(3)Maailma Terviseorganisatsioon kuulutas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu ametlikult ülemaailmseks pandeemiaks. See on raske rahvatervisealane hädaolukord kodanike, ühiskonna ja majanduse jaoks. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt väga paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti, sissetulekuid ja ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. Komisjon võttis 13. märtsil 2020 vastu teatise, milles kutsutakse üles reageerima kriisile majanduslikult kooskõlastatult, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik eriolukorra meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle peaks olema demokraatlik järelevalve ja sõltumatu kohtulik kontroll.

(5)Komisjon võttis 20. märtsil 2020 vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise korral. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majanduslangust, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest, võimaldades samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks kasutama täiel määral tema käsutuses olevaid erinevaid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi neis valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mis on vajalikud meie ühiskonna ja majanduse normaalse toimimise taastamiseks ja kestlikuks majanduskasvuks, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digiülemineku ning võttes arvesse kõiki kriisist saadud õppetunde.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Selleks et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb siiski kaotada erakorralised meetmed, mis takistavad ühtse turu normaalset toimimist niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud vajadust kriisiks valmisoleku kavade järele tervishoiusektoris, mis hõlmavad eelkõige täiustatud ostustrateegiaid, mitmekesiseid tarneahelaid ja oluliste tarvikute strateegilisi varusid. Need on põhielemendid laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise jaoks.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid tegeleda COVID-19 pandeemia erakordse mõjuga. Need muudatused võimaldavad täiendavat paindlikkust ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid kasutada aruandeaastal 2020–2021 ka 100 % liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Taanit kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata üksikisikuid ja sektoreid, kus probleemid end kõige rohkem tunda annavad.

(9)Taani esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 5. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(10)Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

(11)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarve ülejäägist (3,7 % SKPst 2019. aastal) jõuab see 2020. aastal puudujääki 8,0 % SKPst. Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 2,4 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 33,2 %-le 2019. aastal suurenema 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 2020. aastal 40,7 %-le. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(12)Reageerides COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Taani võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,9 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, ettevõtete püsikulude ajutist hüvitamist, ajutist palgahüvitussüsteemi ja erakorralist abi raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Taani teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt ligikaudu 15 % SKPst. Need meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu edasilükkamist ja laenutagatisi (3,7 % SKPst). Võrreldes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga on peamine erinevus see, et lähenemisprogramm hõlmab tulevikus oodatavat kahjumit COVID-19-ga seotud riigigarantiidest (0,5 % SKPst). Üldiselt on Taani võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises koordineeritud majandusliku reageerimise kohta COVID-19 puhangule. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele siis, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(13)Kui poliitikat ei muudeta, on Taani valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7,2 % SKPst ja 2021. aastal -2,3 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

(14)Kuna Taani kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 asutamislepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes näitab analüüs, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(15)COVID-19 pandeemia mõjutas Taanit tugevalt 2020. aasta esimesel poolel, pannes surve alla tervishoiusüsteemi ja vähendades märkimisväärselt teatavate sektorite majandustegevust. Taani rakendas õigeaegselt meetmeid pandeemia ohjeldamiseks ja tervishoiusüsteemi tugevdamiseks, sealhulgas kaugeleulatuvaid algatusi pandeemia majanduslike tagajärgede leevendamiseks. Sellest tulenevat majanduslanguse vastu olid suunatud valitsuse ja keskpanga mitmed jõulised majandus- ja finantsmeetmed, sealhulgas otsetoetus ettevõtete püsikulude ja palgakulude osaliseks katmiseks, maksude edasilükkamine ja likviidsuse pakkumine pankadele ja äriühingutele, krediidiskeemid ja muud rahapoliitika meetmed. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Need meetmed vähendasid tõhusalt pandeemiast tulenevat majandusšokki, kuid ei hoidnud ära toodangu märkimisväärset vähenemist, suurt hulka pankroti- ja maksejõuetusjuhtumeid ning töötuse ja vaesuse ohus olevate inimeste arvu märkimisväärset suurenemist, sealhulgas haavatavas olukorras olevate inimeste (nt puuetega inimeste) hulgas. Komisjoni prognoosi kohaselt tõuseb töötuse määr 2020. aastal mõõdukalt 6½ %ni ja taastub 2021. aastal, langedes alla 6 %.

(16)Praegune COVID-19 kriis näitab, et Taani peab jätkama oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime tugevdamist. Üks eriti murettekitav küsimus on tervishoiutöötajate nappus ning eriarstide ja õdede puudumine näiteks intensiivravis (eelkõige meditsiiniõe-anestesioloogid). Otsustava tähtsusega on pidevad jõupingutused tööjõupuuduse kõrvaldamiseks. Lühiajalises perspektiivis peaks Taani tegema tööd selle nimel, et tagada kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete, sealhulgas tervishoiutöötajate isikukaitsevahendite kättesaadavus. Käimas on teadusuuringud, et leida mitte ainult viirusevastane ravi ja vaktsiin, vaid ka parem ja kiirem testimisvõimalus.

(17)Majanduse elavdamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Taanil on näidanud häid tulemusi digitaliseerimise valdkonnas, millest annab tunnistust Euroopa Komisjoni digitaalarengu tulemustabel. Selle tugeva positsiooni säilitamiseks pikas perspektiivis, oma konkurentsivõime tagamiseks ja digiülemineku eeliste ärakasutamiseks oleks Taanil aga vaja investeerida nii digitaaltaristusse kui ka haridusse, koolitusse ja oskuste täiendamisse. Taani riiklikus energia- ja kliimakavas teatatakse, et kliimamuutuse ja energiapöördega edukaks toimetulekuks on vaja olulisi investeeringuid. Suurimaid investeeringuid on vaja uue taastuvenergia tootmisrajatiste ehitamiseks, samal ajal kui märkimisväärsed investeerimisvajadused on kindlaks tehtud ka kodumajapidamistes (energiatõhusus ja soojuse elektrienergiaks muundamine), säästvas transpordis, tööstuses ning biogaasi ja kaugkütte valdkonnas. Taani kliimapoliitika eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. Aastaks võrreldes 1990. aastaga 70 % ning saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks. Selle kajastamiseks tuleks energiatarbimine viia langustrendi, mis nõuab investeeringuid, mis järgivad terviklikku lähenemisviisi ja keskenduvad sektoritele, kus on võimalik saavutada suurim energiasääst. Majandust saaks COVID-19 kriisi järel taastada kavandatud keskkonnasäästlike investeeringute koondamisega programmiperioodi algusesse ning ambitsioonikate keskkonna-, kliima-, energia- ja taristuinvesteeringute projektide edendamisega, näiteks elamute, avamere tuuleenergia, energiaühenduste ja raudtee elektrifitseerimise valdkonnas. Transport on Taani suurim kasvuhoonegaaside heite allikas, mis muudab edasised poliitikameetmed selles valdkonnas eriti asjakohaseks. Praegu peetakse läbirääkimisi valitsuse rohelise transpordi poliitika üle, mille eesmärk on eraldada 15 miljardit eurot (112,7 miljardit Taani krooni) peamiselt transporditaristu projektidele aastatel 2021–2030, et pöörata rohkem tähelepanu kliima- ja keskkonnaeesmärkidele. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Taanil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Taanil kõnealuseid vahendeid võimalikult hästi kasutada.

(18)Üldised kulutused teadus- ja arendustegevusele ei ole Taanis kaasa toonud tootlikkuse kasvu. Puudub integreeritud innovatsioonistrateegia, milles oleks selgelt välja toodud, mida Taani soovib ülemaailmsel innovatsioonimaastikul saavutada. Teadus- ja innovatsioonitegevus on jätkuvalt koondunud vähestesse suurtesse ettevõtetesse ja sihtasutustesse ning peamiselt farmaatsia- ja biotehnoloogiasektorisse. Peaaegu 40 % erasektori teadus- ja arendustegevuse kogukuludest (maailmas keskmiselt 19 %) langeb kaheksa suurima ettevõtte arvele. Teadus- ja arendustegevuse kogukulud püsivad suurena, kuid teadus- ja arendustegevusega tegelevate äriühingute arv on aastast 2009 vähenenud, suurel määral seetõttu, et väikesed äriühingud teadus- ja arendustegevusega ei tegele. Vaid 33 % VKEdest on võtnud kasutusele toote- või protsessiinnovatsiooni. Seepärast tuleks teha täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, et laiendada innovatsioonibaasi eesmärgiga kaasata rohkem ettevõtteid. Reageerimiseks COVID-19 järgselt muutuvatele oskustevajadustele, pidades silmas ka tulevasi tehnoloogilisi muutusi, on vaja pidevalt investeerida oskuste täiendamise ja ümberõppe kavadesse, sealhulgas täiskasvanuõppe kaudu.

(19)Taani on astunud samme oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks. 2019. aastal võeti vastu uued õigusaktid ning riiklikud ametiasutused ja reguleerivad asutused hakkasid rakendama mitmeid meetmeid, et tugevdada Taani ennetavat rahapesuvastast raamistikku. Finantsjärelevalveasutusele on antud karistuste määramise volitused ja suurem eelarve, et suurendada tema rahapesuvastase järelevalve alast suutlikkust. Rahapesu andmebüroo on saanud ka täiendavat personali ja rahalisi vahendeid. On väga oluline, et tõhustatud rahapesuvastane raamistik tagaks tõhusa järelevalve ja jõustamise. Eelkõige peab rahapesuvastane järelevalveasutus täielikult rakendama riskipõhist lähenemisviisi. Rahapesu andmebüroo suurem suutlikkus peab näitama, et Taani kontrollikoja aruandes esile tõstetud puudused on asjakohaselt kõrvaldatud.

(20)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 9. juulil 2019 nõukogu vastuvõetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas leevendavate meetmete ja väljumisstrateegiate puhul seoses praeguse kriisiga.

(21)Euroopa poolaasta kujutab endast raamistikku majandus- ja tööhõivepoliitika pidevaks koordineerimiseks liidus, mis võib aidata kaasa kestlikule majandusele. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Taani kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

(22)Komisjon on Taani majanduspoliitikat Euroopa poolaasta (2020) raames põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Taanile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

(23)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,