KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Aastaaruanne eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile 2012 . aastal tehtud siseauditite kohta (finantsmääruse artikli 99 lõige 5) /* COM/2013/0606 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Aastaaruanne eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile 2012 . aastal tehtud siseauditite kohta (finantsmääruse artikli 99 lõige 5) SISUKORD 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 5 2........... IASi ülesanne: sõltumatus, objektiivsus ja aruandekohustus.............................................. 5 3........... Auditite teostamine......................................................................................................... 6 3.1........ Siseauditi talituse 2012. aasta auditikava täitmine............................................................. 6 3.2........ Uued soovitused ja heakskiitmise määr............................................................................ 7 3.3........ Aastatel 2008–2012 esitatud soovituste rakendamine...................................................... 8 4........... Peamised tähelepanekud ja soovitused............................................................................ 8 4.1........ Horisontaalsed auditid..................................................................................................... 8 4.1.1..... Iga-aastase tegevusaruande koostamise protsess (hõlmab mitut peadirektoraati)............... 8 4.1.2..... Ametikohtade täitmise korraldamine ja selle üle teostatav järelevalve (hõlmab mitut peadirektoraati) 10 4.1.3..... Tasaarveldamine ja sisemised arvete esitamise süsteemid (hõlmab mitut peadirektoraati). 11 4.2........ Põllumajandus, loodusvarad ja tervis............................................................................. 12 4.2.1..... Kontrollistrateegia auditid (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat)............................................................................................................. 12 4.2.2..... Kontrollistrateegia – direktoraat J (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat)...... 12 4.3........ Ühtekuuluvus................................................................................................................ 13 4.3.1..... Aastaid 2000–2006 hõlmava programmitöö perioodi lõpetamine (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat)................................ 13 4.3.2..... Aastaid 2007–2013 hõlmavate programmide rakendamine (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat) 14 4.4........ Teadusuuringud, energeetika ja transport....................................................................... 14 4.4.1..... Kontrollistrateegia auditid (energeetika peadirektoraat).................................................. 14 4.5........ Välisabi, areng ja laienemine.......................................................................................... 15 4.5.1..... ELi delegatsioonide sisemine ülesehitus (arengu ja koostöö peadirektoraat).................... 15 4.6........ Haridus ja kodakondsus............................................................................................... 15 4.6.1..... Elukestva õppe programm (hariduse ja kultuuri peadirektoraat / Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus)................................................................................................................ 15 4.6.2..... Kontrollistrateegia auditid (siseasjade peadirektoraat).................................................... 16 4.6.3..... Järelevalve ELi õiguse rakendamise üle (õigusküsimuste peadirektoraat)......................... 16 4.7........ Majandus- ja rahandusküsimused.................................................................................. 16 4.7.1..... Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamine Euroopa Investeerimisfondi poolt (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat)............................................................................ 16 4.7.2..... Eelarvevälised tehingud (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat)...................... 17 4.7.3..... Kontrollistrateegia auditid (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat).................................. 17 4.7.4..... Järelevalve ELi õiguse rakendamise üle (maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat)............. 18 4.8........ Üldteenused ja personalihaldus...................................................................................... 18 4.8.1..... Statistiliste andmete koostamine, arendamine ja levitamine (Eurostat).............................. 18 4.9........ IT-auditid..................................................................................................................... 19 4.9.1..... Kohalike IT-süsteemide haldamine (arengu ja koostöö peadirektoraat, kaubanduse peadirektoraat) 19 4.9.2..... IT juhtimine ja tulemuslikkus (tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat / Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet)............................................................................................................. 19 4.9.3..... Horisont 2020 (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, Euroopa Teadusuuringute Nõukogu rakendusamet)....................................................... 20 5........... Konsulteerimine komisjoni finantsrikkumiste uurimise toimkonnaga................................. 20 6........... Järeldused.................................................................................................................... 20 1. Sissejuhatus Käesoleva aruandega, mis käsitleb komisjoni siseauditi talituse (IAS) tehtud tööd, teavitatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni vastavalt finantsmääruse artikli 99 lõikes 5 nõutule. See põhineb aruandel, mille komisjoni siseaudiitor koostas määruse artikli 99 lõike 3 alusel ning mis käsitleb komisjoni peadirektoraatide, talituste ja rakendusametitega[1] seotud IASi 2012. aasta auditi- ja nõustamisaruandeid[2]. Aruandes kirjeldatakse tuvastatud puudusi ja nende heastamiseks võetud meetmeid ning see sisaldab teavet märkimisväärsete riskide ning kontrolli ja üldjuhtimisega seotud küsimuste kohta[3]. Komisjon on mõnele neist soovitustest juba vastanud koondaruandes[4]. 2. IASi ülesanne: sõltumatus, objektiivsus ja aruandekohustus IASi ülesanne on aidata kaasa usaldusväärsele juhtimisele Euroopa Komisjonis, auditeerides sisemisi juhtimis- ja kontrollisüsteeme, et hinnata nende tulemuslikkust eesmärgiga neid süsteeme pidevalt parandada. IAS kuulub auditi eest vastutava komisjoni liikme alluvusse ja annab aru auditi järelevalvekomiteele. IASi sõltumatus leiab kinnitust finantsmääruses ja tegevusjuhendis, mille on vastu võtnud komisjon. IAS lähtub oma töös finantsmäärusest ning Siseaudiitorite Instituudi (IIA) siseauditi kutsetegevuse rahvusvahelistest standarditest ja eetikakoodeksist. IAS ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil teostatakse kontrolli komisjoni eraldatud rahaliste vahendite üle. Selliseid auditeid, mis hõlmavad individuaalsete abisaajate tasandit, viivad läbi liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, teised konkreetsed komisjoni peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. IAS auditeerib siiski meetmeid, mille on võtnud komisjoni talitused, et teostada järelevalvet liikmesriikide organite üle ning auditeerida neid organeid ja muid ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest vastutavaid organeid, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Vastavalt finantsmääruses sätestatule võib IAS neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis. Üldine arvamus komisjoni finantsjuhtimise kohta Vastavalt IASi tegevusjuhendis ette nähtule andis IAS välja kolmanda üldise arvamuse komisjoni finantsjuhtimise kohta. 2012. aastat hõlmav üldine arvamus põhineb audititel, mille nii IAS kui ka siseauditi üksused viisid komisjonis finantsjuhtimise valdkonnas läbi kolmel viimasel aastal (2010–2012). Samuti võetakse üldises arvamuses arvesse muudest allikatest, näiteks Euroopa Kontrollikoja aruannetest pärit teavet. IAS, siseauditi üksused või Euroopa Kontrollikoda kavatsesid selle perioodi lõpuks auditeerida kõiki kõrge riskitasemega üksusteks tunnistatud auditeeritavaid finantsüksuseid, kellel on oluline roll eelarve rakendamisel, et tagada ulatuslik katvus. Auditiülesannete lõpuleviimine 2012. aastal aitab tagada, et 2012. aasta on piisavalt kaetud. IASi panus eelarve täitmise heakskiitmisega seotud riski maandamisse ja positiivsem kinnitav avaldus Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus hõlmab komisjoni jaoks maineriske. IASi töö aitab komisjoni nende riskide maandamisel. Jätkuvalt on kõige olulisemaks käsitletavaks aspektiks nõuetele vastavus, kuigi eelarve täitmise heakskiitmise menetluse käigus keskendutakse üha enam tulemuslikkusele. Nõuetele vastavuse hindamine tugineb Euroopa Kontrollikoja kinnitava avalduse auditi tulemusele. Tegemist on Euroopa Kontrollikoja arvamusega ELi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Selleks et käsitleda maksetes esineva vea riski, peab komisjon tagama, et rakendatud kontrollistrateegiad on riskidega proportsionaalsed. Need kontrollistrateegiad peavad olema tulemuslikud vigade ennetamisel ja tuvastamisel ning neile strateegiatele peavad olema lisatud hoiatavad halduskaristused ja aruanded jääkvigade määra kohta. Sellepärast on audititel, millega soovitakse tagada, et iga olulise kuluvaldkonna puhul rakendatakse sidusat kontrollistrateegiat, prioriteetne roll IASi aastaid 2010–2012 ja ka aastaid 2013–2015 hõlmavas strateegilises auditikavas. 2012. aastal auditeeriti põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, energeetika peadirektoraadi, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi, siseasjade peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi kontrollistrateegiaid. 3. Auditite teostamine 3.1. Siseauditi talituse 2012. aasta auditikava täitmine Tähtajaks – milleks oli 1. veebruar 2013 – oli IAS täitnud 100 % oma prioriteetsetest ülesannetest (2011. aastal 88 %) ja 62 % oma mitteprioriteetsetest ülesannetest (2011. aastal 69 %). Kokku oli koostatud 89 aruannet (sealhulgas auditid, järelauditid ja nõustamised) ning need võib liigitada järgmiselt[5]: || 2012 || 2011 || 2010 || Ülesanded || Aruanded || Ülesanded || Aruanded || Ülesanded || Aruanded AUDIT || 29 || 49 || 20 || 23 || 24 || 28 NÕUSTAMINE || 2 || 2 || 1 || 1 || 6 || 6 JÄRELAUDITID || 32 || 37 || 41 || 50 || 44 || 50 ÜLEVAATUSED || 1 || 1 || 3 || 3 || 0 || 0 Kokku || 64 || 89 || 65 || 77 || 74 || 84 Lisatud talituste töödokumendis esitatakse kokkuvõte kõigi koostatud auditiaruannete kohta. See hõlmab igas aruandes esitatud eesmärke, riske ja soovitusi ning iga aruande ulatust, aastate 2008–2012 kohta esitatud soovituste rakendamise üldist seisu ning järelmeetmete järelduste kokkuvõtet. 3.2. Uued soovitused ja heakskiitmise määr 2012. aastal olid IASi esitatud soovituste arv ja nende heakskiitmise määr järgmised: || Uued soovitused || Heakskiidetud soovitused || Tagasilükatud soovitused Olulisus || # || # || % || # || % Kriitiline || 0 || 0 || || 0 || Väga oluline || 83 || 83[6] || 100 % || 0 || Oluline || 109 || 108 || 99 % || 1 || 1 % Soovitav || 0 || 0 || || 0 || Kokku || 192 || 191 || 99 % || 1 || 1 % Kõigi heakskiidetud (või osaliselt heakskiidetud) soovituste puhul koostasid auditeeritavad tegevuskavad, mis esitati IASile ja tunnistati rahuldavaks. 3.3. Aastatel 2008–2012 esitatud soovituste rakendamine Auditeeritavad andsid teada, et aastatel 2008–2012 esitatud heakskiidetud soovitustest oli 2013. aasta alguseks rakendatud 78 %. Lisatud talituste töödokumendis esitatakse ülevaade soovituste rakendamise tasemest (auditeeritavate hinnangul). Kuid 29 väga olulise soovituse[7] rakendamisega oli hilinetud üle kuue kuu võrreldes esialgse tähtajaga[8]. Kõik kriitilised soovitused on rakendatud. Auditi järelevalvekomiteed teavitati korrapäraselt nendest kriitilistest või väga olulistest soovitustest, mille täitmisega oldi hilinetud üle kuue kuu. Kokku kiideti heaks 733 soovitust, mille puhul IAS viis 2012. aasta lõpuks läbi järelauditid. IASi järelauditite tulemusel leidis kinnitust, et soovitused olid rakendatud rahuldavalt, aidates kaasa auditeeritud talituste kontrollisüsteemide parandamisele. IAS sulges 88 % soovitustest, mille puhul oli kõnealusel perioodil võetud järelmeetmeid. 4. Peamised tähelepanekud ja soovitused 4.1. Horisontaalsed auditid 4.1.1. Iga-aastase tegevusaruande koostamise protsess (hõlmab mitut peadirektoraati) Auditi eesmärk oli hinnata iga-aastase tegevusaruande koostamise protsessi asjakohasust ja tulemuslikkust komisjonis kui tervikus ning eelkõige seda, mil määral oli see protsess tulemuslik erinevate volitatud eelarvevahendite käsutajate kinnitava avalduse toetamisel. IAS analüüsis protsessi ülesehitust, selgete suuniste ja korrapärase seire olemasolu üldtasandil ning individuaalsete peadirektoraatide/talituste poolset rakendamist. Kõnealune audit viidi läbi peasekretariaadis, eelarve peadirektoraadis ja üheksas valdkondlikus peadirektoraadis/talituses, nimelt sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadis, hariduse ja kultuuri peadirektoraadis, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadis, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadis, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis, siseasjade peadirektoraadis, arengu ja koostöö peadirektoraadis ning infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis. Kokkuvõttes leiab IAS, et protsess on korralikult juurutatud ning et protsessiga on saavutatud sellele seatud eesmärk, milleks on olla juhtkonnalt institutsioonile suunatud aruandekohustuse täitmise ja kindluse andmise vahend. Kuid IAS tuvastas ka mõned väga tähtsad valdkonnad, mida tuleb parandada. Eelkõige palus IAS kesktalitustel teha järgmist: i) anda täiendavaid juhiseid, kuidas anda aru finantstehingute ja mittefinantstehingute säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta ning kontrollide kulukuse/tulemuslikkuse kohta, et asjakohaselt toetada volitatud eelarvevahendite käsutaja järeldusi usaldusväärse finantsjuhtimise ja kinnitava avalduse küsimuses; ii) tugevdada kvaliteedikontrolli protsessi eesmärgiga keskenduda rohkem iga-aastase tegevusaruande olulistele elementidele, näiteks kindlust andva protsessi usaldusväärsus ja kinnitava avalduse aluseks olev teave; ning iii) lihtsustada iga-aastase tegevusaruande struktuuri eesmärgiga vältida liiga pikki ja keerulisi aruandeid ning koostada dokumente, mis on volinike kolleegiumile, Euroopa Kontrollikojale ja eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile kasulikumad. Kesktalitused kiitsid IASi soovitused heaks ja koostasid iga-aastase tegevusaruande koostamise protsessi parandamiseks tegevuskava, mille IAS tunnistas rahuldavaks. Mõned meetmed on 2012. aasta tegevusaruande koostamise käigus juba rakendamist leidnud. Üheksas valdkondlikus peadirektoraadis/talituses läbi viidud audititöö tulemusel tuvastas IAS olulise probleemi[9] ainult arengu ja koostöö peadirektoraadis. Piiratud auditist, mis käsitles iga-aastase tegevusaruande koostamisse delegatsioonide antava panuse koordineerimist, ilmnes, et arengu ja koostöö peadirektoraat peaks tugevdama oma aruandlussüsteemi (mida nimetatakse kontrollipüramiidiks), tehes järgmist: i) parandades arengu ja koostöö peadirektoraadi iga-aastase tegevusaruande kvaliteeti, eelkõige mis puudutab teavet sisekontrollisüsteemi kohta ning volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitavat avaldust toetavaid elemente; ii) propageerides delegatsioonijuhtide aruandeid (välisabi korraldamise aruanded) kui aruandekohustuse täitmise vahendeid, paludes neil esitada rohkem teavet, mis toetaks nende kinnitavat avaldust; iii) pakkudes delegatsioonijuhtidele täiendavaid suuniseid, et neil oleks võimalik saada laiaulatuslikku kooskõlastatud teavet, mis toetaks nende kinnitavat avaldust; ning iv) tugevdades peakorterite rolli delegatsioonijuhtide aruandluskohustuse toetamisel ja koordineerimisel ning selle üle järelevalve teostamisel. Arengu ja koostöö peadirektoraadi tegevuskava peetakse rahuldavaks. 4.1.2. Ametikohtade täitmise korraldamine ja selle üle teostatav järelevalve (hõlmab mitut peadirektoraati) Auditi eesmärk oli hinnata, kas valitud komisjoni talitused on kehtestanud asjakohased menetlused ja mehhanismid, et personali vähendamise kontekstis[10] korraldada ametikohtade täitmist ja teostada selle üle järelevalvet tõhusalt ja tulemuslikult. Auditi käigus keskenduti nelja peadirektoraadi – põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, konkurentsi peadirektoraadi ja kirjaliku tõlke peadirektoraadi – asjakohastele menetlustele, kusjuures peadirektoraadid valiti nii, et esindatud oleksid komisjoni erinevad tegevusvaldkonnad. IAS tegi ka ametikohtade täitmise menetluste kõrgetasemelise ülevaatuse üldtasandil, peasekretariaadis, eelarve peadirektoraadis ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadis. Peale selle viidi läbi üldine uuring eesmärgiga saada põhjalik ülevaade erinevates komisjoni talitustes kehtestatud menetlustest. IAS soovitas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadil ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadil püüda välja töötada mehhanismid ja vahendid ülesannete kaardistamiseks, kehtestada vahendid/meetodid piisava usaldusväärse teabe kogumiseks töökoormuse kohta ning töötada välja personalihalduse kava. Peadirektoraadid kiitsid kõik soovitused heaks. IASi hinnangul olid tegevuskavad üldiselt rahuldavad. Audititöö ja kogu komisjoni hõlmava IASi uuringu tulemused tõid välja puudused valdkondlike peadirektoraatide tasandil ning neid puudusi on võimalik kõrvaldada ja nendega kaasnevaid riske maandada ainult kesktalituste meetmete abil. IAS soovitas kesktalitustel veelgi arendada üldraamistikku seoses ametikohtade täitmise haldamise ja sellealase järelevalvega ning hõlbustada heade tavade levitamist selles valdkonnas strateegilise planeerimise ja programmitöö ning personalihalduse asjatundjate vahel. Samuti peaksid kesktalitused parandama komisjoni talituste aruandluse ja aruandekohustuse üldraamistikku, mis käsitleb selliste ametikohtade kasutamist, mis on nendesse talitustesse ümber paigutatud kooskõlas komisjoni otsustega ametikohtade täitmise kohta. 4.1.3. Tasaarveldamine[11] ja sisemised arvete esitamise süsteemid (hõlmab mitut peadirektoraati) IAS hindas tasaarveldusprotsesside[12] vastavust finantsmäärusele ja kesksetele suunistele ning osutatud teenustega kaasnevate kulude järjepidevat ja läbipaistvat arvutamist. Audit viidi läbi eelarve peadirektoraadis (mis on peamine talitus eelarve- ja õigusraamistiku haldamisel ning usaldusväärse finantsjuhtimise edendamisel), informaatika peadirektoraadis ja suulise tõlke peadirektoraadis. Auditi käigus selgus, et tasaarveldusprotsessi käsitlevate kesksete suuniste või juhiste puudumisel määrasid peadirektoraadid kindlaks oma kriteeriumid. Leiti, et üldiselt olid need eelarve-eeskirjadega kooskõlas. IAS palus auditeeritavatel siiski tugevdada protsessi ja tagada selle järjepidev rakendamine kogu komisjonis, tehes selleks järgmist: i) kehtestades juhtimisraamistiku, määrates selgelt kindlaks protsessi eest vastutaja, määratledes tasaarveldusprotsessi ja kinnitades peamiste teenuseosutajate kulumudelid; ii) andes keskseid juhiseid ja suuniseid (sealhulgas teenuste ja kulude määratlemise kriteeriumid); ning iii) pakkudes rohkem selgust seoses IT-kulutuste rahastamiseks kasutatavate eelarveridadega. IAS leiab, et tegevuspõhise juhtimise juhtrühm peaks juhtorganina protsessi eest vastutama ja lõppkokkuvõttes olema protsessi määratlemise eest vastutav organ. Eelarve peadirektoraat kiitis kõik soovitused heaks ning selle tulemusel koostatud tegevuskava hinnati rahuldavaks. Informaatika peadirektoraadil paluti teha järgmist: i) määratleda selgemalt tasaarveldatavad teenused ja kulud ning teha ettepanek kriteeriumide kohta, mille abil määrata kindlaks IT-süsteemid, mille puhul veebimajutuse kulud tasaarveldatakse; ning ii) tagada, et juhtorgan kiidab heaks kulumudeli olulised muudatused. Heakskiidetud soovituste alusel koostatud tegevuskava hinnati rahuldavaks. 4.2. Põllumajandus, loodusvarad ja tervis (Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, kliimameetmete peadirektoraat, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat) 4.2.1. Kontrollistrateegia auditid (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat) Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi kontrollistrateegia ei sisalda sõnaselgeid kvantifitseeritavaid ja mõõdetavaid eesmärke seoses kindluse andmise protsessiga, eelkõige seoses siseriiklike auditiasutuste ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi enda kavandatud katvusega. Kõnealuse peadirektoraadi audititegevuse tulemuslikkuse mõõtmiseks ette nähtud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ei ole piisavad. Lisaks peab merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat tugevdama järelevalvet riiklike auditistrateegiate ja iga-aastaste kontrolliaruannete üle ning parandama viisi, kuidas kontrollitakse riiklike auditiasutuste poolset valimite kindlaksmääramist ja veamäära. Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi audit hõlmas eel- ja järelkontrolle. IAS rõhutas, et nimetatud peadirektoraat peab lõpule viima oma kontrollistrateegiat käsitleva dokumendi koostamise. Mõlemas auditis tõstatatud küsimuste käsitlemiseks ette nähtud tegevuskavad hinnati rahuldavaks. 4.2.2. Kontrollistrateegia – direktoraat J (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) Selle põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis läbi viidud auditi käigus keskenduti aastaid 2007–2013 hõlmava programmitöö perioodi kontrollistrateegia ülesehitusele ja strateegia üle tehtavale järelevalvele. IAS leidis, et auditistrateegia ei olnud piisavalt viimistletud ning et esinesid puudused auditivaldkonna määratluses, kvantifitseeritavate ja mõõdetavate eesmärkide kehtestamisel (nt auditiga kaetavus) ning suutlikkust käsitlevas seotud analüüsis. Võttes arvesse, et lähenemas on järgmine programmitöö periood, tuleks parandada liikmesriikide sertifitseerimisorganite rolli kindluse andjatena, et tugevdada kontrolle ning optimeerida põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi piiratud auditivahendite kasutamist. IAS märkis ka, et riskihinnangud ei toeta auditikavasid piisavalt ning et auditeerimisel esines märkimisväärne mahajäämus (13 % ajavahemiku 2007–2010 auditiülesannetest oli ikka veel täitmata) olenemata peadirektoraadi püüdlustest seda mahajäämust vähendada. IAS soovitas kõnealusel peadirektoraadil töötada välja ja vormistada oma kontrollistrateegia, muuta oma riskihindamist vastavalt seatud eesmärkidele ning tagada nõuetekohane järelevalve paremate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete tulemuslikkuse põhinäitajate kaudu, mille avaldamist iga-aastases tegevusaruandes tuleks parandada. Peadirektoraat kiitis heaks kõik soovitused ning IAS tunnistas peadirektoraadi tegevuskava rahuldavaks. 4.3. Ühtekuuluvus (Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) 2012. aastal viidi läbi neli auditit, et saada kinnitust jõupingutuste kohta, mida peadirektoraadid – eelkõige regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat – tegid suurte veamääradega võitlemiseks. IAS ühines[13] esimest korda peadirektoraadi audiitoritega nende visiitidel liikmesriikidesse. 4.3.1. Aastaid 2000–2006 hõlmava programmitöö perioodi lõpetamine (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) On äärmiselt oluline, et peadirektoraatidel oleks korralikult ette valmistatud protsess programmitöö perioodi lõpetamiseks, mille abil tõendada, et kõik vead ja eeskirjade eiramise juhud on tuvastatud ja heastatud. Kuigi peadirektoraadid valmistasid korralikult ette programmitöö perioodi lõpetamise protsessi Euroopa Regionaalarengu Fondi (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat) ja Euroopa Sotsiaalfondi (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) puhul ning juhtisid seda protsessi hästi, on vaja parandada planeerimist, metoodikat ja suuniseid, eelkõige aastaid 2007–2013 hõlmava programmitöö perioodi lõpetamise ettevalmistamisel, ning täiustada dokumentatsiooni, et oleks olemas paremad tõendid programmitöö perioodi lõpetamist käsitlevate dokumentide kontrollimise kohta. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis Ühtekuuluvusfondi raames läbi viidud projektide lõpetamise auditi käigus tuvastati vastuolusid ja puudusi hindamisprotsessis. Võttes arvesse projektide suurt arvu ja veel ees ootavat tööd, tuleb neid vastuolusid ja puudusi käsitleda ülejäänud programmitöö perioodi lõpetamise protsessis. Sellega seoses on alates 21. detsembrist 2012 kasutusele võetud ühtlustatud vormid toetuse lõpetamise deklaratsioonide analüüsimiseks. Need on välja töötatud selleks, et käsitleda konkreetseid puuduseid, mis IAS on kindlaks teinud, eelkõige auditi- ja geograafiliste üksuste vahelist koordineerimist ning järjepidevuse tagamist programmitöö perioodi lõpetamise dokumentide kvalitatiivses hindamises. Nende audititega anti peadirektoraatidele ühtlasi õigeaegselt teada vajadusest anda aru aastaid 2000–2006 hõlmava programmitöö perioodi lõpetamise protsessi tulemuslikkuse kohta ning tõendada kontrollistrateegia mitmeaastast korrigeerimisvõimet[14]. Peadirektoraat kiitis heaks kõik soovitused ning IAS tunnistas peadirektoraadi tegevuskavad rahuldavaks. 4.3.2. Aastaid 2007–2013 hõlmavate programmide rakendamine (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat) Olles tuvastanud ühtekuuluvuse valdkonnas kõrged veamäärad, viis IAS läbi auditi aastaid 2007–2013 hõlmava programmiperioodi rakendamise osas seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi programmidega, et hinnata, mil määral regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat oli kindlaks teinud usaldusväärsed veamäärad ja neist teavitanud ning mil määral oli kõrgete veamäärade alandamiseks võetud piisavaid ja asjakohaseid meetmeid. IAS juhtis tähelepanu püüdlustele, mida regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat oli teinud parandusmeetmete tugevdamiseks ja veamäärade vähendamiseks, kuid rõhutas väga suurt olemuslikku riski, mis kaasneb, kui peadirektoraat peab nii suurel määral sõltuma liikmesriikide auditiasutustest. Juba võetud meetmetest olenemata kujutas see küsimus peadirektoraadi jaoks ikka veel suurt probleemi. Need asutused on tõlgendanud suuniseid erinevalt, eelkõige seoses statistilise valimikontrolli ja auditivaldkonna katvusega[15]. Peale selle peab peadirektoraat parandama oma kontrolle, mis käsitlevad auditiasutuste iga-aastaseid kontrolliaruandeid, eesmärgiga tagada, et audiitorid suudaksid teha järeldusi mõju kohta, mida avaldab liikmesriikide auditite veamäärade usaldusväärsus. IAS tuvastas märkimisväärsed erinevused kohapealsete kontrollide ulatuse ja põhjalikkuse puhul. Tunnistades, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat peab kasutama riskipõhist lähenemisviisi, on kohapealsed kontrollid tema kindluse andmise protsessi seisukohast nii olulised, et neid vajakajäämisi tuleb käsitleda eesmärgiga vähendada süsteemis esinevate puuduste ja/või vigade ning rikkumiste mittetuvastamise riski. Auditeeritavad kiitsid heaks kõik soovitused ning IAS tunnistas nende tegevuskava rahuldavaks. 4.4. Teadusuuringud, energeetika ja transport[16] (Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus, Euroopa Teadusuuringute Nõukogu rakendusamet, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, Teadusuuringute Rakendusamet, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, energeetika peadirektoraat) 4.4.1. Kontrollistrateegia auditid (energeetika peadirektoraat) Kontrollide ülevaatamine energeetika peadirektoraadis hõlmas eel- ja järelkontrolle. Selle käigus leiti, et järelauditite toimikutes tuleb esitada terviklikud ja järjepidevad auditi töödokumendid. Sellest tulenevalt soovitas IAS energeetika peadirektoraadil kasutada standarditud auditiprogramme ja esitada paremaid tõendeid auditiküsimuste ülevaatamiseks ja heakskiitmiseks. Soovitused kiideti heaks ning tegevuskava tunnistati rahuldavaks. 4.5. Välisabi, areng ja laienemine (Arengu ja koostöö peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, välispoliitika vahendite talitus) 4.5.1. ELi delegatsioonide sisemine ülesehitus (arengu ja koostöö peadirektoraat) Euroopa välisteenistuse loomise tõttu on tulnud luua mitmeid uusi struktuure ja protsesse, millesse on kaasatud nii peakontorid kui ka delegatsioonid. Kõnealuse piiratud ulatusega ülevaatamise üldine eesmärk oli hinnata Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel kehtestatud menetlusi, et tagada ELi delegatsioonide kaudu rakendatava välisabieelarve usaldusväärne finantsjuhtimine. IAS kutsus arengu ja koostöö peadirektoraati üles kaaluma, kas keskastmejuhtide tasandi loomine – eelkõige suuremates ELi delegatsioonides – võiks aidata delegatsioonijuhti finantsabi haldamisel. Piiratud ulatusega ülevaatamise ajal viiakse läbi audit, mis käsitleb nende pidevate menetlustesse tehtavate muudatuste tõttu läbivaadatud töökordade tõhusat rakendamist (nt läbivaadatud finantsmenetlused) ning läbivaadatud sisekontrollistruktuuri rakendamist delegatsioonides[17]. 4.6. Haridus ja kodakondsus (Teabevahetuse peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus, siseasjade peadirektoraat, õigusküsimuste peadirektoraat) 4.6.1. Elukestva õppe programm (hariduse ja kultuuri peadirektoraat / Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus) Auditi eesmärk oli hinnata, kas elukestva õppe programmi haldamiseks Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses sisse seatud kontrollistrateegia võimaldab asutusel saada piisavalt kinnitust aluseks olevate finantstehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ning hinnata hariduse ja kultuuri peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust, kui peadirektoraat täidab oma rolli haldusala peadirektoraadina, teostades järelevalvet programmi asutusepoolse rakendamise üle. Lõppmaksete protsessi ülesehitus[18] on Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses hästi korraldatud ja sisse seatud, kuid auditi käigus ilmnes riskipõhise kontrollistrateegia ebajärjekindel rakendamine ning tagasiulatuva kohandamise keelu põhimõtte mittejärgimine. Sisekontrollisüsteem hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalverolli täitmiseks haldusala peadirektoraadina tunnistati asjakohaseks, tõhusaks ja tulemuslikuks, kuigi vajakajäämiste tõttu – näiteks järelevalvestrateegia ajakohastatud versiooni puudumine, järelevalvekorda käsitlevates dokumentides esinevad puudused ja peamiste tulemusnäitajate puudumine – on raske hinnata, kas strateegilise järelevalvepoliitika eesmärgid on täidetud. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi otsene kaasatus elukestva õppe programmi operatiivsesse juhtimisse ei pruugi kujutada endast ressursside kõige tõhusamat kasutust. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus kiitsid heaks kõik soovitused ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele ja tegevuskavadele anti rahuldav hinnang. 4.6.2. Kontrollistrateegia auditid (siseasjade peadirektoraat) IAS tõstis esile puudusi siseasjade peadirektoraadi sulgemismenetluste üle tehtavas järelevalves, eelkõige juhiti tähelepanu asjaolule, et puudusid asjakohased vahendid teostamaks järelevalvet suure arvu aastaprogrammide sulgemisprotsesside juhtimise üle. Peale selle, siseasjade peadirektoraat ei olnud nõuetekohaselt kajastanud nõuete mittejärgmisena seda, et hilineti sulgemisdokumentide esitamisega. IAS soovitas peadirektoraadil järgida komisjoni sisekontrollistandardites esitatud nõudeid. Peadirektoraat peaks tugevdama oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning läbi vaatama oma menetlused, kasutades selleks sulgemist käsitlevat kontrollnimekirja ja sulgemistoimiku dokumente käsitlevaid suuniseid. IAS tuvastas ka puudused peadirektoraadi järelauditistrateegias ning soovitas kasutusele võtta sellise metoodika, et järelauditite tulemused oleks võimalik kaasata peadirektoraadi kinnitust andvasse mudelisse iga-aastase tegevusaruande koostamise eesmärgil. Seotud tegevuskava hinnati rahuldavaks. 4.6.3. Järelevalve ELi õiguse rakendamise üle (õigusküsimuste peadirektoraat) Vastavalt aluslepingus sätestatule on komisjoni üks põhitegevus kontrollida, kas liikmesriigid kohaldavad ELi õigusakte nõuetekohaselt. Rohkem kui 10 % kõigist komisjoni veel lahendamata rikkumisjuhtumitest on seotud ühenduse õigustiku ja õigusküsimuste peadirektoraadi 2012. aastal auditeeritud poliitikavaldkondadega. Audiitorid leidsid, et kogemuste tase on hea ning tunnustasid peadirektoraadi pidevaid püüdluseid, kuid juhtisid tähelepanu mõnele vajakajäämisele peadirektoraadi strateegilise planeerimise ja programmitöö menetlustes, eelkõige sellele, mil määral küsimus leiab kajastamist juhtimiskavades ja iga-aastastes tegevusaruannetes. Selle tulemusel ei ole selle tegevuse jaoks eraldatud vahendid ja nende tulemuslikkuse hindamine optimaalsed, olenemata selle tegevuse tähtsusest ja ulatusest. Seotud tegevuskava hinnati rahuldavaks. 4.7. Majandus- ja rahandusküsimused (Konkurentsi peadirektoraat, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, siseturu ja teenuste peadirektoraat, Euroopa Pettustevastane Amet, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, kaubanduse peadirektoraat) 4.7.1. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamine Euroopa Investeerimisfondi poolt (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) Laiema konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi osana on suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF) ühenduse rahastamisvahend, mis on suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Euroopa Investeerimisfond (EIF) rakendab GIFi komisjoni nimel usaldusliku halduskokkuleppe alusel. Auditi eesmärk oli hinnata, kui tulemuslikult Euroopa Investeerimisfond (EIF) GIFi rakendab, ning eelkõige seda, i) kuidas EIF nimetatud kokkulepet järgib ning ii) kui tõhusalt ja tulemuslikult majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teostab järelevalvet GIFi üle, selleks et saavutada selle konkreetsed eesmärgid. Auditi käigus tõsteti esile kahte küsimust: i) vajakajäämised näitajate puhul, mida kasutatakse rahastamisvahendi eesmärkide kajastamiseks; ning ii) selliste sündmuste määratlus, mis kujutavad endast olulist muudatust usalduslikku halduskokkuleppesse. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat kiitis heaks kõik soovitused ning tegevuskavad tunnistati rahuldavaks. 4.7.2. Eelarvevälised tehingud (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) Finantskriisi ja riigivõlakriisi tulemusel on Euroopa Liit loonud uued rahastamisvahendid, et toimida laenuandjana ja laenata finantsraskustes liikmesriikidele raha. Euroopa Komisjon haldab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi, mis kujutab endast finantsabiprogrammi, mille raames võib komisjon anda laenu ja rahastada neid laene, emiteerides kapitaliturgudel võlainstrumente. Auditis juhiti uue rahastamisvahendi haldamisega seoses tähelepanu kahele küsimusele: i) majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat seisab silmitsi uute sisemiste ja väliste probleemidega, mille puhul tavapärased riskijuhtimistavad ei sobi. Mahajäämus valitses kontrollide väljatöötamisel logistilise toe, IT turvalisuse ja dokumendihalduse valdkonnas; ning ii) võttes arvesse keskkonda, milles majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi tegevus toimub, peab peadirektoraat hakkama saama pädeva personali ligimeelitamise ja säilitamisega, seadmata samas ohtu tegevuse järjepidevust. Need puudused võivad mõjutada tegevuse järjepidevust, tõhusust ja tulemuslikkust ning selle tulemusel võib ohtu sattuda komisjon maine. IASi soovituste käsitlemiseks on majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat läbi viinud põhjaliku riskihindamise, analüüsides, kuidas peadirektoraat oma uusi ülesandeid täidab. 4.7.3. Kontrollistrateegia auditid (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat) See audit hõlmas eel- ja järelkontrolle. IAS soovitas ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadil tugevdada sisekontrollikoordinaatori rolli. Peale selle tuleks parandada dokumendihaldust ja erandite registreerimist. Peadirektoraadi tegevuskava tunnistati rahuldavaks. 4.7.4. Järelevalve ELi õiguse rakendamise üle (maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat) IAS viis maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadis läbi auditi, mis keskendus ELi õiguse rakendamise järelevalvele. Vaatamata mitmetele tugevatele külgedele – näiteks juhtumi menetlejate suur professionaalne kogemus ja tugev taust ning töö tulemuslik prioritiseerimine – juhiti auditis tähelepanu mõnele vajakajäämisele. Maksunduse ja tolliliidu valdkond on üks kolmest, kus eeskirjade rikkumisi esineb kõige sagedamini – nimelt üle 12 % kõigist komisjoni veel lahendamata rikkumisjuhtumitest on seotud maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadiga –, kuid juhtimiskavas või iga-aastases tegevusaruandes see täiel määral kajastamist ei leia. Tuleb parandada selle tegevuse tulemuslikkuse mõõtmist. Samuti soovitas IAS tagada parema koordineerimise üksuste vahel eesmärgiga teostada tõhusamat järelevalvet ELi õiguse kohaldamise üle tollivaldkonnas. Peadirektoraadi tegevuskava tunnistati rahuldavaks. 4.8. Üldteenused ja personalihaldus (Personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat, eelarve peadirektoraat, informaatika peadirektoraat, Euroopa Personalivaliku Amet, Eurostat, õigustalitus, infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis, infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis, väljaannete talitus, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, suulise tõlke peadirektoraat, peasekretariaat) 4.8.1. Statistiliste andmete koostamine, arendamine ja levitamine (Eurostat) Eurostatile on antud ülesanne tagada Euroopa statistiliste andmete koostamine vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele[19] ning Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste[20] järgimise kaudu. Poliitikavaldkondade peadirektoraatide ja Eurostati vahelise koordineerimise puudumine statistikaalase töö osas oli lisatud Eurostati 2011. aasta riskiregistrisse kriitilise riskina. Kõnealuse auditi eesmärk oli hinnata Eurostati (koostöös teiste komisjoni peadirektoraatide ja talitustega) hallatava statistiliste andmete koostamise, arendamise ja levitamisega seotud protsesside asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust. Tuvastatud probleemid, millega võivad kaasneda vastuolud, puudused/kattumised, andmete kehv kvaliteet ja häired tegevuses, olid järgmised: i) mõiste „statistika” selge määratluse ja sellest mõistest ühesuguse arusaamise puudumine komisjonis; ii) Eurostati ühenduse statistikaprogrammi mittevastavus komisjoni strateegilise planeerimise tsüklile; iii) Eurostati rolli ja ülesannet ei tunnustata ega tunnistata täiel määral; iv) puudub kindlus, mil määral järgitakse Euroopa statistikat käsitlevaid tegevusjuhiseid; ning v) koordineerimise puudumine komisjoni tasandil seoses statistikateenuste väliste osutajate kasutamisega. Pärast auditit võttis komisjon 17. septembril 2012. aastal vastu uue Eurostati alase otsuse (2012/504/EL), milles käsitletakse paljusid eespool nimetatud tähelepanekuid. Tegevuskava tunnistati rahuldavaks. 4.9. IT-auditid IAS viis läbi mitu auditit IT valdkonnas, mis kujutasid endast IASi panust komisjoni tehnoloogia turvalisusesse ja elujõulisusesse. 4.9.1. Kohalike IT-süsteemide haldamine (arengu ja koostöö peadirektoraat, kaubanduse peadirektoraat) Arengu ja koostöö peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi kohalike IT-süsteemide auditite käigus vaadati üle IT alaste tegevuste tõhus ja tulemuslik haldamine ning leiti, et IT-üksused toimivad hästi. Auditiaruannetes pöörati erilist rõhku sellele, kui tähtis on IT-halduse tõhus rakendamine, parem IT-alaste riskide juhtimine ja töödeldavate andmete konfidentsiaalsuse kaitsmine (kaubanduse peadirektoraat) ning infoturbe raamistiku tugevdamine julgeolekunõuete rikkumise minimeerimiseks (arengu ja koostöö peadirektoraat). 4.9.2. IT juhtimine ja tulemuslikkus (tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat / Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet) Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadil on suhteliselt suur IT-eelarve ning ta rahastab enamiku oma IT-kulutustest tegevusassigneeringutest. Viimasest auditist[21] alates on täheldatud, et IT-alaste üldiste kontrollide kvaliteet on märkimisväärselt paranenud. Selle auditi käigus keskenduti juhtimise, tulemuslikkuse ja kvaliteediaspektidele. Pidades silmas asjaolu, et Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti IT-eelarve on palju väiksem, viidi nimetatud ametiga seoses läbi piiratuma ulatusega ülevaatus. Audiitorid leidsid järgmist: i) tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadis puudub ikka veel IT-valdkonna pikaajaline strateegiline kava ja/või dokumenteeritud strateegia, mis hõlmaks ka Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametit ning milles selgitataks, kuidas nimetatud amet peaks toetama tegevusprotsesse selles ajaraamistikus. Kuigi IT-valdkonna üldkava ja juhtimiskava sisaldavad mõningaid kõrgetasemelisi peamisi tulemusnäitajaid, puudub laiaulatuslik tegevuse juhtimise protsess; ning ii) Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet peaks ametlikult sõnastama mõned peamised menetlused (muutuste, tegevuse ja kvaliteedi juhtimine). Tegevuskava hinnati rahuldavaks. 4.9.3. Horisont 2020 (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, Euroopa Teadusuuringute Nõukogu rakendusamet) Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 eesmärk on tagada Euroopa ülemaailmne konkurentsivõime ning programm aitab kaasa uuele majanduskasvule ja uute töökohtade loomisele. Selle projekti juhtimise toetamiseks on välja töötatud mitu IT-projekti, kusjuures teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat vastutab süsteemi eest ning süsteemi toimimist juhivad sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat ning Euroopa Teadusuuringute Nõukogu rakendusamet. IAS sõnastas kaks väga olulist soovitust: i) et algatus oleks edukas, tuleb suurendada infosüsteemi integratsiooni, sealhulgas tuleb IT juhtkomitee kaudu selgitada IT valdkonna menetlusi ja üldist juhtimist; ning ii) teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat peab paremini määratlema oma projektitöö ja vahendite kava. Kuna raamprogramm Horisont 2020 on uus valdkonnaülene algatus, võib soovituste rakendamiseks olla vajalik kaasata informaatika peadirektoraat ja teised teadusuuringute valdkonna peadirektoraadid. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat töötas välja tegevuskavad, mis hinnati rahuldavaks. 5. Konsulteerimine komisjoni finantsrikkumiste uurimise toimkonnaga Finantsrikkumiste uurimise toimkond ei teatanud 2012. aastal ühestki süsteemsest probleemist Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 73 lõike 6[22] alusel. 6. Järeldused IASi auditite põhjal sellel ja eelmistel aastatel koostatud tegevuskavade rakendamine aitab pidevalt parandada komisjoni sisekontrolli raamistikku. Sellepärast paluti komisjoni talitustel tagada, et nad võtaksid auditist tulenevate soovitustega seoses meetmeid. IAS jätkab tegevuskavade täitmist käsitlevate järelauditite läbiviimist ning seda jälgib auditi järelevalvekomitee, kes teavitab vajaduse korral volinike kolleegiumi. IAS on tihedas koostöös kõigi siseauditi üksustega koostanud uue aastaid 2013–2015 hõlmava strateegilise auditikava. IAS keskendub jätkuvalt finantsaudititele / vastavusaudititele ning IT-auditite puhul laiendatakse samuti tulemuslikkuse auditeerimist. [1] Aruanne ei hõlma Euroopa detsentraliseeritud asutusi, Euroopa välisteenistust või muid IASi auditeeritud organeid, vaid neid käsitletakse eraldi aastaaruannetes. [2] Käesolevas aruandes leiavad kajastamist 1. veebruariks 2013 lõpetatud auditi- ja nõustamisaruanded. [3] Nagu on nõutud Siseaudiitorite Instituudi avaldatud siseauditi kutsetegevuse rahvusvaheliste standardite tulemuslikkuse standardis nr 2060. [4] COM(2013) 334 final. [5] Ühe ülesande tulemusel võidakse koostada mitu auditiaruannet, kui ülesanne hõlmab auditeeritavatena mitut peadirektoraati või talitust. [6] Neli soovitust kiideti heaks vaid osaliselt. [7] Neist 29 soovitusest tehti kaks 2006. aastal, millest üks olevat juhtkonna sõnul rakendatud alates 2013. aasta märtsist. [8] Rakendamistähtaeg oli 1. veebruar 2013. [9] Tuvastatud valdkondadest, mida oleks võimalik teatud määral parandada, anti peadirektoraadile teada juhtkonna kirjas. Valimisse kaasatud peadirektoraadid vastasid sellele kirjale positiivselt, lubades võtta IASi tähelepanekuid võimalikult suurel määral arvesse alates praegusest iga-aastase tegevusaruande koostamise protsessist. [10] Komisjon oli teinud ettepaneku vähendada ajavahemikul 2013–2017 personali kõigis ELi institutsioonides, organites ja asutustes 5 % võrra, jättes lahkunud töötajate (töötajad, kes läksid pensionile või kelle leping lõppes) asemele uued töötajad võtmata. Samuti nägi komisjon ette mehhanismi ametikohtade ümberpaigutamiseks eesmärgiga täita oma prioriteedid, tuginedes 1 %-lisele lineaarsele värbamisele kõikide põhiliste töökohtade kvootide puhul. [11] Kulud seoses teenustega, mida üks peadirektoraat/talitus osutab teisele peadirektoraadile/talitusele, ning mis kantakse kliendi eelarverealt teenuseosutaja eelarvereale (sissenõudekorraldused, kaasdelegeerimised ja allapoole suunatud ristdelegeerimised). Puudub konsolideeritud näitaja, mis annaks ülevaate summadest, mille komisjoni teenuseosutajad on tagasi saanud sise- ja välisklientidelt. [12] Kulud seoses teenustega, mida üks peadirektoraat/talitus osutab teisele peadirektoraadile/talitusele, ning mis kantakse kliendi eelarverealt teenuseosutaja eelarvereale (sissenõudekorraldused, kaasdelegeerimised ja allapoole suunatud ristdelegeerimised). Puudub konsolideeritud näitaja, mis annaks ülevaate summadest, mille komisjoni teenuseosutajad on tagasi saanud sise- ja välisklientidelt. [13] Auditi puhul, mis käsitles aastaid 2007–2013 hõlmava programmitöö perioodi rakendamist regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis. [14] Aruanne, mis käsitles finantskorrektsioonide korrigeerimisvõimet ajavahemikul 2000–2006, esitati eelarvekomisjonile 12. aprillil 2013. [15] Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat esitas valimi koostamise suuniste ajakohastatud versiooni auditiasutustele 4. aprillil 2013. Samuti korraldas peadirektoraat 2012. aasta novembris Brüsselis neile organitele suunatud koolitused ning 2013. aastal toimusid mõnes liikmesriigis (Itaalias, Hispaanias, Saksamaal, Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis) seminarid. [16] Selles poliitikavaldkonnas viidi põhjalik audititöö – eelkõige seoses kontrollistrateegiatega – läbi 2011. aastal. [17] Näiteks läbivaadatud välisabihaldamise aruanded, delegatsioonijuhtide kinnitav avaldus. [18] Millest on välja jäetud halduseelarve ja hangetega seotud lõppmaksed ning samuti elukestva õppe programmi need osad, mida rakendatakse liikmesriikides riiklike asutuste kaudu. [19] Määrus (EÜ) nr 223/2009, artikkel 6. [20] KOM(2005) 0217 lõplik. [21] 2006. aasta IT-audit suuremahuliste IT-süsteemide kohta. [22] Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 117 sätestatakse järgmist: „Kõnealuses aastaaruandes [s.t artikli 99 lõike 3 kohases aruandes] nimetatakse ka võimalikud finantsmääruse artikli 73 lõike 6 kohaselt loodud eritoimkonna avastatud süsteemsed probleemid”.