[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.2.2006

SEK(2006) 111 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Luksemburg esitas esimese stabiilsusprogrammi 16. veebruaril 1999. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 15. märtsil 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvaid majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Luksemburgi hiljuti esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja võtnud alljärgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Hinnang

(1) Luksemburg esitas komisjonile 7. ajakohastatud stabiilsusprogrammi 28. novembril 2005. See hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programmis on järgitud üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri[3].

(2) Luksemburgi majandus on viimase 20 aasta jooksul arenenud märkimisväärselt hästi, SKT kasv on olnud keskmiselt 5,5% aastas ning riigi tööhõive kasv 3,25%. 2001. aastal kasv aeglustus tugevalt, kuid taastus kiiresti, jõudes 2004. aastal 4,4%ni. Luksemburgi valitsemissektori finantsseisund on alati olnud väga usaldusväärne, alates 1990ndate algusest on see olnud korduvalt ülejäägis ja väga madala välisvõlaga. Kuid väga suure kulude kasvu tõttu on see ülejääk alates käesoleva kümnendi algusest siiski kiiresti vähenenud ja 2004. aastal sai sellest puudujääk.

(3) Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt peaks SKT reaalkasv kiirenema prognoositud 4,0%lt 2005. aastal 4,4%le 2006. aastal ning 4,9%le nii 2007. kui ka 2008. aastal. See kasvustsenaarium tundub usutav, kuigi komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside ja samades prognoosides ennustatud potentsiaalse SKT kasvuga võrreldes pisut soodsam programmi lõpuaastatel. Programmis esitatud inflatsiooniprognoos tundub usutav. See on märkimisväärselt madalam kui komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside inflatsiooniprognoos, kuid põhineb teistsugustel eeldustel, eelkõige madalamal naftahinnal. Naftatoodetel on Luksemburgi THHIs erakordselt suur kaal, kuna on palju mitteresidentidest kütuseostjaid.

(4) Nõukogu kiitis 18. jaanuaril 2005 tehtud otsuses heaks eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmise osas on valitsemissektori puudujääk komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside kohaselt praegu hinnanguliselt -2,3% SKTst võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärgiga -1,0% SKTst. Valitsemissektori tulud, mis eelmise ajakohastatud programmi prognooside kohaselt pidid suurenema 1,2 protsendipunkti võrra SKTst, tõusid tegelikult vaid 0,2 protsendipunkti võrra SKTst osaliselt suuremahuliste ja ootamatute käibemaksutagastuste tõttu; valitsemissektori kulud suurenesid 1,4 protsendipunkti võrra SKTst (millest 0,8% tänu riiklikele investeeringutele), mitte aga 0,8 protsendipunkti võrra SKTst, nagu kavandati.

(5) Programmi eesmärk on vähendada valitsemissektori puudujääki -2,3%lt SKTst 2005. aastal -0,2%le SKTst 2008. aastal, et saavutada samal aastal keskmise pikkusega perioodi eesmärk -0,8% SKTst. Esmase tasakaalu ajaline areng ja tase sarnanevad kogutasakaalu arengu ja tasemega, 2005. aasta esmane tasakaal oli -2,1% SKTst, kuid perioodi lõpuks oli eelarve tasakaalus. Eelarvestrateegiat on kohandatud pärast eelmise programmi esitamist, mis põhines vähem optimistlikel, kuid siiski soodsatel makromajanduslikel eeldustel ja milles prognoositi valitsemissektori puudujäägi vähenemist -1,4%lt SKTst 2004. aastal -1,0%le 2005. aastal ning seejärel enam-vähem sellele tasemele jäämist 2006. ja 2007. aastal. Kuigi 2005. aastal oli SKT kasv eeldatust isegi pisut suurem, suurenes puudujääk vähenemise asemel -1,2%lt SKTst 2004. aastal -2,3%le 2005. aastal. Seega on käesolevas programmis eelarvestrateegiat kohandatud, et saada hakkama selles ootamatult halvenenud olukorras. Programmis kavandatud eelarve kohandamine on kulupõhine, kuna valitsemissektori kogukulud peaksid prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul vähenema 2,5 protsendipunkti võrra SKTst ning tulusuhe peaks vähenema 0,4 protsendipunkti võrra SKTsse. Kulusuhte vähendamine peaks toimuma peamiselt jooksevkulude kaudu, eelkõige valitsemissektori kogutarbimise ja sotsiaalsiirete osas. Eelarve kohandamine on kavandatud programmi lõpuossa, sest nii nominaalse kui tsükliliselt kohandatud puudujäägi prognoositud vähenemine peaks kavakohaselt 2007. aastal märkimisväärselt kiirenema.

(6) Tsükliliselt kohandatud tasakaal (arvutatud komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika alusel ning programmis esitatud andmete põhjal) peaks prognoosi kohaselt paranema puudujäägist 1,5% SKTst 2005. aastal enam-vähem tasakaalus seisundini 2008. aastal. Ühekordsete või muude ajutiste meetmete puudumisel on struktuurse tasakaalu areng samasugune. Eelarveseisundi paranemine toimub negatiivse, kuid väheneva (ligikaudu -1,75%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu -0,5%le 2008. aastal) SKT lõhe taustal ning prognoositava väga suure potentsiaalse SKT kasvu valguses. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne (st tsükliliselt kohandatud, ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) puudujääk -0,8% SKTst, mis vastab hinnangulisele alammäärale, mille eesmärk on tagada piisav kindlusvaru, et ei ületataks valitsemissektori 3%list puudujäägiläve. Seega peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine täitma antud kindlusvaru tagamise eesmärgi. Lisaks võib käesoleva hinnangu kohaselt pidada seda asjakohasel tasemel olevaks, sest see jääb stabiilsuse ja kasvu paktiga ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele kehtestatud vahemikku ning peegeldab asjakohaselt võla suhet ning keskmist potentsiaalset SKT kasvu pikas perspektiivis.

(7) Programmi eelarve eesmärke ohustavad mõned tegurid: esiteks võivad programmis esitatud makromajanduslikud prognoosid olla programmiga hõlmatud perioodi viimaste aastate suhtes pisut optimistlikud. Teiseks pole veel täpsustatud 2007. ja 2008. aastaks kavandatud kulude vähendamise meetmeid. Seega sõltub programmi eelarveprognooside täitmine tingimusest, et 2007. ja 2008. aastal võetavad meetmed täpsustatakse ning viiakse korralikult ellu.

(8) Seda riskihinnangut silmas pidades tundub programmi eelarvestrateegia piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks, tingimusel et meetmeid 2007. ja 2008. aastaks täpsustatakse ja need korralikult ellu viiakse. 2006. aastal ei saa täielikult välistada riski, et ületatakse puudujäägilävi 3% SKTst, kuna tsükliliselt kohandatud puudujääk (arvutatud komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale) on siiski veel 1,25% SKTst, mis on alammäärast kõrgem. Kuigi alates 2007. aastast on kavandatud struktuurne puudujääk alammäärast madalam, ei pruugi kindlusvaru olla piisav, kui selleks aastaks kavandatud kulude vähendamise meetmeid ei täpsustata ega viida ellu. Kokkuvõttes on programmi keskmise pikkusega eesmärgile suunatud kohandamiskava (struktuursed meetmed) asjakohane, välja arvatud võib-olla 2006. aasta puhul, mil tsükliliselt kohandatud puudujääk väheneb vaid 0,3% SKTst. See on vähem kui paktiga nõutud keskmine struktuurse tasakaalu paranemine 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas, kuigi üldist majandusolukorda võib pidada soodsaks, hoolimata negatiivsest, kuid kaduvast SKT lõhest.

(9) Valitsemissektori võlg on 2005. aastal hinnanguliselt 6,4% SKTst. Programmi prognooside kohaselt peaks see 2008. aastaks tõusma 10,2%ni SKTst ning suurenemine peaks põhiosas toimuma 2006. aastal. Peamised tegurid võla suurenemisel on kavandatavad uued laenud, mille eesmärk on rahastada kulutusi maantee- ja raudteeinfrastruktuuri valdkonnas ning mõningaid suuri investeerimisprojekte, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel ja mille teostajaile annab Luksemburgi valitsus finantsgarantii.

(10) Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on keskmise tasemega ohte, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praegune võlatase on tõesti väga madal ja kavandatav stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodi jooksul peaks aitama osaliselt leevendada riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Luksemburgis on kahe viimase kümnendi jooksul olnud erandlikult suure tööhõive kasvu aeg, mis tähendab aja jooksul üha suuremat pensionäride arvu tõusu ja pensionikulutuste kasvu. Pensionifondi varade praegune suurus toetab riigi rahanduse jätkusuutlikkust märkimisväärselt, kuid see pole piisav; programmis tunnistatakse, et mingil hetkel on vajalikud muutused pensioniskeemis, et hõlmata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

(11) Programmi strateegia riigi rahanduse valdkonnas on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on see kooskõlas integreeritud suunisega, milles käsitletakse majandusliku stabiilsuse tagamist keskmise pikkusega periood eelarve eesmärgist kinnipidamise kaudu majandustsükli jooksul ning kõigi stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevate kohandusmeetmete rakendamist seni, kui seda eesmärki pole veel saavutatud. See on kooskõlas ka integreeritud suunisega, milles käsitletakse majandusliku jätkusuutlikkuse tagamist, pidades silmas elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kulusid.

(12) 17. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis esitatud Luksemburgi riiklikus reformiprogrammis nimetatakse majandusliku stabiilsuse tagamist ja majanduse jätkusuutlikkuse kindlustamist peamiste riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavate probleemidena. Lisaks esitatakse selles probleemid muudes riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavate valdkondades, eelkõige vajadus märkimisväärselt suurendada riiklikku teadus- ja arendustegevust. Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju eelarvele kajastub stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides ja stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogramm täiendab neid meetmeid muudatustega riigi rahanduse institutsioonilistes aspektides, eelkõige eelarve esitamise tähtaja edasilükkamisega augustist oktoobrisse, et suurendada andmete kättesaadavust ja parandada eelarveprognooside kvaliteeti. Programmis teatatakse ka sügavama analüüsi kasutuselevõtust investeerimisprojektide maksumuse arvestamisel, kaasa arvatud nende rakendamiskulude arvessevõtmine juba planeerimise algjärgus.

Kuigi hinnangu kohaselt on programmis esitatud kulude piiramist ette nägev puudujäägi vähendamise üldstrateegia kiiduväärne, peaksid Luksemburgi ametiasutused siiski:

- tugevdama jõupingutusi eelarve kohandamisel 2006. aastal ning määrama kindlaks ja ellu viima 2007. ja 2008. aastaks vajalikud meetmed ning

- tegelema elanikkonna vananemisest tuleneva pikaajalise mõjuga eelarvele.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. Luksemburgi majandus on viimase 20 aasta jooksul arenenud märkimisväärselt hästi, SKT kasv on olnud keskmiselt 5,5% aastas ning riigi tööhõive kasv 3,25%. 2001. aastal kasv aeglustus tugevalt, kuid taastus kiiresti, jõudes 2004. aastal 4,4%ni. Luksemburgi valitsemissektori finantsseisund on alati olnud väga usaldusväärne, alates 1990ndate algusest on see olnud korduvalt ülejäägis ja väga madala välisvõlaga. Kuid väga suure kulude kasvu tõttu on see ülejääk alates käesoleva kümnendi algusest siiski kiiresti vähenenud ja 2004. aastal sai sellest puudujääk.

2. Nõukogu kiitis 18. jaanuaril 2005 tehtud otsuses heaks eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia aastateks 2004–2007.

3. 2005. aasta eelarve täitmise osas on valitsemissektori puudujääk komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside kohaselt praegu hinnanguliselt -2,3% SKTst võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärgiga -1,0% SKTst. Valitsemissektori tulud, mis eelmise ajakohastatud programmi prognooside kohaselt pidid suurenema 1,2 protsendipunkti võrra SKTst, tõusid tegelikult vaid 0,2 protsendipunkti võrra SKTst osaliselt suuremahuliste ja ootamatute käibemaksutagastuste tõttu; valitsemissektori kulud suurenesid 1,4 protsendipunkti võrra SKTst (millest 0,8% tänu riiklikele investeeringutele), mitte aga 0,8 protsendipunkti võrra SKTst, nagu kavandati.

4. Nõukogu kontrollis [14. veebruaril 2006] kontrollis nõukogu Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2005–2008. Programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri[5].

5. Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt peaks SKT reaalkasv kiirenema prognoositud 4,0%lt 2005. aastal 4,4%le 2006. aastal ning 4,9%le nii 2007. kui ka2008. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb üldjoontes usutavatele kasvuprognoosidele, mis on programmi lõpuaastate suhtes pisut soodsamad. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

6. Programmi eesmärk on viia valitsemissektori puudujääk programmiperioodi lõpuks tasakaalu ja seega saavutada samal aastal keskmise pikkusega perioodi eesmärk -0,8% SKTst. Esmase tasakaalu ajaline areng ja tase sarnanevad kogutasakaalu arengu ja tasemega, 2005. aasta esmane tasakaal oli -2,1% SKTst, kuid perioodi lõpuks oli esmane ülejääk 0,1%. Puudujäägi vähendamine on kulupõhine, kuna valitsemissektori kogukulud peaksid prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul vähenema 2,5 protsendipunkti võrra ning tulusuhe peaks vähenema 0,4 protsendipunkti võrra SKTsse. Et tulla toime valitsemissektori tasakaalu ootamatu halvenemisega 2005. aastal, kohandati eelarvestrateegiat pärast eelmise ajakohastatud programmi esitamist, mis põhines vähem optimistlikul makromajanduslikul stsenaariumil ja milles valitsemissektori puudujääk pidi prognooside kohaselt pärast liikumist -1,4%lt SKTst 2004. aastal prognoositud -1,0%le 2005. aastal jääma 2006. ja 2007. aastal üldiselt samale tasemele.

7. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt pisut rohkem, kui 0,5% SKTst aastas. Kohandamine on jäetud programmi lõpuaastatele, kiirenedes 2007. aastal märkimisväärselt nii nominaalselt kui struktuurselt. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 0,8% SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2008. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk langeb kokku hinnangulise alammääraga, mille eesmärk on tagada piisav kindlusvaru, et ei ületataks valitsemissektori 3% puudujäägiläve. Seega peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine täitma antud kindlusvaru tagamise eesmärgi. Lisaks võib käesoleva hinnangu kohaselt pidada seda asjakohasel tasemel olevaks, sest see jääb stabiilsuse ja kasvu paktiga ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele kehtestatud vahemikku ning peegeldab asjakohaselt võla suhet ning keskmist potentsiaalset SKT kasvu pikas perspektiivis.

8. Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Esiteks võivad programmis esitatud makromajanduslikud prognoosid olla programmiga hõlmatud perioodi viimaste aastate suhtes pisut optimistlikud. Lisaks pole veel täpsustatud programmis välja kuulutatud meetmeid, mis on suunatud kohandamise jätkamisele 2007. ja 2008. aastal. Programmi eelarve eesmärkide saavutamine sõltub nende meetmete täpsustamisest ja korralikust rakendamisest.

9. Seda riskihinnangut silmas pidades tundub programmi eelarvestrateegia piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine hiljemalt 2008. aastaks, nagu programmis kavandatud, tingimusel et 2007. ja 2008. aastaks väljakuulutatud meetmeid täpsustatakse ja need korralikult ellu viiakse. Komisjoni talituste arvutuste kohaselt on siiski võimalik, et puudujäägilävi 3% SKTst ületatakse normaalsete makromajanduslike kõikumiste korral 2006. aastal. Kuigi alates 2007. aastast on kavandatud struktuurne puudujääk alammäärast madalam, ei pruugi kindlusvaru olla piisav, kui selleks aastaks kavandatud kulude vähendamise meetmeid ei täpsustata ega viida ellu. Keskmise pikkusega perioodi eesmärgile suunatud kohandamise tempo on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas. Kuid programmis kavandatud struktuurse puudujäägi paranemine on 2006. aastal vaid 0,3 protsendipunkti SKTst, kuigi üldist majandusolukorda võib pidada soodsaks, hoolimata negatiivsest, kuid kaduvast SKT lõhest.

10. Valitsemissektori võlg on 2005. aastal hinnanguliselt 6,4% SKTst. Programmi prognooside kohaselt peaks see 2008. aastaks tõusma 10,2%le SKTst ning suurenemine peaks põhiosas toimuma 2006. aastal.

11. Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas on keskmise tasemega ohte, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praegune võlatase on tõesti väga madal ja kavandatav stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodi jooksul peaks aitama osaliselt leevendada riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Luksemburgis on kahe viimase kümnendi jooksul olnud erandlikult suure tööhõive kasvu aeg, mis tähendab aja jooksul üha suuremat pensionäride arvu tõusu ja pensionikulutuste kasvu. Pensionifondi varade praegune suurus toetab riigi rahanduse jätkusuutlikkust märkimisväärselt, kuid see pole piisav; programmis tunnistatakse, et mingil hetkel on vajalikud muutused pensioniskeemis, et hõlmata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

12. Programmi strateegia riigi rahanduse valdkonnas on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega, eelkõige integreeritud suunisega, milles käsitletakse majandusliku stabiilsuse tagamist keskmise pikkusega eelarve eesmärgist kinnipidamise kaudu majandustsükli jooksul, ning kõigi stabiilsuse ja kasvu pakti ning majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamise suunisega kooskõlas olevate kohandusmeetmete rakendamist seni, kuni seda eesmärki pole veel saavutatud.

13. 17. novembril 2005 esitatud Luksemburgi riiklikus reformiprogrammis nimetatakse järgmisi riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavaid probleeme: i) majandusliku stabiilsuse tagamine ja ii) majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamine. Lisaks nimetatakse selles probleemid muudes riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavate valdkondades, eelkõige vajadus märkimisväärselt suurendada riiklikku teadus- ja arendustegevust. Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmete mõju eelarvele kajastub stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides ja riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed stabiilsusprogrammis on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Kuigi hinnangu kohaselt on programmis esitatud kulude piiramist ette nägev puudujäägi vähendamise üldstrateegia kiiduväärne, peaksid Luksemburgi ametiasutused siiski

- tugevdama jõupingutusi eelarve kohandamisel 2006. aastal ning määrama kindlaks ja ellu viima 2007. ja 2008. aastaks vajalikud meetmed ning

- tegelema elanikkonna vananemisest tuleneva pikaajalise mõjuga eelarvele.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2005 | 4.4 | 4.0 | 4.4 | 4.9 | 4.9 |

KOM nov 2005 | 4.5 | 4.2 | 4.4 | 4.5 | puudub |

SP dets 2004 | 4.4 | 3.8 | 3.3 | 4.3 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2005 | 3.2 | 3.7 | 2.6 | 2.0 | 1.8 |

KOM nov 2005 | 3.2 | 4.1 | 4.4 | 2.2 | puudub |

SP dets 2004 | 2.6 | 3.2 | 1.5 | 1.7 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 20051 | -1.7 | -1.7 | -1.3 | -0.7 | -0.6 |

KOM nov 20052 | -1.8 | -1.6 | -1.3 | -1.2 | puudub |

SP dets 20041 | -1.2 | -2.2 | -3.8 | -5.0 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2005 | -1.2 | -2.3 | -1.8 | -1.0 | -0.2 |

KOM nov 2005 | -1.2 | -2.3 | -2.0 | -2.2 | puudub |

SP dets 2004 | -1.4 | -1.0 | -0.9 | -1.0 | puudub |

Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2005 | -0.9 | -2.1 | -1.7 | -0.7 | 0.1 |

KOM nov 2005 | -0.9 | -2.1 | -1.8 | -2.0 | puudub |

SP dets 2004 | -1.2 | -0.9 | -0.8 | -0.9 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | SP dets 20051 | -0.3 | -1.5 | -1.2 | -0.6 | 0.1 |

KOM nov 2005 | -0.4 | -1.5 | -1.4 | -1.6 | puudub |

SP dets 20041 | -0.7 | 0.3 | 1.4 | 2.0 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2005 | 6.6 | 6.4 | 9.6 | 9.9 | 10.2 |

KOM nov 2005 | 6.6 | 6.8 | 7.1 | 7.3 | puudub |

SP dets 2004 | 5.0 | 5.0 | 4.6 | 4.5 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 4,1%, 4,0%, 4,1% ja 4,3% vastavalt aastatel 2004–2007. 3 Kuna programmis pole täpsustatud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid, on tsükliliselt kohandatud tasakaal ja struktuurne tasakaal identsed. Allikas: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] Selles on puudusi tegevusjuhendiga nõutavates kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Selles on puudusi tegevusjuhendiga nõutavates kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes.