EUROOPA KOMISJON Brüssel,1.12.2021 JOIN(2021) 30 final Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale Global Gateway



Global Gateway 1.Sissejuhatus Demokraatlikud riigid – tuginedes oma alusväärtustele – peavad olema võimelised lahendama praeguseid üleilmseid probleeme. Neil peab olema vajalik suutlikkus ja ambitsioonikus parandada inimeste elu kogu maailmas. Teisalt kasvab jätkuvalt riikide vajadus investeerida ja arendada taristut, et tagada kohalikele kogukondadele kestlik heaolu, töökohad ja teenused. See üleilmne taristuvajadus ei ole mitte ainult kestliku arengu võti kogu maailmas, vaid mängib olulist rolli ka kliimamuutuste vastu võitlemisel ja keskkonnakaitses, üleilmse terviseohutuse parandamises ja maailmamajanduse konkurentsivõime suurendamises. COVID-19 pandeemia tõi teravalt välja praeguse ebatäieliku, ühildamatu ja eraldatud üleilmse taristu tagajärjed, olgu siis tegemist majandusliku mõju ja eraldatusega, mille põhjustas digitaalse ühenduvuse puudumine, tarneahelate häired või meditsiinikaupade nappus. Kuigi pandeemia muutis vajaduse meetmeid võtta veelgi pakilisemaks, olid investeeringute puudujääk ja üleilmne ulatuslik taristuvajadus saanud alguse juba ammu enne seda. G20 hinnangul jõuab üleilmne taristuinvesteeringute puudujääk 2040. aastaks 13 triljoni euroni . Kui võtta arvesse täiendavaid taristuinvesteeringuid, mida on vaja kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise piiramiseks, siis suureneb see näitaja 1,3 triljoni euroni aastas . Arvestades pakilist vajadust märkimisväärsete rahaliste vahendite järele, vajavad riigid eesrindlikku ja huviväärset pakkumust, et otsustada, kuidas kõige paremini arendada oma kliima-, energia-, transpordi- ja digitaristut või kuidas tugevdada oma tervishoidu ja haridussüsteemi. Need valikud mõjutavad päriselt kodanike elu ja sissetulekuid. Seepärast on riikidel vaja usaldusväärset partnerit, et kavandada kestlikke ja kvaliteetseid projekte, mida rakendatakse läbipaistvalt ja kõrgete standarditega, et pakkuda kohalikele kogukondadele püsivat sotsiaalset ja majanduslikku kasu. EL pakub rahastust õiglastel ja soodsatel tingimustel, aidates piirata ülelaenamise ohtu. Ta aitab ehitada kestlikku taristut, pakkudes selle käitamiseks vajalikku toetust, oskusi ja rahalisi vahendeid. Ilma nõuetekohase läbipaistvuse, hea valitsemistava ja kõrgete standarditeta võib juhtuda, et projekte valitakse või kavandatakse halvasti, need jäävad pooleli või nendega soodustatakse korruptsiooni. Lisaks sellele, et see pärsib majanduskasvu ja jätab kohalikud kogukonnad vaeslapse ossa, tekitab see lõppkokkuvõttes sõltuvuse, mis võib piirata riikide otsustusvõimet. Arvestades selle väljakutse üleilmset olemust, peab EL tegema oma partneritele eesrindliku ja huviväärse pakkumuse. Selleks töötas EL välja globaalväravastrateegia „Global Gateway“, millega edendada suuri taristuinvesteeringuid üle kogu maailma. Strateegia eesmärk on luua sidemeid ja mitte tekitada sõltuvusi. Sellega investeeritakse projektidesse, mida on võimalik ellu viia kõrgete standardite kohaselt, head valitsemistava järgides ja läbipaistvalt. Tuleb teha koostööd sihtriikide, finantsasutuste ja erasektoriga, et suurendada taristuinvesteeringuid, eesmärgiga parandada meie konkurentsivõimet, tuua kasu ja pakkuda kaitset meie partneritele, suurendada kohalike kogukondade mõjujõudu ja lahendada tänapäeva kõige pakilisemaid üleilmseid probleeme alates kliimamuutustest ja kestlikust arengust kuni terviseohutuse, soolise võrdõiguslikkuse ja haridussüsteemideni. Selle saavutamiseks hõlmab Global Gateway kogu maailma, seda kohandatakse eri piirkondade vajaduste ja strateegiliste huvidega, lähtudes kõikjal ühistest väärtustest. Algatuse keskmes on füüsiline taristu, nagu kiudoptilised kaablid, puhtad transpordikoridorid, puhtad elektriülekandeliinid, mille abil tugevdada digi-, transpordi- ja energiavõrke. Samuti luuakse sellega projektide elluviimiseks soodne keskkond, et pakkuda ligitõmbavaid investeeringuid ja ettevõtjasõbralikke kauplemistingimusi, lähendada õigusnorme, edendada ühiseid standardeid ja tarneahelate integreerimist ning võimaldada finantseerimist. Me seisame silmitsi uue teadus- ja tootmisrevolutsiooniga, mis on tingitud vajadusest võidelda kliimamuutuste vastu ja reageerida terviseohtudele, samuti digiüleminekust. Need muutused muudavad arendustegevusalased jõupingutused keerulisemaks, kuid pakuvad ka uusi võimalusi. Teisi abistades aitab EL edendada ka oma huve, tugevdada oma tarneahelate vastupanuvõimet ja luua rohkem kaubandusvõimalusi ELi majandusele, kus ligikaudu 38 miljonit töökohta sõltub rahvusvahelisest kaubandusest. Vajaliku ulatuse saavutamine ja infrastruktuuri arendamisest kasu saamine nii kodus kui ka kogu maailmas nõuab suuri investeeringuid. Kasutades kõiki ELi käsutuses olevaid finants- ja arenguvahendeid ning tuginedes ELi liikmesriikide kindlale pühendumusele , on Global Gateway eesmärgiks kaasata aastatel 2021–2027 kuni 300 miljardi euro ulatuses investeeringuid. Seda tehakse ühe kaubamärgi all, järgides Euroopa tiimi lähenemisviisi, mis koondab ELi, liikmesriikide, Euroopa finantseerimisasutuste ja riiklike arengut rahastavate asutuste ressursse. Sellega püütakse aktiivselt kaasata erasektori rahalisi vahendeid ja eksperditeadmisi ning toetada juurdepääsu kestlikule rahastamisele. Global Gateway algatusega täidab Euroopa oma osa ülemaailmse investeerimislõhe vähendamisel. Kuid selle eesmärgi saavutamiseks on vaja sarnaselt meelestatud partnerite ühiseid jõupingutusi. Seda silmas pidades täiendab Global Gateway G7 raames alustatud tööd ja tugevdab vastastikku selliseid algatusi nagu „Build Back Better World“ (Ehitame tagasi parema maailma). Seda koostöövalmidust kinnitati taas 2021. aastal ÜRO kliimamuutuste konverentsi 26. istungjärgul (COP26), kus EL ja Ameerika Ühendriigid tõid kokku sarnaselt meelestatud partnerid, et väljendada oma ühist pühendumust kliimakriisi lahendamisele, arendades taristut, mis on puhas, vastupidav ja vastab netoheitevaba tuleviku vajadustele . Global Gateway tugineb 2018. aasta ELi ja Aasia ühendamise strateegia saavutustele, hiljuti Jaapani ja Indiaga sõlmitud ühenduvuspartnerlustele ning Lääne-Balkani riikide, idapartnerluse ja lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskavadele. See on täielikult kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ning selle kestliku arengu eesmärkidega ja Pariisi kokkuleppega. Global Gateway, millega pakutakse positiivset valikut üleilmse taristu arendamiseks, investeerib rahvusvahelisse stabiilsusesse ja koostöösse ning näitab, kuidas demokraatlikud väärtused pakuvad investoritele kindlust ja õiglust, partneritele jätkusuutlikkust ja inimestele kogu maailmas pikaajalist kasu. Global Gateway lähenemisviis Global Gateway algatuse abil suunatakse ELi kulutused ülemaailmse taristu arendamisse vastavalt järgmistele põhimõtetele. Demokraatlikud väärtused ja kõrged standardid Global Gateway algatusega pakutakse partnerriikidele taristu arendamisel väärtuspõhist alternatiivi. See nõuab õigusriikluse austamist, kõrgete inim-, sotsiaal- ja töötajate õiguste standardite järgimist ning lähtumist rahvusvahelistest intellektuaalomandi normidest ja standarditest. See tähendab, et investeeringud peavad olema kohalike elanike, kohaliku keskkonna ja kohaliku majanduse seisukohast kestlikud. Global Gateway lähtekoht on eetiline ning sellega püütakse tagada, et taristuprojektid ei tekita jätkusuutmatut võlga ega soovimatut sõltuvust. Hea valitsemistava ja läbipaistvus See, et elluviidavad projektid aitaks kaasa inimeste eluolule, nõuab läbipaistvust, aruandekohustust ja finantskestlikkust. Selleks on vaja avatud juurdepääsu riigihangetele ja võrdseid tingimusi potentsiaalsetele investoritele, samuti tuleb kokku leppida mõõdetavates eesmärkides, et globaalvärava projektide puhul oleks selge, mida tahetakse nendega saavutada, ning lubatu tuleb ka saavutada. Nõuetekohaste avalike konsultatsioonide ja kodanikuühiskonna kaasamise kaudu peavad need, keda projektid kõige rohkem mõjutavad – kohalikud kogukonnad, ettevõtjad ja partnerid –, saama täieliku sõnaõiguse. Projektidega tuleks tagada pakutavatele teenustele ja hüvedele taskukohane ja võrdne juurdepääs, eelkõige naistele ja tütarlastele ning neile, kes on ebasoodsas olukorras või tõrjutuse ohus. Võrdsed partnerlussuhted Global Gateway projektid töötatakse välja, kujundatakse ja rakendatakse tihedas koostöös partnerriikidega ja nendega konsulteerides. Taristuprojektid peavad põhinema kohaliku majanduse ja kohalike kogukondade vajadustel ja võimalustel, samuti ELi enda strateegilistel huvidel. Selleks tuleb arendada riikidega partnerlussuhteid isiklike kontaktide tasandil ja tagada see, et kavandamisjärgus võetaks arvesse sihtriikide suutlikkust taristut pärast selle valmimist kestlikul viisil hallata ja hooldada. Roheline ja puhas Global Gateway on kliimaneutraalne strateegia, millega püütakse kiirendada kestlikku arengut ja taastumist, luua kaasavat majanduskasvu ja töökohti, et aidata muuta maailma majandust puhtamaks ja ringluspõhisemaks. Strateegiaga nähakse ette investeeringud puhtasse, kliimamuutustele vastupanuvõimelisse ja nullheite saavutamist soodustavasse arenevasse taristusse. Projektid peavad järgima Euroopa rohelise kokkuleppe kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet ning tagada tuleb keskkonnamõju projektipõhine ja strateegiline hindamine. Turvalisuse tagamine Nii digi-, tervishoiu-, transpordi- kui ka energiavaldkonnas on turvaline taristu maailmamajanduse ja tarneahelate vastupanuvõime aluseks. Global Gateway projektide investeeringutega leevendatakse taristu haavatavust, parandatakse ühenduste usaldusväärsust ning suurendatakse taristu suutlikkust seista vastu looduslikele ja inimtekkelistele õnnetustele, füüsilistele, küber- ja hübriidrünnakutele ning geopoliitiliselt motiveeritud majanduslikule survele. Tuleb tagada kodanike kaitstus riigiasutuste ja eraettevõtete põhjendamatu jälgimise eest. Erasektori investeeringute hoogustamine Euroopa tööstuslik juhtpositsioon maailmas ning erasektori teadmised ja investeerimissuutlikkus annavad kogu maailmas ainulaadse konkurentsieelise ning globaalvärava algatusega tuleb seda täiel määral ära kasutada, et pakkuda partnerriikide jaoks usaldusväärset ja huvipakkuvat alternatiivi. Algatusega koondatakse ja võimendatakse ELi, selle liikmesriikide ja finantsasutuste vahendeid ja mitmepoolset avalikku rahastust, kasutades neid erakapitali kaasamiseks. 2.Global Gateway investeerimisprioriteedid Global Gateway algatusega tugevdatakse inimestevahelisi sidemeid Euroopa ja tema partnerite vahel ning suunatakse investeeringud sinna, kus taristulõhe on viimastel aastatel esile tulnud või süvenenud. Need valdkonnad on sageli keskse tähtsusega meie kõige pakilisemate üleilmsete probleemide lahendamisel ning investeeringud sinna toovad inimestele keskpikas ja pikas perspektiivis suurimat kasu. Prioriteediks on investeeringud digi-, tervishoiu-, kliima-, energia- ja transpordisektorisse, samuti haridusse ja teadusuuringutesse. Samuti on peamisteks prioriteetideks taristu kvaliteedi ja kvantiteedi parandamine ning soodsa keskkonna loomine abi saavates riikides ja piirkondades. Global Gateway’ga tagatakse, et investeeringutest saadav kasu on õiglaselt ja võrdselt kättesaadav. Seda silmas pidades tagab EL, et projektid ja investeeringud on kaasavad, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse poolest.

2.1Digivaldkond COVID-19 pandeemia on muutnud veelgi olulisemaks juurdepääsu turvalisele ja usaldusväärsele digitaristule ja -tehnoloogiale, millega kaasnevad nõuetekohased regulatsioonid. Kuna üleilmne internetiliiklus kasvab 2030. aastaks eeldatavasti rohkem kui kuus korda, muutub lairibaühendus andmepõhisele majandusele ja ühiskonnale üleminekul möödapääsmatuks. EL teeb koostööd partnerriikidega, et võtta kasutusele digitaalvõrgud ja -taristu, nagu veealused ja maapealsed kiudoptilised kaablid, kosmoses asuvad turvalise side süsteemid ning pilve- ja andmetaristu, mille kaudu teha koostööd andmevahetuse, kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti ja Maa seire vallas. EL peab esmatähtsaks alateenindatud piirkondi, riike ja inimrühmi, et võidelda ülemaailmse digilõhega ja tugevdada turvalisi ja usaldusväärseid digiühendusi nii selliste piirkondade sees kui ka Euroopa ja muu maailma vahel. ELil on kavas vähendada digitaristu keskkonnajalajälge, edendades rohelisi andmekeskusi ja võttes kasutusele ookeaniseire anduritega varustatud veealused kaablid. Digitaristu investeeringute juures tuleks lähtuda ELi 5G-võrkude küberturvalisuse meetmepaketist. Need tuleks siduda ka standardite ja protokollidega, mis toetavad võrgu turvalisust ja vastupanuvõimet, koostalitlusvõimet ning avatud, pluralistlikku ja turvalist internetti. EL edendab ka juurdepääsu avatud internetile, arvestades selle rolli innovatsiooni, sotsiaalpoliitilise, majandusliku ja kultuurilise arengu peamise edendajana. EL esitab digimajanduse paketid, mis ühendavad taristuinvesteeringud riigi tasandi abiga, et tagada isikuandmete kaitse, küberturvalisus ja õigus eraelu puutumatusele, usaldusväärne tehisintellekt ning õiglased ja avatud digiturud. Näiteks tugineb EL üleilmsele suundumusele järgida isikuandmete kaitse üldmäärust, innustades teisi riike edendama turvalisi andmevooge. Global Gateway strateegiaga edendatakse ELi avatud ja konkurentsivõimeliste sidevõrkude ja -teenuste turgude regulatiivset mudelit. Global Gateway kohapeal ELi ja Ladina-Ameerika vahelise merealuse kaabli ja Lõuna-Ameerika riikide vahelise maismaa tuumikvõrgu näol, mis kokku moodustab 35 000 km pikkuse kiire kiudoptilise võrgu, luuakse BELLA programmi abil digitaalne kiirtee, et edendada investeeringuid ja teaduskoostööd. Toetuse kogusumma on ligikaudu 53 miljonit eurot, millest 26,5 miljonit eurot eraldab EL. Global Gateway kaudu laiendab EL BELLA programmi ülejäänud Ladina-Ameerikale, lisades 15 miljonit eurot, et võimendada partnerriikide poolset rahastamist. Bella programmiga tagatakse, et järgmise 25 aasta jooksul on olemas vajalik ühenduvus, et vastata kahe piirkonna vahelise teadus- ja haridusalase koostöö üha kasvavatele vajadustele. See hõlmab kiire ja usaldusväärse juurdepääsu pakkumist kavandatavale ELi Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenuste keskusele Panamas, et võimaldada reageerida kliimakatastroofidele. Tuginedes BELLA edule, on EL võtnud endale kohustuse tugevdada partnerlust piirkonnaga ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna digiliidu kaudu ning edendada õigusnormide lähendamist ja rahvusvahelist koostööd andmekaitse valdkonnas. 2.2Kliima ja energia Soodne ja kindel juurdepääs energiale ja toormaterjalile on majanduse toimimise ja tööstuse konkurentsivõime eeltingimus. Energiasektori arvele langeb ka üle 70 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest ning selle üleminek puhtamale energiale mängib olulist rolli kliimamuutuste laastavate tagajärgede ärahoidmisel. EL on võtnud kohustuse saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks. Hiljutisel COP26 konverentsil Glasgow’ kliimakokkuleppe raames võttis maailm ühiselt kohustuse vähendada maailma süsinikdioksiidi heite netokoguseid sajandi keskpaigaks nullini. Kliimamuutuste mõju ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine mõjutab ebaproportsionaalselt palju maailma kõige vaesemaid ja haavatavamaid inimesi, eriti madala ja keskmise sissetulekuga riikides. Investeerimine nii kliimamuutuste leevendamisse kui ka kliimamuutustele vastupanuvõimesse nendes riikides ei ole vajalik mitte ainult toiduga kindlustatuse, tervishoiu, inimeste turvalisuse ja kliimamuutuste mõju eest kaitsmise seisukohast, vaid annab ka suure majandusliku võimaluse. Et nende investeeringutega tõelisi tulemusi saavutada, tuleb taristu projekteerida nii, et see vastaks praegustele riskidele ja tulevastele ohtudele ning toetuks standarditele, mis edendavad vähese heitega või heitevabasid projekte ja on nende riskide ja ohtude mõjuga toimetulekuks piisavad. Need taristuinvesteeringud ja toetav õiguskeskkond sillutavad teed üleminekuks puhtale energiale. Koos loovad need ainulaadse võimaluse muuta majandust, luua töökohti ja tugevdada energiajulgeolekut. ELi koostöö partnerriikidega peab aitama nende energiasüsteemi õiglaselt ümber kujundada ja samal ajal mitmekesistada puhta energia tarneid ELi. EL toetab piirkondlikku energiaintegratsiooni, mis põhineb vastastikusel sidumisel ja ühisprojektidel, nagu rannikupiirkondades asuvad avamere tuulepargid, ning edendab energiatõhusust, taastuvenergiat (sealhulgas arukaid võrke) ja õiglast üleminekut. EL teeb koostööd partnerriikidega, kellel on võimalus arendada välja taastuvallikatest vesiniku tootmine, ning edendab vaba konkurentsi turgudel, et väljaspool ELi toodetud vesinikuga oleks võimalik ilma ekspordipiirangute ja hinnamoonutusteta rahvusvaheliselt kaubelda. Samuti hõlmab ELi koostöö partnerriikidega taristuinvesteeringuid kestlike ja vastupidavate tooraine väärtusahelate loomiseks.

Global Gateway kohapeal EL kaasab kokku 2,4 miljardi euro suuruse toetuse Sahara-tagusele Aafrikale ja 1,08 miljardit eurot Põhja-Aafrikale, et toetada taastuvenergiat, energiatõhusust, õiglast üleminekut ja kohalike väärtusahelate keskkonnahoidlikumaks muutmist, ning ühendab jõud selliste algatustega nagu Power Africa. See aitab arendada taastuvallikatest toodetud vesiniku sektorit, avades energiamahukatele tööstusharudele ärivõimalusi nii pakkumise kui ka nõudluse poolel. Aafrika ja ELi rohelise energia algatuse rakendamine aitab kaasa piirkondlike energiaturgude arendamisele ja integreerimisele ning Mandri-Aafrika tugeva ühtse elektrituru rakendamisele. 2.3 Transport Transpordivõrgud on õitsva majanduse ja ühiskonna ülioluline tegur. Need ühendavad meid partneritega ja võimaldavad rahvusvahelist kaubandust. Samuti on transport kesksel kohal kliimamuutuste vastases võitluses ning digitehnoloogia arendamises ja kasutuselevõtus. Global Gateway algatusega edendatakse üleilmseid taristuinvesteeringuid, millega luua kestlikud, arukad, vastupidavad, kaasavad ja ohutud transpordivõrgustikud kõigi transpordiliikide jaoks, hõlmates mitmeliigilises transpordisüsteemis raudteid, maanteid, sadamaid, lennujaamu, piiriületuspunkte ning logistikat. ELi transporditaristu projektidega edendatakse partnerriikide kestlikku arengut ning vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet, samuti võimaldatakse nendega tarneahelate mitmekesistamist. ELi kasutab partnerlussuhetes ära oma asendit ülemaailmse transpordisõlmena. Global Gateway kohapeal EL eraldab kooskõlas rohe- ja digipöördega täiendavalt 4,6 miljardit eurot säästvate transpordiühenduste edendamiseks. Pärast ELi üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) edukat laiendamist Lääne-Balkani riikidele, Türgile ja idapartnerluse piirkonnale jätkab EL tööd ühiselt kokkulepitud prioriteetse taristu lõpuleviimiseks ning teeb partneritega aktiivselt koostööd Vahemere piirkonna transpordivõrgu (TMN-T) kasutuselevõtuks lõunanaabruses. EL tugevdab ühendusi külgnevate strateegiliste koridoridega Sahara-taguses Aafrikas ja Kesk-Aasias, soodustab regulatiivset keskkonda ning edendab ELi ja rahvusvahelisi standardeid. Global Gateway strateegiaga edendatakse lähenemist Euroopa ja rahvusvaheliste tehniliste, sotsiaal-, keskkonna- ja konkurentsistandarditega, vastastikust turulepääsu ning võrdseid võimalusi transporditaristu planeerimisel ja arendamisel. Strateegia eesmärk on tõhustada heiteta sõidukite laadimis- ja tankimistaristut ning edendada taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tarnimist. See võimaldab tugevdada lennu- ja mereühendusi peamiste partneritega, kehtestades samal ajal uued standardid, et suurendada keskkonnasäästlikkust ja sotsiaalset kestlikkust ning luua aus konkurents ja vähendada heitkoguseid nendes sektorites. 2.4 Tervishoid Pandeemia on toonud välja tervishoiusüsteemide nõrgad küljed ja ravimite tarneahelate ebakindluse. Samuti on see toonud esile, et ravimite tootmisvõimsus on üle maailma väga erinev. Näiteks Aafrika impordib endiselt 99 % oma vaktsiinidest. Kuid terviseküsimused ulatuvad pandeemiast palju kaugemale. Madala ja keskmise sissetulekuga riikides sureb igal aastal hinnanguliselt 8,6 miljonit inimest ravitavate haiguste, sealhulgas vaktsineerimisega välditavate haiguste, rasedusega seotud häirete ja liiklusvigastuste tõttu . Globaalvärava algatuse juures on esmatähtis tarneahelate turvalisus ja kohaliku tootmise arendamine. Tarneahelate turvalisuse parandamiseks teeb EL koostööd partnerriikidega nende ravimite tarneahelate mitmekesistamiseks. Rahvusvahelise tarneahela kitsaskohtade kõrvaldamisele aitab kaasa ka ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA). Kontinendid peavad suutma toota oma vaktsiine ise. EL on pühendunud tulevaste tervisealaste hädaolukordade ennetamisele, suurendades suutlikkust kogu maailmas. See hõlmab tootmisvõimsuse toetamist kolmandates riikides. HERA loob tihedad suhted üleilmsete partneritega, et tugevdada üleilmset seiret, hõlbustada rahvusvahelist koostööd ja toetada meditsiiniliste vastumeetmete võtmist tervisealases hädaolukorras, toetada väikese ja keskmise sissetulekuga riike oskusteabe kogumisel ning tootmis- ja turustamissuutlikkuse arendamisel ning toetada juurdepääsu ELi rahastatavatele meditsiinilistele vastumeetmetele.

Global Gateway strateegia hõlbustab ka investeeringuid kestlikku taristusse ja regulatiivsesse keskkonda ravimite ja meditsiinitehnoloogia kohalikuks tootmiseks, mis omakorda aitab integreerida praeguseid killustatud turge ning edendab teadusuuringuid ja piiriülest innovatsiooni tervishoius; aidates meil saada jagu sellistest haigustest nagu COVID-19, malaaria, kollapalavik, tuberkuloos ja HIV/AIDS. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) aitab tugevdada Haiguste Tõrje ja Ennetamise Aafrika Keskuste (Aafrika CDC) suutlikkust terviseohtudeks valmisolekul ja neile reageerimisel. Tuginedes olemasolevatele partnerlustele, aitab see koostöö kaasa ka üle kogu mandri ühtlustatud seirele ja haigusteabe kogumisele prioriteetsete nakkushaiguste kohta, mille puhul võib karta puhangute tekkimist, ning Aafrika CDC rahvatervise valdkonna tööjõu arendamise strateegia rakendamise toetamisele. 2.5 Haridus ja teadusuuringud Haridus on õiglaste ja kaasavate ühiskondade ning nende pikaajalise majandusliku edu jaoks otsustava tähtsusega. COVID-19 pandeemia on toonud kogu maailmas esile haridussüsteemide puudusi. Arenguriikides on hariduseelarve sageli ebapiisav, samas kui üliõpilaste arv kasvab. Järgmise kahe aastakümne jooksul üliõpilaste arv maailmas hinnanguliselt kolmekordistub. EL investeerib kvaliteetsesse haridusse, sealhulgas digiõppesse, pidades silmas elukestvat õpet, pöörates erilist tähelepanu tüdrukute ja naiste ning muude haavatavate rühmade kaasamisele, kes käivad sageli vähem koolis. Aitame partnerriikidel oma haridussüsteeme muuta ning võidelda puudustega õpetamise, koolituse ja õppimise kõigil tasanditel. Samuti soodustame üliõpilaste, haridustöötajate, õpetajate ja praktikantide liikuvust ning tugevdame kõrgharidusasutuste võrgustikke ja vastastikust õppimist. Laiendatud programm „Erasmus+“ avab sellised võimalused inimestele kogu maailmast. Programmil „Erasmus+“ on tugev rahvusvaheline mõõde. See tugevdab liikuvust ja vahetusi Euroopa haridusruumi ja partnerriikide vahel, arendades kaasavamaid ja kestlikumaid haridussüsteeme ning suurendades juhtimis- ja haldussuutlikkust haridussektori kõigil tasanditel. Aastateks 2014–2020 eraldatud kogusumma oli 1,8 miljardit eurot. Programmi „Erasmus+“ (2021–2027) rahvusvahelist osa suurendatakse, eraldades kokku 2,2 miljardit eurot ELi välistegevuse rahastamisvahenditest, et tugevdada Euroopa pakutavat liikuvust ja koostööd hariduse, koolituse, noorte ja spordi valdkonnas kogu maailmas. EL teeb koostööd partnerriikidega, et tugevdada teadus- ja innovatsioonialast koostööd. Programm „Euroopa horisont“, mis on maailma suurim avaliku sektori rahastatud mitmepoolne teadus- ja innovatsiooniprogramm, pakub väljaspool Euroopat asuvatele teadlastele ja novaatoritele võimalust osaleda ELi rahastatavates teadus- ja innovatsioonitegevuse koostöömeetmetes, liikuvuskavades ning mitmepoolsetes teadus- ja innovatsioonipartnerlustes. Programm „Euroopa horisont“ võimaldab kaasata kõikjal maailmas asuvaid riike, kellel on samad põhiväärtused ning tugev teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniprofiil. Komisjon uurib ka kõikjal maailmas võimalusi ettevõtlusinkubaatorite ja novaatorite kokkuviimiseks. 3.Global Gateway investeerimis- ja rakendamismudel Vajalike investeeringute mahu saavutamiseks suunab Global Gateway rahvusvahelisse taristusse rohkem ja paremaid investeeringuid. Selleks on vaja uut ja innovaatilist lähenemisviisi rahastamisele ning olemasolevate vahendite ajakohastamist. Global Gateway tugineb riskide vähendamise vahenditele, näiteks tagatistele ja segarahastamisele, et kasutada nii avaliku kui ka erasektori kombineeritud ressursse. Rahastamisvahenditega peavad kaasnema korralduslikud meetmed, nagu tehniline abi, poliitiline ja majandusdialoog, kaubandus- ja investeerimislepingud ning standardimine, et luua paremaid tingimusi kvaliteetsete investeeringute saamiseks. 3.1 Investeeringute võimendamine Global Gateway – rahalised vahendid Global Gateway eesmärk on kaasata taristu arendamisse aastatel 2021–2027 kuni 300 miljardi euro ulatuses investeeringuid. See summa koosneb järgmistest osadest: -kuni 135 miljardi euro väärtuses investeeringuid, mis tuleb EFSD+ kaudu, sealhulgas koos Euroopa Investeerimispangaga tehtud uue algatuse abil, mis võib tuua 25 miljardit eurot lisainvesteeringuid; -kuni 18 miljardi euro väärtuses toetusi muude ELi välisabiprogrammide raames; -Euroopa finantsasutuste ja arengut rahastavate asutuste planeeritud investeeringumaht on 145 miljardit eurot; -ELil on kavas parandada koordineerimist liikmesriikidega, et suurendada oma strateegilist rolli mitmepoolsete arengupankade juhatustes, et toetada Global Gateway projekte.

EL kavatseb suurendada eelarvekulutusi kolmandate riikide taristusse. Aastatel 2014–2020 investeeris EL ühenduvusprojektidesse 14 % oma väliseelarvest (9,62 miljardit eurot). 2021.–2027. aasta eelarvetsükli jooksul suureneb see summa tõenäoliselt märkimisväärselt. Koostööd kolmandate riikidega rahastava naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kogueelarve on 79 miljardit eurot ja kliimameetmetele seatud kulutuste eesmärk on 35 %. Lisaks eraldatakse ligikaudu 10 % naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi vahenditest digimeetmetele. Samuti kasutatakse uuenduslikke rahastamisvahendeid, et kaasata erakapitali. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ on seatud liidu tagatissuutlikkuseks kuni 53,4 miljardit eurot. Lisaks võimaldavad erainvesteeringuid võimendada ka ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III), samuti Interreg, InvestEU ning ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programm „Euroopa horisont“. Peamiseks finantsvahendiks Global Gateway raames on Euroopa Kestliku Arengu Fond+ (EFSD+). Sellega pakutavaid tagatisi kasutatakse riskide vähendamiseks ja erainvesteeringute võimendamiseks, tehes koostööd Euroopa Investeerimispanga ja teiste Euroopa finantseerimisasutustega, sealhulgas näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga. Oma rahastamisvahendite komplekti laiendamiseks uurib EL võimalust luua Euroopa ekspordikrediidirahastu, et täiendada liikmesriikide tasandil kasutatavat ekspordikrediidi korda ja suurendada selles valdkonnas ELi üldist suutlikkust. Ekspordikrediidirahastu aitaks tagada ELi ettevõtjatele võrdsemad tingimused kolmandate riikide turgudel, kus neil tuleb üha enam võistelda väliskonkurentidega, kes saavad valitsuselt suurt toetust, hõlbustades seega nende osalemist taristuprojektides. Global Gateway rahastamine EFSD+ kaudu EFSD+ on uuenduslik vahend, mis aitab oma tagatissuutlikkuse ja toetuste kombineerimise kaudu luua investeeringuid mitmesugustesse Global Gateway sektoritesse. Sellega tehakse tagatissuutlikkusena kättesaadavaks 40 miljardit eurot. Garantiid EFSD+ tagatisi pakutakse soodsatel ja väga konkurentsivõimelistel tingimustel. Need võimaldavad erainvestoritel rahastada projekte keerulisematel turgudel, võttes endale ebastabiilsemast keskkonnast tuleneva riski ning vältides samal ajal turumoonutusi. Kuna EFSD+ katab osa riskidest, võivad liidu arenguabi rahastamise partnerid EFSD+ tagatisi täiendada oma vahenditega, mis omakorda meelitab ligi täiendavaid investoreid. Investeerimisprogrammide rakendamiseks on kaks peamist suunda: ·Partnerluses EIPga annab EL 26,7 miljardi euro suuruse tagatise, et toetada investeeringuid mitmesse sektorisse, nagu puhas energia, roheline taristu ja tervishoid, mille puhul EIP on eelmise välislaenude andmise volituse alusel juba häid tulemusi saavutanud. Riskikate võimaldab EIP-l pakkuda partnerriikidele laene jätkusuutlike investeeringute tegemiseks ühenduste loomisesse ja muudesse prioriteetsetesse sektoritesse. Liidu tagatisel on maksimaalne mõju Global Gateway investeeringutele nendes partnerriikides, kus valitsemissektori ja muu avaliku sektori riskid on endiselt suur kitsaskoht. EFSD+ partnerlusel põhinev lähenemisviis tagab tugeva juhtimise kooskõlas Global Gateway prioriteetidega, edendades koostoimet ja vastastikust täiendavust kõigi ELi välistegevuse valdkondadega. ·Komisjon teeb ettepaneku luua EFSD+ avatud arhitektuuri ühe valdkondliku komponendina (13 miljardit eurot) spetsiaalne Global Gateway komponent, mille puhul, nagu mitme teise temaatilise komponendi puhul (näiteks kestliku rahanduse komponent) keskendutakse kestlikule energeetikale, puhtale transpordile ja digitaalvaldkonnale. Eraldi alakomponent luuakse digiühenduste jaoks, millega kaasnevad riikliku tasandi jõupingutused seaduste lähendamiseks ELi digitaalmajanduse normidele. Koostöö mitmesuguste Euroopa finantseerimisasutustega võimaldab täielikult ära kasutada nende asutuste rikkalikke geograafilisi ja valdkondlikke teadmisi, et kõrvaldada investeerimise kitsaskohad, millega vastuvõtvate riikide erasektor silmitsi seisab. Segarahastamine ·Kui projektidel on ühiskonna jaoks rahas väljendamatu lisaväärtus, mida tagatis ei hõlma, kasutab EL segarahastamisvahendeid, mida pakub EFSD+. Nendest vahenditest antakse toetusi ja laene pangalaenukõlbmatutele investeerimisprojektidele ELi partnerriikides, suurendades samal ajal nende kestlikkust, kliimakindlust ja arengumõju. EFSD+ kaudu toetatavaks rahastamiseks kasutatakse mehhanismi, mis aitab süsteemselt välja filtreerida põhjendamatult madala maksumusega pakkumused, mis ohustavad projektide tegelikku rakendamist või Global Gateway põhimõtteid, ning välissubsiidiumid, mis kahjustavad võrdseid võimalusi. Tähelepanu tuleb pöörata ka sellele, et kui EL rahastab projekte kolmandates riikides, ei moonutataks kaubandust ja investeeringuid. ELi arenguabi rahastamise partnerid peaksid järgima ELis kohaldatavate hankestandarditega sarnaseid hankestandardeid. Kui EFSD+ tuleb kasutusele võtta ebasoodsa regulatiivse keskkonna või turuhindades kajastamata välismõjude (nt CO2 heide) tõttu, teeb EL nende puuduste kõrvaldamiseks koostööd partnerriigiga. See peaks vähendama partnerriigi sõltuvust tulevasest välisabist. 3.2 Investeerimist soodustav keskkond Soodsal keskkonnal on oluline roll, et kaasata suuremaid taristuinvesteeringuid, mis vastavad ka kõrgetele tehnilistele, konkurentsi-, keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisstandarditele. EL kasutab mitmesuguseid vahendeid, et parandada tingimusi kvaliteetsete investeeringute ligimeelitamiseks partnerriikidesse. See hõlmab tööd eri suundadel: ·tugevdada siseriiklike tulude kasutuselevõtmist, riigi rahanduse juhtimist ja võlahaldust ning parandada võla jätkusuutlikkust; ·hõlbustada reforme partnerriikides, et luua läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja kestlikud õigusraamistikud, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, ning suurendada nende suutlikkust tagada õiguslike kohustuste täitmine; ·parandada rahastuse kestlikkust, edendades asjakohaseid taksonoomiaid, standardeid ja avalikustamist. Komisjon töötab välja terviklikku strateegiat, et parandada juurdepääsu kestlikule rahastamisele madala ja keskmise sissetulekuga riikides; ·suurendada partnerriikide suutlikkust töötada välja taristukavasid ja valmistada ette usaldusväärseid projektide registreid, mis on kooskõlas riiklike arengustrateegiate ja -vajadustega; ·julgustada teisi kahe- ja mitmepoolseid rahastajaid järgima taristukulutusi käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid; ·osaleda aktiivselt asjakohastes rahvusvahelistes standardeid kehtestavates organites. Paremad taristukulutused -EL edendab selliste mitmepoolsete vahendite kasutamist nagu IMFi avaliku sektori investeeringute haldamise hindamise raamistik, OECD hankesüsteemide hindamise metoodika ning IMFi/Maailmapanga avaliku ja erasektori partnerluse eelarveriskide hindamise mudel (PFRAM), et parandada projektide ettevalmistamist ja tagada taristu kulutõhusus. -EL annab tehnilist abi suutlikkuse suurendamiseks ja tehnilisteks uuringuteks partnerriikides naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja ELi liikmesriikide tehnilise toe instrumendi kaudu, mis võimaldab jagada teadmisi riiklike haldusasutuste vahel selliste programmide raames nagu TAIEX. -EL edendab G20 kvaliteetsete taristuinvesteeringute põhimõtete rakendamist rahvusvahelisel tasandil.