Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Soovitus: nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta“

(täiendav arvamus)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Pearaportöör: Judith VORBACH (1)

Juhatuse otsus 28.5.2020 Õiguslik alus kodukorra artikli 32 lõige 1 ja kodukorra rakenduseeskirja artikli 29 punkt A Vastutav sektsioon majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 8.9.2020 Vastuvõtmine täiskogus 29.10.2020 Täiskogu istungjärk nr 555 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 148/9/21

Preambul

Käesolev arvamus on osa kahest jätkuarvamusest koosnevast paketist, millest üks käsitleb soovitust euroala majanduspoliitika kohta (COM(2019) 652 final) ja teine iga-aastast kestliku majanduskasvu strateegiat (COM(2019) 650 final). Eesmärk on ajakohastada ja täiendada komitee varasemaid arvamusi, (2) võttes arvesse hiljutisi arenguid, COVID-19 kriisi mõjusid ja taastumist, samuti praeguse Euroopa poolaasta raames avaldatud erinevaid aruandeid ja soovitusi. Kõnealune pakett on ELi kodanikuühiskonna ulatuslik majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitiline panus Euroopa poolaasta järgmisse tsüklisse, mis avatakse eeldatavasti novembris 2020. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles võtma seda panust arvesse eelseisvas Euroopa poolaasta sügispaketis ja sellega seotud institutsioonidevahelises otsustusprotsessis.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. COVID-19 põhjustatud väline sümmeetriline šokk avaldab euroala majandusele sügavat mõju. Euroopa Komisjoni 2020. aasta kevade majandusprognoosis mainitakse, et „EL on liidu ajaloo sügavaimas majanduslanguses“, ( 3 ) 2020. aasta suve majandusprognoosis ( 4 ) ennustatakse aga „veelgi sügavamat majanduslangust ja laiemaid lõhesid“.

1.2. Ühtse turu lõpuleviimine ning selle kiire taastumise ja täieliku funktsionaalsuse tagamine peaksid jääma tähtsaimateks prioriteetideks. See hõlmab Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõtte jõustamist.

1.3. Prognoosid näitavad, et töötus, vaesus ning sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus suurenevad drastiliselt ning märkimisväärne arv ettevõtteid läheb pankrotti. Pandeemia on andnud hoobi kõigile euroala liikmesriikidele, ent selle majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed on olnud erinevad. Euroopa Liidu kodanikud ja investorid on sügava majanduslanguse kartuses tegutsenud ettevaatlikult ja ootavad usaldusväärsemaid prognoose. Komitee hoiatab ka täiendavate süsteemsete riskide eest, millega käib kaasas raske majandussurutis, näiteks finantssektori ebastabiilsus või kalduvus deflatsiooni poole.

1.4. Komitee nõuab euroala liikmesriikide ja kodanike vahelist solidaarsust, et vähendada sissetulekute ja jõukuse ebavõrdset jaotumist ühiskondades. Prognoositakse, et pandeemial on euroala tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele tõsised tagajärjed; see suurendab töötust, sissetulekute ebavõrdsust, vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Euroala töötuse määr suureneb 2020. aastal prognooside kohaselt 9,6 % ja langeb 2021. aastal vaid natuke, 8,6 %ni, seejuures esineb liikmesriikide, piirkondade ja ka kodanikerühmade vahel taas suuri erinevusi. Samuti on oodata noorte töötuse järsku suurenemist, mille vastu saaks võidelda tõhusa noortegarantii abil. Lisaks käib sissetulekute ja jõukuse ebavõrdsus käsikäes eeldatava eluea ning kvaliteetsele haridusele ja tervishoiuteenustele ligipääsu ebavõrdsusega. ELi tulevases poliitikas tuleb hoolikalt arvesse võtta ka kriisi mõju ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja puuetega inimestele.

1.5. Komitee prognoosib, et pandeemia muudab meie majanduse struktuuri ja et kujundatakse uued ärimudelid. Euroopa on juba ringmajanduse, rohelisele majandusele ülemineku ja kliimamuutuste vastase võitluse vallas esirinnas. Digitaliseerimise kiire ja tõhus läbiviimine kiirendaks nihet aruka rohelise majanduskasvu poole. EL peab selle hoo ära kasutama meie konkurentsieelise suurendamiseks ja tagamiseks, et Euroopa püüab olla esireas ja asub eluliselt tähtsates valdkondades liidripositsioonile: digisektoris, tehisintellekti, tehnoloogia, süsinikdioksiidiheidete vähendamise ja kestliku ringmajanduse vallas. Komitee rõhutab, et aeg tegutseda on nüüd, mitte siis, kui COVID-19 pandeemia on lõppenud.

1.6. Komitee kiidab heaks nõukogu ELi majanduse taastamise kava, mis peab mängima Euroopa majanduse taastamisel võtmerolli ja aitama liikmesriikidel pandeemia vastu võidelda ning tagama majanduse kiire ja kestliku taastumise. Majanduse taastamise kavad peaksid olema seotud Euroopa sotsiaalõiguste samba ja kestliku arengu eesmärkide elluviimisega, tugevdades samal ajal kestlikku ja kaasavat majanduskasvu.

1.7. Komitee usub, et järgmine mitmeaastane finantsraamistik peaks andma vahendid, mis on vajalikud kestliku ja kaasava majanduskasvu tagamiseks ja ELi strateegiliste eesmärkide saavutamiseks. Seepärast märgib komitee, et Euroopa Ülemkogu seab mitmeaastase finantsraamistiku ulatuse Euroopa Parlamendi ja komitee taotletust madalamale. Lisaks kõrvaldati taasterahastust „Next Generation EU“ mitmeaastase finantsraamistiku kärbete kompenseerimiseks mõeldud summad või neid vähendati oluliselt. Komiteele teevad eriti muret innovatsiooni ja teadustöösse, digitaliseerimisse ja õiglase ülemineku fondi tehtavate investeeringute vähendamine ja õigusriigi põhimõtte kriteeriumite kõrvalejätmine.

1.8. Pandeemia on suurendanud survet riikide eelarvetele ja kõikjal üle euroala prognoositakse võlatasemete suurenemist. Samal ajal on võetud kohustusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja digitaliseerimisega toimetulemiseks ning majandusliku ja sotsiaalse taastumise tagamiseks on vaja kvaliteetseid investeeringuid, mis stimuleerivad lisandväärtust ja loovad kvaliteetseid töökohti. Komitee on seisukohal, et kliimakriisi vastu võitlemise, hästi tasustatud töökohtade edendamise ja vaesuse vastu võitlemise nõudluse suurendamine ei ole vajalik pelgalt eesmärkide endi saavutamiseks, vaid ka majanduse taastumise tagamiseks.

1.9. Komitee usub, et vabastusklausli aktiveerimine oli vajalik algatus, ja hoiatab pandeemiaeelsesse olukorda naasmise eest, kuna see võib suruda kõige raskema löögi saanud riikidele peale eelarvepoliitika karmistamise ja minimeerida igasuguse taasterahastust „Next Generation EU“ saadava kasu. Komitee usub seega pigem, et eelarve-eeskirjad ei peaks uuesti jõustuma enne, kui töötuse määr on oluliselt langenud. Komitee kutsub ka üles liikuma jõukusele keskenduva ja solidaarsuspõhise majanduse juhtimise suunas, näiteks tasakaalus eelarve nõude rakendamise teel.

1.10. ELi rahaliste vahendite kasutamise kiire paindlikkuse võimaldamine liikmesriikidele fondide, piirkondade ja poliitikaeesmärkide vaheliste ülekannete lubamise kaudu on vajalik ja kasulik lähenemisviis. Komitee hoiatab siiski, et liikmesriigid peavad oma programmitöö võimekust oluliselt parandama, tagades samal ajal, et kõik kasutusele võetud rahalised vahendid kasutatakse täielikult ja tõhusalt ära, eriti vahetu positiivse mõjuga majanduslangusest ülesaamiseks tehtavate investeeringute ja/või kestlikule, kaasavale, digitaliseeritud, väikese süsinikdioksiidi heitkogusega majandusele üleminekusse tehtud investeeringute osas.

1.11. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi keskmesse on asetatud Euroopa poolaasta. Komitee märgib siiski, et poliitilised organid, näiteks Euroopa Parlament ja mõned riiklikud parlamendid on vähe või ei ole üldse sellesse protsessi kaasatud, mistõttu puudub sellel piisav demokraatlik järelevalve. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli tuleks samuti täiendavalt suurendada.

1.12. Komitee eeldab, et euroala pangad täidavad kriisis šoki leevendaja rolli, võimaldades vajalikku likviidsust ja andes eraisikutele laene. Pangandusliit, sealhulgas Euroopa hoiuste tagamise skeemi rakendamine, tuleks viivitamata lõpule viia. Kapitaliturgude liidu välja arendamine peaks päevakorras tähtsal kohal olema. Komitee rõhutab selles kontekstis finantsturgude tõhusa reguleerimise tähtsust finantssektori stabiilsuse saavutamiseks.

1.13. Turutõrgete korrigeerimiseks või riiklikul tasandil turuarengute toetamiseks on äärmiselt oluline sotsiaalpoliitika rakendamine ELi tasandil ja Euroopa poolaasta kaudu. Komitee rõhutab, et liikmesriikidevahelise ja -sisese suure ebavõrdsuse kõrvaldamine on majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime saavutamise eeltingimus.

1.14. Komitee usub, et kui EL soovib lahendada kahaneva ja vananeva elanikkonna probleemi ja läbi viia digitaliseerimise, peavad suured ja kiired avalik-õigusliku ja erasektori investeeringud teadus- ja arendustöösse ja oskuste arendamisse kohe esmatähtsaks saama. Riikide valitsused peavad olema valmis uusi uudseid ideid julgustama ja finantseerima eksperimenteerimist suure kasvupotentsiaaliga sektorites.

1.15. Riiklikke sotsiaalkaitsesüsteeme tuleb toetada. Selleks, et luua vastupidavad ja solidaarsuspõhised struktuurid, mis stabiliseerivad kriisiperioodil euroala, tuleb riiklike süsteemide tugevdamiseks rakendada ELi töötusedasikindlustuse skeemi, muutes selle eraldised sõltuvaks kindlalt rahastatavatest riiklikest skeemidest.

1.16. Komiteed huvitab, kuidas reageeriksid Euroopa Liit ja liikmesriigid pärast praegust olukorda teistsugusele, asümmeetrilisele šokile, mis mõjutaks ainult ühte või kahte liikmesriiki. Komitee usub seega, et euroala liikmesriigid vajavad oma vastupidavuse ning sümmeetriliste ja asümmeetriliste šokkidega toimetuleku võime suurendamiseks suuremat koostööd ja spetsiaalselt välja töötatud vahendeid.

1.17. Maksudest kõrvalehoidmine, maksubaasi kahanemine, kasumi ümberpaigutamine, rahapesu ja korruptsioonivastane võitlus on endiselt paljude liikmesriikide jaoks delikaatsed ja poliitiliselt rasked teemad. Komitee kutsub üles esitama kiirendatud korras otsustava maksupoliitika reformide ajakava, likvideerides seaduselüngad ja võideldes üle terve Euroopa Liidu maksudest kõrvalehoidmise vastu, sest see on nüüd olulisem. Tuleb kujundada nüüdisaegne ELi maksualane tegevuskava, et tulla toime majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste tulevikuprobleemidega, järgides samal ajal senisest demokraatlikumat lähenemisviisi. Juba eelmisel aastal toetas komitee täielikult seda, et alustada kiiresti arutelu, mis käsitleb järkjärgulist üleminekut kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele ja seadusandlikku tavamenetlust maksuküsimustes, tunnistades samas, et kõigil liikmesriikidel peab igal ajal olema piisavalt võimalusi otsustusprotsessis osalemiseks. Komitee kutsub üles võtma võimalikult kiiresti meetmeid seoses komisjoni ettepanekutega kooskõlas komitee varasemates arvamustes esitatud soovitustega ( 5 )

2. Sissejuhatus ja üldised märkused

2.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 2020. aasta veebruaris suure häälteenamusega vastu arvamuse „Euroala majanduspoliitika 2020“. Ehkki euroalas kestis endiselt majanduskasvu periood, seisis majandus silmitsi murettekitava loiduse ning välise ja sisemise tasakaalutusega. Pärast seda on majandus ja sotsiaalsed olud nii Euroopas kui ka kõikjal üle maailma dramaatiliselt muutunud, sest COVID-19 pandeemia on kiiresti levinud ja avaldanud mõju kõigile liikmesriikidele. See äärmuslik väline sümmeetriline šokk avaldab mõju euroala majandusele ja suurendab vaesust ning sissetulekute ebavõrdsust. Euroopa Komisjoni 2020. aasta kevade majandusprognoosi kohaselt on „ELis alanud liidu ajaloo sügavaim majanduslangus“. 2020. aasta suve majandusprognoos kinnitab seda hirmutavat väljavaadet, ennustades „veelgi sügavamat, suurema ebavõrdsusega majanduslangust“.

2.2. Euroopas on maailma suurim ühtne turg ja kasutuse poolest teisel kohal olev vääring. Ühisraha saab oma maksimaalse potentsiaali saavutada aga ainult siis, kui kõik liikmesriigid on selle kasutusele võtnud ning majandus- ja rahaliit on lõpule viidud. Ehkki komisjoni huvi euro rolli suurendamise vastu maailmas kasvab, on see saavutatav ainult juhul, kui majanduslangust leevendatakse võimalikult palju ja kohe pärast majanduslangust tagatakse majanduse dünaamiline ja kestlik kasv. Seetõttu on tähtis ka liikmesriike sidusa ja sihipärase ühtse ELi strateegiaga toetada. Eurorühma esimees tunnistas oma 11. juuni kõnes: „Koordineerimine, eelkõige euroala sees, on erinevuste ja meie tasakaalutuse suurenemise vältimise võti. Ühisraha kaitsmine on sama oluline kui ühtse turu kaitsmine. Need on õigupoolest omavahel seotud.“ ( 6 )

2.3. Ühtne turg on üks ELi projekti kõige märkimisväärsemaid saavutusi. See on teinud võimalikuks liikmesriikide vahelise vaba ja sujuva kaubanduse, aidates kaasa majanduslikule rikkusele, jõukusele ning elatustasemele, mis kuulub maailma kõrgeimate hulka. Ühtse turu lõpuleviimine ning selle kiire ja täieliku toimimise tagamine peaks jääma peamisteks prioriteetideks, võttes arvesse Brexiti üle peetavaid läbirääkimisi ja selle võimalikku mõju. See hõlmab sotsiaalmeetmete kava koos ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise meetmetega, et tagada õiglased ja paremad töötingimused ning sissetulekute ja jõukuse võrdsem jaotumine. Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõtet, nagu sama töö eest samal töökohal võrdse tasu maksmise põhimõte, tuleb nõuetekohaselt jõustada, et rakendada sotsiaalse lähenemise meetmeid ja saavutada paremad töötingimused. Mõõta tuleks ka pandeemia negatiivseid mõjusid kestliku arengu eesmärkide tegevuskava edenemisele ja EL peaks püüdma esialgsetest tähtaegadest kinni pidada.

2.4. Komisjon rõhutas kevadises prognoosis, et „pandeemial on olnud suur mõju tarbijate kulutustele, tööstustoodangule, investeeringutele, kauplemisele, kapitalivoogudele ja tarneahelatele“ ning et see avaldab prognooside kohaselt tõsist mõju ka tööturule. Komisjon märkis ka, et „valitseb oht, et pandeemia võib vallandada drastilisemad ja püsivamad muutused suhtumises globaalsetesse väärtusahelatesse ja rahvusvahelisse koostöösse“. On ka teisi negatiivseid riskitegureid, näiteks seoses pandeemia raskuse, pankroti, finantssektori kriisi, likviidsusprobleemide ja läbirääkimiste keerukusega. Tööturule võivad osaks saada kauakestvad negatiivsed mõjud. Suvises majandusprognoosis ennustatakse, et euroala majandus langeb 2020. aastal 8,75 % võrra, ELi majandus üldiselt aga 8,3 %.

2.5. COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematu välise sümmeetrilise šoki tõttu suurenevad prognooside kohaselt töötus, vaesus ja sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus drastiliselt ning märkimisväärne arv ettevõtteid läheb pankrotti. Pandeemia on andnud hoobi kõigile liikmesriikidele, ent selle majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed on olnud erinevad. Mõnedes ELi riikides suurendab see mõju varasemaid sotsiaalprobleeme. 2020. aasta SKT prognoosid varieeruvad Poola 4,6-protsendilisest langusest Itaalia 11,2-protsendilise languseni ja ennustatakse, et 2021. aasta langus tuleb liikmesriikide ja piirkondade lõikes väga erinev. Liikmesriikide vahelised erinevused juurdepääsu ja laenukulude osas ning majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika üleeuroopalise kooskõlastamise puudumine võivad mõjutada liikmesriikide suutlikkust kriisiga toime tulla. Võrdseid võimalusi euroalas võivad moonutada ka erinevad võimalused majanduse taaskäivitamiseks vajalike investeeringute finantseerimiseks. Lisaks võib kestev suur ebavõrdsus liikmesriikide ja piirkondade vahel kaasa tuua rände vaesematest riikidest rikkamatesse, põhjustades „ajude äravoolu“ ja teisi sotsiaalseid probleeme.

3. COVID-19 tagajärjed

3.1. Ka praegu, kui pandeemia on kestnud juba mitu kuud, on olukord heitlik, prognoosid muutuvad igal kuul ja riskid kuhjuvad. Keegi ei oska veel prognoosida, kas peame silmitsi seisma W-kujulise kahe lainega majanduslangusega, millele järgneb taastumine, või veel keerulisema ja pikaajalisema majandussurutise oruga, millele järgneb hilisem ja aeglasem taastumine. Euroopa Liidu kodanikud ja investorid on sügava majanduslanguse kartuses tegutsenud ettevaatlikult ja ootavad usaldusväärsemaid prognoose. Komitee rõhutab ootuste tähtsat rolli makromajanduslikus nõudluses. Euroopa Eelarvenõukogu on juba öelnud, et 2021. aastal on samuti vaja suuremat ja pikaajalisemat rahalist toetust, sest liikumispiirangute lõdvendamine on esialgu prognoositust aeglasem ja tarbijad hakkavad tõenäoliselt koguma ettevaatussääste. Kui nii kodumaised kui ka välismaised kodumajapidamised ja ettevõtted vähendavad oma kulutusi, on ainus viis nõudluse alalhoidmiseks riigisektori kulutused ja intressimäärade korrigeerimine ( 7 ) . Komitee toetab seda seisukohta sõnaselgelt ja hoiatab täiendavate süsteemsete riskide eest, millega käib kaasas raske majandussurutis, näiteks finantsturgude ebastabiilsus või kalduvus deflatsiooni poole.

3.2. Pandeemia on suurendanud survet riikide eelarvetele ja kõikjal üle euroala prognoositakse võlatasemete suurenemist, ent see puudutab erinevaid liikmesriike taas väga erineval määral. Mõned riigid sisenesid pandeemiaolukorda suure võlatasemega. Samal ajal on võetud kohustusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja digitaliseerimisega toimetulemiseks ning majandusliku ja sotsiaalse taastumise tagamisel on võtmeroll kvaliteetsetel investeeringutel, mis stimuleerivad lisandväärtust ja loovad kvaliteetseid töökohti. EL peaks püüdma ära kasutada positiivset koostoimet avaliku ja erasektori investeeringute vahel ning koordineerima struktuuriprogrammide rakendamist tulevikus.

3.3. Tervishoiukriisi järel on kõikjal üle ELi täheldatud olulist pakkumise ja nõudluse vähenemist. „Pandeemia tekitas esialgu šoki pakkumise poolel, ent teine mõjude ring on tekitanud ka suure kogušoki nõudluse osas. Kogumõju […] sõltub sellest, kumb neist šokkidest jääb domineerima …“ ( 8 ) . Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) on saanud pandeemia ajal kõige rängema löögi ja paljud neist lähevad spetsiifiliste ja realistlike VKEde päästmise kavade puudumisel pankrotti. EL on tsentraalsel tasandil juba meetmeid rakendanud, ent liikmesriikide ülesanne on kasutatavaid rahalisi vahendeid rakendada ja teha need koordineeritud viisil kättesaadavaks seal, kus neid on kõige rohkem vaja. Seepärast peaks Euroopa Komisjon hoolikalt jälgima olemasolevate vahendite kasutamist.

3.4. Enamikus liikmesriikidest kehtestatud liikumispiirangud on toonud esile pikkade tarneahelate nõrkused ja kriitilise tähtsusega sektorite välistest tarnijatest sõltumise negatiivsed mõjud. Seetõttu on ELi tasandil vaja selget ja hoolikalt kavandatud strateegilist kava, mille kohaselt avaliku sektori investeeringud stimuleerivad erainvesteeringuid. Erasektor saab suurel määral määrata oma sõltuvuse taseme, valides tooraine, inimressursside, logistika jne asukoha. Uus tööstusstrateegia peaks aitama seda sõltuvust vähendada. Lisaks peaks ELi ja liikmesriikide tasandil toimuma arutelu riikliku tootmise üle teatavates olulistes sektorites, eelkõige tervishoius.

3.5. Komitee on juba öelnud, et on vaja „(taas)luua ELis integreeritud tööstuslikud väärtusahelad, et suurendada Euroopa strateegilist sõltumatust ning majanduslikku vastupanuvõimet“ ( 9 ) . Euroopa Keskpanga president teatas 13. juunil, et „püüe luua vastupidavamad tarneahelad võib olla see katalüsaator, mida vajame ühtse turu lõplikult välja arendamiseks.“ ( 10 ) See aitaks ka kaitsta inimväärseid ja tõhusaid töökohti, aidata ettevõtetel luua lisandväärtust, suurendada konkurentsivõimet, vähendada sõltuvust, võidelda soovimatute demograafiliste suundumuste vastu ja saavutada ühtlustamine kõrgemate standardite suunas.

3.6. Pandeemia avaldab euroalas tõsist mõju ka tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Eeldatavasti suurendab COVID-19 kriis oluliselt tööpuudust, sissetulekute ebavõrdsust, vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. 2020. aasta kevade majandusprognoosi kohaselt suureneb ELi töötuse määr 2020. aastal prognooside kohaselt 9,6 % ja langeb 2021. aastal vaid natuke, 8,6 %ni, seejuures esineb liikmesriikide, piirkondi ja isegi inimgruppide vahel taas suuri erinevusi. Pikemas perspektiivis võib see mõjutada mõnda sektorit, nagu turism, toitlustus, lennundus ja kultuur. Vaatamata olulistele rakendatud stabiliseerimismeetmetele jääb paljude inimeste sissetulek tõenäoliselt siiski ebakindlaks. Kõige rängem on mõju tõenäoliselt neile, kes olid juba enne kriisi haavatavad. Paljud töökohad, mis osutusid kriisi ajal elutähtsateks, on tööturul suuresti alatasustatud ja alaväärtustatud. ELi tulevases poliitikas tuleb hoolikalt arvesse võtta kriisi mõju ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja puuetega inimestele. Lisaks on oodata noorte töötuse järsku suurenemist, mis rõhutab vajadust tõhusate ja tugevdatud noortegarantii ja tööhõive toetusprogrammide järele.

3.7. Komitee prognoosib, et pandeemia muudab meie majanduse struktuuri ja et kujundatakse uued ärimudelid. Sektoripõhine analüüs näitab, et erinevused on juba suuremal või vähemal määral märgatavad. Kui igas kriisis peitub võimalus, siis tuleb seda kriisi kasutada meie konkurentsieeliste tugevdamiseks ja tagamiseks, et Euroopa püüab endale võtta juhtiva rolli tähtsates valdkondades: digitaalses sektoris, tehisintellekti, süsihappegaasiheite vähendamise, kestliku ringmajanduse kasvu ja kaasava majanduse vallas. Selleks on vaja pöörata suurt tähelepanu teadustöösse ja innovatsiooni tehtavatele investeeringutele ning pädevuste ja oskuste arendamisele. Erainvesteeringuid soosiva keskkonna tähtis osa on kindel, prognoositav ja konkurentsivõimeline poliitikaraamistik. EL peaks kõike arvesse võttes looma ettevõtete jaoks õiged tingimused, saamaks digitaalsele ja keskkonnahoidlikule majandusele üleminekuga hakkama viisil, mis loob uusi ettevõtteid ja töökohti ning millega kaasneb seega üheaegselt mitmeid kasutegureid.

3.8. Pandeemia üha kasvav ohvrite arv ning negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed on Euroopa projektile suur väljakutse. Euroala peab nüüd rohkem kui iial varem solidaarseks jääma ja kriisist tugevamana välja tulema. Komitee kutsub üles astuma otsustavaid samme riiklikul tasandil ühiskonnas sissetulekute ja jõukuse ebavõrdsuse vähendamiseks, kuna need käivad käsikäes ebavõrdsusega oodatavas elueas ja juurdepääsus kvaliteetsele haridusele ja tervishoiule.

3.9. Hästi kooskõlastatud Euroopa tervishoiupoliitika oleks pandeemiaga võitlemisel oluline väärtus, võimaldades liikmesriikidevahelist koostööd ja toetust. Selliste meditsiinitoodete ühtlane jaotamine, mida peetakse COVID-19 leviku vastu võitlemisel kasulikuks ja asjakohaseks, peaks olema Euroopa tervishoiupoliitika prioriteet ja tõendama liikmesriikidevahelist solidaarsust. Kui pandeemiat ei seljatata, ei toimu majanduse tugevat ja jätkusuutlikku taastumist.

4. Majanduslik ja sotsiaalne taastumine

4.1. Komitee rõhutab, et aeg tegutseda on nüüd, mitte siis, kui COVID-19 pandeemia on lõppenud. Poliitikameetmete rakendamine ja reformiprotsessid peavad suure ebakindluse perioodil jätkuma. See tähendab edasilükkunud arutelude, näiteks majanduse juhtimise läbivaatamise kiiret jätkumist, Euroopa poolaasta ümber sõnastamist ja Euroopa tuleviku teemalise konverentsi algust ja tähtsa poliitika rakendamise, näiteks kestliku arengu eesmärkide õigusraamistikku lisamise alustamist. COVID-19 kriisi võib vaadelda ka võimaluse hetkena, kui EL on sellest võimalusest kinnihaaramiseks piisavalt vapper.

4.2. Komitee kiidab heaks nõukogu ELi majanduse taastamise kava puudutava otsuse. Ehkki sellesse kaasatud summad on makromajanduslikus mõistes tagasihoidlikud, on see äärmiselt oluline samm, kuna see toetab Euroopa Keskpanga „kõik, mida vaja“-seisukohta, mida terve EL nüüd toetab. Mitmeaastase finantsraamistiku raames rakendatav taasterahastu „Next Generation EU“ peab mängima Euroopa majanduse taastamisel võtmerolli ning aitama liikmesriikidel pandeemia vastu võidelda ning tagama kiire ja kestliku majanduse taastumise. Siiski on veel vaja mõned vajakajäämised ületada. Tuleb tagada, et puuduks negatiivsete tingimuste oht riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaastas, mis rolli tõttu taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendis on veel siduvamaks muutunud. Taastamiskavade eesmärk peaks olema edendada jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, keskendudes rohkem kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärkidele. Arvesse tuleks võtta ka iga liikmesriigi sotsiaal-majanduslikku olukorda.

4.3. Komitee hindab ELi ja liikmesriikide kiiret reaktsiooni COVID-19 pandeemiale. Komitee usub, et järgmine mitmeaastane finantsraamistik peaks andma ELile vahendid, mis on vajalikud kestliku ja kaasava majanduskasvu tagamiseks, ladusaks toimimiseks ja ELi strateegiliste eesmärkide saavutamiseks. See eeldab teadus- ja arendustöö piisavat rahastamist, digitehnoloogiaid ja võitlust kliimamuutuste vastu. Mitmeaastane finantsraamistik peab seadma ka õiged prioriteedid liikmesriikide ja terve ELi ühtekuuluvustunde tugevdamiseks. Komitee märgib seepärast, et mitmeaastase finantsraamistiku piir seati Ülemkogu tippkohtumisel 1,05 % tasemele 27 ELi riigi kogurahvatulust, mis on vähem kui Euroopa Parlamendi ja komitee nõutud 1,3 % kogurahvatulust ja isegi vähem kui 2018. aasta mais välja pakutud 1,1 % 27 ELi riigi kogurahvatulust. Lisaks kõrvaldati taasterahastust „Next Generation EU“ mitmeaastase finantsraamistiku kärbete kompenseerimiseks mõeldud näiteks ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad või neid vähendati oluliselt. Komiteele teevad samuti muret innovatsiooni ja teadustöösse, digitaliseerimisse ja õiglase ülemineku fondi tehtavate investeeringute vähendamine ja õigusriigi põhimõtte kriteeriumite kõrvalejätmine. Viimaks nõuab komitee kiirete ja otsustavate sammude astumist täiendavate omavahendite rakendamiseks.

4.4. Komitee soovitab hoida pakkumise ja nõudluse poole meetmed arukas tasakaalus. Nõudluse poole osas tuleb täielikult silmas pidada, et kliimakriisi lahendamiseks, töötuse vastu võitlemiseks, hästi tasustatud töökohtade arvu suurendamiseks ja vaesuse vastu võitlemiseks tehtavate investeeringute suurendamine euroalas ei ole eesmärk omaette, vaid sellel peab olema ka positiivne mõju kogunõudlusele ja see peab seega majanduse taastumist elavdama.

4.5. Euroopa stabiilsusmehhanismil on COVID-19-laadsete šokkidega toimetulemiseks vajalikud vahendid. Eurorühm otsustas 9. aprillil 2020. aastal kiita heaks kõikehõlmava 540 miljardi euro suuruse paketi, mis hõlmab Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendavate tingimustega seotud krediidiliini põhist 240 miljardi euro suurust laenuvahendit (pandeemia kriisitoetuse kaitsemeede), mida saavad kasutada kõik euroala riigid. 15. mail 2020. aastal otsustas Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu teha pandeemia kriisitoetuse kättesaadavaks euroala liikmesriikidele. Juhatajate nõukogu otsustab Euroopa Komisjoni poolt koos Euroopa Keskpangaga ja koostöös Euroopa stabiilsusmehhanismiga koostatud hinnangute alusel igale konkreetsele riigile taotletud toetuse eraldamise üle ( 11 )

4.6. Komitee usub ka, et stabiilsuse ja kasvu pakti vabastusklausli kiire aktiveerimine oli vajalik algatus. Komitee juhib siiski tähelepanu Euroopa Eelarvenõukogu soovitustele, et 2021. aastal tuleks selgitada väljumise aega ja tingimusi või anda ülevaade. Komitee hoiatab selles kontekstis enneaegse pandeemiaeelsesse olukorda naasmise eest, kuna see võib suruda kõige raskema löögi saanud riikidele peale eelarvepoliitika karmistamise ja minimeerida igasuguse taasterahastust „Next Generation EU“ saadava kasu. Lisaks sellele ei peaks eelarve-eeskirjad uuesti jõustuma enne, kui töötuse määr on oluliselt langenud.

4.7. Komitee kutsub üles liikuma jõukusele keskenduva ja solidaarsuspõhise majanduse juhtimise suunas. Komitee nõustub Euroopa Eelarvenõukogu väidetega, et tuleb võidelda kalduvuse vastu kärpida valitsuse investeeringuid, kui riigi eelarve satub surve alla, ja kiidab heaks Euroopa Eelarvenõukogu avatuse rakendada tasakaalus eelarve nõuet ja oma soovitusi, et saada riiklike investeeringute kaitsmiseks üle varasematest vajakajäämistest eelarve-eeskirja rakendamisel, sh keskse fiskaalpädevuse rakendamise teel ( 12 ) . Komitee palub Euroopa Komisjonil jätkata käimasolevat läbivaatamisprotsessi majanduse juhtimise raamistiku moderniseerimise kiirendamiseks. Näiteks seisame väga ekspansiivse rahapoliitika kiuste silmitsi deflatsiooniohuga.

4.8. EL on aktiivselt püüdnud kasutusele võtta kõik vabad rahalised vahendid, et võimaldada liikmesriikidel kohe pandeemiale reageerida. Komitee kiidab heaks ELi rahaliste vahendite kasutamise kiire paindlikkuse võimaldamist liikmesriikidele fondide, piirkondade ja poliitikaeesmärkide vaheliste ülekannete lubamise kaudu. Samal ajal usub komitee, et liikmesriigid peavad oluliselt suurendama oma programmitöö võimekust, tagades samal ajal, et kõik kasutusele võetud rahalised vahendid kasutatakse täielikult ja tõhusalt ära. Rahalisi vahendeid tuleb kasutada vahetu positiivse mõjuga investeeringute jaoks, et majanduslangusest üle saada ja/või investeeringute jaoks ELi liikmesriikide üleminekusse kestlikule, kaasavale, digitaliseeritud ja väikese süsinikdioksiidi heitkogusega majandusele. Komitee palub Euroopa Komisjonil esitada kõigi olemasolevate ressursside ja rahaliste vahendite struktureeritud ülevaade.

4.9. Euroopa poolaasta on ELi tähtis kavandamis-, seire- ja valitsemisvahend, mis asetati hiljuti ka taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi keskmesse. Komitee tunnistab Euroopa poolaasta protsessi väljakuulutatud reformi ja selle kavandatud uut taastemeetmete koordineerimise rolli, võttes seejuures täielikult arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtteid, ( 13 ) Euroopa sotsiaalõiguste sammast ( 14 ) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärke ( 15 ) . Komitee märgib siiski, et poliitilised organid, näiteks Euroopa Parlament ja mõned riiklikud parlamendid on vähe või ei ole üldse sellesse protsessi kaasatud, mistõttu puudub sellel piisav demokraatlik järelevalve. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli tuleks samuti täiendavalt suurendada.

4.10. Komitee usub, et oleks äärmiselt kasulik, kui ELi eelarve oleks negatiivsete šokkidega, eelkõige majandusvälist päritolu šokkidega tegelemisel paindlikum. Komitee soovitab ELil edendada poliitikat, mille eesmärk on kiiresti parandada piiriülest koostööd kriisi ajal. Paremad menetluseeskirjad ja tõhusam koostöö muudaks võimalikuks Euroopa kiire ja koordineeritud reageerimise mis tahes katastroofile.

4.11. Pangad olid siiski selleks kriisiks paremini ettevalmistunud kui 2008. aasta finantskriisiks. Komitee prognoosib, et Euroopa pangad täidavad kriisis šoki leevendaja rolli, võimaldades vajalikku likviidsust ning andes eraisikutele ja ettevõtetele laene. Pangandusliit tuleks võimalikult kiiresti lõpule viia, sealhulgas tuleks rakendada Euroopa hoiuste tagamise skeem. Kapitaliturgude liidu välja arendamine peaks samuti ELi päevakorras tähtsal kohal olema. Komitee rõhutab ka finantsturgude tõhusa reguleerimise tähtsust finantssektori stabiilsuse saavutamisel.

4.12. Komitee märgib, et sisemise ja välise tasakaalutuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemine tähendab ühelt poolt ELi tasandil ja Euroopa poolaasta kaudu sotsiaalpoliitika meetmete rakendamist, et parandada turgudel esinevad probleeme ja toetada riiklikul tasandil turgude arendamist. Teisalt tuleb kõigi ELi majanduspoliitika tegevuste puhul – finantsturu reguleerimise meetmetest kliima- ja COVID-19 kriisi vastu võitlemiseni – arvestada tegevuse jaotuslike mõjudega. Ka kodumajapidamiste heaolu sõltub aina enam Euroopa Liidu põhistest teguritest, näiteks ühepoolsetest eelarvepoliitikameetmetest, nõrgast sotsiaalsest mõõtmest ning majandus- ja rahaliidu süvendamise edasilükkumisest. Komitee rõhutab, et liikmesriikidevahelise ja -sisese suure ebavõrdsuse kõrvaldamine on majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime saavutamise eeltingimus.

5. Edasised sammud

5.1. Komitee usub, et kui EL soovib lahendada kahaneva ja vananeva elanikkonna probleemi ja läbi viia digitaliseerimise, peavad suured ja kiired investeeringud teadus- ja arendustöösse ja oskuste arendamisse esmatähtsaks saama. Komitee on juba öelnud, et „Euroopa tööjõule tuleb pakkuda koolitus-, ümberõppe, täiendõppe ja elukestva õppe programme, et nad saaksid tehnoloogilist muutust täiel määral ära kasutada“ ( 16 ) . Riikide valitsused peavad olema valmis uusi uudseid ideid julgustama ja finantseerima eksperimenteerimist suure kasvupotentsiaaliga sektorites.

5.2. Suurte raskuste vältimiseks tuleb toetada riiklikke sotsiaalkaitsesüsteeme. Vastupidavate ja solidaarsuspõhiste struktuuride loomiseks, mis stabiliseeriksid euroala kriiside ajal ja konsolideeriksid liikmesriikide sotsiaalkaitse, tuleb rakendada Euroopa töötusedasikindlustuse skeemi. See toimiks automaatse stabiliseerijana – nagu ka teised töötuskindlustuse süsteemid – ja toetaks samal ajal suurte majanduslanguste korral riiklikke töötuskindlustuse süsteeme. See tugevdaks ka riiklikke süsteeme, kuna sellest toetuste maksmine sõltuks riiklike skeemide kindlast ja solidaarsuspõhisest finantseerimisest. Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava toetuse Euroopa rahastu on samm õiges suunas, ent sellest ei piisa.

5.3. Euroopa Komisjoni 2020. aasta maikuu hinnangud näitavad, et EL peab rohelisele ja digitaalsele majandusele ülemineku plaanide elluviimiseks investeerima vähemalt 595 miljardit eurot aastas ( 17 ) . Komitee usub, et majanduse taastamine peab olema täielikult kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtete ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. Euroopa on juba ringmajanduse, rohelisele majandusele ülemineku ja kliimamuutuste vastase võitluse vallas esirinnas. Komitee arvab, et digitaliseerimise kiire ja tõhus läbiviimine kiirendaks nihet aruka rohelise majanduskasvu poole.

5.4. Komitee on korduvalt hoiatanud, et „mida kauem praegune kokkuhoiupoliitika ilma tõhusa investeerimisprogrammita jätkub, seda enam ohustab see Euroopa majanduslikku heaolu“ ja et „puudub strateegiline tulevikunägemus ning et suutlikkus teistele majandus- ja finantskriisidele asjakohaselt reageerida on selgelt puudulik“. Lisaks rõhutas komitee 2018. aasta alguses „vajadust töötada välja uued rahastamisvahendid kriisiennetuseks ja vastukaaluks protsüklilistele meetmetele“ ( 18 ) . Komitee kutsub taas üles võtma sihtotstarbelisi meetmeid, et vähendada survet riigi rahandusele, mis jätaks rohkem manööverdamisruumi väliste vapustuste korral.

5.5. Komiteed huvitab, kuidas reageeriksid Euroopa Liit ja euroala liikmesriigid pärast praegust olukorda ja eeldatavalt rasket taastumist ning arvestades ebakindlusega, millega euroala endiselt silmitsi seisab, teistsugusele, asümmeetrilisele šokile. Kas ELi reaktsioon oleks sama vahetu ja kiire, kui mõni teine kriis mõjutaks vaid ühte või kahte euroala liikmesriiki? Seesugune asümmeetriline šokk ei oleks küll soovitav, ent komitee usub, et see paneks liidu solidaarsuse ja terve projekti otsustavalt proovile. Komitee usub seega, et euroala liikmesriigid vajavad oma vastupidavuse ning sümmeetriliste ja asümmeetriliste šokkidega toimetuleku võime suurendamiseks suuremat koostööd ja spetsiaalselt välja töötatud vahendeid. Majandusliku vastupidavuse tugevdamise kõrval tuleb arendada ka tööturu ja sotsiaalset vastupidavust. Üks võtmeteguritest selle eesmärgi saavutamisel on sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suurem kaasatus kõigisse nii riikliku kui ka ELi tasandi protsessidesse ( 19 )

5.6. Nüüd, kui eelarvedefitsiidi ja riigivõla tasemed suurenevad kõikjal üle Euroopa Liidu, peame muutma oma suhtumist maksudesse ja kõigisse teistesse makse puudutavatesse komponentidesse. Maksudest kõrvalehoidmine, agressiivne maksuplaneerimine, maksubaasi kahanemine, kasumi ümberpaigutamine, rahapesu ja võitlus korruptsiooni vastu on olnud paljude liikmesriikide jaoks keerulised teemad, ent me ei saa nüüd enam endale lubada teesklemist, et me ei ole nendest teadlikud. Komitee kutsub üles maksupoliitikat otsustavalt reformima, likvideerides seaduselüngad ja võideldes üle terve Euroopa Liidu maksudest kõrvalehoidmise vastu. Lisaks nõuab komitee hästi kooskõlastatud eelarvepoliitikat, et parandada euroala rahanduslikku olukorda, avaliku sektori rahanduse jätkusuutlikkust ja vastupanuvõimet vapustustele. Komitee kordab samuti oma soovitusi liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele kiirendada maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise tõkestamise ajakavasid, kuna need on nüüdseks omandanud suurema tähtsuse. Tuleb kujundada nüüdisaegne ELi maksualane tegevuskava, et tulla toime majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste tulevikuprobleemidega, järgides samal ajal senisest demokraatlikumat lähenemisviisi. Juba eelmisel aastal toetas komitee täielikult seda, et alustada arutelu, mis käsitleb järkjärgulist üleminekut kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele ja seadusandlikku tavamenetlust maksuküsimustes, tunnistades samas, et kõigil liikmesriikidel peab igal ajal olema piisavalt võimalusi otsustusprotsessis osalemiseks. Komitee kutsub üles võtma võimalikult kiiresti meetmeid seoses asjaomaste komisjoni ettepanekutega kooskõlas komitee varasemates arvamustes esitatud soovitustega ( 20 )

Brüssel, 29. oktoober 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) Arvamuse koostasid komitee ametiajal 2015-2020 raportöör Mihai Ivașcu ja kaasraportöör Judith Vorbach. Arvamust tutvustas pearaportöör Judith Vorbach komitee 2020.–2025. aasta ametiaja esimesel täiskogu istungjärgul 2020. aasta oktoobris.

(2) Vt EMSK arvamus „2020. aasta majanduskasvu analüüs“ (ELT C 120, 14.4.2020, lk 1) ja arvamus „Euroala majanduspoliitika (2020)“ (ELT C 120, 14.4.2020, lk 7).

(3) 2020. aasta kevade majandusprognoos: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_20_799.

(4) 2020. aasta suve majandusprognoos: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/IP_20_1269.

(5) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused „Maksustamine – kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 90) ja „Jätkusuutliku majanduskasvu edendamine kogu ELis“ (ELT C 364, 28.10.2020, lk 29).

(6) Mário Centeno märkused pärast Eurogrupi 11. juuni 2020. aasta videokonverentsi, https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/.

(7) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 („Euroalale 2021. aastal kohase eelarvepoliitika hinnang“): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(8) „Euroopa Keskpank COVID-19 kriisis: mida iganes vaja on, volituste piires“.

(9) Vt EMSK arvamus teemal „Tööstusstrateegia“ (ELT C 364, 28.10.2020, lk 108).

(10) „Tee ebakindlusest välja“.

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 („Euroalale 2021. aastal kohase eelarvepoliitika hinnang“): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(13) A European Green Deal.

(14) Euroopa sotsiaalõiguste sammas (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

(15) ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

(16) ELT C 228, 5.7.2019, lk 57.

(17) SWD(2020) 98 final.

(18) ELT C 262, 25.7.2018, lk 28.

(19) Vt EMSK arvamust teemal „Vastupidavam ja jätkusuutlikum Euroopa majandus“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 23).

(20) Vt joonealune märkus 5.