ET Euroopa Liidu Teataja C 139/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2018/C 139/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„RUCAVAS BALTAIS SVIESTS“

ELi nr: PGI-LV-02170 – 18.3.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Rucavas baltais sviests“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Läti

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Rucavas baltais sviests“ tähistatakse poolrasvast võid, mille konsistents on ühtlane, pehme ja elastne.

Füüsikalised ja keemilised omadused.

Toote maitse: kergelt happeline, värskelt kokkulöödud või maigu ja lõhnaga.

Lõhn: piimhapetele iseloomulik puhas lõhn, milles puuduvad võõrlõhnad või -maigud.

Värvus: valgest kollaseni; võib märgata värvi teatavat ebaühtlust, mis on tingitud plasmapiisakestest.

Tekstuur: pehme, kohev, nähtavate eri suurusega plasmapiisakestega, mis tulevad nähtavale toote mehaanilisel pressimisel.

Rasvasisaldus: 39–41 %

Kõlblikkusaeg: kolm päeva pärast valmistamise kuupäeva.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kasutatava sööda või selle kvaliteedi suhtes ei ole eeskirju kehtestatud.

Kasutatakse järgmisi tooraineid: hästi jahutatud paks koor (rasvasisaldus vähemalt 35–40 %), kalgendatud piim või piim, ning sool. Toote „Rucavas baltais sviests“ tootmisel tuleb kasutada piimast toodetud koort ja kalgendatud lõssi, või piima.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid (piimatootmine, jahutamine ja separeerimine, koore- ja võitootmine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Valget võid söödi traditsiooniliselt vahetult pärast võitegu keedukartulitega või rukkileivale määritult. Üksnes siis on või nõutud konsistentsiga – elastne ja urbne. Müügile lastav või pakendatakse kohe väikestesse karpidesse, mis pakitakse fooliumisse selleks, et vahetult toote valmimise järel hoida temperatuuri ja säilitada või iseloomulikke omadusi ning tagada toote järjekindel kvaliteet ja organoleptilised omadused.

Või kvaliteedi ja organoleptiliste omaduste säilitamiseks on vaja toode pakendada määratletud geograafilises piirkonnas kohe pärast tootmist. Ainult sel juhul saab seda ladustada muutumatuna kolm päeva.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Nimetust „Rucavas baltais sviests“ kasutatakse müügiks ettenähtud või märgistamiseks, mis või hulgi- või jaemüügi puhul peaks olema nähtav toote pakendil või selle lähedal.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Rucava omavalitsusüksus asub Lätis Kurzeme edelaosas. Rucava piirneb omavalitsusüksustega Nīca, Grobiņa ja Priekule ning Leedus Klaipėda maakonna piirkondadega Skoda ja Klaipėda.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote hea maine põhineb selle seosel geograafilise piirkonnaga. Või on tuntud tänu pikaajalisele ajaloolisele traditsioonile ja valmistamise erilistele meetoditele.

Tootmismeetod ei ole muutunud alates 19. sajandi lõpust – kogu või valmistamisprotsess toimub siiani käsitsi nii, et kausis segatakse võid puulusikaga. Petipiima kuumutamisel ning samal ajal sellesse kalgendatud või rõõska piima juurde segades saadakse kokkulöödud või, millel on eriomane maitse ja kvaliteet.

Toodet „Rucavas baltais sviests“ on kodudes valmistatud 19. sajandi lõpust saadik. Retsepte on edasi antud põlvest põlve. Keedukartulid ja valge või on ammustest aegadest olnud kõige odavam ja mõnikord isegi ainuke toit, sest igal perel oli oma lehm ja seega ka piim olemas. Isegi tänapäeval tehakse peaaegu igas majapidamises oma võid „Rucavas baltais sviests“. Valge või tootmine oli piirkonna jaoks väga oluline varasematel aegadel ning on seda siiani, sest põllumajandus ja karjakasvatus on jätkuvalt Rucava piirkonna majanduse alustala ning piimatoodete tootmine ja tarbimine eriti oluline.

Etnograaf dr. habil. hist. Linda Dumpe möönab oma uurimuses traditsioonilise Läti piimakarjakasvatuse (Latviešu tradicionālā piensaimniecība) kohta, et erimoodi „valget võid“ valmistati üksnes Rucava ümbruskonnas („Kurzemes, eelkõige selle edelaosas“): „Kuumutatud koort segati kausis aeglaselt ühe või koguni kahe lusikaga. Mõnikord pandi kooresegamiskauss sooja veega täidetud suurde astjasse“; „lõpuks kallati segades sisse kalgendatud piim.“„Mujal Lätis valget võid eriti ei tehtudki. Mõnikord tuli seda juhuslikult ette siis, kui sooja ilmaga klopiti koort, mis ei olnud täielikult jahutatud.“ Rucava piirkonnas on see toode olnud alati oluline. Võiga rukkileiba pakuti kohaliku delikatessina tervituseks riiklikele aukandjatele ja teistele silmapaistvatele külalistele. Piirkondlike väeosade kotrollkäigu ajal 1935. aastal tegid president Alberts Kviesis, peaminister dr Kārlis Ulmanis, asepeaminister Marģers Skujenieks, kaitseminister Jānis Balodis, põllumajandusminister Jānis Birznieks ja vägede ülemjuhataja kindral Krišjānis Berķis peatuse Kurzeme laagris, mille sissekäigu juures oodati neid „rukkileivapätsi ja puidust pütiga, milles oli valge Kurzeme või“ („Zemnieku veltes vadoņiem“) [„Maa-annid meie juhtidele“] („Rīts“, nr 282-a, 1935).

2004. aastal avatud Rucava pärimuskultuurikeskuses võtavad naised osa aastaringi traditsioone tähistavatest üritustest ning sellistest arvukatest hariduslikest kultuuriprogrammidest nagu „Rucava bankett“ ja „Traditsioniline õhtusöök“, mille käigus näitavad oma oskusi toote „Rucavas baltais sviests“ valmistamisel.

Toote heast mainest annavad tunnistust ka avaldatud kirjutised kohalikes ajalehtedes, turimitrükistes, videotes ja voldikutes, sealhulgas ka Rucavas asuvat Zvanītāji pärandkultuurimaja tutvustavas voldikus (2005). Alates 2006. aastast leidub Zvanītāji külalisteraamatus sissekandeid ka toote „Rucavas baltais sviests“ kohta – mõnele meenutab see lapsepõlvest meelde jäänud maitset, teised on väljendanud Rucava piirkonnaga seotud ootamatut avastamis- ja kogemisrõõmu.

Toote „Rucavas baltais sviests“ heast mainest annab tunnistust selle pidev esitamine näitustel, tähtpäevadel ja festivalidel, saavutatud tuntus, toote kohta kirjutatud artiklid ajakirjanduses ja massimeedias levitatud teave: „Baltais sviests tiešām ir gards!“ [„Valge või on tõeliselt maitsev!“] („Padomnieks“, ajalehe „Kursas laiks“ lisa, nr 30 (50)); „Kurzemnieku maltīte“ [„Kuramaa köök“](„Praktiskais latvietis“, 11. august 2008); „Tradicionālās gudrības Kurzemes sievu virtuvē“ [„Kurzeme naiste traditsioonilised kööginipid“] („Kultūras pulss“, ajalehe „Kurzemes vārds“ lisa, 22. jaanuar 2008); „Māca putru vārīt gultā“ [„Õpetus selle kohta, kuidas voodis putru keeta“] („Kursas laiks“, 16. veebruar 2009); „Īsts un patiess!“ [„Tõeline ja algupärane!“] (OK!, nr 44, 18. juuli 2014); „Baltais sviests ar skunstīgo jušanu no Rucavas“ [„Elutarkusega tehtud Rucava valge või“] (6. september 2014, internetisait: http://apollo.tvnet.lv/); „Baltais sviests jeb leitis“ [„Valge või Leedu või“] (12. veebruar 2011, internetisait: http://apollo.tvnet.lv/).

Toode „Rucavas baltais sviests“ on Rucava piirkonna kultuuri- ja kulinaariapärandi lahutamatu osa. Toode „Rucavas baltais sviests“ kaunistab iga pidulauda Rucavas ning tavaliselt palutakse külalistel võid maitsta, mille käigus neile tutvustatakse Rucava traditsioone ja õiget maitset.

Zvanītāji kultuurimajas tegutsevad Rucava traditsiooniühing „Rucavas tradīciju klubs“ ja traditsioone hoidva Rucava naiste kollektiiv „Rucavas sievas“ tutvustavad toodet „Rucavas baltais sviests“ sellele pühendatud pidusöögiga, mis on turistidele mõeldud kultuuritraditsioone tutvustav programm. Pidusöögi ajal on külalistel võimalus proovida mitmesuguseid Rucava päritolu roogi, sealhulgas ka toodet „Rucavas baltais sviests“. Ajavahemikul 2006–2015 on Zvanītājis pakutava programmi osaliste arv suurenenud ning külalisi on olnud Rootsist, Saksamaalt, Ungarist, Poolast, Bulgaariast, Valgevenest, Eestist, Ukrainast, Ühendkuningriigist, Venemaalt, Jaapanist, Islandilt, Madalmaadest, Soomest ja Leedust. Zvanītāji külalisteraamatus leidub kiitvaid sissekandeid nii lahke vastuvõtu kui ka Rucava maitsvate roogade, sealhulgas ka „Rucavas baltais sviests“ kohta – või oivalist maitset said külalised proovida keedetud kartulite ja kodus küpsetatud rukkileivaga.

Toode „Rucavas baltais sviests“ on nii Rucava piirkonda kui ka Kurzemet ja Lätit esindanud ning kuulsust kogunud järgmistel olulistel üritustel: Riias asuva Läti vabaõhumuuseumi Rucava päeval (2005); Papes asuvas Vītolnieki-talundis korraldatud annepäeval (2006–2016); Zvanītāji kultuurimajas korraldatud fotonäituse „Üks päev Lätis“ osana (2007); NATO tippkohtumise osana Läti vabaõhumuuseumis korraldatud Läti kultuuri tutvustaval päeval (august 2008); Letonica kongressi raames Liepāja pedagoogilise akadeemias korraldatud Rucava päeval (2008); Euroopa pärandipäeval Mikjāņi-talundis Kuramaal Papes asuvas Kuningakülas (9. septembril 2011); jüripäeva festivalil Palangas (26. aprillil 2013); Balti [Läti ja Leedu] ühtsuspäeval Rucavas (13. septembril 2014).

Traditsioone hoidev Rucava naiste kollektiiv „Rucavas sievas“ korraldab aastalaatadel ja festivalidel Riias, Liepājas ja mujal seminare ja õpikodasid toote „Rucavas baltais sviests“ valmistamiseks, mille käigus tutvustatakse valge või valmistamist ja pakutakse võid maitsta (seejuures saab võid kaasa osta). Toote „Rucavas baltais sviests“ valmistamisviisi on tutvustatud kohalikus ajalehes Kurzemes laiks (2002); ajakirjas Ievas māja (2. mai 2007); ajalehes Kurzemes vārds (2008); ajakirjas Praktiskais latvietis (2008); Läti televisiooni kanali LTV1 programmis „Panorāma“, (2008); Läti televisiooni kanali LTV7 programmis „TE - Latvijas jaunatklāšanas raidījums“ [„SIIN - Lätit taasavastamas“], (2012); raadioprogrammi „Nedēļas nogale“ [„Nädalavahetus“] otsesaates „Zvanītājist“ (11. oktoobril 2014); kohaliku telekanali Aizpute TV saates „Rucavniece Mirdza Ārenta“ [„Mirdza Ārenta Rucavast“].

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.zm.gov.lv/partikas-un-veterinarais-dienests/statiskas-lapas/partikas-uzraudziba/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija?nid=2247

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.