[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 8.10.2007

SEK(2007) 907

KOMISJONI TALITLUSTE TÖÖDOKUMENT Saatedokument

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE Väike, puhas ja konkurentsivõimeline Programm väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abistamiseks keskkonnakaitsealaste õigusaktide järgimisel Mõjuhinnangu kokkuvõte {KOM(2007) 379 lõplik}{SEC(2007) 906}{SEC(2007) 908}

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), s.t vähem kui 250 töötajaga ettevõtted, hõlmavad väga suure osa Euroopa majandusest. Sarnaselt suurte ettevõtetega võib VKEdel olla märkimisväärne mõju keskkonnale. See ei pruugi tingimata avalduda üksiku ettevõtte tasandil, vaid kõnealuste ettevõtete üldise sektoriteülese koosmõjuna (ehkki mõnel juhul võivad üksikud VKEd väga tugevalt mõjutada keskkonda kohalikul ja piirkondlikul tasandil). Kuigi leidub vähe andmeid VKEde tekitatud konkreetsete keskkonnamõjude kohta, on uuringute tulemusel jõutud üksmeelele, et keskkonnaalaste õigusaktide järgimise seisukohast on tegemist eriliselt probleemse rühmaga.

Asjakohases kirjanduses esitatud üldise arvamuse kohaselt oleks ettevõtete ja riigiasutuste jaoks liiga keeruline ja koormav määrata üksikasjalikult kindlaks VKEde panus saastesse (nt õhusaastesse), arvestades eri tüüpi saasteainete (nt CO2, SOx, NOx jne) keskkonnakoormust igas liikmesriigis. Paljudel juhtudel ei ole selliseid andmeid olemas. Siiski tundub usaldusväärne tihti esitatud näitaja 70 %, mis peaks ligikaudu kirjeldama VKEde panust tööstussaastesse Euroopas. Lisaks üritavad paljud uurimused pakkuda teavet konkreetsete keskkonnaprobleemide kohta, mida põhjustavad konkreetse riigi VKEd. Näiteks moodustavad ühe Suurbritannia aruande hinnangul VKEde heited 60 % kõigi Ühendkuningriigi ettevõtete poolt keskkonda paisatud süsinikdioksiidist. Aruanne leiab, et VKEdel on energiatõhususe parandamise ja heitegaaside vähendamise valdkonnas veel palju arenguruumi. Lisaks sellele moodustavad Madalmaadest ja Ühendkuningriigist pärinevate hinnangute kohaselt VKEde kaubanduslikud ja tööstusjäätmed keskmiselt 50 % kogu jäätmemahust. Kõnealused uurimused toetavad veelgi väidet, et VKEd võivad avaldada keskkonnale märkimisväärset survet.

Paljud piirkondlikud ja riiklikud uuringud näitavad, et enamik VKEsid pole kuigi teadlikud oma keskkonnamõjudest ning sellest, kuidas nendega tegeleda. NetRegs’i poolt Ühendkuningriigis hiljuti läbi viidud põhjalikult dokumenteeritud uuring näitab, et vaid 7 % ettevõtetest arvas, et nende tegevus võib kahjustada keskkonda, kuid kui neile esitati konkreetsete tegevuste loetelu, tõusis see protsent 41 peale.

Enamik VKEsid järgib õigusakte vaid osaliselt, sest ei tunne neid täieliku järgimise tagamiseks alati piisavalt. Direktorite Instituudi ( Institute of Directors , IoD, Ühendkuningriik) korraldatud uuringu kohaselt oli keskkonnaalase õigusloome seisukohalt kriitilistesse ehitus-, kaevandus-, transpordi- ja tootmissektoritesse kuuluvates ettevõtetes teadlikkuse tase suhteliselt madal: 59 % tootmisettevõtetest tundis vastavaid seadusi „mitte hästi” või vähem, ehituse, kaevanduse ja transpordi vallas oli vastav protsent 52. Sama uuring näitas, et vaid 26 % tootmisettevõtetest tundis kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlevat määrust („REACH”) „hästi” või „üsna hästi”.

Uuringud näitavad, et VKEde vähese keskkonnanõuete täitmise põhjuseks on teadmatus oma tegevuse mõjust keskkonnale, keskkonnaalaste õigusaktide mittetundmine, suutmatus tegeleda oma keskkonnamõjudega ning mõnikord ka liigne haldus- ja finantskoormus nõuete täitmisel. Nõuete täitmist takistab veelgi arvamus, et keskkonnakaitse on kulukas ning toob ettevõttele vähe kasu.

Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat on ette valmistanud mõju hindamise, mis on aluseks VKEdele suunatud abiprogrammile keskkonnanõuete täitmise tagamiseks (KOM(2007) 379 (lõplik)). Programmi põhipunkte arutati sidusrühmadega 2005. aasta konsultatiivkohtumisel ning pärast seda 2006. aastal toimunud sihtotstarbelistel kohtumistel.

Mõju hindamine näitab, et praegune olukord on probleemne peamiselt kolmel põhjusel:

1. Kuna VKEd ei ole teadlikud oma tegevuse keskkonnamõjust ega tunne neid puudutavaid keskkonnaalaseid õigusakte, võivad nad kujutada märkimisväärset ohtu keskkonnale ning vähendada paljude ühenduse keskkonnakaitsemeetmete tõhusust.

2. Suutmatus täita keskkonnanorme võib tekitada suuri ja otseseid riske kõikidele VKEde töötajatele.

3. Keskkonnakaitse tõhustamine tooks VKEdele majanduslikku ja rahalist tulu (tänu suurenevale ökotõhususele ja keskkonnahoidlikele uuendustele) – seda võimalust ei pruugi paljud VKEd teada.

Tuleb võtta meetmed, et vältida ebajärjekindla poliitika jätkumist VKEde ja keskkonna alal, vastasel juhul praegune olukord ei parane.

Viimase viie aasta jooksul on komisjon teinud hulgaliselt algatusi, et aidata VKEsid keskkonnaprobleemidega tegelemisel, eriti keskkonnajuhtimissüsteemide, ökomärgistamise, keskkonnasäästlike tehnoloogiate ja finantstoetuste kaudu. Suur hulk algatusi on juba toimimas ka riiklikul tasandil, et aidata VKEdel õigusnõudeid järgida ning oma keskkonnategevuse tulemuslikkust parandada. Komisjoni jaoks mõju hindamiseks korraldatud uuringus loetleti 92 sellist riikliku ja piirkondliku tasandi algatust 15 ELi liikmesriigis.

Komisjonil on siiski endiselt täiendav roll kohalike ja riiklike algatuste kõrval, kuna paljudes liikmesriikides puuduvad ikka veel konkreetsed VKEdele suunatud algatused nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil. Paljudel juhtudel ei ole VKEdele pakutav toetus tingimata seotud keskkonnanõuete täitmisega ega suunatud konkreetselt VKEdele. Lisaks sellele tundub, et liikmesriigid ei ürita aktiivselt õppida teiste liikmesriikide kogemustest ega nendega koostööd teha, seega leidub üle Euroopa hajutatud algatusi, kuid puudub neid ühendav struktuur. Kõnealune programm – abiprogramm VKEdele keskkonnanõuete täitmise tagamiseks – kehtestab nii raamistiku kui ka rahastamise, et seda rolli täita. See peaks parandama keskkonnategevuse tulemuslikkust kõikides liikmesriikides ning tooma ühendusele suuremat kasu nii keskkonna-, sotsiaal- kui majandusalal. See parandab siseturu toimimist, luues võrdsed võimalused keskkonnastandardite järjekindla ja ühtlustatud kohaldamise kaudu kogu ELis. Lisaks võib see positiivselt mõjuda VKEde turulepääsule ning suurendada nende konkurentsivõimet tänu heade tavade levitamisele, keskkonnanõuete paremale mõistmisele ja kulutõhusate keskkonnajuhtimissüsteemide kasutuselevõtule.

Lisapõhjus sellise algatuse loomiseks Euroopa tasandil on asjaolu, et suurem osa riiklikest keskkonnaalastest õigusaktidest lähtub ELi õigusaktidest.

Mõju hindamises käsitleti kuutteist alternatiivset poliitikavalikut, mis jagati nelja rühma:

- keskkonnanõuete täitmise algatuste koordineerimine liikmesriikide tasandil,

- olemasolevate VKEdele suunatud poliitikameetmete tõhususe suurendamine,

- teabevahetuse tõhustamine ja teadlikkuse tõstmine,

- VKEdele antavate säästva tootmise finantstoetuste parandamine.

Mitte kõik nimetatud kuueteistkümnest poliitikavalikust ei olnud sobivad edasiseks arutamiseks. Täitevasutuste korraldatavad regulaarsed kontrollimised on küll vajalik vahend, kuid sellest ei piisa. Liikmesriikide tegevuse edendamine keskkonnanormide täitmise sihtide kehtestamise kaudu või VKEde tihedama kontrollimise nõudmine ei vasta püstitatud eesmärkidele nii hästi kui mõned teised mõju hindamises käsitletud valikud ning seetõttu ei ole neid programmi lisatud.

Asjakohase kirjanduse kohaselt on parim viis mitmekülgne lähenemine, sest VKEd erinevad oluliselt suurtest ettevõtetest. Olukorra paranemiseni viib üksnes täiendavate meetmete pakett, mis tegeleb keskkonnanõuete vähese täitmise kõikide põhjustega. Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad haridus ja teadlikkuse tõstmine, kohapealne hindamine ja probleemide määratlemine, sihipärane konsultatsioon, teabe ja parimate tavade alaste kogemuste vahetamine ning halduskoormuse kaotamine.

VKEdele suunatud keskkonnanõuete täitmise abiprogrammi eesmärk on soodustada kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide järgimist ning nende nõuetekohast kohaldamist, mitte aga VKEdele erandite või privileegide lubamine. Programm täiendab kehtivaid määrusi ja üldisi poliitikaalgatusi ega kujuta endast seadusandlikku lisakoormust. Nõnda on see kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega. Programm kasutab parema õigusloome lähenemist, et viia miinimumini VKEdele langev nõuete täitmisega seotud halduskoormus. Komisjon on võtnud ülesandeks teha koostööd liikmesriikidega selle osa ELi õigusaktide tuvastamisel ja muutmisel, mille tõttu on teatud poliitikat liiga raske mõista või rakendada, et hõlbustada VKEdel nende õigusaktide järgimist. Tegemist on majanduslikult tõhusa lähenemisega, kuna kasutades parimaid poliitikavahendeid, neid vajaduse korral parandades, edendatakse VKEde uusi rahastamisvõimalusi ning see toimib koostöös ettevõtlustoetuste võrgustikega ning organisatsioonidega, kes selle probleemidega juba tegelevad.

VKEde tegevuse keskkonnamõjude alaste teadmiste ja andmete kättesaadavuse suurendamiseks on programmi lahutamatuks osaks teabe ja heade tavade alaste kogemuste vahetamine liikmesriikide vahel ning meetmete korrapärane kontrollimine, et koguda andmeid nende mõju kohta. Juba ainuüksi selle tegevuse tulemusena on programmil komisjoni hinnangul oluliselt positiivne mõju keskkonnale, majandusele ja ühiskonnale.

Kuid programm parandab ka VKEde keskkonnategevuse tulemuslikkust keskpikas perspektiivis, suurendades teadlikkust ja mõistmist, et parem ökotõhusus toob kaasa majandusliku tulu ja kulude kokkuhoiu. Oodatud keskkonnatulu hõlmab suurema hulga kõrvalsaaduste ja jäätmete ringlussevõttu, energia ja ressursside säästlikumat kasutamist ja minimaalset jäätmete tekitamist.

Mõju hindamisega määratleti paljud keskkonnaalaste õigusaktide järgimisest ja keskkonnariskide ning -mõjude paremast juhtimisest tulenevad majanduslikud eelised. Kõige ilmsemad neist on kulude vähenemine keskkonnajuhtimissüsteemide rakendamise tagajärjel (energia ja materjalide säästlikum kasutamine), mille abil ühtlasi määratakse kindlaks protsessid, mida tuleb parandada, ning uute ärivõimaluste loomine keskkonnahoidliku riigihanke ning uuendusliku mõtteviisi ergutamise kaudu. Kasu saab ka ettevõtte kuvandi parandamisest, näiteks parematest kliendisuhetest tänu ökomärgistele ning paremast juurdepääsust keskkonnateadlike investorite kapitalile. Veel üks oluline majandustulu toov tegur on asjaolu, et firmad, kes suudavad teostada nõuetekohast keskkonnariskide ja mõjude juhtimist, saavad finantsasutustelt parema hindamistulemuse, mis ühtlasi parandab nende juurdepääsu kapitalile.

Kõik programmis esitatud meetmed on loodud VKEde toetamiseks ning kuna osalemine on vabatahtlik, ei too see kaasa halduskoormust uute õigusnõuete näol. Programmi eesmärk on halduskulusid madalal hoida, et hõlbustada nõuete täitmist.

Kõigele lisaks võivad ettevõtted eeldada sotsiaalset kasu. Parem juurdepääs keskkonnaalasele teabele ja parem ettekujutus keskkonnariskidest ja -mõjudest aitab parandada ettevõtte korraldust ning personal on motiveeritum ja panustab enam ühiste eesmärkide saavutamise nimel, kui ettevõte ühineb mõne sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemiga, näiteks ELi keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemiga (EMAS). Oluline lisakasu on see, et mida kõrgem on ettevõtete juhtide ja töötajate keskkonnateadlikkuse tase, seda suurem on VKEde ja ametiasutuste vaheline usaldus ja teineteisemõistmine. See peaks kohalikul tasandil võimaldama konstruktiivset dialoogi VKEde liigse keskkonnaalase halduskoormuse vähendamise teemal.

Abiprogramm VKEdele keskkonnanõuete täitmise tagamiseks pakub välja meetmeid, mis tugevdavad VKEde osakaalu olemasolevates poliitikates ja algatustes, ning ühendab endas hariduse ja suutlikkuse suurendamise alased meetmed, et muuta programm terviklikuks ja ühtseks. Ehkki programmi peaeesmärk on keskkonnanõuete täitmise saavutamine, võib selle tulemusel VKEde keskkonnategevuse tulemuslikkus paraneda enamalgi määral.

Mõju hindamises kasutatud poliitikavalikud loovad aluse programmis välja pakutud konkreetsetele meetmetele, mis on jaotatud järgmisteks teemadeks:

- Parem õigusloome poliitika väljakujundamisel ja rakendamisel, et lihtsustada VKEde jaoks nõuete täitmist, viia miinimumini halduskoormus ning vabastada vahendeid nõuete täitmise parandamiseks.

- Hõlpsamini kättesaadavad individuaalselt kohandatud keskkonnajuhtimissüsteemid, et lõimida keskkonnateema ühtlaselt ja kulutõhusalt VKEde põhitegevusega.

- Sihipärane finantsabi ja mitmeaastane finantsprogramm, et edendada ja toetada keskkonnanõuete täitmise tagamise ja säästva tootmise meetmeid VKEdes.

- Kohaliku keskkonnaalase teadmistebaasi loomine , et lahendada oskusteabe puudumise probleem.

- Tõhusam teabevahetus ja paremini suunatud teavitamine, et täita teabelünki ning tõsta keskkonnaalast teadlikkust.