Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa Merendus- ja Kalandusfond“

(2018/C 461/12)

Pearaportöör: Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistère’i departemangu volikogu esimees Viitedokument: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014 COM(2018) 390 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 8

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Määruses (EL) xx/xx[6] sätestatud mitmeaastases finantsraamistikus on kindlaks määratud, et kalandus- ja merenduspoliitika toetamist liidu eelarvest peab jätkama. EMKFi eelarve peaks jooksevhindades olema 6 140 000 000 eurot. EMKFi vahendid tuleks jagada eelarve jagatud, otseseks ja kaudseks täitmiseks. 5 311 000 000 eurot tuleks eraldada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaks toetuseks ning 829 000 000 eurot eelarve otsese ja kaudse täitmise alla kuuluvaks toetuseks. Selleks et tagada eelkõige ÜKP eesmärkide saavutamise stabiilsus, peaks 2021–2027 programmitöö perioodi eelarve jagatud täitmise riiklike eraldiste määratlus tuginema EMKFi 2014–2020 osakaaludele. Konkreetsed summad tuleks reserveerida äärepoolseimatele piirkondadele, kontrolliks ja täitmise tagamiseks ning andmete kogumiseks ja töötlemiseks kalavarude majandamise ja teaduslikel eesmärkidel, samas kui püügitegevuse erakorraliseks peatamiseks ja püsivaks lõpetamiseks ettenähtud summasid tuleks piirata. Määruses (EL) xx/xx[6] sätestatud mitmeaastases finantsraamistikus on kindlaks määratud, et kalandus- ja merenduspoliitika toetamist liidu eelarvest peab jätkama. EMKFi eelarve tuleks hoida samal tasemel nagu ajavahemikul 2014–2020. See peaks jooksevhindades olema 6 400 000 000 eurot. EMKFi vahendid tuleks jagada eelarve jagatud, otseseks ja kaudseks täitmiseks. 90 % EMKFi kogueelarvest ( 5 760 000 000 eurot) tuleks eraldada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaks toetuseks ning 10 % (640 000 000 eurot) eelarve otsese ja kaudse täitmise alla kuuluvaks toetuseks. Selleks et tagada eelkõige ÜKP eesmärkide saavutamise stabiilsus, peaks 2021–2027 programmitöö perioodi eelarve jagatud täitmise riiklike eraldiste määratlus tuginema EMKFi 2014–2020 osakaaludele. Konkreetsed summad tuleks reserveerida äärepoolseimatele piirkondadele, kontrolliks ja täitmise tagamiseks ning andmete kogumiseks ja töötlemiseks kalavarude majandamise ja teaduslikel eesmärkidel, samas kui püügitegevuse erakorraliseks peatamiseks ja püsivaks lõpetamiseks ettenähtud summasid tuleks piirata.

Motivatsioon

Eelarvevahendite eraldamine tuleks hoida samal tasemel nagu varem. Taastada tuleks jaotus 90/10 jagatud, otsese ja kaudse täitmise alla kuuluvate toetuste vahel (välja pakutud 86 % jagatud täitmise asemel).

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 10

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (10) EMKF peaks tuginema neljale prioriteedile: säästva kalapüügi ja mere bioloogiliste ressursside kaitsmise edendamine; liidu toiduga kindlustatuse parandamine konkurentsivõimelise ja säästva vesiviljeluse ja turgude kaudu; säästva sinise majanduse kasvu võimaldamine ja jõukate rannikukogukondade soodustamine; rahvusvahelise ookeanide majandamise tugevdamine ning ohutute, turvaliste, puhaste ja säästvalt majandatud merede ja ookeanide tagamine. Neid prioriteete tuleks püüda saavutada eelarve jagatud, otsese ja kaudse täitmise teel. (10) EMKF peaks tuginema neljale prioriteedile: säästva kalapüügi ja mere bioloogiliste ressursside kaitsmise edendamine; liidu toiduga kindlustatuse parandamine konkurentsivõimelise ja säästva vesiviljeluse ja turgude kaudu; säästva sinise majanduse kasvu võimaldamine ja jõukate rannikukogukondade soodustamine; rahvusvahelise ookeanide majandamise tugevdamine ning ohutute, turvaliste, puhaste ja säästvalt majandatud merede ja ookeanide tagamine. Neid prioriteete tuleks püüda saavutada eelarve jagatud, otsese ja kaudse täitmise teel. Seoses kalandus- ja merenduspoliitika praeguste probleemidega on eriti oluline, et uus EMKF tagaks abisaajatele lihtsa juurdepääsu vahenditele;

Motivatsioon

Neli nimetatud prioriteeti väärivad heakskiitu, aga jõulisemalt tuleb rõhutada keskendumist abisaajate huvidele.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 12a (uus)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek EMKF peab aitama kaasa ka teistele ÜRO kestliku arengu eesmärkidele. Eelkõige võetakse käesolevas määruses arvesse järgmisi eesmärke: Kestliku arengu eesmärk 1. Vaesuse kaotamine: EMFK aitab koos Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga kaasa rannikualade kõige haavatavamate kogukondade, eriti ühest, ülepüügist ohustatud kalavarust, üleilmsetest muutustest või keskkonnaprobleemidest sõltuvate kogukondade elutingimuste parandamisele. Kestliku arengu eesmärk 3. Tervis ja heaolu: EMFK aitab koos Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga võidelda rannikuveekogude reostuse vastu, mis põhjustab endeemilisi haigusi, ning tagada kalandusest ja vesiviljelusest saadud toidu hea kvaliteet. Kestliku arengu eesmärk 7. Puhas energia: sinise majanduse rahastamisega edendab EMKF koos programmile „Horisont 2020“ suunatud fondidega taastuva mereenergia kasutamist ja tagab, et see areng oleks kooskõlas merekeskkonna kaitse ja kalavarude säilitamisega. Kestliku arengu eesmärk 8. Inimväärne töö ja majanduskasv: EMKF aitab koos Euroopa Sotsiaalfondiga kaasa sinise majanduse arengule, mis on üks majanduskasvu tegur. EMFK tagab ka, et nimetatud majanduskasv pakub rannikukogukondades inimväärseid töökohti. Lisaks aitab EMKF kaasa kalurite töötingimuste parandamisele. Kestliku arengu eesmärk 12. Säästev tarbimine ja tootmine: EMKF aitab kaasa loodusvarade otstarbekale kasutamisele ning loodus- ja energiaressursside raiskamise piiramisele. Kestliku arengu eesmärk 13. Kliimameetmed: EMFK eraldab osa oma eelarvest kliimamuutustega võitlemisele.

Motivatsioon

Euroopa Liidu roll kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 koostamisel on oluline ja ta on võtnud kohustuse aidata selle 17 eesmärgi saavutamisele tugevalt kaasa (komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – COM(2016) 739).

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 26

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (26) Võttes arvesse probleeme ÜKP kaitse-eesmärkide saavutamisel, peaks olema võimalik EMKFist toetada meetmeid kalavarude majandamiseks ja kalalaevastike haldamiseks. Seoses sellega on mõnikord vaja jätkuvalt toetada laevastike kohandamist teatavates laevastiku segmentides ja merepiirkondades. See toetus tuleks kindlalt suunata merekeskkonna bioloogiliste ressursside kaitsele ja säästvale kasutamisele ning selle eesmärk peaks olema saavutada tasakaal püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahel. Seetõttu peaks olema võimalik EMKFist toetada püügitegevuse püsivat lõpetamist laevastiku segmentides, kus püügivõimsus ei ole tasakaalus olemasolevate püügivõimalustega. Selline toetus peaks olema vahendiks tegevuskavades, milles käsitletakse kindlaksmääratud struktuurse liigse püügivõimsusega laevastiku segmentide kohandamist vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 4 ning mida tuleks rakendada kas kalalaeva lammutamise või kasutusest kõrvaldamise ja muuks tegevuseks ümberseadistamise teel. Kui ümberseadistamine suurendaks harrastuskalapüügi survet mereökosüsteemile, tuleks toetust anda üksnes siis, kui see on kooskõlas ÜKP ja asjakohaste mitmeaastaste kavade eesmärkidega. Selleks et tagada laevastiku struktuurilise kohandamise kooskõla kaitse-eesmärkidega, peaks püügitegevuse püsiva lõpetamise toetamine olema rangelt tingimuslik ja seotud tulemuste saavutamisega. Seetõttu tuleks selle rakendamisel kasutada üksnes rahastamist, mis ei ole seotud kuludega, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted). Selle mehhanismi kohaselt ei tohiks komisjon maksta liikmesriikidele hüvitist püügitegevuse püsiva lõpetamise eest tegelikult kantud kulude alusel, vaid tingimuste täitmise ja tulemuste saavutamise alusel. Selleks peaks komisjon kehtestama delegeeritud õigusaktiga sellised tingimused, mis peaksid olema seotud ÜKP kaitse-eesmärkide saavutamisega. (26) Võttes arvesse probleeme ÜKP kaitse-eesmärkide saavutamisel, peaks olema võimalik EMKFist toetada meetmeid kalavarude majandamiseks ja kalalaevastike haldamiseks , nagu on viidatud Euroopa Parlamendi raportis kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades . Seoses sellega on mõnikord vaja jätkuvalt toetada laevastike kohandamist teatavates laevastiku segmentides ja merepiirkondades. See toetus tuleks kindlalt suunata merekeskkonna bioloogiliste ressursside kaitsele ja säästvale kasutamisele ning selle eesmärk peaks olema saavutada tasakaal püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahel. Seetõttu peaks olema võimalik EMKFist toetada püügitegevuse püsivat lõpetamist laevastiku segmentides, kus püügivõimsus ei ole tasakaalus olemasolevate püügivõimalustega. Selline toetus peaks olema vahendiks tegevuskavades, milles käsitletakse kindlaksmääratud struktuurse liigse püügivõimsusega laevastiku segmentide kohandamist vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 4 ning mida tuleks rakendada kas kalalaeva lammutamise või kasutusest kõrvaldamise ja muuks tegevuseks ümberseadistamise teel. Kui ümberseadistamine suurendaks harrastuskalapüügi survet mereökosüsteemile, tuleks toetust anda üksnes siis, kui see on kooskõlas ÜKP ja asjakohaste mitmeaastaste kavade eesmärkidega. Selleks et tagada laevastiku struktuurilise kohandamise kooskõla kaitse-eesmärkidega, peaks püügitegevuse püsiva lõpetamise toetamine olema rangelt tingimuslik ja seotud tulemuste saavutamisega. Seetõttu tuleks selle rakendamisel kasutada üksnes rahastamist, mis ei ole seotud kuludega, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted). Selle mehhanismi kohaselt ei tohiks komisjon maksta liikmesriikidele hüvitist püügitegevuse püsiva lõpetamise eest tegelikult kantud kulude alusel, vaid tingimuste täitmise ja tulemuste saavutamise alusel. Selleks peaks komisjon kehtestama delegeeritud õigusaktiga sellised tingimused, mis peaksid olema seotud ÜKP kaitse-eesmärkide saavutamisega.

Motivatsioon

Euroopa Parlamendis vastu võetud Rodusti raportis (A8-0138/2017) tehakse ettepanek lubada avalikust sektorist rahastamist äärepoolseimates piirkondades kalalaevastiku uuendamiseks.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 28

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Väikesemahuline rannapüük toimub kalalaevadega, mille pikkus on alla 12 meetri ja mis ei kasuta veetavaid püügivahendeid. Selles sektoris tegutseb peaaegu 75 % kõigist liidus registreeritud kalalaevadest ja see annab peaaegu poole kalandussektori tööhõivest. Väikesemahulise rannapüügi sektori ettevõtjad on eriti sõltuvad heas seisundis kalavarudest kui oma peamisest sissetulekuallikast. Seetõttu sooduskoheldakse neid EMKFi puhul 100 % abimääraga, eesmärgiga ergutada nende säästvaid kalapüügitavasid. Samuti reserveeritakse toetuse teatavad valdkonnad väikesemahulisele püügile laevastiku segmendis, kus püügivõimsus on tasakaalus olemasolevate kalapüügivõimalustega: nt kasutatud laeva ostmiseks ja laevamootori asendamiseks või moderniseerimiseks . Peale selle lisavad liikmesriigid oma programmi väikesemahulise rannapüügi tegevuskava, mille täitmist jälgitakse näitajate alusel, millele kehtestatakse vahe-eesmärgid ja eesmärgid. Väikesemahuline rannapüük toimub kalalaevadega, mille pikkus on alla 12 meetri ja mis ei kasuta veetavaid püügivahendeid , ning see hõlmab ka karp- ja koorikloomade püüki ja jalgsi kogumist rannapiirkonnas . Selles sektoris tegutseb peaaegu 75 % kõigist liidus registreeritud kalalaevadest ja see annab peaaegu poole kalandussektori tööhõivest. Väikesemahulise rannapüügi sektori ettevõtjad on eriti sõltuvad heas seisundis kalavarudest kui oma peamisest sissetulekuallikast. Seetõttu sooduskoheldakse neid EMKFi puhul 100 % abimääraga, eesmärgiga ergutada nende säästvaid kalapüügitavasid. Samuti reserveeritakse toetuse teatavad valdkonnad väikesemahulisele püügile laevastiku segmendis, kus püügivõimsus on tasakaalus olemasolevate kalapüügivõimalustega: nt kasutatud laeva ostmiseks või uue ehitamiseks, kui ei kaasne püügivõimsuse või püügikoormuse suurenemine . Peale selle lisavad liikmesriigid oma programmi väikesemahulise rannapüügi tegevuskava, mille täitmist jälgitakse näitajate alusel, millele kehtestatakse vahe-eesmärgid ja eesmärgid.

Motivatsioon

EMKFi määruse eesmärk on osaleda kliima soojenemise vastu võitlemist käsitlevas ELi poliitikas (põhjendus 13). Peajõuseadmete ja abimootorite asendamine on vaid üks harva võetavatest meetmetest, mis võimaldab sellele eesmärgile kaasa aidata, eelkõige tänu uute tehnoloogiate kasutamisele, ning seetõttu ei peaks see piirduma väikesemahulise püügiga. Karpide jalgsi kogumist tuleks käsitada väikesemahulise rannapüügina ja uute laevade rahastamine võimaldab Euroopa kalalaevastiku uuendamise kiirendamist.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 29

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (29) Äärepoolseimad piirkonnad, mida on käsitletud komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, peavad toime tulema kaugusest, topograafiast ja kliimast tulenevate konkreetsete probleemidega, nagu on märgitud aluslepingu artiklis 349, ja neil on ka spetsiifilised ressursid säästva sinise majanduse arendamiseks. Seetõttu tuleks iga äärepoolseima piirkonna kohta lisada asjaomaste liikmesriikide programmi säästva sinise majanduse sektorite arengu, sealhulgas kalavarude ja vesiviljeluse säästva kasutamise tegevuskava ning reserveerida nende tegevuskavade elluviimise toetamiseks rahalised vahendid. Samuti peaks olema võimalik EMKFist toetada nende lisakulude hüvitamist, mida äärepoolseimad piirkonnad kannavad oma asukoha ja saarelise asendi tõttu. Sellele toetusele tuleks kehtestada ülempiir protsendina kogueraldisest. Lisaks tuleks äärepoolseimate piirkondade puhul kohaldada kõrgemat abi osatähtsuse määra kui teistsuguste toimingute puhul. (29) Äärepoolseimad piirkonnad, mida on käsitletud komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, peavad toime tulema kaugusest, topograafiast ja kliimast tulenevate konkreetsete probleemidega, nagu on märgitud aluslepingu artiklis 349, ja neil on ka spetsiifilised ressursid säästva sinise majanduse arendamiseks. Seetõttu tuleks iga äärepoolseima piirkonna kohta lisada asjaomaste liikmesriikide programmi säästva sinise majanduse sektorite arengu, sealhulgas kalavarude ja vesiviljeluse säästva kasutamise tegevuskava ning reserveerida nende tegevuskavade elluviimise toetamiseks rahalised vahendid. Samuti peaks olema võimalik EMKFist toetada nende lisakulude hüvitamist, mida äärepoolseimad piirkonnad kannavad oma asukoha ja saarelise asendi tõttu. Sellele toetusele tuleks kehtestada ülempiir protsendina kogueraldisest. Lisaks tuleks ette näha erisätted, mis võimaldaksid asjaomastes piirkondades toetada EMKFist tegevust, mille eesmärk on kaitsta ja taastada merede ja rannikualade ning ökosüsteemide bioloogilist mitmekesisust, investeerida kalalaevastikku ning teha tulusaid investeeringuid vesiviljelusse ja töötlevasse tööstusse. Pidades silmas kalalaevastikku investeerimist, peaks EMKF toetama neile piirkondadele mõeldud erimeetmeid, võttes arvesse nende iseärasusi ja geograafilist asukohta ning tagades jätkusuutliku tasakaalu püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, nagu on viidatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades. Lisaks tuleks äärepoolseimate piirkondade puhul kohaldada kõrgemat abi osatähtsuse määra kui teistsuguste toimingute puhul.

Motivatsioon

Äärepoolseimate piirkondade lisakulude hüvitamiseks eraldatava toetuse protsendimäära suhtes peab ka edaspidi kehtima ülempiir. Seevastu õigustab erimeetmete võtmist struktuurse majandusliku ja sotsiaalse olukorra ebakindlus äärepoolseimates piirkondades, samuti eesmärk soodustada nende piirkondade arengut ja tagada tasakaal ja võrdsed võimalused ELi kõigi piirkondade vahel.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 32

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (32) EMKFist peaks olema võimalik toetada vesiviljeluse, sealhulgas magevee vesiviljeluse edendamist ja kestlikku arengut veeloomade ja -taimede kasvatamiseks toidu ja muu tooraine tootmise nimel. Mõnes liikmesriigis kasutatakse jätkuvalt keerukaid haldusmenetlusi, näiteks alale juurdepääsu piiranguid ja koormavad loamenetlusi, mille tõttu sektoril on keeruline parandada kasvatatud toodete kuvandit ja konkurentsivõimet. Toetus peaks olema kooskõlas vesiviljeluse arendamist käsitlevate mitmeaastaste riiklike strateegiakavadega, mis on koostatud määruse (EL) nr 1380/2013 alusel. Eelkõige peaks olema toetuskõlblik keskkonnaalase jätkusuutlikkuse, tulusate investeeringute, innovatsiooni, kutseoskuste omandamise, töötingimuste parandamise ning oluliste maa ja loodusvarade majandamise teenuste osutamise kompensatsioonimeetmete toetamine. Toetuskõlblikud peaksid olema ka rahvatervise meetmed, vesiviljeluse varude kindlustamise kavad ning loomatervise ja loomade heaolu valdkonna meetmed. Tulusate investeeringute puhul tuleks toetust anda siiski vaid rahastamisvahendite ja InvestEU kaudu, mis pakuvad turgudel suuremat võimendust ja on seetõttu sektori rahastamisprobleemide lahendamisel toetustest asjakohasemad. (32) EMKFist peaks olema võimalik toetada vesiviljeluse, sealhulgas magevee vesiviljeluse edendamist ja kestlikku arengut veeloomade ja -taimede kasvatamiseks toidu ja muu tooraine tootmise nimel. Mõnes liikmesriigis kasutatakse jätkuvalt keerukaid haldusmenetlusi, näiteks alale juurdepääsu piiranguid ja koormavad loamenetlusi, mille tõttu sektoril on keeruline parandada kasvatatud toodete kuvandit ja konkurentsivõimet. Toetus peaks olema kooskõlas vesiviljeluse arendamist käsitlevate mitmeaastaste riiklike strateegiakavadega, mis on koostatud määruse (EL) nr 1380/2013 alusel. Eelkõige peaks olema toetuskõlblik keskkonnaalase jätkusuutlikkuse, tulusate investeeringute, innovatsiooni, kutseoskuste omandamise, töötingimuste parandamise ning oluliste maa ja loodusvarade majandamise teenuste osutamise kompensatsioonimeetmete toetamine. Toetuskõlblikud peaksid olema ka rahvatervise meetmed, vesiviljeluse varude kindlustamise kavad ning loomatervise ja loomade heaolu valdkonna meetmed. Tulusate investeeringute puhul , välja arvatud äärepoolseimates piirkondades asuvad investeeringud, tuleks toetust anda siiski vaid rahastamisvahendite ja InvestEU kaudu, mis pakuvad turgudel suuremat võimendust ja on seetõttu sektori rahastamisprobleemide lahendamisel toetustest asjakohasemad.

Motivatsioon

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 349 võimaldatakse võtta äärepoolseimate piirkondade jaoks vastu erimeetmed. Kuna äärepoolseimates piirkondades asuvate ettevõtete tulemuslikkus on ebakindel, on oluline, et kõik ettevõtete toetamise vormid jääksid lubatavaks, seades eesmärgiks soodustada tootlikke investeeringuid nendesse piirkondadesse.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 34

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (34) Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kättesaadavuse ja kvaliteedi tagamisel on oma osa töötleval tööstusel. EMKFist peaks olema võimalik toetada sellesse tööstusharusse tehtavaid sihtotstarbelisi investeeringuid, tingimusel et need aitavad saavutada põllumajandustoodete ühise turukorralduse eesmärke. Sellist toetust tuleks anda üksnes rahastamisvahendite ja InvestEU, mitte toetuste kaudu. (34) Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kättesaadavuse ja kvaliteedi tagamisel on oma osa töötleval tööstusel. EMKFist peaks olema võimalik toetada sellesse tööstusharusse tehtavaid sihtotstarbelisi investeeringuid, tingimusel et need aitavad saavutada põllumajandustoodete ühise turukorralduse eesmärke. Välja arvatud äärepoolseimates piirkondades asuvate investeeringute puhul, tuleks sellist toetust anda üksnes rahastamisvahendite ja InvestEU, mitte toetuste kaudu.

Motivatsioon

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 349 võimaldatakse võtta äärepoolseimate piirkondade jaoks vastu erimeetmed. Kuna äärepoolseimates piirkondades asuvate ettevõtete tulemuslikkus on ebakindel, on oluline, et kõik ettevõtete toetamise vormid jääksid lubatavaks, seades eesmärgiks soodustada tootlikke investeeringuid nendesse piirkondadesse.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2 …. 2. … (16) „keskkonnajuhtum“ – looduslik või inimtegevusest põhjustatud juhuslik nähtus, mis põhjustab keskkonnaseisundi halvenemist; (17) „vesiviljelusettevõtja“ – mis tahes isik, kes tegeleb liikmesriigi tunnustatud kutselise vesiviljelusega vesiviljeluslaeva pardal või kes teostab viljelusega seotud kutsetegevust laeva kasutamata; (18) „rannikulähedane rannapüük“ – alla 24 tunnise püügireisiga kutseline kalapüük territoriaalvetes kalalaevadega, mille üldpikkus on alla 24 meetri.

Motivatsioon

Keskkonnajuhtumi mõiste, mida kasutatakse artikli 18 lõike 1 punktis d ei ole määratletud. See mõiste peaks olema aga määratletud, et seda ei hakataks tõlgendama või komisjonile selle kohta arvukaid selgitustaotlusi esitama.

Artiklisse 3 on vaja lisada mõiste „vesiviljelusettevõtja“, et määratleda nende tegevusvaldkond. Samuti on vaja lisada mõiste „rannikulähedane rannapüük“, mis on põhitegevus Vahemere piirkonnas, kus tehakse ühepäevaseid püügireise.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Prioriteedid Prioriteedid EMKFiga aidatakse kaasa ÜKP ja merenduspoliitika elluviimisele. Sellega täidetakse järgmisi prioriteete: EMKFiga aidatakse kaasa ÜKP ja merenduspoliitika elluviimisele. Sellega täidetakse järgmisi prioriteete: (1) säästva kalapüügi ja mere bioloogiliste ressursside kaitsmise edendamine; (1) säästva kalapüügi ja mere bioloogiliste ressursside kaitsmise edendamine; (2) liidu toiduga kindlustatuse parandamine konkurentsivõimelise ja säästva vesiviljeluse ja turgude kaudu; (2) liidu toiduga kindlustatuse parandamine konkurentsivõimelise ja säästva vesiviljeluse ja turgude kaudu; (3) säästva sinise majanduse kasvu võimaldamine ja jõukate rannikukogukondade soodustamine; (3) säästva sinise majanduse kasvu võimaldamine ja jõukate rannikukogukondade soodustamine; (4) rahvusvahelise ookeanide majandamise tugevdamine ning ohutute, turvaliste, puhaste ja säästvalt majandatud merede ja ookeanide tagamine. (4) rahvusvahelise ookeanide majandamise tugevdamine ning ohutute, turvaliste, puhaste ja säästvalt majandatud merede ja ookeanide tagamine. EMKFist antava toetusega aidatakse saavutada liidu keskkonna- ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärke. EMKFist antavat panust seiratakse vastavalt IV lisas sätestatud metoodikale. EMKFist antava toetusega aidatakse saavutada liidu keskkonna- ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärke. See hõlmab ka toetust projektidele, mille eesmärk on parandada noorkalade kasvuvõimalusi kooskõlas veepoliitika raamdirektiiviga 2000/60/EÜ. EMKFist antavat panust seiratakse vastavalt IV lisas sätestatud metoodikale.

Motivatsioon

Fondi eesmärgiks peaks jääma keskkonnasäästlikuks muutmine vastavalt kestlikkuse põhimõtetele, mis hõlmab ka kudemispaikadeks ja noorkalade elualadeks olevate vooluveekogude parandamist.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 3. Lisaks määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artiklis 17 nimetatud osadele peab programm sisaldama järgmist: 3. Lisaks määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artiklis 17 nimetatud osadele peab programm sisaldama järgmist: a) olukorra analüüs, tuues välja tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud, ning programmiga hõlmatud geograafilisel alal, sealhulgas vajaduse korral merebasseinides käsitlemist vajavate vajaduste kindlaksmääramine; a) olukorra analüüs, tuues välja tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud, ning programmiga hõlmatud geograafilisel alal, sealhulgas vajaduse korral merebasseinides käsitlemist vajavate vajaduste kindlaksmääramine; b) artiklis 15 osutatud väikesemahulise rannapüügi tegevuskava; b) artiklis 15 osutatud väikesemahulise rannapüügi tegevuskava; c) vajaduse korral artiklis 4 osutatud äärepoolseimate piirkondade tegevuskavad. c) vajaduse korral artiklis 4 osutatud äärepoolseimate piirkondade tegevuskavad; d) vajaduse korral kalandus- ja merendusasjade eest vastutavate piirkondlike ametiasutuste tegevuskava või piirkondlik rakenduskava. … … 6. Komisjon hindab programmi vastavalt määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artiklile 18. Komisjon võtab oma hinnangus arvesse eelkõige järgmist: 6. Komisjon hindab programmi vastavalt määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artiklile 18. Komisjon võtab oma hinnangus arvesse eelkõige järgmist: a) programmi poolt artiklis 4 osutatud prioriteetidesse antava panuse maksimeerimine; a) programmi poolt artiklis 4 osutatud prioriteetidesse antava panuse maksimeerimine; b) tasakaal laevastike püügivõimsuse ja neile määratud püügivõimaluste vahel, mille kohta liikmesriigid annavad iga-aastaselt aru vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 2; b) tasakaal laevastike püügivõimsuse ja neile määratud püügivõimaluste vahel, mille kohta liikmesriigid annavad iga-aastaselt aru vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 2; c) vajaduse korral määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 9 ja 10 kohaselt vastu võetud mitmeaastased majandamiskavad, nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 kohaselt vastu võetud majandamiskavad ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitused, kui need on liidu suhtes kohaldatavad; c) vajaduse korral määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 9 ja 10 kohaselt vastu võetud mitmeaastased majandamiskavad, nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 kohaselt vastu võetud majandamiskavad ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitused, kui need on liidu suhtes kohaldatavad; d) määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustuse rakendamine; d) määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustuse rakendamine; e) värskeimad tõendid säästva sinise majanduse, eelkõige kalandus- ja vesiviljelussektori sotsiaal-majanduslike tulemuste kohta ; e) programmi eeldatav sotsiaal-majanduslik panus säästva sinise majanduse, eelkõige kalandus- ja vesiviljelussektoris ; f) vajaduse korral lõikes 5 osutatud analüüsid; f) vajaduse korral lõikes 5 osutatud analüüsid; g) kava panus mereökosüsteemide kaitsesse ja taastamisse, sellal kui Natura 2000 aladega seotud toetus on kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 lõike 4 kohaselt kehtestatud prioriteetsete tegevusraamistikega; g) kava panus mereökosüsteemide kaitsesse ja taastamisse, sellal kui Natura 2000 aladega seotud toetus on kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 lõike 4 kohaselt kehtestatud prioriteetsete tegevusraamistikega; h) programmi panus mereprügi vähendamisse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile xx/xx (millega kehtestatakse Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses); h) programmi panus mereprügi vähendamisse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile xx/xx (millega kehtestatakse Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses); i) programmi panus kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse. i) programmi panus kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse.

Motivatsioon

3 (d) Kui liikmesriikidel lubatakse soovi korral töötada välja piirkondlikud rakenduskavad kõnealuses valdkonnas pädevate piirkondade riikliku programmitöö raames, võimaldab see EMKFi eelarve raames teha arukamaid kulutusi ja koostada spetsialiseerumise piirkondlikke strateegiaid.

6 (e) Riiklike programmide hindamisel peab komisjon lisaks andmete arvestamisele hindama ka kavandatud meetmete sotsiaal-majanduslikku kasu.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 12

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek EMKFist toetuse saaja esitatud taotlus ei ole lõike 4 kohaselt kindlaks määratud ajavahemikuks vastuvõetav, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomane toetusesaaja: EMKFist toetuse saaja esitatud taotlus ei ole lõike 4 kohaselt kindlaks määratud ajavahemikuks vastuvõetav, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomane toetusesaaja: a) on nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud muu õigusakti kohaselt pannud toime tõsise õigusrikkumise; a) on nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 või nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 kohaselt pannud toime tõsise õigusrikkumise; b) on olnud seotud selliste laevade käitamise, haldamise või omamisega, mis on kantud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 40 lõikes 3 sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu nimekirja, või selliste riikide lipu all sõitvate laevade käitamise, haldamise või omamisega, mis on määratud koostööd mittetegevate kolmandate riikide hulka, nagu on sätestatud sama määruse artiklis 33, või b) on olnud seotud selliste laevade käitamise, haldamise või omamisega, mis on kantud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 40 lõikes 3 sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu nimekirja, või selliste riikide lipu all sõitvate laevade käitamise, haldamise või omamisega, mis on määratud koostööd mittetegevate kolmandate riikide hulka, nagu on sätestatud sama määruse artiklis 33, või c) on toime pannud mõne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/99/EÜ artiklites 3 ja 4 sätestatud keskkonnaalase õigusrikkumise , kui toetusetaotlus esitatakse artikli 23 alusel . c) on toime pannud mõne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/99/EÜ artiklites 3 ja 4 sätestatud keskkonnaalase õigusrikkumise.

Motivatsioon

a) Määrustes (EÜ) nr 1005/2008 ja (EÜ) nr 1224/2009 on esitatud tõsiste õigusrikkumiste täielik loetelu. Selle loetelu pikendamine on tarbetu.

c) EMKFi võib kasutada vesiviljeluse, kalanduse ja sinise majanduse rahastamiseks. Ükski toetusesaaja ei tohiks EMKFist toetust saada, kui ta on tõsiselt rikkunud ühenduse keskkonnakaitseõiguse sätteid. Vesiviljelus ei saa olla ainus tegevus, mille kohta see reegel kehtib.

Muudatusettepanek 13

Artikkel 13

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Järgmised toimingud ei ole EMKFist toetuse saamiseks kõlblikud: Järgmised toimingud ei ole EMKFist toetuse saamiseks kõlblikud: a) toimingud, millega suurendatakse kalalaeva püügivõimsust või toetatakse selliste seadmete soetamist, mis suurendavad laeva võimekust leida kala; a) toimingud, millega suurendatakse kalalaeva püügivõimsust või toetatakse selliste seadmete soetamist, mis suurendavad laeva võimekust leida kala; b) kalalaevade ehitamine ja soetamine või kalalaevade import, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti; b) kalalaevade ehitamine ja soetamine või kalalaevade import, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti; c) kalalaevade üleandmine või ümberregistreerimine kolmandatele riikidele, sealhulgas ühisettevõtete loomise abil kõnealuste riikide partneritega; c) kalalaevade üleandmine või ümberregistreerimine kolmandatele riikidele, sealhulgas ühisettevõtete loomise abil kõnealuste riikide partneritega; d) püügitegevuse ajutine peatamine või püsiv lõpetamine, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti; d) püügitegevuse ajutine peatamine või püsiv lõpetamine, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti; e) uurimuslik kalapüük; e) uurimuslik kalapüük; f) ettevõtte omandi üleminek; f) ettevõtte omandi üleminek; g) varude otsene taasasustamine, välja arvatud juhul, kui see on liidu õigusaktis selgesõnaliselt sätestatud kaitsemeetmena või kui tegemist on eksperimentaalse taasasustamisega; g) varude otsene taasasustamine, välja arvatud juhul, kui see on liidu õigusaktis selgesõnaliselt sätestatud kaitsemeetmena või kui tegemist on eksperimentaalse taasasustamisega; h) uute sadamate, uute lossimiskohtade või uute oksjonihoonete ehitamine; h) mujal kui äärepoolseimates piirkondades uute sadamate, uute lossimiskohtade või uute oksjonihoonete ehitamine; i) turusekkumismehhanismid, mille eesmärk on pakkumise vähendamiseks kõrvaldada turult ajutiselt või püsivalt kalapüügi- või vesiviljelustooted, et vältida hinnalangust või hinnatõusu; lisaks ka logistikahelasse kuuluv ladustamine, millel oleks tahtlikult või tahtmatult sama mõju; i) turusekkumismehhanismid, mille eesmärk on pakkumise vähendamiseks kõrvaldada turult ajutiselt või püsivalt kalapüügi- või vesiviljelustooted, et vältida hinnalangust või hinnatõusu; lisaks ka logistikahelasse kuuluv ladustamine, millel oleks tahtlikult või tahtmatult sama mõju; j) kalalaevadesse tehtavad investeeringud, et täita liidu või liikmesriikide õigusaktide kohaseid nõudeid, sealhulgas piirkondlike kalandusorganisatsioonidega seotud liidu kohustustele vastavaid nõudeid; j) kalalaevadesse tehtavad investeeringud, et täita liidu või liikmesriikide õigusaktide kohaseid nõudeid, sealhulgas piirkondlike kalandusorganisatsioonidega seotud liidu kohustustele vastavaid nõudeid; k) investeeringud kalalaevadesse, mis on toetustaotluse esitamise aastale eelneva kahe kalendriaasta jooksul tegelenud merel kalapüügiga vähemalt 60 päeva aastas; k) investeeringud kalalaevadesse, mis on toetustaotluse esitamise aastale eelneva kahe kalendriaasta jooksul tegelenud merel kalapüügiga vähemalt 60 päeva aastas; l) laeva pea- või abimootori asendamine või moderniseerimine, kui see suurendab võimsust kilovattides; m) geneetiliselt muundatud organismide tootmine.

Motivatsioon

h) Äärepoolseimates piirkondades on ikka veel suur puudus taristust, mis võimaldaks lossida ja müüa kalandustooteid vastuvõetavates tervishoiu- ja ohutustingimustes.

l) Peajõuseadme või abimootori asendamine ei tohi põhjustada laeva võimsuse ja seega püügikoormuse suurenemist.

m) Kuna merekeskkond on avatud keskkond, tekitab geneetiliselt muundatud organismide tootmine nende leviku riski.

Muudatusettepanek 14

Artikkel 15

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Toetust taotlevate merendus- ja kalandussektoris tegutsejate halduskoormuse vähendamiseks tuleks tegevuskavadesse lisada EMKFi meetmete lihtsustatud ühtne taotlusvorm.

Motivatsioon

Erinevalt kalandusettevõtetest on väikesemahulise püügiga tegelevad kalurid enamasti füüsilised isikud, kellel puudub keerukate taotlusvormide täitmiseks haldussuutlikkus. Lihtsustatud ühtne taotlusvorm parandab oluliselt nende rahastamise saamise võimalusi.

Muudatusettepanek 15

Artikkel 16

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. EMKF võib toetada järgmisi investeeringuid väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavatesse kalalaevadesse, mis kuuluvad laevastiku segmenti, mille kohta on ilmnenud viimasest määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud püügivõimsuse aruandest, et selle segmendi püügivõimsus on tasakaalus selle jaoks kättesaadavate püügivõimalustega: 1. EMKF võib toetada järgmisi investeeringuid väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavatesse kalalaevadesse, mis kuuluvad laevastiku segmenti, mille kohta on ilmnenud viimasest määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud püügivõimsuse aruandest, et selle segmendi püügivõimsus on tasakaalus selle jaoks kättesaadavate püügivõimalustega: a) esimese kalalaeva soetamine noore kaluri poolt, kes on taotluse esitamise ajal alla 40 aasta vanune ja töötanud kalurina vähemalt viis aastat või omandanud asjakohase kutsekvalifikatsiooni; a) esimese kalalaeva soetamine kaluri poolt, kes on taotluse esitamise ajaks töötanud kalurina vähemalt viis aastat või omandanud asjakohase kutsekvalifikatsiooni; b) pea- või abimootori asendamine või moderniseerimine. b) pea- või abimootori asendamine või moderniseerimine , kasutades uusi CO2-jalajälge vähendavaid tehnoloogiaid . 2. Lõikes 1 osutatud laevad on seadmestatud kalapüügiks merel ning nende vanus jääb vahemikku 5–30 aastat . 2. Lõikes 1 punktis a osutatud laevad on seadmestatud kalapüügiks merel ning nende vanus jääb alla 20 aasta . 3. Lõike 1 punktis b osutatud toetust võib anda üksnes järgmistel tingimustel: uuel või ajakohastatud mootoril ei ole rohkem võimsust kilovattides kui senisel mootoril; pea- või abimootori asendamisest või ajakohastamisest tulenev püügivõimsus kilovattides on eemaldatud lõplikult liidu kalalaevastiku registrist; liikmesriik on füüsiliselt kontrollinud kalalaeva mootorivõimsust, tagamaks et see ei ületa kalalaevatunnistustes kindlaks määratud võimsust. 3. Lõike 1 punktis b osutatud laevad on seadmestatud kalapüügiks merel ning nende vanus jääb vahemikku 5–30 aastat. 4. Käesoleva artikli alusel ei anta toetust, kui püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnang määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud viimases aruandes laevastiku segmendi kohta, millesse asjaomane laev kuulub, ei ole koostatud kõnealuses määruses osutatud ühistes suunistes sätestatud bioloogiliste, majanduslike ja laeva kasutamise näitajate alusel. 4. Lõike 1 punktis b osutatud toetust võib anda üksnes järgmistel tingimustel: a) uuel või ajakohastatud mootoril ei ole rohkem võimsust kilovattides kui senisel mootoril; b) pea- või abimootori asendamisest või ajakohastamisest tulenev püügivõimsus kilovattides on eemaldatud lõplikult liidu kalalaevastiku registrist; c) liikmesriik on füüsiliselt kontrollinud kalalaeva mootorivõimsust, tagamaks et see ei ületa kalalaevatunnistustes kindlaks määratud võimsust. 5. Käesoleva artikli alusel ei anta toetust, kui püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnang määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud viimases aruandes laevastiku segmendi kohta, millesse asjaomane laev kuulub, ei ole koostatud kõnealuses määruses osutatud ühistes suunistes sätestatud bioloogiliste, majanduslike ja laeva kasutamise näitajate alusel.

Motivatsioon

a) Euroopa on uhke, et on ühiskondlikult kõigile avatud ja mis tahes kutsealadele pääsemisel ei tohi esineda vanuse alusel diskrimineerimist.

2. Uute laevade ostmiseks antav abi peaks võimaldama püügikoormust suurendamata uuendada laevastikku ergonoomilisemate, ohutumate ja kütusesäästlikumate laevadega. Siiski ei tundu olevat asjakohane rahastada vähem kui 5 aasta vanuste laevade mootorite asendamist ega üle 20 aasta vanuste laevade ostu.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 17

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. EMKF võib toetada kalavarude ja kalalaevastike majandamisega seotud tegevust. 1. EMKF võib toetada kalavarude ja kalalaevastike majandamisega seotud tegevust. 2. Kui lõikes 1 osutatud toetust antakse püügitegevuse ajutise peatamise hüvitisena, tuleb järgida järgmisi tingimusi: 2. Kui lõikes 1 osutatud toetust antakse püügitegevuse ajutise peatamise hüvitisena, tuleb järgida järgmisi tingimusi: a) tegevuse peatamine [õige: „püsiv lõpetamine“] on võimaliku vahendina ette nähtud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 4 osutatud tegevuskavas; a) tegevuse peatamine [õige: „püsiv lõpetamine“] on võimaliku vahendina ette nähtud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 4 osutatud tegevuskavas; b) tegevuse peatamiseks [õige: „püsivaks lõpetamiseks“] kalalaev lammutatakse või kõrvaldatakse kasutusest ja seadistatakse ümber muuks tegevuseks kui töönduspüügiks, võttes arvesse ÜKP ja mitmeaastaste kavade eesmärke; b) tegevuse peatamiseks [õige: „püsivaks lõpetamiseks“] kalalaev lammutatakse või kõrvaldatakse kasutusest ja seadistatakse ümber muuks tegevuseks kui töönduspüügiks, võttes arvesse ÜKP ja mitmeaastaste kavade eesmärke; c) kalalaev on registreeritud aktiivse laevana ja see on tegelenud kalapüügiga merel vähemalt 120 päeva aastas toetustaotluse esitamise aastale eelneval kolmel kalendriaastal; c) kalalaev on registreeritud aktiivse laevana ja see on tegelenud kalapüügiga merel kokku vähemalt 180 päeva aastas toetustaotluse esitamise aastale eelneval kahel kalendriaastal;

Motivatsioon

Paljud laevastikud tegelevad hooajalise ühe liigi püügiga ja tegutsevad vähem kui 120 päeva aastas. Peale selle sõltuvad need väga haavatavad laevastikud keskkonnatingimustest. Varud, mida nad kasutavad, on mõnikord eri liiki surve all, mille tõttu kehtestatakse neile püügimahu haldamise meetmeid.

Muudatusettepanek 17

Artikkel 18

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek EMKFi toetust võib anda selleks, et hüvitada püügitegevuse erakorralist peatamist, mille põhjuseks on: EMKFi toetust võib anda selleks, et hüvitada püügitegevuse erakorralist peatamist, mille põhjuseks on: a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 7 lõike 1 punktides a, b, c ja j osutatud kaitsemeetmed või piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud samaväärsed kaitsemeetmed, kui neid kohaldatakse liidu suhtes; a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 7 lõike 1 punktides a, b, c ja j osutatud kaitsemeetmed või piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud samaväärsed kaitsemeetmed, kui neid kohaldatakse liidu suhtes; b) komisjoni meetmed mere bioloogilistele ressurssidele avalduva tõsise ohu korral vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12; b) komisjoni meetmed mere bioloogilistele ressurssidele avalduva tõsise ohu korral vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12; c) säästva kalapüügi partnerluslepingu või selle protokolli kohaldamise katkemine vääramatu jõu tõttu või c) säästva kalapüügi partnerluslepingu või selle protokolli kohaldamise katkemine vääramatu jõu tõttu või d) asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetused või keskkonnajuhtumid. d) asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetused või keskkonnajuhtumid. 2. Lõikes 1 osutatud toetust võib anda üksnes siis, kui: 2. Lõikes 1 osutatud toetust võib anda üksnes siis, kui: a) asjaomase laeva töönduslik püügitegevus peatatakse vähemalt 90 järjestikuseks päevaks ning a) asjaomase laeva töönduslik püügitegevus peatatakse vähemalt 45 järjestikuseks päevaks ning b) peatamisest tulenev majanduslik kahju on üle 30 % asjaomase ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme kalendriaasta keskmise käibe alusel. 3. Lõikes 1 osutatud toetust võib anda ainult: a) selliste kalalaevade omanikele, mis on registreeritud aktiivse laevana ja mis on tegelenud kalapüügiga merel vähemalt 120 päeva aastas toetustaotluse esitamise aastale eelneval kolmel kalendriaastal, või b) kaluritele, kes on töötanud püügitegevuse erakorralise peatamisega seotud liidu kalalaeva pardal vähemalt 120 päeva aastas toetustaotluse esitamise aastale eelneval kolmel kalendriaastal. Käesolevas lõikes olevat viidet merel oldud päevade arvule ei kohaldata angerjapüügile. 3 . Lõikes 1 osutatud toetust võib anda kõige rohkem kuueks kuuks laeva kohta ajavahemikul 2021–2027. 4 . Lõikes 1 osutatud toetust võib anda kõige rohkem kuueks kuuks laeva kohta ajavahemikul 2021–2027. 4. Kogu asjaomaste kalalaevade või kalurite püügitegevus peatatakse reaalselt püügitegevuse ajutise peatamise ajavahemikul. Pädev asutus veendub, et asjaomane kalalaev on püügitegevuse erakorralise peatamise ajavahemikul kogu püügitegevuse peatanud ja et välditakse laeva kasutamisest tulenevat mis tahes ülemäärast hüvitamist. 5 . Kogu asjaomaste kalalaevade või kalurite püügitegevus peatatakse reaalselt püügitegevuse ajutise peatamise ajavahemikul. Pädev asutus veendub, et asjaomane kalalaev on püügitegevuse erakorralise peatamise ajavahemikul kogu püügitegevuse peatanud ja et välditakse laeva kasutamisest tulenevat mis tahes ülemäärast hüvitamist.

Motivatsioon

Kõnealuse määruse ettepaneku eesmärk on pikendada püügitegevuse erakorralist peatamist ja kohaldada seda karp- ja koorikloomade püügile EMKFi praeguse programmitöö perioodil. Me ei nõustu 90 järjestikuse päevase tegevuse peatamise nõudega, arvestades et juba 45 kalendripäeva on piisavad, et moodustada 20 % laeva püügitegevusest. Samuti ei nõustu me lõike 2 punktiga b ja teeme ettepaneku see välja jätta, sest selles puudub otsene põhjendus, et saamata jäänud tulu on seotud tegevuse puudumisega.

Muudatusettepanek 18

Artikkel 23

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Vesiviljelus Vesiviljelus 1. EMKF võib toetada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 34 lõikes 1 sätestatud säästva vesiviljeluse edendamist. Samuti võib see toetada loomade tervist ja heaolu vesiviljeluses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/429[32] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 652/2014[33]. 1. EMKF võib toetada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 34 lõikes 1 sätestatud säästva vesiviljeluse edendamist. Samuti võib see toetada loomade tervist ja heaolu vesiviljeluses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/429[32] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 652/2014[33]. 2. Lõikes 1 osutatud toetus peab olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 34 lõikes 2 osutatud vesiviljeluse arendamist käsitleva mitmeaastase riikliku strateegiakavaga. 2. Lõikes 1 osutatud toetus peab olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 34 lõikes 2 osutatud vesiviljeluse arendamist käsitleva mitmeaastase riikliku strateegiakavaga. 3. Käesoleva artikli kohaseid tulusaid vesiviljelusinvesteeringuid võib toetada üksnes määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artikliga 52 ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ja InvestEU kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 10. 3. Käesoleva artikli kohaseid tulusaid vesiviljelusinvesteeringuid võib toetada üksnes määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artikliga 52 ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ja InvestEU kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 10. 4. Erandina lõikest 3 on äärepoolseimates piirkondades lubatavad kõik määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artikliga 47 ette nähtud toetusvormid.

Motivatsioon

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 349 võimaldatakse võtta äärepoolseimate piirkondade jaoks vastu erimeetmed. Kuna äärepoolseimates piirkondades asuvate ettevõtete tulemuslikkus on ebakindel, on oluline, et kõik ettevõtete toetamise vormid jääksid lubatavaks, seades eesmärgiks soodustada tootlikke investeeringuid nendesse piirkondadesse.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 25

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemine Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemine 1. EMKF võib toetada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemisse tehtavaid investeeringuid. Sellise toetusega aidatakse saavutada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse eesmärke, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 35 ja täiendavalt täpsustatud määruses (EL) nr 1379/2013. 1. EMKF võib toetada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemisse tehtavaid investeeringuid. Sellise toetusega aidatakse saavutada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse eesmärke, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 35 ja täiendavalt täpsustatud määruses (EL) nr 1379/2013. 2. Käesoleva artikli kohast toetust antakse üksnes määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artikliga 52 ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ja InvestEU kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 10. 2. Käesoleva artikli kohast toetust antakse üksnes määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artikliga 52 ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ja InvestEU kaudu vastavalt kõnealuse määruse artiklile 10. 3. Erandina lõikest 2 on äärepoolseimates piirkondades lubatavad kõik määruse (EL) nr xx/xx (määrus, millega kehtestatakse ühissätted) artikliga 47 ette nähtud toetusvormid.

Motivatsioon

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 349 võimaldatakse võtta äärepoolseimate piirkondade jaoks vastu erimeetmed. Kuna äärepoolseimates piirkondades asuvate ettevõtete tulemuslikkus on ebakindel, on oluline, et kõik ettevõtete toetamise vormid jääksid lubatavaks, seades eesmärgiks soodustada tootlikke investeeringuid nendesse piirkondadesse.

Muudatusettepanek 20

Artikkel 31

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Kaasrahastamise määrade kehtestamine Kaasrahastamise määrade kehtestamine EMKFi maksimaalne kaasrahastamise määr toetusvaldkonna kohta on esitatud II lisas. 1. EMKFi maksimaalne kaasrahastamise määr toetusvaldkonna kohta on esitatud II lisas. 2. Juhul kui tegevus toimub äärepoolseimates piirkondades, suurendatakse II lisas esitatud maksimaalset kaasrahastamise määra 10 protsendipunkti võrra, ületamata seejuures 100 % määra.

Motivatsioon

Muudatus tuleneb struktuurse majandusliku ja sotsiaalse olukorra ebakindlusest äärepoolseimates piirkondades, samuti eesmärgist soodustada nende piirkondade arengut ja tagada tasakaal ja võrdsed võimalused ELi kõigi piirkondade vahel.

Muudatusettepanek 21

Artikkel 32a

Merenduspoliitika ja säästva sinise majanduse arendamine

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek EMKF toetab integreeritud merenduspoliitika rakendamist ja sinise majanduse kasvu, arendades uuenduslike projektide rahastamiseks piirkondlikke platvorme.

Motivatsioon

Sinise majanduse arendamisel on osutunud tõhusaks ressursside koondamine piirkondlikul tasandil. Rahaliste vahendite piirkondadele jaotamine võimaldab piirkondlikele probleemidele tõhusalt reageerida.

Muudatusettepanek 22

Artikkel 55

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Selleks et hõlbustada üleminekut määrusega (EL) nr 508/2014 kehtestatud toetuskavalt käesoleva määrusega kehtestatud kavale, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 52 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille alusel võib komisjoni poolt määruse (EL) nr 508/2014 kohaselt heaks kiidetud toetuse integreerida käesoleva määruse alusel antud toetusega. 1. Selleks et hõlbustada üleminekut määrusega (EL) nr 508/2014 kehtestatud toetuskavalt käesoleva määrusega kehtestatud kavale, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 52 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse tingimusi, mille alusel võib komisjoni poolt määruse (EL) nr 508/2014 kohaselt heaks kiidetud toetuse integreerida käesoleva määruse alusel antud toetusega. 2. Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste meetmete jätkumist või muutmist kuni nende meetmete lõpetamiseni ning määrust (EL) nr 508/2014 kohaldatakse nende meetmete suhtes kuni nende lõpetamiseni. 2. Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste meetmete jätkumist või muutmist kuni nende meetmete lõpetamiseni ning määrust (EL) nr 508/2014 kohaldatakse nende meetmete suhtes kuni nende lõpetamiseni. Tuleb tagada katkestuseta üleminek äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud hüvituskavadelt, mida kohaldatakse aastatel 2014–2020, aastatel 2021–2027 kohaldatavatele hüvituskavadele. 3. Määruse (EÜ) nr 508/2014 alusel esitatud taotlused jäävad kehtima. 3. Määruse (EÜ) nr 508/2014 alusel esitatud taotlused jäävad kehtima.

Motivatsioon

Aastatel 2007–2013 kohaldatud ning jooksval perioodil kohaldatavates hüvituskavades üleminekusätteid ette ei nähtud. Seetõttu kanti 2014.–2015. aastal eraldatud toetus üle alles 2016.–2017. aastal, millega seati ohtu paljude ettevõtjate tegevuse järjepidevus. Soovitav oleks sellise olukorra kordumist vältida.

Muudatusettepanek 23

I lisa, asendada 3. näitaja

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Natura 2000 alade ja merestrateegia raamdirektiivi kohaste muude, kaitse-, hooldus- ja taastusmeetmetega hõlmatud merekaitsealade pindala (ha) Merestrateegia raamdirektiivi kohase merekeskkonna tegevuskava raames määratud keskkonnaeesmärkide saavutamise tase või Natura 2000 alade ja merestrateegia raamdirektiivi kohaste muude, kaitse-, hooldus- ja taastusmeetmetega hõlmatud merekaitsealade pindala (ha) … …

Motivatsioon

Eesmärkide ja kriteeriumide lihtsustamiseks ning nende kooskõlastamiseks tuleb võtta vastu komisjoni esimene ettepanek.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1. peab kiiduväärseks Euroopa fondi loomist, et toetada kalandust, vesiviljelust, merekeskkonna kaitset ja sinist majandust mere- ja rannikupiirkondades, pidades eriti silmas rahvusvahelise ookeanide majandamise tugevdamist;

2. tunnustab lihtsustamiseks tehtavaid jõupingutusi ja eelkõige Euroopa tasandil eelnevalt kindlaks määratud meetmete lõppemist, mis annab liikmesriikidele võimaluse lisada rakenduskavadesse meetmeid, mida nad soovivad võtta ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamiseks;

3. tunnistab Euroopa eri fondide ühise rahastamisraamistiku loomise kasulikkust, tehes ettepaneku võtta vastu määrus, millega nähakse ette seitsme ühiselt hallatava fondi, sealhulgas EMKFi ühissätted;

4. tuletab meelde, et meredes peitub Euroopa elujõud. Euroopa merealad ja rannikud on selle heaolu ja jõukuse jaoks üliolulised; need on kaubateed, kliimakujundajad, toidu-, energia- ja loodusvarade allikad ( 1 )

5. on seisukohal, et lisaks kalanduse ja vesiviljeluse rahastamisele oleks tärkava sinise majanduse, mereseire ja paljude merekeskkonna kaitse projektide rahastamise vajaduse tõttu tulnud EMKFi üldeelarvet suurendada või täiendada teistest fondidest sel määral, et saavutada 2020. aastale järgnevas mitmeaastases finantsraamistikus miinimumtase 1 %, lisades praegu kalandusele ja vesiviljelusele eraldatud 0,53 % suurusele eraldisele veel 0,47 % integreeritud merenduspoliitika jaoks. Kui eelmise määruse kohaselt eraldati kalanduse ja vesiviljeluse toetamiseks 4,4 miljardit eurot, on EMKFist ajavahemikul 2021–2024 kättesaadav eelarve kõigi meetmete peale kokku, välja arvatud toetus äärepoolseimatele piirkondadele, kalanduskontroll ja andmete kogumine, 4,2 miljardit eurot, sealhulgas kalandus, vesiviljelus, toetus sinisele majandusele, mereseire ja koostöö rannikuvalveülesannete täitmisel;

6. peab kahetsusväärseks selle eelarve muutunud jaotamist eelarve jagatud täitmise ning kaudse või otsese täitmise vahel viimase kasuks. Jagatud täitmiseks eraldatud eelarve tõepoolest väheneb, samal ajal kui kaudseks või otseseks täitmiseks eraldatud eelarve on järsult suurenenud. Ajavahemikul 2014–2021 moodustas jagatud täitmiseks eraldatud eelarve 90 % üldeelarvest. Praegu on jagatud täitmiseks eraldatud eelarve osakaal vaid 86 % üldeelarvest, samal ajal kui kaudselt või otseselt täidetava eelarve osa kogueelarvest on kasvanud 10 %-lt 13 %-le;

7. avaldab heameelt selle üle, et uues määruses on kaotatud eelarve eelnevalt kindlaksmääratud meetmerühmadele jaotamise piirangud, ja seega ka riikidele antud suurema vabaduse üle jaotada eelarve meetmetele, mis toovad nende piirkonnale tõelist kasu;

8. kiidab heaks lihtsustatud kuluvõimaluste suurema kasutamise, st kindlasummalise hüvitamise, ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja ühekordsed maksed, mis lihtsustavad toetusesaajate halduskoormust;

9. kiidab heaks fondi piirkondliku suunitluse suurendamise merealade strateegiate abil, et pakkuda Euroopa piirkondade erinevatele oludele ja probleemidele kohandatud lahendusi;

10. on seisukohal, et kui liikmesriigid seda soovivad, tuleb neil lubada töötada riikliku programmitöö raames välja piirkondlikke rakenduskavu, eriti merendusvaldkonnas pädevate piirkondade jaoks. Selline programmide struktuur innustab koostama piirkondlikke strateegiaid ja aitab paremini jaotada EMKFi vahendeid kohalike probleemide lahendamiseks;

11. tuletab meelde, et ühise kalanduspoliitika üks eesmärk on saada ka ökosüsteemset, majanduslikku, sotsiaalset ja tööhõivealast kasu, ( 2 ) ning leiab seepärast, et kalandus- ja vesiviljeluskogukondadega seotud meetmeid, eelkõige ohutuse ja ergonoomika parandamine laevade pardal, kalandus- ja vesiviljelusametite edendamine ja koolitus, tuleks käesolevas määruses paremini arvesse võtta, tehes ettepanekuid konkreetsete toetusmäärade ja erinäitajate kohta;

12. soovib, et komisjon hindaks programme, võttes arvesse riikide kavandatud meetmete sotsiaalset panust;

13. toetab komisjoni ettepanekut nõuda iga äärepoolseima piirkonna jaoks tegevuskava koostamist. Selline tegevuskava võimaldab paremini kasutada toetusi, mis ei ole seni võimaldanud lahendada nende piirkondade ees seisvaid raskusi. Tervikliku kava rakendamine, sealhulgas eelkõige investeeringutoetused, koolituse toetamine, lihtsasti kasutatavate rahastamisvahendite (mikrokrediidi tüüpi) loomine, kättesaadavate vahendite kohta teadmiste jagamise kampaaniad ja kontrolli tugevdamine, peaks võimaldama nendes piirkondades kalanduse, vesiviljeluse ja sinise majanduse märkimisväärset arengut;

14. leiab, et ka kalandussektor peab ka aitama kaasa võitlusele kliima soojenemise ja saastuse vastu. Seega peab EMKF suutma toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, et suurendada energiatõhusust ja vähendada CO 2 -heidet;

15. toetab võimalust rahastada kalalaevade mootorite asendamist, eelkõige selliste uute tehnikate kasutuselevõtmiseks nagu elektrimootor, hübriidmootor, kütusena vesiniku või gaasi kasutamine või mis tahes muu süsteem, mis aitab vähendada laevade CO 2 -jalajälge, olenemata nende suurusest;

16. teeb ettepaneku, et oleks võimalik toetada uute laevade ostmist, et kiirendada vananeva kalalaevastiku uuendamist. See meede muudaks kutseala atraktiivsemaks, asendades vanad alused ergonoomilisemate, vähem saastavate ja ohutumate laevadega, püügikoormust seejuures suurendamata;

17. kinnitab tugevat toetust vesiviljelusele, mis võimaldab vähendada survet elusloodusele, pakkuda Euroopa tarbijatele tervislikke tooteid ja vähendada ELi sõltuvust mereandide impordist;

18. kiidab heaks toetuse töötlemisettevõtetele, et suurendada esmatootmise lisaväärtust ja arendada kvaliteetseid töökohti rannikualade kogukondades;

19. peab loomulikuks pakkuda töötlemis- ja vesiviljelusettevõtetele tootlike investeeringute toetust, kasutades selleks paindlikke, lihtsaid ja kõige väiksematele ettevõtjatele kättesaadavaid rahastamisvahendeid;

20. nõuab vesiviljeluse arendamisel rangemaid keskkonnastandardeid, kalakasvatuse paremat tundmaõppimist ja ulatuslikumat keskkonnamõju hindamist. Eelkõige ei tohiks toetust anda ettevõtjatele, kelle tegevus muudab oluliselt mõne kaitseala merekeskkonda. Lisaks sellele ei tohiks looduslikku keskkonda levimise ohu tõttu olla võimalik toetada geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist;

21. leiab, et vesiviljelus peab jääma ohutu kalavalgu netotootjaks, andma lisaväärtust ning edendama majandust ja tööhõivet, olema kooskõlas merendus- ja kalandustegevustega ning kasutama oma arengus vastutustundlikult teisi loodusvarasid. Siiski ei tohi vesiviljelusega põhjustada kasvatatud kala toitmiseks kasutatavate varude ülepüüki, mis kahjustaks toiduahelat ning ohustaks bioloogilist mitmekesisust;

22. võtab teadmiseks, et kaotatakse ladustamistoetused, mis võimaldavad teatavatel juhtudel lahendada konkreetseid vahejuhtumeid mereandide tarnete haldamisel;

23. on seisukohal, et kõik äärepoolseimad piirkonnad on keerulisemas olukorras kui ülejäänud Euroopa. See eeldab toetuste andmist uute laevade ostmiseks või sadamataristu ja oksjonihoonete ehitamiseks. Nendele piirkondadele uute laevade omandamiseks antav toetus aitaks suunata püügikoormuse eemale ülepüügi all kannatavatest rannikupiirkondadest, mida mõnikord kahjustavad ka reostus ja invasiivsete liikide levik, suunates selle pigem vähekasutatud ja heas seisundis piirkondadesse, eelkõige mandrilavale;

24. toetab kalapüügi alalise lõpetamise eest makstava hüvitise taastamist, mis võimaldab rahastada kõige haavatavamate varude püügikoormuse vähendamist;

25. võtab teadmiseks, et ajastuse tõttu ei esitata kõnealuses määruse eelnõus ettepanekuid Brexitiga kaasnevate meetmete kohta. Läbirääkimiste tulemusest sõltuvalt võivad osutuda vajalikuks spetsiaalsed toetusmeetmed, et abistada selle sündmuse tõttu nõrgestatud kalapüügiettevõtteid, ning neile tuleb seetõttu eraldada erivahendeid, mida ei ole praegu ette nähtud määruse eelnõus, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik ajavahemikuks 2021–2027.

26. kinnitab, et Euroopa Komisjoni ettepanekus järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

Brüssel, 9. oktoober 2018 Euroopa Regioonide Komitee president Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Valge raamat – teatis „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika“.

(2) Ühist kalanduspoliitikat käsitleva määruse (EL) nr 1380/2013 artikkel 2.