lisaks sellele üritavad delegatsioonide  
talitused kohalikul tasandil abistada mak-
suvabastuse küsimuses, võttes vastavaid  
meetmeid, kui seda võimaldab abisaajariigi 
õiguslik raamistik (näiteks ei võimalda valit-
susvälise osaleja staatus tihti maksuvabas-
tuse menetluse kohaldamist).
c) 
Vahetuskursi süsteem toob juba vaikimisi  endaga tõenäoliselt teatava kasu või kahju vahetuskursi muutusest. Toetuslepingute  
eriline laad toob endaga kaasa vajaduse usal-
dusväärse ja kättesaadava kohaldatava vahe-
tuskursi kontrollimäära allika järele juhul,  kui see on lepingus kindlaks määratud.
Komisjoni seisukohast on halduskoorem  
seoses süsteemi tegeliku rakendamise ja  arvutamisega, kui toetusesaajad kasutavad kõnealust vahetuskursi süsteemi, väike,  võrreldes selguse, läbipaistvuse ja pettuste 
ennetamisega, mida kõnealune süsteem  
pakub.d) 
Vastavalt finantsmäärustele on vahemaksete heakskiitmiseks vajalik analüüs ja aruannete ja/või dokumentide heakskiitmine.
e) 
Ühest küljest on ühtlustatud finants- ja  lepingulisi menetlusi; teisest küljest saab  vastutav eelarvevahendite käsutaja usal-dusväärse finantsjuhtimise tagamiseks teha 
otsuseid oma äranägemise järgi. 
Eelkõige juhitakse tähelepanu järgmistele  
asjaoludele:täiendavate perioodiliste aruannete või  auditiaruannete küsimuse puhul võib pro-jektijuhtimise konkreetne kontekst nõuda  sagedamini esitatud või põhjalikumat teavet; eraldi pangakontode kasutamise küsimuse  
puhul (sellist kasutamist hinnatakse kõrgelt, 
sest see hõlbustab vahendite järelevalvet  
auditite korral ja EÜ-le tasutavate intres-side tuvastamist) võimaldavad asjaomased 
üldtingimused abisaajal kasutada panga-
kontot või allkontot, mille abil on võimalik 
tuvastada tellija poolt makstud summad ja mis võimaldab arvutada sellistelt vahendi-
telt kogunenud intressi. Juhul kui maksed  
erinevad üldtingimustega ettenähtud stan-
dardsetest maksetest, võib konkreetne töö-
keskkond või konkreetne projekt eeldada, et 
vastutav eelarvevahendite käsutaja vähen-
dab eelfinantseeringu summat, et paremini 
maandada riske ja tagada usaldusväärne  finantsjuhtimine. Vastavalt üldtingimustele 
võib vastutav eelarvevahendite käsutaja olla kohustatud vähendama eelfinantseeringu  summat ja/või nõuda täiendavat teavet või 
selgitust enne maksete heakskiitmist.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine57
52. 
Tehakse jõupingutusi, et teha edusamme  järgmistes valdkondades:
ühises RELEXi teabesüsteemis (CRIS) esi- —
tatud andmete kvaliteedi parandamine andmesõnastiku ja andmevoo abil;
aruannete, loetelude ja statistika arvu   —
ja kvaliteedi parandamine andmebaasi  töövahendi abil.
CRISi täiendamiseks võetakse kasutusele  uusi mooduleid:
PADOR-süsteem ja haldusandmed, et   —
paremini tunda oma partnereid ja saa-vutada horisontaalsem lähenemisviis;
auditimoodul; —
projektimoodul: taotluste elektrooniline  —
registreerimine, hindamine ja projekti  
järelmeetmed;
avalikustamine: Interneti kaudu juur- —
depääs kõikidele EuropeAidi käivitatud konkursikutsetele.
2008. aastal avaldas komisjon nimekirja  2007. aasta lõplikest abisaajatest ja sellist  tava ka jätkatakse.
53. 
Projektide järelmeetmeid tõhustatakse koo-lituste ja suuniste abil; lepingutele on lisa-tud aruannete standardvorm. Aruannetes  esitatud teavet täiendatakse muudest alli-katest saadud teabega, näiteks tulemustele suunatud järelevalvesüsteemi aruanded ja  kohapealsed kontrollid.
54. 
Komisjoni arvates moodustab loogilise raa-mistiku lähenemisviis enamikust projekti-dest väga olulise osa.Kuid tulemuste kvantifitseerimine on kulu-
kas mehhanism, mis on tihti ebaproportsio-naalne väiksemahuliste projektide puhul.
55. 
Tulemusnäitajaid on mitmel korral uuri-nud mitte ainult komisjon, vaid ka erinevad valitsusvälised osalejad, uurimiskeskused,  rahvusvahelised organisatsioonid ja muud  
rahastajad, ning neid on väga raske kon-
sensuslikul viisil määratleda või näha ette  
üldtunnustatud võrdlusnäitajaid. 
Kuid väga konkreetsetes küsimustes võib  
võrdlusnäitajate ettenägemine olla või-malik. EuropeAid hindas programmide ja  projektide kvaliteedi kontrollimise käigus  
valitsusväliste osalejate programmide loogi-
lises raamistikus sisalduvate kvalitatiivsete 
ja kvantitatiivsete näitajate asjakohasust.  
Sisevõrgus on avaldatud nimekiri kvantita-tiivsetest ja kvalitatiivsetest näitajatest, et 
anda delegatsioonidele juhiseid loogiliste  
raamistike koostamiseks ja kontrollimiseks.
56.
Peakorter ja delegatsioonid võtavad mit-
meid toetus- ja kontrollimeetmeid,
1 sealhul-
gas kohapealsed kontrollid. Kõik kõnealused 
mehhanismid moodustavad olulise osa kogu 
valitsusväliste organisatsioonide ja osalejate 
poolt rakendatavate projektide kontrolli- ja 
toetusprotsessist.
Kohapealseid kontrolle tuleb vaadelda  
koostoimes muu järelevalve- ja kontrol-litegevusega, arvestades inimressursi  olemasolu ja pidades silmas ka seda, et  EuropeAid teeb koostööd äärmiselt suurel  arvul ja väga erinevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega.
1 Siia hulka kuuluvad muu hulgas meedet rakendavate 
partnerite sisemise haldussuutlikkuse kontrollimine enne lepingu sõlmimist, [mitmete standardsete suuniste ja 
käsiraamatute väljatöötamine kõnealustele partneritele 
kasutamiseks,] partnerriikide tehtud tehingute eel- 
ja/või järelkontroll, korrapärased järelevalvetoimingud ja 
kohapealsed kontrollid, enne lõppmakse tegemist kulude kontrollimine välisaudiitorite poolt, koolitused ja igale 
teabenõudele või nõuande taotlusele vastamine.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine58
57.
Delegatsioonide töötajad on valmis vastama kohalike organisatsioonide küsimustele seo-ses eeskirjadega, mis kehtisid EÜga lepingu sõlmimise ajal. Käsiraamatud ja koolitusma-terjalid on kättesaadavad ka delegatsioonide töötajatele.
Delegatsioonide töötajate tehtavad koha-
pealsed kontrollid võivad olukorda paran-dada. Kuid erikontrollid, näiteks finants- või 
süsteemiauditid, on loodud selleks, et tõhu-
salt käsitleda finants-, raamatuspidamis-  ja kulutuste dokumenteerimisega seotud  küsimusi.
58. 
Projektide sisejärelevalve suunised koostati, 
avaldati ja edastati delegatsioonidele 2007. 
aasta detsembris. 
59. 
Tulemustele suunatud järelevalvesüsteemi  
metoodika, mis on üks osa kontrollisüstee-
mist, sisaldab valimit detsentraliseeritult  
hallatud projektidest ja valimit keskselt hal-latud projektidest, mille puhul on lepingute 
rahaline maht tihti suurem.
Iga-aastased tulemustele suunatud järeleval-
vesüsteemi järelevalvetoimingud sisaldavad 
alati ka valitsusväliste osalejate projekte.  
Küsimuses, milliseid projekte kontrollida,  
lepivad EuropeAid, delegatsioon ja tulemus-tele suunatud järelevalvesüsteemi ametni-
kud kokku konsensuslikult. 
EuropeAid tegeleb praegu oma järelevalve-
meetodite parandamisega ja konsulteerib  
muude rahastajatega võimaluse üle luua  
ühine järelevalvemeetod, mis põhineks Accra tegevuskaval ja Pariisi deklaratsioonidel.60. 
EuropeAidi veebilehelt on võimalik leida  hindamisjuhendeid, milles antakse suuniseid vahe-, lõpp- ja järelhindamiseks. Komisjon  palub talitustel järgida dokumendi ülesehi-tust. Komisjon tuletab meelde, et hinda-miste puhul on otsustava tähtsusega tegur ülesande sooritamiseks tööle võetud üksuse kvaliteet ja professionaalsus, mis tagab  objektiivse hindamise. 
61. 
Projekti mõju on üks viiest OECD arenguabi-komitee kriteeriumist, mis vastavad täieli-kult projektide ja programmide hindamist  käsitlevatele EÜ nõuetele. Lisaks sellele  võetakse mõju arvesse ka EÜ tegevuse järe-levalve korral. EuropeAid on välja töötanud 
tulemustele suunatud järelevalvesüsteemi  
järelkontrolli meetodi, mille eesmärk on  
mõõta kõikide EÜ rahastatud projektide  
mõju ja jätkusuutlikkust. 
Temaatilised projektid on tavaliselt palju  
väiksemahulisemad ja mõnikord on kont-
rolliviisid (algandmed ja pärast projekti  kogutud andmed) liiga kulukad võrreldes  
meetme enda kuluga. Siiski hõlmavad näi-
teks demokraatia ja inimõiguste Euroopa  
rahastamisvahendi puhul praegu tehtavad  
hindamised tihti projektide kogumit ja hin-
damise puhul üritatakse alati kaasata ka soo-
vitusi projektide kohta, isegi kui tegemist on 
järelhindamisega, sest nendest soovitustest võib tulevaste meetmete puhul kogemusi  
ammutada.
62. 
Loogilist raamistikku ja tulemusnäitajaid  
käsitlevate suuniste kohta vt punktid 54 ja 
55.
63. 
Komisjon on nõus, et jätkusuutlikkust tuleb kontrollida enne ja pärast projekti. Selle  tulemusena teostatakse tulemustele suuna-tud järelevalvesüsteemi järelkontrolle kaks aastat pärast projektide lõpetamist (vt ka  punktid 64 ja 65).
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine59
Kvalitatiivne uuring tulemustele suunatud  
järelevalvesüsteemi raames kontrollitud  projektide kohta teostati 2008. aastal ja  selle raames tuvastati 17 peamist tegurit,  mis mõjutavad projekti tulemusi. Uuring  avaldatakse 2009. aastal.
64. 
Kuigi projektide jätkusuutlikkus on äärmiselt oluline, tunnistab komisjon, et mõned koha-
likud valitsusvälised osalejad ei suuda tihti 
jätkusuutlikkust tagada. Komisjon rõhutab  vajadust tagada üheaegselt nii projektide  jätkusuutlikkus kui ka peamise eesmärgi,  milleks on kohalike valitsusväliste osale-jate tugevdamine, saavutamine. Sel põhju-sel julgustab komisjon tegelikku partnerlust 
Euroopa (suhteliselt tugevate) valitsusvä-
liste osalejate ja kohalike (suhteliselt nõr-
kade) osalejate vahel.
65. 
Rahvusvaheliste valitsusväliste organisat-
sioonide üks reaalne eelis on nende rahas-
tamise mitmekesisus. Üks viis olukorra  parandamiseks on julgustada tõelist part-
nerlust tugevate (rahvusvaheliste) valit-
susväliste organisatsioonide ja suhteliselt  
nõrkade (kohalike) valitsusväliste organi-
satsioonide vahel. EuropeAidis kasutatav  
konkursikutsete menetlus võimaldab taotle-
jatel luua konsortsiume, mis hõlmavad juht- 
ja partnerorganisatsioone. Valitsusvälised  (eelkõige rahvusvahelised) osalejad peaksid 
olema võimelised ja valmis edendama oma-vahelist teadmiste edasiandmist. 
66. 
Finantsmäärustega on kehtestatud konkur-
sikutsete mehhanismi kasutamine meet-metoetuste andmiseks, piirates samal ajal  
tegevustoetuste andmise vaid ühe aastaga: pikaajaline kohustus ja rahastamine on vas-tuolus õigusliku raamistikuga. Kuid finants-määrustega ei sätestata projekti kestusele  ajalisi piiranguid. 67. 
Töövahendite maatriksit kasutatakse vasta-valt võimalustele, mida pakuvad õiguslik ja tegevusraamistik, samal ajal kui valitsusväli-sed osalejad kasutavad jätkuvalt kõige enam projektipõhist lähenemisviisi.
Rakendamise ajavahemike puhul on vaja  
teatavat paindlikkust. See on nii näiteks  
inimõiguste edendamisega seotud projek-tide korral, mille puhul lühiajalised projek-
tid võivad kaasa aidata struktuurimuutuste 
toimumisele. 
68. 
Komisjoni kasutatav hindamisprotsess peaks tagama, et valitud projektid on hästi kavan-datud. Kuid lühiajalised projektid ei pruugi 
alati igas olukorras ja kõigis küsimustes  
olla jätkusuutlikud. See on põhjus, miks  
EuropeAid tänu PADOR-süsteemile kogu-
tud põhjalikumatele andmetele partnerite  kohta on projekti lähenemisviisi täiendami-
seks nüüd kasutusele võtnud partneripõhise 
lähenemisviisi.
69. 
Valitsusväliste osalejate kaasamist käsit-
letakse Cotonou lepingu alusel teisiti kui  
muude AKV riikide suhtes kohaldatavate  
määruste alusel. See kehtib ka valitsusväliste 
osalejate riigisiseseks suutlikkuse suurenda-
miseks antavale rahastamisele juurdepääse-
tavuse kohta. Seega piirdub valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamine muudes 
kui AKV riikides põhimõtteliselt temaatiliste programmidega. 
Nende piirangute raames on tehtud mär-
kimisväärseid jõupingutusi, et arendada  
süstemaatilisemalt suhtlust valitsusväliste  osalejatega, ning peakorterid on hinna-
nud olukorda seoses valitsusväliste osa-lejate kaasamisega (aruanne on esitatud  kontrollikojale).
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine60
70. 
Komisjon nõustub tõsiasjaga, et valitsus-välistele osalejatele toetuse andmise piir-kondlikke ja riiklikke strateegiaid tuleks ellu viia. Hiljuti teostatud hindamisega koda-nikuühiskonna kui abi edastamise kanali  kohta jõuti sarnastele järeldustele. Samuti  pööratakse kõnealusele küsimusele erilist  tähelepanu ka mitmetes 2009. aasta jook-sul teostatavates kodanikuühiskonda käsit-levates uuringutes ja sel ajal toimuvatel  piirkondlikel seminaridel (Kesk-Ameerika,  ida- ja lõunapoolsed naaberriigid, Ida-Aaf-rika ja Kesk-Aasia), arvestades, et 2009.  aastal koostatakse rahastamisvahendite ja  programmide vahehindamised. 
Kuid iga riigi kohta konkreetse strateegia  
koostamise (kaardistamise) eeltingimus on 
eelarveliste ja inimressursside olemasolu.
72. 
Vaatamata tõsiasjale, et endises ALA-määru-
ses ei nähtud ametlikult ette valitsusväliste 
osalejate suutlikkuse suurendamise toeta-
mist, teostatakse kõnealuses küsimuses mit-meid uuringuid ja rakendatakse programme 
nii Ladina-Ameerikas kui ka Aasias.
Aasia: mitmed projektid ja programmid  
Aasias ja Kesk-Aasias, mida rakendatakse  
või hakatakse rakendama valitsusväliste  
organisatsioonide kaudu, võeti vastu 2007. 
ja 2008. aastal. Kuigi nende peaeesmärk on kaasa aidata vaesuse kaotamisele, paran-
dada juurdepääsu sotsiaalteenustele ning  parandada hea valitsemistava ja õigusriigi  põhimõtte järgimist, toetatakse kõnealuste 
eesmärkide täideviimise kaudu ka valit-
susväliseid osalejaid. See on nii eelkõige  
Afganistani, Hiina, Pakistani, Kõrgõzstani ja Tadžikistani puhul.Ladina-Ameerika: EuropeAidi talitused on  
hiljuti juhtinud kõikide Ladina-Ameerika  delegatsioonide tähelepanu kaardista-mise olulisusele. Lisaks sellele koostatakse metoodiline teade selle kohta, kuidas toe-tada dialoogi ja koostööd geograafiliste või temaatiliste rahastamisvahendite kaudu.
AKV: hiljuti käivitati uuring, mis käsitleb  
mitteriiklike osalejate suutlikkuse suuren-
damiseks ettenähtud abiprogrammide rahas-
tamist üheksanda EAFi raames, et selgitada kõnealust küsimust ka Euroopa Arengufondi puhul ( Etude de capitalisation des program-
mes d'appui au renforcement des capacités  des acteurs non-étatiques sous le 9
e FED ).
73. 
Arengukoostöö rahastamisvahendi peaees-
märkide täielik täitmine kahe aasta jooksul 
on võimatu. Kuid nagu selgitati eespool  (punkt 72), rakendatakse tõesti mõnedes  
Aasia ja Ladina-Ameerika riikides erine-
vaid programme valitsusväliste osalejate  
toetuseks. Seda seetõttu, et valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamise rahas-
tamine arengukoostöö rahastamisvahendi  
geograafiliste programmide raames on või-
malik ainult juhul, kui suutlikkuse suuren-
damine on partnerriigiga peetud dialoogi  
tulemusena kindlaksmääratud EÜ koostöö-
programmi üks prioriteetne valdkond.
74. 
Nagu eespool mainitud, on EuropeAidi tali-tused koostanud ettepaneku dokumendi  kohta, mis käsitleb kodanikuühiskonna osa-
lemist uutes abi andmise viisides. See doku-
ment sisaldab tegevussoovitusi selle kohta, 
millises faasis kaasata kodanikuühiskonda  makromajanduslikesse ja valdkondlikesse  
programmidesse, millist rahastamisvahendit kasutada vastavalt kontekstile, milles prog-rammi rakendatakse, ja millist liiki kodani-kuühiskonna suutlikkust tuleks suurendada, et ta saaks tõhusalt osaleda. Kõnealust  
dokumenti arendatakse edasi 2009. aastal  ja nimetatud teise etapi eesmärk on täp-
sustada kavandatud metoodikat ja pakkuda 
välja häid tegutsemistavasid.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine61
77. 
Vajadus kaardistamise järele sõltub suurel  määral riigis valitsevast olukorrast. Arves-tades Bangladeshi valitsusväliste osalejate arvu, ei ole selle riigi puhul näiteks ametlik kaardistamine võimalik, kuid siiski on dele-gatsioonil põhjalikud teadmised kohalike  valitsusväliste osalejate ja nende suutlik-kuse kohta.
78. 
Õigusliku raamistikuga sätestatud ajalise  
raamistiku ja projekti sotsiaalse struktuuri  loomise kõrval pööratakse ja hakatakse pöö-rama rohkem tähelepanu tähtaegu järgiva  menetluskäigu tagamisele. Komisjon jätkab oma jõupingutusi koolituse ja suuniste vald-konnas, kuid ainult tema kontrolli all olevate 
etappide puhul.
79. 
Meetmete rakendamist on enne nende  lõpetamist alati võimalik vajaduse korral  
pikendada. Teatavate tundlike olukordade  
puhul on rakendusajavahemiku pikendamine 
vajalik ja võimalik projekti usaldusväärse  finantsjuhtimise tagamiseks. Vahendite  
kulukohustustest vabastamisel ei ole üld-
eelarve ja Euroopa Arengufondi puhul sar-
nane mõju.
80. 
On oluline meeles pidada, et konkursikutsete 
menetluses osalevad organisatsioonid pea-vad olema suutelised ka rakendama menet-
luse tulemusel sõlmitava lepingu tegevuste ja finantsküsimustega seotud elemente.Selleks et tagada institutsiooni finantshu-
vid, peab hindamiskomitee arvesse võtma  taotlejate ja partnerite finants- ja tegevus-suutlikkust, arvestades kavandatud meetme suurust, ulatust ja eelarvet. Uue koostöö  rahastamisvahendi raames käivitatud kon-kursikutsete menetlusega tagatud võimalus esitada projektitaotlusi, mille summa on  vaid 20 000 eurot, on suurendanud väikeste maapiirkondades asuvate organisatsioo-nide võimalust osaleda edukalt kõnealustes menetlustes.
Maapiirkondades asuvate organisatsiooni-
deni jõudmine on väga keeruline ülesanne ja sellega on hakkama saanud mitmed dele-gatsioonid detsentraliseeritud teabeüri-
tuste ning veebilehtedel, ajalehtedes jms  
avalikustatud teabe abil. On tõsi, et kon-
kursikutsete menetlus ei sobi väikestele ja 
kohalikele organisatsioonidele, kuid kõne-alune menetlus on kohustuslik vastavalt keh-
tivale finantsmäärusele. Lisaks sellele on ka 
komisjoni vajadus ja suutlikus kõnealuste  
üksusteni jõudmisel piiratud.
Olemasolevad, kuid väga piiratud alltoe-
tuste andmise võimalused võimaldavad  
jõuda mõnede kõnealuste kohalike organi-
satsioonideni ja aidata kaasa ka suutlikkuse 
suurendamisele.
Sellele raskusele pööratakse tähelepanu  
geograafilistes programmides, mille puhul  konkursikutsete menetlused moodustavad  tavaliselt ühe osa laiemast suutlikkuse suu-rendamise strateegiast. Kuid komisjon on  arvamusel, et tuleb kaaluda muid võimalusi, näiteks alltoetuste laiendamist vastavalt  kontrollikoja aruandes väljapakutule.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine62
81. 
Töötajatele mõeldud teatised ja suunised,  
mida kontrollikoda mainis, sisaldavad polii-tilisi eesmärke, mitte kohustusi. Vaatamata sellele on tehtud märkimisväärseid edu-
samme kohalike valitsusväliste osalejate  
tihedama kaasamise valdkonnas kohalike  konkursikutsete menetluste ja uute suutlik-
kuse suurendamise programmide käivitamise 
kaudu geograafiliste programmide raames.
Kohalikud organisatsioonid vajavad aega,  
et tutvuda uute geograafiliste program-mide ja menetlustega ning vältida vigu ja  vääritimõistmisi. Olukorra paranemine tule-
neb ka sellest, et uute rahastamisvahendite 
raames on delegatsioonidele antud uusi  
ülesandeid.
Komisjon kahtleb, kas ta suudab tõhusalt  
kaasata enamikku kohalikest ja kogukondli-
kest organisatsioonidest, isegi juhul, kui see 
oleks asjakohane arengukoostöö protsessi  seisukohast. Komisjon rõhutab, et partnerrii-
kide valitsustel on juhtiv roll valitsusväliste 
osalejate aktiivse osalemise soodustamisel 
arengukoostöö küsimustes.
83.
a) 
EuropeAidi uue alusstrateegiaga „Tehni-lise koostöö ja projektide rakendusüksuste 
reformimine” edendatakse tehnilise koostöö kavandamise puhul paremat juhtimisüles-annete ja temaatilise erialase nõustamise  
eristamist, sest nende ülesannete täitmine 
eeldab eri profiiliga eksperte. Seega pööra-
takse rohkem tähelepanu erialase nõusta-mise kvaliteedi tagamisele.
b) 
Vt vastused punktidele 63–68.KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED
84.Komisjon nõustub põhimõttega, et valit-susvälised osalejad peavad olema täielikult kaasatud arengukoostöö protsessi, kuid kaa-satuse tase on erinev vastavalt asjaomasele õiguslikule alusele. Cotonou lepingu raames on kokku lepitud vajaduses konsultatsioo-
nide järele ning see on õiguslikult siduv nii 
komisjonile kui ka partnerriikidele. Arengu-
koostöö rahastamisvahendi riikide puhul  kohaldab komisjon ELi määrust. ELi pingu-tustele konsulteerida tõhusalt valitsusväliste osalejatega peab vastama riikide ametiasu-tuste valmisolek seda teha. 
Lisaks sellele on komisjon arvamusel, et  
kõnealuste tekstide puhul tuleb siiski arvesse 
võtta ka muutunud olukorda, nagu poliitika 
vastavusseviimist partnerriikide valitsuste  eesmärkidega ja isevastutust. Valitsusväliste 
osalejaid toetavate EÜ meetmete puhul tuleb 
tegelikult arvesse võtta kahte ülesannet:  
toetada kodanikuühiskonna organisatsioo-nide algatusõigust ja tagada järjest enam  
poliitika vastavusseviimine partnerriikide  
valitsuste prioriteetidega.
Vt ka vastused punktidele 24–26.85. 
Valitsusväliste osalejate ja Ladina-Ameerika uue programmi programmitöö faasis konsul-
teeris EÜ nõuetekohaselt delegatsioonidega, kasutades selleks kokkuvõtteid. Kaks peamist vastastikuses seoses tegurit selgitavad, miks 
peeti vähe konsultatsioone lõunapoolsete  
valitsusväliste osalejatega:
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine63
hiljutine koostöö alustamine lõunapool- •
sete valitsusväliste osalejatega tähen-das, et uue olukorraga pidid kiiresti  kohanema delegatsioonid (kes pidid  
koostööd tegema uut laadi sidusrühma-
dega), aga ka kohalikud valitsusvälised osalejad ise;
komisjonist sõltumatutel põhjustel aset  •
leidnud viivitused seoses arengukoos-töö rahastamisvahendi heakskiitmisega takistasid rahastamisvahendi esimese  rakendamisaasta jooksul delegatsiooni-des vajalike ja asjaomaste konsultatsioo-nide korraldamist.
Lähitulevikus (vahehindamise ja eelseis-vate kohalike konkursikutsete menetluste  raames) kavatseb komisjon teha kõik endast oleneva, et parandada konsultatsioone. Kuid 
komisjon rõhutab siiski, et on väga ebatõe-
näoline jõuda kõikide kohalike sidusrühma-deni. Näiteks tuleks mõista, et komisjon ei 
suuda tõhusalt kaasata enamikku kohalikest 
ja kogukondlikest organisatsioonidest, isegi 
juhul, kui see oleks arengukoostöö protsessi 
seisukohast väga oluline. 
Soovitused valitsusväliste osalejate 
kaasamise kohtaKomisjon kordab, et valitsusväliste osalejate 
kaasamine on komisjoni tegevuse peamisi  nurgakivisid. Kuid selline kaasamine peab  olema tasakaalus sõltumatute riikidega teh-
tava koostööga. Komisjon toetab väga valit-
susväliste osalejate kaasamist, kuid ei saa  
seda peale suruda.Lähitulevikus kavatseb komisjon tugevdada 
valitsusväliste osalejate kaasamist järgmiste sammude kaudu:
teadmiste suurendamine asjaomaste   •
valitsusväliste osalejate kohta esialg-sete kaardistamisuuringute käivitamise 
kaudu, mis on võimalusel välja töötatud 
tihedas koostöös valitsustega (riikide  ametiasutused peaksid jätkuvalt olema peamised sidusrühmad, kes vastutavad selliste sotsiaalpoliitiliste kaardistamiste eest); 
konsultatsiooniprotsessi ennustatavuse  •
ja läbipaistvuse parandamine, tööta-
des nii tihti kui võimalik välja konk-
reetseid ajakavasid ja teabematerjale,  et hõlbustada suhtlust valitsusväliste  
osalejatega. 
Komisjonil on kavas parandada ka suuniste andmist delegatsioonide töötajatele, käi-
vitades kodanikuühiskonna tugisüsteemi  
(CISOCH). Tegemist on võrgus asuva teabe 
kogumise ja levitamise töövahendiga, mille 
eesmärk on anda komisjoni talitustele (dele-
gatsioonid ja peakorterid) ning valitsusvälis-
tele osalejatele selget ja järjepidevat teavet 
kodanikuühiskonna kohta ja jaoks. Lisaks vt ka punkt 28 kavandatud erisuuniste, semi-
naride ja koolituste küsimuse kohta.
86. 
Komisjon tunnistab, et eriti kohalike valit-
susväliste osalejate jaoks võib konkur-
sikutsete menetlus olla kohmakas. Kuid  kõnealune menetlus on kehtiva määruse  
alusel ainuke õiguslikult võimalik menetlus ja see on kohustuslik toetuslepingute sõl-mimise korral. Seda on vaja, tagamaks nii  tegevuse usaldusväärne juhtimine kui ka  kandidaatide võrdne kohtlemine. 
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine64
Et jõuda lihtsamalt kohalike organisatsioo-
nideni, on komisjon kõnealust menetlust  lihtsustanud ja võtnud kasutusele ka PADOR-
andmebaasi, mis aitab kaasa konkursikutse 
avaldamise ja lepingu allakirjutamise vahel tekkiva viivituse lühendamisele. 
87. 
Komisjoni teeb kõik endast oleneva koo-lituste ja erisuuniste valdkonnas. Lisaks  
sellele tagab komisjon delegatsioonidele  
kättesaadavate praktiliste töövahendite  
optimaalse levitamise. Komisjoni pakub ka 
kodanikuühiskonna tugisüsteemi (interak-tiivset võrgupõhist töövahendit kasutades) 
käivitamisega sidusrühmadele kasutajasõb-
ralikult koondatud teavet oma õiguslikest  
ja finantsvahenditest. (Vt ka punktid 28, 31 
ja 46.)
88. 
Viimaste aastate jooksul on komisjon and-
nud vastutuse projekti rakendamise eest üle 
delegatsioonidele, et tagada riigis parem  
järelevalve- ja hindamissuutlikkus. Lisaks  
sellele on komisjon ainuke rahastaja, kes  täiendab oma sisemist järelevalvesuutlik-
kust, kasutades 7 piirkondliku tulemustele  suunatud välise järelevalveettevõtja abi. 
Selleks et veelgi parandada rakendamist ja 
järelevalvet, on komisjon algatanud konsul-
teerimise muude rahastajatega Pariisi dek-laratsioonil ja Accra tegevuskaval põhineva 
ühise järelevalvesüsteemi väljatöötamise  
küsimuses. 
Hindamine on standardne osa kõikidest  
projektidest ja programmidest. EÜ töötab  praegu välja ka projektihindamise infoteh-noloogilist andmebaasi, et parandada saa-dud kogemuste ja parimate tavade levitamist tulevaste projektide parema rakendamise ja kavandamise tagamiseks. 89. 
Nagu on mainitud punktis 64, nõustub  
komisjon, et projektide jätkusuutlikkus  on väga oluline, ja tunnistab, et rahasta-
tud meetmete jätkusuutlikkuse ja kohalike 
valitsusväliste osalejate tugevdamise ühe-aegne tagamine on keeruline. Integreeritud ja pikaajalisi lähenemisviise rakendatakse  
tihedas koostöös partnerriikidega (eelkõige 
Cotonou lepingu raames) kavandatud geo-graafiliste programmide kaudu. Temaatiliste 
programmide ja rahastamisvahendite puhul 
juhib komisjon tähelepanu nende konkreet-
sele lisandväärtusele. Euroopa Parlament  
on välja töötanud temaatilised tegevused  ja toetab neid, et tagada järgmiste eesmär-
kide täitmine:
võimaldada ELil tegutseda isegi väga   •
keeruliste partnerluste puhul;
käsitleda konkreetseid küsimusi üleilm- •
selt, vastukaaluks piirkondlikule või riik-
likule käsitlusele.
See näitab ELi valmisolekut levitada oma  
ühiseid poliitilisi ja strateegilisi väärtusi  kogu maailmas (inimõiguste kaitse, kesk-
konnakaitse jne).
Komisjon jätkab uut tava seoses kon- —
kursikutsetega kohalikul tasandil.  Komisjon kavatseb laiendada ka PADOR-süsteemi kasutamist teadmiste halda-mise vahendina.
Menetlustele juurdepääsu, nende järje- —
kindluse, läbipaistvuse ja standardsuse parandamiseks töötatakse välja tööva-hend (kodanikuühiskonna tugisüsteem), et tagada selgemate suuniste ja parema toetuse andmine. Juhul kui kontrollisüs-
teemi on vaja muuta selliselt, et see põhi-neks komisjoni töötajate kohapealsetel 
kontrollidel, oleks delegatsioonidele vaja 
eraldada täiendavaid inimressursse.
KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine65
Komisjon usub, et olemasolev kontrollisüs-
teem tagab usaldusväärse lepingute järele-valve ja finantsjärelevalve.
Jätkatakse delegatsioonide ja valitsusväliste 
osalejate töötajate koolitamist, sealhulgas  tulemusnäitajate valdkonnas. Kuid komis-jon rõhutab, et kõikide nende valitsusvä-
liste osalejate koolitamine, kes võiksid olla huvitatud EÜ programmides osalemisest, on 
selgelt üle jõu käiv ülesanne.
Kaalutakse eri vahendite kombinat- —
siooni, võttes arvesse finantsmääruste, Euroopa Arengufondi, arengukoostöö  rahastamisvahendi, demokraatia ja inim-õiguste Euroopa rahastamisvahendi ning 
Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse 
rahastamisvahendi loodud õiguslikku  
raamistikku.
Komisjon on välja töötanud metoodika   —
tulemustele suunatud järelevalvesüs-
teemi raames järelkontrollide tegemi-
seks, et mõõta projektide mõju. 
90. 
Olukord AKV riikides erineb suuresti Aasia  ja Ladina-Ameerika riikide olukorrast, kus  
valitsusväliste osalejate ametlik kaasamine on hiljutisem nähtus. 
Lisaks sellele ei loe enamikes arengukoostöö 
rahastamisvahendi riikides ametiasutused  
valitsusväliste osalejate suutlikkuse suuren-
damist prioriteetseks küsimuseks. Geograafi-
lisi programme ei saa sel eesmärgil kasutada, mistõttu on temaatilised programmid ainuke võimalus.
Kooskõlas kontrollikoja seisukohaga, et  
suutlikkuse suurendamine peaks soovitavalt 
toimuma geograafiliste programmide kaudu, 
eeldab abi vastavusseviimise põhimõte seda, 
et kõnealuses kontekstis määratleb part-nerriigi valitsus vastavad strateegiad, vald-
konnad ja teemad (vrd abi tõhusust käsitlev 
Pariisi deklaratsioon, Euroopa konsensus  
arengu küsimuses ja Accra tegevuskava  
sõlmimine). Komisjon kavatseb tingimata  
jätkata valitsusväliste osalejate kaasamise  
soodustamist. 91. 
Komisjon tervitab kontrollikoja tunnus-
tust, et rahastatud projektid olid väga  asjakohased.
92. 
Kõnealused kaks küsimust ei ole omavahel vastuolus: meetme rakendamiseks kõige  sobilikuma valitsusvälise osaleja valimine  
ei välista toetust konkreetse suutlikkuse  suurendamise vajaduse täitmiseks, mis võib 
olla seotud sama üksuse või muu üksusega, 
võttes arvesse ajalist paranemist.
Temaatilisi programme täiendavate geograa-
filiste programmide puhul on võimalik jõuda 
ka vähem tõhusate valitsusväliste organi-
satsioonideni, näiteks suutlikkuse suuren-
damise puhul. 
Komisjon on täiesti teadlik kõnealusest  
keerukusest. Vastastikust mõju strukturee-ritakse järjest enam, näiteks geograafilise  
direktoraadi kaasamise kaudu temaatiliste  
programmide ettevalmistusse ja rakenda-
misse ja tema volituste suurendamise kaudu 
kõnealuses küsimuses, et tagada kahepoolse ja piirkondliku koostöö raames võetavate  
meetmete parem täiendamine. Kuigi valit-seb poliitiline valmisolek tagada kohalike  organisatsioonide kaasamine, on sellele  siiski selged piirangud seoses järgmiste  küsimustega:
suveräänsete riikide organisatsioonilise i) 
korralduse austamine; 
finantsmäärusele vastava usaldusväärse ii) 
finantsjuhtimise järgimine; inimressursside olemasolu; iii) 
ajalised piirangud; iv) 
võimalike osalejate äärmiselt suur arv. v) 

KOMISJONI 
VASTUSED
Eriaruanne nr 4/2009. Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine67
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 4/2009
Valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2009 – 65 lk – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-271-1

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
2009
VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE  
EÜ ARENGUKOOSTÖÖSSE KAASAMISE  
KOMISJONIPOOLNE HALDAMINEEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 4KÄESOLEVAS ERIARUANDES ANALÜÜSIB EUROOPA KONTROLLIKODA, 
KUIDAS TAGAB EUROOPA KOMISJON VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE KAASAMISE ARENGUKOOSTÖÖSSE, VÕTTES ARVESSE NENDE ROLLI POLIITIKADIALOOGIS JA ARENGUPROJEKTIDE ELLUVIIJATENA.
ARUANDES OSUTATAKSE KOMISJONI JUHTIMISE JA MENETLUSTE 
MÕNINGATELE ASPEKTIDELE, MIS VAJAKSID PARANDAMIST.  ANTAKSE RIDA SOOVITUSI, KUIDAS KAASATA VALITSUSVÄLISED 
OSALEJAD TÕHUSAMALT ARENGUKOOSTÖÖ PROTSESSI, PAREMINI 
TAGADA VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE TEGEVUSE ASJAKOHASUS JA KAVANDATUD TULEMUSTE SAAVUTAMINE NING TÕHUSTADA NENDE VALITSUSVÄLISTE OSALEJATE SUUTLIKKUSE SUURENDAMIST, KES SEDA KÕIGE ENAM VAJAVAD.
EUROOPA KONTROLLIKODA
ET
QJ-AB-09-004-ET-C
ISBN 978-92-9207-271-1
ISSN 1831-0818