ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.7.2008 
SEK(2008) 2267 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega muudetakse nõuk ogu direktiive 95/59/EÜ, 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ 
tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiis imaksu struktuuri ja määrade osas 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 459 lõplik} 
{SEK(2008) 2266} 
 
ET 2   ET Kokkuvõte 
Komisjoni talituste töödokument, mis on li satud ettepanekule nõukogu direktiivi kohta, 
millega muudetaks nõukogu direktiiv e 95/59/EÜ, 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ 
tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiis imaksu struktuuri ja määrade osas 
Komisjoni talitused keskendusid mõju hindami sel potentsiaalsetele meetmetele, millega 
võidaks ajakohastada või muuta läbipaistvamak s tubakatoodete aktsiis i struktuuri. Lisaks 
pöörati erilist tähelepanu rahva tervise ja toodete lõpphinna s uhtele, võttes arvesse Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooni t ubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni, samuti 
võimalustele viia (sigarettide keeramiseks mõeldud) peeneks lõigatud suitsetamistubaka 
aktsiisimaksude struktuur ja määrad kooskõlla sigarettide aktsiisimaksudega. 
Käesolevale mõju hindamisele eelnes ulatuslik konsulteerimine. Ühendusi ja muid sidusrühmi 
(kaubandus, tervishoid jne) kuts uti üles esitama oma seisukoha d avaliku Interneti-arutelu 
kaudu.  
Et uurida tubaka maksustamise eri eesmärkid e saavutamise võimalusi, hindas komisjon nelja 
põhilist lähenemisviisi. 
Esimene lähenemisviis  seisneb ühenduse tasandil mittesekkumises  (muutumatu poliitika). 
See lähenemisviis ei lahenda praegu tubakaturul esinevat piiriülesest ostmisest ja 
salakaubandusest tingitud turumoonutuste probleemi, mis avaldab mõju tulule ja 
tervisekaitsele.  
Samuti ei lahenda see eelarvetulude ebasta biilsust ja konkurentsimoonutusi, mis praegu 
tulenevad levinuima hinnakategooria põhimõ ttest. See lähenemisviis ei lahenda ka 
asendamise ning maksudest põhjustatud konkurentsimoonutuste probleemi erinevate 
tubakatoodete vahel. Seetõt tu ei kuulunud kõnealune lähene misviis valikuvõimaluste hulka, 
millega komisjon otsustas edasi tegeleda. 
Teine lähenemisviis  hõlmab ainult sigarettide aktsiisi maksude struktuuri muutmist . 
Levinuima hinnakategooria põhimõtte rakend amisest praegu tulenevate probleemidega 
tegelemiseks uuritakse mõju hindamise käi gus loobumist kõnealuse põhimõtte kasutamisest 
miinimumnõuete etalonina. Praegu peavad aktsiisimaksud moodustama vähemalt 57 % maksu 
sisaldavast jaehinnast ning vähemalt 64 euro t 1000 levinuima hinnakategooria sigareti kohta. 
Mõju hindamise käigus uuritakse selle kaht alternatiivi: a) ELi 57 % ja 64 euro suuruste 
miinimumnõuete rakendamine kõigi sigaret tide puhul või b) miinimumnõuete rakendamine 
vastavalt kaalutud keskmistele hindadele ( KKH). Samal ajal hinnatakse liikmesriikidele 
aktsiisimaksude struktuuri osas siseriiklikul  tasandil suurema paindlikkuse võimaldamisele 
avalduvat mõju. 
Mõlemad alternatiivid lihtsustaksid kõnealus t korda võrreldes praeguse olukorraga. Ei 
miinimumnõuete rakendamine kõigi sigarettide s uhtes ega kaalutud kesk miste hindade suhtes 
tooks ühegi sidusrühma jaoks kaasa halduskulud e kasvu. Mõlemad alternatiivid lahendaksid 
ka levinuima hinnakategooria põhimõtte ra kendamisest praegu tingitud eelarvetulude 
ebastabiilsuse ja konkurentsimoonutuste probleemi. Siiski looks ainult kõigi sigarettide suhtes 
64 euro suuruse miinimumnõude rakendamine kõigile sigarettidele ELis maksu baastaseme. Samuti vähendaks see maksude ja hindade erin evust liikmesriikide va hel rohkem kui teised 
 
ET 3   ET võimalused ning võtaks olulisel määral arvesse rahvatervisega seotud probleeme. Seetõttu on 
see võimalus eelistatav siseturu ja rahvate rvise seisukohast. 57 % nõude rakendamine kõigi 
sigarettide suhtes tooks aga mitme liikmesriig i puhul kaasa kohustusliku väärtuselise maksu 
ega oleks kooskõlas eesmärgiga võimaldada liikmesriikidele suuremat paindlikkust koguseliste ja väärtuseliste maksude suhte os as. Seetõttu on eelistatav rakendada 57 % nõuet 
kaalutud keskmiste hindade suhtes. 
Teine lähenemisviis ei võtaks aga piisaval t arvesse rahvaterviseg a seotud asjaolusid.  
Kolmas lähenemisviis  hõlmab lisaks struktuuri muutmisele ka sigarettide aktsiisimaksu 
miinimummäärade suurendamist . Mõju hindamisel uuriti sigarettide aktsiisimaksu 
miinimummäärade – kas 57 % miinimumnõude või 1000 sigaretilt makstava 64 euro – mitut 
võimalikku suurendamist. Hinnangus järeldat akse, et 64 euro suuruse fikseeritud 
miinimummäära tõstmine on parim vahend, et sise turu huvides ning tu bakatoodete tarbimise 
piiramise eesmärki silmas pidades saavutada sigarettide maksude ja hindade ühtlustumine 
ELis. Koguselise miinimummäära tõstmine tuleks siiski ühendada ka 57 % suuruse 
miinimummäära nõude suurendamisega, mis nõua ks praegu 101 euro tasemel sätestatud 
vabastamisklausli (levinuima hinnakategooria ak tsiisi tõusmise korral vähemalt 101 eurole ei 
pea liikmesriigid 57 % miinimumnõuet enam täitma) uuendamist. Uuendamine, mis seisneks 
selle tõstmises 122 euroni, käiks samas tempos sigarettide aktsiisimaksude viimase aja 
arenguga siseturul ning avaldaks samas ugust mõju nagu 2001. aastal, hõlmates viit 
kõrgeimate maksumääradega liikmesriiki.  
Viimase viie aasta vältel vähenes ELis sigarettide tarbimine üle 10 %. Samal ajal on 
aktsiisimaksud tõusnud rohkem kui 30 %. Tarbimise samasuguse vähenemise saavutamiseks järgmisel viiel aastal oleks soovitav aktsiisimaks e veelgi tõsta. Võttes arvesse Maailmapanga 
arvamuse kohast -0,43 suurust hinnapaindli kkust, on nõudluse 10 % vähenemiseks vaja 25 % 
hinnatõusu. Tarbimise vähenemine 10 % viie  aasta jooksul oleks ka kooskõlas Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooni Euroopa piir kondliku komitee poolt vastu võetud Euroopa 
tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiaga , mille peaeesmärk on vähendada suitsetamise 
üldist levikut 2 % aastas.  
Eelöeldut silmas pidades kaalus komisjon mitut võimalikku maksutõstmisviisi. Maksutõus kuni 90 euroni kõigi sigarettide pu hul ja 63 %ni kaalutud keskmistest hindadest 
tooks 22 liikmesriigis
1 tõenäoliselt kaasa nõudluse vähenemise  keskmiselt 10 %. Lisaks aitaks 
see kaasa sigarettide aktsiisimaksude edasisele tõusule, k.a liikmesriikides, kus maksustamise tase on juba praegu kõrge. Muudes liikmesriikides peale Bulgaaria ja Rumeenia ei tõstaks see 
hindu kohaliku ostujõuga võrreldes väga kõrgeks. 
Üldkokkuvõttes näib kõnealune lähe nemisviis olevat sigarettid e puhul siseturu korraliku 
toimimise ja samal ajal kõrgetasemelise tervisekaitse tagamiseks sobivaim. 
Neljas lähenemisviis  seisneb teiste toodete aktsiisimaksude struktuuri ja 
miinimummäärade muutmises , eelkõige peeneks lõigatud tubaka puhul, et vältida 
sigarettide asendamist madalamalt maksustatud tubakatoodetega. 
Liikmesriikidevahelised peeneks lõigatud tubaka  maksumäärade olulised erinevused toovad 
mitmes naaberriigis kaasa salakaubanduse ja piiriülese ostmise ning põhjustavad siseturu 
                                                
 
1 V.a Saksamaal, Suurbritannias, Iirimaal ja Prantsus maal (ning Rumeeniat mode lleerimisel ei kaasatud) 
 
ET 4   ET moonutusi. Lisaks põhjustab sigarettide ja pe eneks lõigatud tubaka maksustamistasemete 
vaheline erinevus toodete asendamist. Sigarettide ametlik tarbimiseks ringlusse lubamine vähenes EL 27 liikmesriikides aastatel 2002–2006 umbes 13 %. Vastupidi sellele kasvas peeneks lõigatud tubaka tarbimiseks ringlusse  lubamine umbes 10 %. Kõnealuste toodete 
maksustamise miinimummäärade olulistele  erinevustele ühenduse tasandil on vähe 
põhjendusi. See kehtib nii õigl ase konkurentsi seisukoha st kui ka (mõlema toote kahjulikkust 
arvestades) tervishoiu seisukohast  vaadates. Seetõttu tuleks üh tlustada sigarettide keeramiseks 
mõeldud peeneks lõigatud tubaka minimaalne maksumäär sigarettide maksumääraga. 
Peeneks lõigatud tubaka puhul võivad liikme sriigid valida, kas jä rgivad koguselist või 
väärtuselist miinimummäära. Kuna aga kogusel ine miinimumnõue on pari m ühtlustamistegur, 
tuleks kõigis liikmesriikides kohaldada (lisaks väärtuselisele miinimummäärale) 
kohustuslikku koguselist miinimumm äära, nagu sigare ttidegi puhul. 
Võttes arvesse peeneks lõigatud tubaka eriomadu si, märgiti komisjoni eelmises aruandes, et 
peeneks lõigatud tubaka minimaalse aktsii si suuruseks võiks määrata umbes kaks 
kolmandikku sigarettide minimaalsest aktsiisist. Et järgida kaks kolmele suhet peeneks lõigatud tubaka ja sigarettide maksustamise  vahel, tuleks koguse liseks miinimumnõudeks 
kehtestada 43 eurot kilogrammi kohta ja  väärtuseliseks miinimumnõudeks 38 %.  
Eelnimetatud kaks kolmele suhte rakendamise l soovitatud sigarettide maksutõusude suhtes 
suureneks peeneks lõigatud tubaka  miinimummäärad viie aasta jooksul 60 euroni ja 42 %ni. 
Eeldades samasugust hinnapaindlikkust kui  sigarettide puhul, t ooks miinimumnõuete 
suurendamine 60 euroni ja 42 %ni kaasa nõudlus e vähenemise 19 liikmesriigis umbes 20 %. 
****