27–31.

2008. aastal prognoosis ühisettevõtte töörühm, mida toetasid valdkonna ja avalik-õiguslike teadusorganisatsioonide eksperdid, et kokkulepitud Euroopa panuse andmise ITERi ehitusse kulud on 5 940 miljonit eurot, ettenägematute kulude vajadusega summas 663 miljonit eurot. Jaapaniga toimuva ulatuslikuma lähenemise koostöö ja ühisettevõtte halduse maksumuseks hinnati 2008. aastal 650 miljonit eurot, mille tulemusel oli 2008. aastal kulude koguhinnang 7 253 miljonit eurot, sealhulgas eelnimetatud summa ettenägematuteks kuludeks. Nõukogu on eraldanud aastateks 2007–2020 ühisettevõttele 6 600 miljonit eurot 2008. aasta väärtuses, et täita Euroopa kohustusi seoses ITERi ning ulatuslikuma lähenemise koostööga, ning nõudis ühisettevõttelt kõigi säästuvõimaluste kasutamist, et järgida eelarve ülempiiri. Alates 2008. aastast on ITERi projekt edasi arenenud Fukushima õnnetuse tagajärjel karmistatud ohutusnõuete, uute teaduslike arusaamade ning projekti ülesehituse arendamise tõttu märkimisväärselt edasi arenenud. Kuigi mõnda nõuet on leevendatud, on enamik muudatusi suurendanud vajadusi ja kasvatanud panust, mida Euroopa peab andma ITERisse. Selliste muudatuste kohta teevad otsuseid ITERi organisatsioon ja selle haldusorganid. Mõistes, et pärast kulude hindamist 2008. aastal on Euroopa panuse ulatus ITERisse oluliselt muutunud ja projekti ülesehitus arenenud, vaadati kogu kulude prognoos 2013. aasta esimesel poolaastal põhjalikult üle. Erinevalt eelmistes nõukogule esitatud aruannetes sisaldunud kuluprognoosi kasvust hõlmab kõnealune kuluprognoos ka tulevikus prognoositavaid muutusi. Euroopa panus ITERisse, ulatuslikuma lähenemise koostöösse ja ühisettevõtte haldamisse on nüüd hinnanguliselt 6 890 miljonit eurot. Võrreldes eespool nimetatud piiratud eelarvega 6 600 miljonit eurot eelarveperioodiks aastani 2020 tähendab see negatiivset ettenägematut kulu 290 miljonit eurot. Ettenägematute kulude muutumine pärast eelmise aasta aruannet nõukogule (165 miljonilt eurolt 290 miljonile eurole) on suur muutus, mis tuleneb eeldatavate ja realiseeritud hoonekulude olulisest kasvust, mille on põhjustanud kavakohaselt ehitatavate hoonete kasutuseesmärgi laienemine ja surve hoonete ehitamise ajakavale. Nagu nimetatakse Ernst & Youngi 2012. aasta juulis alanud uuringus „Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness” („Potentsiaal ITERi ümberkujundamiseks parandamaks kulutõhusust”), mille tellis Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjon ja mis valmis 2013. aasta veebruaris, saab ühisettevõte selliseid muutusi juhtida vähe või üldse mitte, sest need kuuluvad ITERi nõukogu ja selle allorganite pädevusse. Sellegipoolest ja eelarve ülempiiri järgmiseks on ühisettevõte töötanud välja ning arendab üha edasi ja rakendab arvukalt mitmesuguseid kulude piiramise meetmeid, sealhulgas hankestrateegiate ja lepingutingimuste optimeerimist kulude vähendamiseks, ning optimeerib koostöös ITERi organisatsiooniga kulude piiramise kavasid. Varasemate meetmete olekuaruanne ning praegused meetmed esitati koos uue kuluprognoosiga juhatusele 26. juunil 2013 (dokument F4E(13)-GB27-06). Meetmed pakuvad üle 300 miljoni euro säästmise võimalust ning annavad seega vajalikud vahendid, et tagada kuni 2020. aasta eelarve ülempiiri järgimine.