Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/56/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 28. jaanuaril 2014 otsusega 2014/56/EL Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2014. aastal 5,5 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori võlaks kavandati 2014. aastal 62 % SKPst, mis oli suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst.

(2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Horvaatiale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2016. aastaks.

(3)2. juulil 2014 järeldas komisjon, et Horvaatia on võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta soovituse alusel tõhusaid meetmeid.

(4)Kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artikliga 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

(5)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa prognoosiperioodil puudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ja valitsemissektori võla suhe SKPsse täidab tulevikku suunatud võla vähendamise kriteeriumi.

(6)Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt komisjoni (Eurostat) esitatud andmete põhjal on pärast 2016. aasta aprillis Horvaatia esitatud teatist, 2017. aasta lähenemisprogrammi ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi võimalik teha alljärgnevad järeldused.

–Valitsemissektori eelarve puudujääk, mis 2015. aastal oli 3,4 %, oli 2016. aastal 0,8 % SKPst. Sellise paranemise tingis peamiselt i) tulude kasvamine hoogsa SKP kasvu najal ja ii) kulude piiramine. Seega vähendati nõukogu seatud tähtaja jooksul puudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

–Kooskõlas 2017.–2020. aasta lähenemisprogrammiga, mille Horvaatia valitsus võttis vastu 27. aprillil 2017, peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 1,3 %-ni SKPst 2017. aastal ja seejärel taas vähenema 0,8 %-ni SKPst 2018. aastal. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2017. aasta eelarvepuudujääk 1,1 % SKPst ja 2018. aasta puudujääk 0,9 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

–Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2014–2016 kokku 3,0 % SKPst.

–Valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutas 86,7 % juures haripunkti 2015. aastal ning langes kasvavast SKPst ja võlga vähendavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest tingituna 2016. aastal 84,2 %-le. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb võla suhe 2018. aastal veelgi, jäädes suure SKP netokasvu toel pidama 79,4 % juurde. Selle põhjal võib hinnata, et 2016. aasta võla suhe täidab tulevikku suunatud võla vähendamise kriteeriumi.