ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 20.10.2009 
SEK(2009) 1397  
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
  
Lisatud dokumendile: 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus 
  
{KOM(2009) 567 lõplik} 
{SEK(2009) 1396}  
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Käesolevas dokumendis võetakse kokku mõju hinda mise aruanne, mis käsitleb Euroopa Liidu 
algatuse „Solidaarsus ja tervishoid: tervisea lase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” 
võimalikke tegevusvariante. Komisjon jõudis ELi tervishoiustrateegias1 järeldusele, et on vaja 
tegutseda, ja kuulutas 2008. aasta uue ndatud sotsiaalmeetmete kavas2 välja ELi algatuse 
tervisealase ebavõrdsuse valdkonnas. Käesol evasse dokumenti on kaasatud mõju hindamise 
komitee kommentaarid järgitud eesmärkide kohta, mõistete ebavõrdsus ja ebaõiglus 
kasutamise kohta ning proportsionaalsuse, subsid iaarsuse ja kulude kohta. Aruanne on siduv 
ainult komisjoni talitustele, kes osalesid selle ettevalmistamises ning see ei mõjuta komisjoni 
lõplikku otsust. 
Peamiselt vastutavad tervisealase ebavõrds use probleemide lahendamise eest liikmesriigid, 
kuid ELi poliitikal võib olla kaudne mõju te rvishoiule ja see võib aidata ületada praegu 
tegevusel ette tulevaid takistusi. Aruandes hinnatakse ELi meetmeid liikmesriikide ja sidusrühmade pingutuste toetamiseks ja täienda miseks ning ELi strateegiate kasutamiseks 
tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks, järg ides täielikult subsidiaarsuse põhimõtet.  
ELi meetmed peaksid toetama kogu elanikkon na tervise parandamist, kuid põhirõhk peaks 
olema välditavate ja ebaõiglaste erinevuste  vähendamisel sotsiaalsete rühmade ja ELi 
piirkondade vahel, st võrdsele tasemele tõstmisel.  
Nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil on juba võetud hulk asjakohaseid meetmeid. Praegused 
meetmed on siiski piiratud teadlikkuse ta seme ja valdkonnale omistatud tähtsuse, 
sidusrühmade kaasatuse puudumise, teabes ja teadmistes esinevate lünkade, puuduliku heade 
tavade vahetuse ja sektoritevahelise poliitil ise lähenemise loomise keerukuse tõttu. Seega 
käsitletakse käesolevas dokumendis meet meid nende probleemide lahendamiseks.  
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Euroopa Liidu liikmesriikides erineb praegu eelda tav eluiga sünnihetkel naiste puhul 8 aasta 
võrra ja meeste puhul 14 aasta võrra. Samuti on liikmesriikide ja ELi piirkondade vahel suured erinevused suremuse, puuete ja haiguste  osas. Mõnes riigis on tervisealane erinevus 
võrreldes ELi keskmisega ja parimate tulemust ega riikidega kahe viimase aastakümne jooksul 
suurenenud. 
Kõigis liikmesriikides on suured erinevus ed sotsiaalsete rühmade vahel sõltuvalt 
sissetulekust, elukutsest , haridustasemest ja etnilisest rühmast
3. Madalama hariduse, 
sissetuleku ja töökohaga inimestel on lühem eluiga ja halvem tervislik seisund. Eri 
sotsiaalmajandusliku staatusega rühmade eeldata v eluiga sünnihetkel erineb meeste puhul 4 
                                                 
1 KOM (2007) 630. 
2 KOM (2008) 412.  
3 Health Status & Living Conditions. Sotsiaalse oluk orra Euroopa vaatluskeskuse koostatud seirearuanne. 
Euroopa Komisjon 2008.  
 
ET 3   ET kuni 10 aasta ja naiste puhul 2 kuni 6 aasta võ rra. See mudel kajastub paljudes füüsilise ja 
vaimse tervise näitajates. Mõnes riigis on lõhe viimastel aastakümnetel suurenenud.  
Tervisealane ebavõrdsus on seot ud ebavõrdsusega sotsiaalsete tervist mõjutavate tegurite 
osas, sealhulgas elutingimu sed (elukoht, keskkond), tervisekäitumine (toitumine, 
suitsetamine, liikumine), tööhõive ja tööting imused, haridus, juurdep ääs sotsiaalkaitsele, 
sealhulgas kvaliteetsetele te rvishoiuteenustele. Suur osa te rvisealasest ebavõrdsusest on 
välditav ja seda saab mõjutada ELi strateegiatega. 
Välja on selgitatud kolm valdkonda, kus esin eb probleeme, mis takistavad tõhusat 
toimetulekut tervisealase ebavõrdsusega. Need on valdkonnad, kus EL saab liikmesriikide meetmeid toetada ja täiendada:  
teadlikkuse puudumine ning liik mesriikide ja muude sidus rühmade puudulik poliitiliste 
prioriteetide seadmine ja pühendumine; võrreldavate ja korrapäraste andmete, järe levalve ja aruandlus e puudumine. Puudulikud 
teadmised määravate tegurite ja tõhusate meetmete kohta; 
Puudulik ELi kooskõlastatud lähenemisviis terv isealasele ebavõrdsus ele (puudub probleemide 
arvestamine ELi tasandil). 
Liikmesriigid rakendavad mõningaid strateegiaid, kuid puudub kõikehõlmav poliitika. Üle 
poole liikmesriikidest ei aseta tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele mingit rõhku. Lisaks 
on puudulik strateegiate hindamine ja levitamine.  
Kuigi usaldusväärsed tõendid on olemas, on m itmesuguste tervist mõjutavate tegurite mõju 
(põhjuslikkus) ja olulisuse koht a vaja rohkem teavet, et liikmesriigid saaksid rakendada 
teatavate elanikerühmade ja tegurite suhtes t õhusaid meetmeid. Samuti on vaja võrreldavaid 
ja korrapäraselt kättesaadavaid ELi tasandi andmeid tervisenäitajate ja tervisealast ebavõrdsust mõjutavate tegurite kohta sotsiaalmajanduslike rühmade kaupa.  
ELi tasandi andmete ja uurimistulemuste  puudumine takistab poliitikastrateegiate 
edasiarendamist. Paremad ja jagatud teadmised ja meetmete parem põhjendamine võivad anda 
hulgale sidusrühmadele tahtmise osaleda, mis neil praegu puudub. 
ELi tasandil käsitletakse tervisealast ebavõrds ust suurema poliitilise prioriteedina ja hulgal 
ELi strateegiatel on positiivne mõju. Siiski on selle mõju suurust keeruline hinnata ja kõigis asjakohastes ELi poliitikavaldkondades tervisealas t ebavõrdsust veel märkimisväärselt ei 
arvestata.  
3. E
ESMÄRGID  
ELi meetmed tervisealase ebavõrdsuse valdkonnas peavad toetama ja täiendama 
liikmesriikide ja muude sidusrühmade meetmeid ja  tagama, et ELi strateegiad ja tegevused 
pakuvad kõrgetasemelist tervisekaitset, nagu on sätestatud asutamislepingus. Kui vähegi 
võimalik, peaks ELi strateegiatega pakutav te rvisekaitse hõlmama kõiki kodanikke sõltumata 
sellest, kus nad elavad või milline on nende sotsiaalne taust. Nende eesmärkide täitmisega võivad ELi meetmed aidata kaasa tervisea lase ebavõrdsuse vähendamisele ELis.  
 
ET 4   ET 3.1. Üldeesmärgid 
Algatuse üldeesmärk on toetada ja täiendada  liikmesriikide ja si dusrühmade pingutusi ja 
rakendada tööle ELi poliitikas trateegiad tervisealase eb avõrdsuse vähendamiseks. 
3.2. Konkreetsed eesmärgid  
Konkreetsed eesmärgid on järgmised: 
Tõsta teadlikkust, edendada teavitamist, parimate  tavade vahetust ja poliitika koordineerimist 
ning edendada tervisealase ebavõrdsuse probleemide lahendamist poliitilise prioriteedina; seda nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil ja muude sidusrühmade poolt. 
Parandada andmete kättesaadavus t ja vahendeid tervisealase ebavõrdsuse mõõtmiseks ja 
jälgimiseks kogu ELis ning selle kohta aruannete es itamiseks; parandada teadmisi tervisealase 
ebavõrdsuse põhjuste kohta ja pakku da tegevuseks vajalikke tõendeid. 
Arendada asjakohaste ELi pol iitikastrateegiate panust tervisealase ebavõrdsuse 
vähendamiseks, sealhulgas toetada tõhusamalt li ikmesriikide ja sidusrühmade jõupingutusi 
tervisealase ebavõrdsuse probleemide la hendamisel ning pöörata erilist tähelepanu 
haavatavatele rühmadele ja kolmandatele riikidele. 
4. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS : KAS ELI ROLL ON ÕIGUSTATUD ?  
Kuigi peamiselt vastutavad tervisealase  ebavõrdsuse probleemide lahendamise eest 
liikmesriigid, on küsimus ELi jaoks mitmel põhjusel poliitilise tähtsusega.  
Esiteks võib tervisealase ebavõr dsuse laiast levikust ja püsivus est järeldada, et on lahknevus 
praeguse olukorra ja mõnede ELi üldiste eesmä rkide vahel, nagu majanduse ja sotsiaalse 
ühtekuuluvuse tugevdamine, võrdsete võimal uste tagamine, ebavõrdsuse vähendamise 
edendamine ning meeste ja naiste vahelis e võrdõiguslikkuse ja liikmesriikidevahelise 
solidaarsuse edendamine (ELi asutamislepingu ar tikkel 2 ja EÜ asutamis lepingu artikkel 2).  
Teiseks toob halva tervisliku seisundi lai levik ELi teatavates elanikerühmades liidu jaoks 
kaasa olulisi altern atiivkulusid ning seega on olem as majanduslik põhjendus probleemi 
lahendamise toetamiseks. Arvestades elanikko nna vananemist on rahva tervise kõrge tase 
oluline, et võimaldada pikemat tööiga ja to etada tootlikkuse, konkurentsivõime ja tööhõive 
kõrgemat taset. Välditavad tervisepr obleemid põhjustavad ka suuri kulutusi 
tervishoiusüsteemile ja panevad riigieelarve liigse surve alla. Välditavate haiguste ja enneaegse surmaga seotud ebavajalike kadude vähendamine võib aidata kaasa Lissaboni eesmärkide täitmisele ja Euroopa jõukuse täieliku potentsiaa li saavutamisele.  
Tegevuse õiguslik alus tuleneb mitmest EÜ asutam islepingu artiklist, seal hulgas: artiklid 12 ja 
13 (diskrimineerimise vältimine), artikkel 125 (tööhõive ning kvalifit seeritud, koolitatud ja 
kohanemisvõimelise tööjõu edendamine), artiklid 136 ja 137 (elu- ja töötingimuste ja sotsiaalkaitse parandamine ning võitlus tõ rjutusega), artikkel 152 (kõrgetasemelise 
tervisekaitse tagamine kõigi s ühenduse poliitikates ), artiklid 158 ja 159 (majandusliku ja 
sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine). Need artiklid on aluseks, mis võimaldab ühendusel 
toetada ja täiendada liikmesriikide meetmeid. 
 
ET 5   ET ELi tasandi meetmete vajalikkust saab põhjendada  järgmiselt: 1) vaja  on kogu ELi hõlmavat 
andmete kogumist ja seiret, kuna EL on parema s positsioonis kui liikmesriigid, et tagada 
usaldusväärsed ja võrreldavad andmed, ja 2) ühtekuuluvuspo liitika kaudu annab EL 
liikmesriikidele, eriti halvemas olukorras olevat ele piirkondadele, rahalist toetust, mida saab 
investeerida tervisealast ebavõrdsust mõjutavatesse teguritesse, nagu elutingimused, koolitus ja tööhõiveteenused ning tervis hoid (edendamine, ennetamine  ja ravi). EL saab anda 
lisandväärtust
, tõstes teadlikkust ja tugevdades keskendumist terv isealasele ebavõrdsusele, 
parandades seiremehhanisme, tõhustades tead usuuringuid ja teadmiste kogumist, muutes 
asjakohased meetmed nähtavaks, parandades kogemu ste vahetamist ja heade tavade jagamist 
ning arendades suutlikkust ja parandades ELi pol iitikastrateegiatevahelist seotust. Need 
vastused tulid välja konsultatsioonitu lemustest ja muudest uuringutest.  
5. V ÕIMALIKUD TEGEVUSVARIANDID  
Eesmärkide saavutamiseks analüüsitakse kol me tegevusvarianti. I variant on praeguste 
tegevuste jätkamine („tavapära ne tegevus”). II variant („ praeguse olukorra säilitamine 
parandustega”) toetub olemasolevatele meetmetele , mida saab lühikese ajaga edasi arendada 
ilma praeguste ühenduse vahend ite põhjalike muudatusteta, se lle variandi puhul oleks 
väljundiks teatis. III variant („kaugeleulatuvad muudatused” ) nõuab pikemat ajavahemikku, 
hõlmab olemasolevate ELi vahendite muutmist ja sisaldab nõukogu soovitust. 
Tegevusvariandid on kumulatiivsed (III variant to etub II variandile, mis omakorda toetub 
I variandile, vt tabel). 
5.1. I variant: tavapärane tegevus  
I variandi puhul jätkub tege vus tervisealase ebavõrds use vähendamise toetuseks 
sotsiaalvaldkonna avatud koordina tsiooni meetodi ja tervises trateegia raames. Õiglane 
tervishoid on tervisestrateegia juhtpõhimõte ja ebavõrdsuse vähendamine juurdepääsul 
tervishoiuteenustele ja tervis enäitajates on sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsiooni meetodi 
üldine eesmärk. Kogemuste vahetamise kaudu aitab EL liikmesriikidel seda eesmärki riiklikesse strateegiatesse sisse viia. Kasu tatud mehhanismide hulka kuuluvad sotsiaalset 
kaitset ja kaasatust käsitlevad liikmesriikide strateegiaaruanded ja ühisaruanded, eksperthinnangud ja sotsiaalka itsekomitee koosolekud, samuti sotsiaalsete tervist ja 
tervisealast ebavõrdsust mõju tavate tegurite ELi ekspertrühma ja nõukogu kõrgetasemelise 
rahvatervise töörühma koosolekud. Tervisep rogrammi 2008-2013 ja programmi PROGRESS 
kaudu antakse rahalist toetust. Teatavaid terv isealast ebavõrdsust mõjutavate teguritega 
seotud tegevusi toetatakse ka ühtekuuluvuspoliit ika, ühise põllumajandus poliitika ja Maaelu 
Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu. Muud ELi meetmed jätkuksid, kui ei keskenduks 
tervisealasele ebavõrdsusele. 
5.2. II variant: praeguse olukorra säilitamine parandustega  
II variandi puhul võtab komisjon vastu teatise, millega tõstetakse teadlikkust tervisealase 
ebavõrdsuse kohta ja rõhutatakse selle maja nduslikku, poliitilist ja  eetilist ulatust. 
II variandiga kinnitatakse, et tervisealase eb avõrdsuse vähendamine on poliitiline prioriteet, 
suurendatakse dialoogi sidusrühmadega ja püütak se parandada olemasolevaid teavitamise ja 
teabevahetuse mehhanisme ja rahalist toetust. Sellega toetatakse tegevust tõhusate meetmete 
võtmiseks vajalike teadmiste kogumiseks ja püütakse parandada liikmesriikide, ELi 
 
ET 6   ET piirkondade ja sotsiaalsete rühm ade vahelise tervisealase eb avõrdsuse mõõtmise süsteemi. 
Julgustatakse asjaomaste poliitikavaldkondade esim esi arutelusid selle üle, kuidas nad saavad 
selles valdkonnas tegutseda (nagu pakkusid  välja mõned riiklikud ametiasutused 
konsultatsioonide käigus). Sellega tehakse te atavaks rida konkreetseid meetmeid tegevuse 
tugevdamiseks, kuid märkimisväärses ulatuses  uut poliitikat välja töötama ei pea. 
Konkreetsete poliitikastrateegiate väljatööta mine jääb liikmesriikide vastutusalasse. 
5.3. III variant: kaugeleulatuvad muudatused  
III variandi puhul pakub komisjon lisaks vä lja: nõukogu soovituse tervisealase ebavõrdsuse 
kohta; sihtmärgid tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks ELis tervikuna; kõrgetasemelise 
institutsioonidevahelise nõuandekom itee loomise; rea poliitikaval dkondade läbivaatamise, et 
lisada tervisealase ebavõrdsuse vähendamine sõnaselgelt nende prioriteetide hulka, koos 
vahendite ümberjaotamise või lisamisega ajavah emikuks pärast aastat 2013; selliste ühenduse 
meetmete läbivaatamine, mis aitavad tagada terv isealaste põhivajaduste (tervishoid, peavari, 
toit, vesi, haridus) rahuldamist; laiem rahvus vaheline algatus üleilmse tervisealase 
ebavõrdsuse vähendamiseks. 
6. M ÕJU ANALÜÜS  
See on õigusloomega mitteseotud algatus,  mille eesmärk on tugevdada meetmeid 
liikmesriikide ja muude sidusrühmade pingutuste toetamiseks ja täiendamiseks tervisealase 
ebavõrdsuse vähendamisel. I, II ja III va riandis välja pakutud meetmed eeldavad: 1) 
jõupingutuste suurendamist küsimuste ELi ta sandil koordineerimise ja lihtsustamise 
parandamiseks ja 2) jõupingutuste suurenda mist liikmesriikide ja muude sidusrühmade 
teadlikkuse tõstmiseks sellest, ku i oluline on eelkõige  praegusel majanduskrii si ajal tegeleda 
tervise- ja sotsiaalprobleemidega. See, millis es ulatuses aitavad meetmed liikmesriikidel ja 
muudel sidusrühmadel tervisealast ebavõrdsust vähendada, on ettepanekute mõju põhitegur.  
6.1. Sotsiaalne mõju 
Kolmes tegevusvariandis kirjeldatud meetmetel peaks olema positiivne sotsiaalne mõju ja 
negatiivne sotsiaalne mõju peaks puuduma. Võrre ldes I variandiga on II ja III variandil 
tõenäoliselt suurem positiivne sotsiaalne mõju. 
Oluline probleem on see, et praegune majanduskriis  võib suurendada terv isealast ebavõrdsust, 
halvendades mõningaid tervist mõjutavaid tegureid. Tugevamate teadlikkuse tõstmise 
meetmete kaudu võivad II ja III vari ant aidata tagada seda, et pr ioriteetide seadmise ajal ei 
jäta liikmesriigid seda polii tikavaldkonda tähelepanuta ega põhj usta tulevikus negatiivseid 
majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi.  
 
ET 7   ET 6.2. Majanduslik mõju 
Suure tervisealase ebavõrdsuse kaudne majanduslik kulu võib olla märkimisväärne. Seda ei 
saa täpselt kindlaks määrata. Ühe uurimuse k ohaselt võib majanduslik kasu, mis saadakse 
kogu elanikkonna tervise tõstmisest samale tasemele kui on kõrgema haridustasemega elanikerühmal, olla vahemikus 1,2 % kuni 9 % SKPst.  
On keeruline määrata kindlaks meetmete maks umust, mis on võetud selleks, et parandada 
andmete kättesaadavust ja võrreldavust, eriti sotsiaalmajandusliku staatuse lõikes.  
Üldiselt on tõenäoline, et edusammudel tervist mõjutavate tegurite ja tervisealase ebavõrdsuse 
valdkonnas on positiivne majanduslik mõju. Pikema s perspektiivis võib tervisliku seisundi 
paranemine ja halva tervisega elatud aastate vä henemine olla kulutasuvuse osas neutraalne või 
positiivse üldise majandusliku mõjuga.  
7. 
TEGEVUSVARIANTIDE HINDAMINE  
Kõik kolm varianti aitaksid üldeesmärke saavutada, kõige laiem mõju oleks tõenäoliselt 
III variandil. Siiski hõlmab III variant lisakulusid ja võib ette tulla mõningaid rakendustakistusi. Arvestades teostatavuse kr iteeriumi (eelkõige võimet tegutseda seoses 
praeguse kriisiga) ja kaasnevaid kulusid on eelistatuim II variant. II varianti võib vaadelda kui 
vahelüli enne edasist ELi tasandi tegevust te rvisealase ebavõrdsuse va ldkonnas ja see järgib 
täielikult subsidiaar suse põhimõtet.  
8. S
EIRE JA HINDAMINE  
Hinnatud meetmed sisaldavad ettepanekuid  teavitamise, jälgimise ja aruandluse 
parandamiseks seoses tervisealase ebavõrds use valdkonnas saavutatud  edusammudega ja 
teguritega, mida saab kasutada  jälgimiseks ja hindamiseks.  Komisjoni toetab ELi 
poliitikaarengute korrapärasel analüüsimisel ka sotsiaalse olukorra Euroopa vaatluskeskus ja 
Tervishoiusüsteemide ja Tervishoiupoliitika Vaatluskeskus.  Üks täiendav seiremehhanism on 
2012. aastal esitatav komisjoni ar uanne käesoleva algatuse rakendamise kohta ja edusammude 
kohta tervisealase ebavõrdsuse pr obleemi lahendamisel, tõenäoliselt järgneb sellele veel 
aruandeid.  
 
ET 8   ET I variant  
– tavapärane tegevus  II variant  
– praeguse olukorra säilitamine parandustega  III variant  
– kaugeleulatuvad 
muudatused  
 
ET 9   ET