Komisjoni redaktsiooni ettepanek EKP muudatusettepanek (8)

Muudatus 1

Ettepandud määruse põhjendus 3

„(3) Eelkõige tuleks laiendada liikmesriikide majanduspoliitika järelevalvet enamatele valdkondadele kui eelarvejärelevalve, et ennetada makromajanduse ülemäärast tasakaalunihet ning aidata sellistel liikmesriikidel, kus selline tasakaalunihe esineb, töötada välja parandusmeetmete kava enne, kui kõrvalekalded suurenevad. Majandusjärelevalve raamistikku tuleks laiendada paralleelselt eelarvejärelevalve tugevdamisega.” „(3) Eelkõige tuleks laiendada liikmesriikide majanduspoliitika järelevalvet enamatele valdkondadele kui eelarvejärelevalve, et ennetada makromajanduse ülemäärast tasakaalunihet ja ka nõrku kohti ning aidata sellistel liikmesriikidel, kus sellised asjaolud esinevad, töötada välja parandusmeetmete kava enne, kui kõrvalekalded suurenevad. Majandusjärelevalve raamistikku tuleks laiendada paralleelselt eelarvejärelevalve tugevdamisega.”

Selgitus Korra ennetavat laadi tõhustaks see, kui lisada mõistele „tasakaalunihe” ka mõiste „nõrgad kohad”, arvestades et võib esineda mitmeid olukordi, mida usaldusväärne makromajanduse juhtimine peaks käesoleva korra kohaselt hõlmama, kuid mida praegune arusaam mõistest „tasakaalunihe“ ei pruugi täiesti katta.

Muudatus 2

Ettepandud määruse põhjendus 4

„(4) Et aidata selliseid tasakaalunihkeid korrigeerida, on vaja õigusaktides üksikasjalikult sätestatud menetlust.” „(4) Et aidata selliseid tasakaalunihkeid ja nõrku kohti korrigeerida, on vaja õigusaktides üksikasjalikult sätestatud menetlust.”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 3

Ettepandud määruse põhjendus 5

„(5) On asjakohane täiendada lepingu artikli 121 lõikes 3 ja 4 osutatud mitmepoolset järelevalvet konkreetsete eeskirjadega makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks.” „(5) On asjakohane täiendada lepingu artikli 121 lõikes 3 ja 4 osutatud mitmepoolset järelevalvet konkreetsete eeskirjadega makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks. Makromajanduse tasakaalunihe tähendab sellist olukorda liikmesriigis nagu ulatuslik jooksevkonto puudujääk, oluline konkurentsivõime langus, ulatuslik ja ebatavaline varade väärtuse tõus, suur välis-, avaliku või erasektori võlakoormus või selle oluline süvenemine või nende oluline risk. Makromajanduse nõrk koht tähendab sellist olukorda liikmesriigis, mida majandus- ja rahaliidu usaldusväärne makromajanduse järelevalve peaks mõistlikult hõlmama.”

Selgitus Ettepandud põhjendus peaks aitama selgitada korraga hõlmatud olukordade määratlusi.

Muudatus 4

Ettepandud määruse põhjendus 6

„(6) See menetlus peaks tuginema häiremehhanismile, et tekkivad makromajanduse tasakaalunihked tuvastataks juba varakult. See peaks põhinema ülevaatliku ja läbipaistva tulemustabeli kasutamisel koos majandusolukorra hindamisega.” „(6) See menetlus peaks tuginema häiremehhanismile, et tekkivad makromajanduse tasakaalunihked ja nõrgad kohad tuvastataks juba varakult. See peaks põhinema ülevaatliku ja läbipaistva tulemustabeli kasutamisel koos majandusolukorra hindamisega.”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 5

Ettepandud määruse põhjendus 7

„(7) Tulemustabel peaks koosnema teatavatest majandus- ja finantsnäitajatest, mis on olulised makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks, ning neile vastavatest sihtkünnistest. Tulemustabeli sisu võib aja jooksul muutuda, muu hulgas seoses makromajanduse stabiilsust ähvardavate ohtude muutumisega või asjakohase statistika parema kättesaadavusega.” „(7) Tulemustabel peaks koosnema teatavatest majandus- ja finantsnäitajatest, mis on olulised makromajanduse tasakaalunihete ja nõrkade kohtade tuvastamiseks, ning neile vastavatest sihtkünnistest. Tulemustabeli sisu võib aja jooksul muutuda, muu hulgas seoses makromajanduse stabiilsust ähvardavate ohtude muutumisega või asjakohase statistika parema kättesaadavusega. Tulemustabeli näitajaid tuleb varieerida liikmesriikide, mille rahaühik on euro, ning eurot rahaühikuna mittekasutavate liikmesriikide suhtes, et võtta arvesse rahaliidu erijooni ning kajastada asjakohaseid majandusolusid. Selline varieerimine võib olla põhjendatud ka selleks, et võtta arvesse juhtumeid, kus kõikidel liikmesriikidel, mille rahaühik on euro, on parem või õigeaegsem statistika.”

Selgitus Põhjendustes tuleb selgitada euroala ja mitte-euroala liikmesriikide eristamist seoses selle menetlusega.

Muudatus 6

Ettepandud määruse põhjendus 8

„(8) Ühe või mitme sihtkünnise ületamine ei pruugi tingimata tähendada, et tekkimas on makromajanduse tasakaalunihked, kuna majanduspoliitikas tuleb arvesse võtta sisemisi seoseid makromajanduslike muutujate vahel. Majanduse hindamisel tuleks tagada, et kõiki andmeid, olgu tulemustabelist või mitte, vaadeldaks süsteemselt ning analüüsitaks põhjalikult.” „(8) Ühe või mitme sihtkünnise ületamine ei pruugi tingimata tähendada, et tekkimas on makromajanduse tasakaalunihked ja nõrgad kohad, kuna majanduspoliitikas tuleb arvesse võtta sisemisi seoseid makromajanduslike muutujate vahel. Majanduse hindamisel tuleks tagada, et kõiki andmeid, olgu tulemustabelist või mitte, vaadeldaks süsteemselt ning analüüsitaks põhjalikult.”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 7

Ettepandud määruse põhjendus 9

„(9) Komisjon peaks mitmepoolse järelevalve menetluse ja häiremehhanismi põhjal välja selgitama liikmesriigid, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Olukorra põhjalik analüüs peaks hõlmama vastavas liikmesriigis esinevate tasakaalunihete põhjuste igakülgset analüüsi. Seda tuleks arutada nõukogus ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide eurorühmas.” „(9) Komisjon peaks mitmepoolse järelevalve menetluse ja häiremehhanismi põhjal välja selgitama liikmesriigid, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Olukorra põhjalik analüüs peaks hõlmama vastavas liikmesriigis esinevate tasakaalunihete ja nõrkade kohtade põhjuste igakülgset analüüsi. See hõlmab komisjoni kontrollkäike liikmesriikidesse, mille rahaühik on euro, või vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevatesse liikmesriikidesse tehtavate kontrollkäikude puhul komisjoni poolt kohasteks peetavatel juhtudel koostöös EKPga. Seda tuleks arutada nõukogus ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide eurorühmas.”

Selgitus Arvestades liikmesriikidesse tehtavate kontrollkäikude tähtsust, tuleks neile viidata juba põhjendustes.

Muudatus 8

Ettepandud määruse põhjendus 10

„(10) Ebasoodsate makromajanduse tasakaalunihete jälgimise ja korrigeerimise menetlus, mis hõlmab nii ennetavaid kui ka parandavaid elemente, nõuab tõhusamaid järelevalvevahendeid, mis tugineksid mitmepoolse järelevalve menetluses kasutatavatele vahenditele. Sellega võib kaasneda komisjoni põhjalikke kontrollkäike liikmesriikidesse ja täiendava aruandluse kohustus liikmesriigi jaoks, kui tegu on suurte tasakaalunihete või majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ohustavate tasakaalunihetega.” „(10) Ebasoodsate makromajanduse tasakaalunihete ja nõrkade kohtade jälgimise ja korrigeerimise menetlus, mis hõlmab nii ennetavaid kui ka parandavaid elemente, nõuab tõhusamaid järelevalvevahendeid, mis tugineksid mitmepoolse järelevalve menetluses kasutatavatele vahenditele. See peaks hõlmama komisjoni põhjalikke kontrollkäike liikmesriikidesse, mille rahaühik on euro, või ERM II-s osalevatesse liikmesriikidesse tehtavate kontrollkäikude puhul komisjoni poolt kohasteks peetavatel juhtudel koostöös EKPga, ja täiendava aruandluse kohustust liikmesriigi jaoks, kui tegu on suurte tasakaalunihete või nõrkade kohtadega, sealhulgas majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ohustavate tasakaalunihetega või seda ohustada võivate nõrkade kohtadega.”

Selgitus Ettepandud muudatus kajastab vajadust, et komisjon peaks tegema koostööd EKP-ga, kui ta peab seda asjakohaseks.

Muudatus 9

Ettepandud määruse põhjendus 11

„(11) Tasakaalunihete hindamisel tuleks arvesse võtta nende ulatust, seda, kuivõrd neid võib pidada mittejätkusuutlikuks, ning negatiivsete majandus- ja finantsilmingute ülekandumise võimalusi teistesse liikmesriikidesse. Samuti tuleks vaadelda asjaomase liikmesriigi suutlikkust majandust kohandada ja eelnevat kogemust varasemate käesoleva määruse alusel esitatud soovituste täitmisel ning muude lepingu artikli 121 alusel mitmepoolse järelevalve raames esitatud soovituste täitmisel, eriti liikmesriikide ja ELi majanduspoliitika laiemate suuniste järgimisel.” „(11) Tasakaalunihete ja nõrkade kohtade hindamisel tuleks arvesse võtta nende ulatust, seda, kuivõrd neid võib pidada mittejätkusuutlikuks, ning negatiivsete majandus- ja finantsilmingute ülekandumise võimalusi teistesse liikmesriikidesse. Arvestades tasakaalunihkeid ja nõrku kohti ning vajaliku kohandamise ulatust, on vajadus poliitikameetmete järele eriti tungiv nende liikmesriikide puhul, kellel on püsivalt suur jooksevkonto puudujääk ning suur konkurentsivõime langus. Samuti tuleks vaadelda asjaomase liikmesriigi suutlikkust majandust kohandada ja eelnevat kogemust varasemate käesoleva määruse alusel esitatud soovituste täitmisel ning muude lepingu artikli 121 alusel mitmepoolse järelevalve raames esitatud soovituste täitmisel, eriti liikmesriikide ja ELi majanduspoliitika laiemate suuniste järgimisel.”

Selgitus Need põhjendused täpsustavad menetluse fookust ning menetluse leidudest tulenevalt nõutavate meetmete ulatust.

Muudatus 10

Ettepandud määruse põhjendus 12

„(12) Kui on tuvastatud makromajanduse tasakaalunihe, tuleks vastavale liikmesriigile esitada soovitused juhistega, kuidas oleks majanduspoliitiliselt asjakohane reageerida. Asjaomane liikmesriigi majanduspoliitiline reageering tasakaalunihkele peaks olema õigeaegne ning tarvitusele tuleks võtta kõik kättesaadavad poliitikavahendid, mis on riigiasutuste kontrolli all. See peaks olema seotud asjaomase liikmesriigi majanduskeskkonna ja asjaoludega ning hõlmama peamisi poliitikavaldkondi, mille hulka võivad kuuluda ka eelarve- ja palgapoliitika, tööturud, toodete ja teenuste turg ning finantssektori reguleerimine.” „(12) Kui on tuvastatud makromajanduse tasakaalunihe või nõrgad kohad, tuleks vastavale liikmesriigile esitada soovitused juhistega, kuidas oleks majanduspoliitiliselt asjakohane reageerida. Asjaomane liikmesriigi majanduspoliitiline reageering tasakaalunihkele ja nõrkadele kohtadele peaks olema õigeaegne ning tarvitusele tuleks võtta kõik kättesaadavad poliitikavahendid, mis on riigiasutuste kontrolli all. See peaks olema seotud asjaomase liikmesriigi majanduskeskkonna ja asjaoludega ning hõlmama peamisi poliitikavaldkondi, mille hulka võivad kuuluda ka eelarve- ja palgapoliitika, tööturud, toodete ja teenuste turg ning finantssektori reguleerimine.”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 11

Ettepandud määruse uus põhjendus 12a

Tekst puudub „(12a) Tagada tuleb kooskõla kõikide muude lepingu artiklite 121, 126 või 136 alusel kehtestatud menetluste raames antud soovituste ja võetud kohustustega. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb kohaselt arvestada ERM II lepingutest tulenevate kohustustega.”

Selgitus On oluline, et komisjoni ettepanekutega hõlmatud erinevaid menetlusi kohaldatakse loogilisel, mõistlikult ja kooskõlalisel viisil. Eelkõige peaks makromajanduse järelevalve menetlus olema kooskõlas teiste menetluste tulemustega. Selle menetluse läbiviimisel tuleb kohaselt arvestada ERM II lepingutest tulenevate kohustustega. Eelkõige on kõik ERM II menetluse elemendid konfidentsiaalsed, et tagada menetluse usaldusväärsus ning edendada konsensuse saavutamist, ning nad ei saa seetõttu olla järelevalve menetluse osaks.

Muudatus 12

Ettepandud määruse põhjendus 13

„(13) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt liikmesriikidele või ELile antavad varajased hoiatused ja soovitused käsitlevad makrorahanduslikke riske. Need võivad ühtlasi olla aluseks asjakohastele järelmeetmetele tasakaalunihete järelevalve raames.” „(13) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt liikmesriikidele või ELile antavad hoiatused ja soovitused käsitlevad makrorahanduslikke riske. Need võivad ühtlasi olla aluseks asjakohastele järelmeetmetele tasakaalunihete ja nõrkade kohtade järelevalve raames. Selliste hoiatuste ja soovituste arvestamisel käesoleva määruse raames tuleb rangelt järgida Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konfidentsiaalsuskorda.”

Selgitus Ehkki loomulikult ei või ESRB hoiatuste ja soovituste kasutamine seoses käesoleva määrusega seada kahtluse alla ESRB sõltumatust, on tähtis rõhutada, et nende kasutamine võib toimuda ainult juhul, kui rangelt austatakse ESRB konfidentsiaalsuskorda. Seda kajastab artikli 5 ettepandud muudatuse sõnastus (vt muudatus 20). ESRB annab „hoiatusi” ja mitte „varajasi hoiatusi”.

Muudatus 13

Ettepandud määruse põhjendus 14

„(14) Kui tuvastatakse tõsised makromajanduse tasakaalunihked, sealhulgas tasakaalunihked, mis ohustavad majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist, tuleks algatada ülemäärase tasakaalunihke menetlus, mille raames võidakse esitada liikmesriigile soovitusi ning laiendada järelevalve- ja seirenõudeid, ning eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide suhtes võidakse rakendada täitemeetmeid vastavalt määrusele (EL) nr […/…], (9) kui liikmesriik ei rakenda jätkuvalt parandusmeetmeid. „(14) Kui tuvastatakse tõsised makromajanduse tasakaalunihked või nõrgad kohad, , mis ohustavad majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist, tuleks algatada ülemäärase tasakaalunihke menetlus, mille raames võidakse esitada liikmesriigile soovitusi ning laiendada järelevalve- ja seirenõudeid, ning eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide suhtes võidakse rakendada täitemeetmeid vastavalt määrusele (EL) nr […/…], (10) kui liikmesriik ei rakenda jätkuvalt parandusmeetmeid.

Selgitus Vt põhjendust muudatusele 1. Majandus- ja rahaliidu ohustamine kuulub juba tasakaalunihete määratlusse.

Muudatus 14

Ettepandud määruse põhjendus 16

„(16) Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik luua piisavalt tõhusat makromajanduslike tasakaalunihete tuvastamise ja ennetamise raamistikku, sest liikmesriikide vahel on tihedad kaubandus- ja finantssidemed ning riiklik majanduspoliitika mõjutab ELi ja euroala tervikuna, ning seda on lihtsam saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks,” „(16) Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik luua piisavalt tõhusat makromajanduslike tasakaalunihete ja nõrkade kohtade tuvastamise ja ennetamise raamistikku, sest liikmesriikide vahel on tihedad kaubandus- ja finantssidemed ning riiklik majanduspoliitika mõjutab ELi ja euroala tervikuna, ning seda on lihtsam saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks,”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 15

Ettepandud määruse artikkel 1

„Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks Euroopa Liidus.” „Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad makromajanduse tasakaalunihete ja nõrkade kohtade tuvastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks Euroopa Liidus.”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 16

Ettepandud määruse artikkel 2

„Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „tasakaalunihe”– makromajanduslik suundumus, mis mõjutab või võib mõjutada negatiivselt liikmesriigi majanduse või majandus- ja rahaliidu või Euroopa Liidu kui terviku nõuetekohast toimimist; b) „ülemäärane tasakaalunihe”– suur tasakaalunihe, sealhulgas tasakaalunihked, mis ohustavad majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist.” „Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „tasakaalunihe”– makromajanduslik suundumus, mis mõjutab või võib mõjutada negatiivselt liikmesriigi majanduse või majandus- ja rahaliidu või Euroopa Liidu kui terviku nõuetekohast toimimist tulenevalt selliste olukordade tekkimisest nagu ulatuslik jooksevkonto puudujääk, oluline konkurentsivõime langus, varade hinnamullid, suur välis-, avaliku või erasektori võlakoormus, selle võlakoormuse suurenemine või oluline risk, et mõni neist olukordadest tekib; aa) „nõrgad kohad”– liikmesriigi võimalikud raskused, mida majandus- ja rahaliidu usaldusväärne makromajanduse järelevalve peaks mõistlikult hõlmama. b) „ülemäärane tasakaalunihe”– tasakaalunihe, , mis ohustab majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist.”

Selgitus Käesoleva korraga hõlmatud olukordade nimetamine suurendab selle selgust ja õiguskindlust. Mõne nimetatud olukorra tekkimise risk peaks olema menetluse algatamise aluseks.

Muudatus 17

Ettepandud määruse II peatüki pealkiri

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 18

Ettepandud määruse artikkel 3

„1. Komisjon koostab pärast konsulteerimist liikmesriikidega tasakaalunihete varajase tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks ülevaatliku tulemustabeli. 2. Tulemustabel koosneb erinevatest liikmesriikide makromajanduslikest ja makrorahanduslikest näitajatest. Komisjon võib kehtestada nende näitajate jaoks alumise või ülemise künnisväärtuse, mis toimivad häiretasemetena. Selliste liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, võidakse kohaldada erinevaid künnisväärtusi kui muude liikmesriikide suhtes. 3. Tulemustabelisse kantavate näitajate loetelu ja näitajate künnisväärtused tehakse avalikuks. 4. Komisjon hindab regulaarselt tulemustabeli asjakohasust, sealhulgas näitajate valikut, kehtestatud künnisväärtusi ja kasutatud meetodeid, ning vajaduse korral kohandab tabelit, et selle abil oleks võimalik jätkuvalt või paremini tuvastada tekkivaid tasakaalunihkeid ja jälgida nende arengut. Peamiste meetodite ning tulemustabelisse kantavate näitajate ja nende künnisväärtuste muudatused tehakse avalikuks.” „1. Komisjon koostab pärast konsulteerimist liikmesriikidega tasakaalunihete ja nõrkade kohtade varajase tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks ülevaatliku tulemustabeli. 2. Tulemustabel koosneb erinevatest liikmesriikide makromajanduslikest ja makrorahanduslikest näitajatest. Komisjon võib kehtestada nende näitajate jaoks künnisväärtused, mis toimivad häiretasemetena. Selliste liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, võidakse kohaldada erinevaid künnisväärtusi ja tulemustabeli näitajaid kui muude liikmesriikide suhtes. 3. Näitajad valitakse nii, et need kajastaksid suundumusi liikmesriikide lühi- ja pikaajalises konkurentsivõimes ja võlakoormuses. Vastavalt lõikele 1 kehtestatakse nende näitajate, muude näitajate lisamise ning kohalduvate künnisväärtuste üksikasjad. Tulemustabelisse kantavate näitajate loetelu ja näitajate künnisväärtused tehakse avalikuks. 4. Komisjon hindab regulaarselt tulemustabeli asjakohasust, sealhulgas näitajate valikut, kehtestatud künnisväärtusi ja kasutatud meetodeid, ning vajaduse korral kohandab tabelit, et selle abil oleks võimalik jätkuvalt või paremini tuvastada tekkivaid tasakaalunihkeid ja nõrku kohti ja jälgida nende arengut. Peamiste meetodite ning tulemustabelisse kantavate näitajate ja nende künnisväärtuste muudatused tehakse avalikuks.”

Selgitus Käesolev muudatuse topelteesmärgiks on nii suurem kindlus kui ka paindlikkus.

Muudatus 19

Ettepandud määruse artikli 4 lõiked 2 ja 3

„2. Koos ajakohastatud tulemustabeli avaldamisega esitab komisjon aruande, mis sisaldab näitajate muutumist arvesse võtvat majandus- ja finantsolukorra hinnangut ning milles pööratakse vajaduse korral tähelepanu muudele majandus- ja finantsnäitajatele, mis on tasakaalunihete tuvastamise seisukohast olulised. Lisaks tuuakse aruandes välja see, kas alumise või ülemise künnisväärtuse ületamine ühes või mitmes liikmesriigis tähendab tasakaalunihete tekkimise võimalust. 3. Aruandes määratakse kindlaks need liikmesriigid, kus komisjoni arvates esineb tasakaalunihe või kus on oht selle tekkimiseks.” „2. Koos ajakohastatud tulemustabeli avaldamisega esitab komisjon aruande, mis sisaldab näitajate muutumist arvesse võtvat majandus- ja finantsolukorra hinnangut ning milles pööratakse vajaduse korral tähelepanu muudele majandus- ja finantsnäitajatele, mis on tasakaalunihete ja nõrkade kohtade tuvastamise seisukohast olulised. Lisaks tuuakse aruandes välja see, kas künnisväärtuse ületamine ühes või mitmes liikmesriigis tähendab tasakaalunihete ja nõrkade kohtade tekkimise võimalust. 3. Aruandes määratakse kindlaks need liikmesriigid, kus komisjoni arvates esineb tasakaalunihe ja nõrgad kohad või kus on oht selle tekkimiseks.”

Selgitus Vt selgitust muudatusele 1.

Muudatus 20

Ettepandud määruse artikkel 5

„1. Võttes arvesse artikli 4 lõike 4 kohaselt nõukogus ja eurorühmas toimunud arutelude tulemusi, analüüsib komisjon põhjalikult olukorda igas liikmesriigis, kus tema arvates esineb tasakaalunihe või kus on oht selle tekkimiseks. Analüüsi käigus hinnatakse, kas kõnealuses liikmesriigis esineb tasakaalunihkeid ning kas neid nihkeid võib pidada ülemäärasteks tasakaaluniheteks. 2. Olukorra põhjaliku analüüsi tulemused tehakse avalikuks. Ennekõike võetakse analüüsis arvesse järgmist: a) kas analüüsitav liikmesriik on rakendanud asjakohaseid meetmeid vastuseks nõukogu soovitustele või üleskutsetele, mis on vastu võetud kooskõlas lepingu artiklitega 121 ja 126 ja käesoleva määruse artiklitega 6, 7, 8 ja 10; b) analüüsitava liikmesriigi poliitilisi kavatsusi, mis kajastuvad tema stabiilsus- või lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas; c) analüüsitavale liikmesriigile Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt esitatud varajasi hoiatusi või soovitusi.” „1. Võttes arvesse artikli 4 lõike 4 kohaselt nõukogus ja eurorühmas toimunud arutelude tulemusi, analüüsib komisjon põhjalikult olukorda igas liikmesriigis, kus tema arvates esineb tasakaalunihe või kus on oht selle tekkimiseks. Analüüsi käigus hinnatakse, kas kõnealuses liikmesriigis esineb tasakaalunihkeid ja nõrku kohtu ning kas neid nihkeid ja nõrku kohti võib pidada ülemäärasteks tasakaaluniheteks ja nõrkadeks kohtadeks. Olukorra põhjalik analüüs hõlmab komisjoni kontrollkäiku asjaomasesse liikmesriiki, mis toimub liikmesriikide, mille rahaühik on euro, või ERM II-s osalevate liikmesriikide puhul komisjoni poolt kohasteks peetavatel juhtudel koostöös EKPga. 2. Olukorra põhjaliku analüüsi tulemused tehakse avalikuks. Ennekõike võetakse analüüsis arvesse järgmist: a) kas analüüsitav liikmesriik on rakendanud asjakohaseid meetmeid vastuseks nõukogu soovitustele või üleskutsetele, mis on vastu võetud kooskõlas lepingu artiklitega 121 ja 126 ja käesoleva määruse artiklitega 6, 7, 8 ja 10; b) analüüsitava liikmesriigi poliitilisi kavatsusi, mis kajastuvad tema stabiilsus- või lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas; c) analüüsitavale liikmesriigile seoses tema süsteemsete riskidega Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt esitatud hoiatusi või soovitusi, tingimusel et järgitakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konfidentsiaalsuskorda.”

Selgitus Sätestada tuleb kontrollkäikude vajadus ja käsitletavad küsimused. Vt muudatuse 12 selgitust, mis selgitab ESRB konfidentsiaalsuskorda puudutava muudatuse vajadust. Punktis c tuleb viidata ESRB „hoiatustele” ja mitte „varajastele hoiatustele”.

Muudatus 21

Ettepanek määruse kohta; artikli 6 lõiked 1 ja 3

„1. Kui komisjon jõuab käesoleva määruse artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi tulemusel järeldusele, et liikmesriigis esineb tasakaalunihkeid, teavitab ta sellest nõukogu. Nõukogu võib komisjoni soovituse alusel esitada asjaomasele liikmesriigile vajalikud soovitused, järgides lepingu artikli 121 lõikes 2 sätestatud menetlust. […] 3. Nõukogu vaatab need soovitused kord aastas uuesti läbi ja võib neid vajaduse korral muuta vastavalt lõikele 1.” „1. Kui komisjon jõuab käesoleva määruse artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi tulemusel järeldusele, et liikmesriigis esineb tasakaalunihkeid või nõrku kohti, teavitab ta sellest nõukogu ning asjakohastel juhtudel eurorühma. Nõukogu võib komisjoni soovituse alusel esitada asjaomasele liikmesriigile vajalikud soovitused, järgides lepingu artikli 121 lõikes 2 sätestatud menetlust. Soovitused peavad olema kooskõlas lepingu artiklite 121 ja 126 alusel läbi viidud muude järelevalvemenetluste raames või lepingu artikli 136 alusel kehtestatud menetluste raames antud nõukogu soovituste ja liikmesriikide poolt võetud asjakohaste kohustustega. ERM II lepingutest tulenevaid kohustusi tuleb kohaselt arvesse võtta. […] 3. Nõukogu vaatab need soovitused vähemalt kord aastas uuesti läbi ja võib neid vajaduse korral muuta vastavalt lõikele 1. Läbivaatamine põhineb komisjoni põhjalikul analüüsil vastavalt artiklile 5.”

Selgitus Komisjoni ettepanekutega hõlmatud menetlused peavad olema omavahel kooskõlas. Kontrollkäikude sagedus peab olema paindlik. Nõukogu poolne läbivaatus peab põhinema komisjoni põhjalikul analüüsil.

Muudatus 22

Ettepandud määruse artikkel 7

„1. Kui komisjon jõuab artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi tulemusel järeldusele, et asjaomases liikmesriigis esineb ülemääraseid tasakaalunihkeid, teavitab ta sellest nõukogu. 2. Nõukogu võib komisjoni soovituse alusel ning kooskõlas lepingu artikli 121 lõikega 4 võtta vastu soovitused, milles tehakse teatavaks ülemäärase tasakaalunihke olemasolu ning soovitatakse vastaval liikmesriigil võtta parandusmeetmeid. Kõnealustes soovitustes määratletakse tasakaalunihete olemus ning määratakse üksikasjalikult kindlaks vajalikud parandusmeetmed ja tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab neid meetmeid võtma. Lepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt võib nõukogu oma soovitused avalikustada.” „1. Kui komisjon jõuab artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi tulemusel järeldusele, et asjaomases liikmesriigis esineb ülemääraseid tasakaalunihkeid või nõrku kohti, teavitab ta sellest nõukogu ning asjakohastel juhtudel eurorühma. 2. Nõukogu võib komisjoni soovituse alusel ning kooskõlas lepingu artikli 121 lõikega 4 võtta vastu soovitused, milles tehakse teatavaks ülemäärase tasakaalunihke olemasolu ning soovitatakse vastaval liikmesriigil võtta parandusmeetmeid. Kõnealustes soovitustes määratletakse tasakaalunihete või nõrkade kohtade olemus ning määratakse üksikasjalikult kindlaks vajalikud parandusmeetmed ja tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab neid meetmeid võtma. Lepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt võib nõukogu oma soovitused avalikustada.”

Selgitus Vt muudatus 1.

Muudatus 23

Ettepandud määruse artikli 8 lõiked 1 ja 2

„1. Liikmesriik, kelle suhtes on alustatud ülemäärase tasakaalunihke menetlust, esitab nõukogule ja komisjonile parandusmeetmete kava artikli 7 kohastes soovitustes määratud tähtaja jooksul. Parandusmeetmete kavas kehtestatakse spetsiifilised ja konkreetsed poliitikameetmed, mida kõnealune liikmesriik on rakendanud või kavatseb rakendada, ning samuti nimetatud meetmete rakendamise ajakava. 2. Nõukogu hindab parandusmeetmete kava komisjoni aruande alusel kahe kuu jooksul pärast selle esitamist. Kui nõukogu peab kava piisavaks, võtab ta komisjoni ettepanekul vastu otsuse selle kinnitamiseks. Juhul kui parandusmeetmete kavas esitatud meetmed, mida on võetud või kavatsetakse võtta, või nende rakendamise ajakava peetakse soovituste täitmiseks ebapiisavaks, palub nõukogu komisjoni ettepaneku alusel liikmesriigil oma parandusmeetmete kava uue tähtaja jooksul muuta. Muudetud parandusmeetmete kava vaadatakse läbi käesolevas lõikes sätestatud menetluse kohaselt.” „1. Liikmesriik, kelle suhtes on alustatud ülemäärase tasakaalunihke menetlust, esitab nõukogule ja komisjonile parandusmeetmete kava artikli 7 kohastes soovitustes määratud tähtaja jooksul, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast soovituse vastuvõtmist. Parandusmeetmete kavas kehtestatakse spetsiifilised ja konkreetsed poliitikameetmed, mida kõnealune liikmesriik on rakendanud või kavatseb rakendada, ning samuti nimetatud meetmete rakendamise ajakava. 2. Nõukogu hindab parandusmeetmete kava komisjoni aruande alusel kahe kuu jooksul pärast selle esitamist. Kui nõukogu peab kava piisavaks, võtab ta komisjoni ettepanekul vastu otsuse selle kinnitamiseks. Juhul kui parandusmeetmete kavas esitatud meetmed, mida on võetud või kavatsetakse võtta, või nende rakendamise ajakava peetakse soovituste täitmiseks ebapiisavaks, palub nõukogu komisjoni ettepaneku alusel liikmesriigil oma parandusmeetmete kava uue tähtaja jooksul, mis ei ületa kahte kuud, muuta. Muudetud parandusmeetmete kava vaadatakse läbi käesolevas lõikes sätestatud menetluse kohaselt.”

Selgitus Ehkki EKP on teadlik oma ettepandud tähtaja piiratusest, peab EKP vajalikuks tagada, et säiliks menetluse ja vajalike jätkumenetluste aktuaalsus, ilma et see mõjutaks tegevuskavaga hõlmatud meetmete kvaliteeti ja teostatavust.

Muudatus 24

Ettepandud määruse artikli 9 lõige 3

„3. Komisjon võib korraldada asjaomasesse liikmesriiki kontrollkäike, et jälgida parandusmeetmete kava elluviimist.” „3. Komisjon korraldab asjaomasesse liikmesriiki kontrollkäike, et jälgida parandusmeetmete kava elluviimist, liikmesriikide, mille rahaühik on euro, või vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevatesse liikmesriikidesse tehtavate kontrollkäikude puhul komisjoni poolt tehakse kohasteks peetavatel juhtudel koostöös EKPga.”

Selgitus Lisada tuleb komisjoni koostöö EKPga, kui komisjon peab seda asjakohaseks.

Muudatus 25

Ettepandud määruse artikli 10 lõige 4

„4. Kui nõukogu jõuab järeldusele, et liikmesriik ei ole soovitatud parandusmeetmeid rakendanud, võtab ta komisjoni soovitusel ja vastavalt artiklile 7 vastu läbivaadatud soovitused, milles kehtestatakse parandusmeetmete rakendamiseks uus tähtaeg, mille möödudes viiakse läbi uus hindamine käesoleva artikli kohaselt.” „4. Kui nõukogu jõuab järeldusele, et liikmesriik ei ole soovitatud parandusmeetmeid rakendanud, võtab ta komisjoni soovitusel ja vastavalt artiklile 7 vastu läbivaadatud soovitused, milles kehtestatakse parandusmeetmete rakendamiseks uus tähtaeg, mille möödudes viiakse läbi uus hindamine käesoleva artikli kohaselt. Samuti esitavad nõukogu ja asjakohastel juhtudel eurorühm ametliku aruande Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile.”

Selgitus Need aruanded parandavad menetlust.

Muudatus 26

Ettepandud määruse artikkel 11

„Ülemäärase tasakaalunihke menetlus lõpetatakse, kui nõukogu teeb komisjoni soovituse alusel järelduse, et ülemäärast tasakaalunihet liikmesriigis enam ei esine.” „Ülemäärase tasakaalunihke menetlus lõpetatakse, kui nõukogu teeb komisjoni soovituse alusel otsuse, et ülemäärast tasakaalunihet või nõrku kohti liikmesriigis enam ei esine.”