EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1467 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend 
{KOM(2011) 839 lõplik} 
{SEK(2011) 1466 lõplik}  
 
ET 2   ET Euroopa Liidu lepingu artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Liit (EL) arendab naabruses 
asuvate riikidega priviligeeritud suhteid, mille eesmärk on luua heaolu ja heanaaberlikkuse 
ala, mis rajaneb liidu väärtustel ja mi da iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad 
rahumeelsed suhted. Nimetatud artikkel lisati Lissaboni lepinguga ning see rõhutab suhete 
kasvavat tähtsust ELi ja tema naabrite vahel.  
2004. aastal töötati välja Euroopa naabruspolii tika (ENP), mis hõlmab 16 Euroopa Liidust 
idas ja lõunas asuvat partnerriiki − Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Egiptus, Gruusia, 
Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Moldova Vabariik, Maroko, okupeeritud Palestiina alad, 
Süüria, Tuneesia, Ukraina ja Valgevene. EN P raames pakub EL naabritele privilegeeritud 
suhteid, mis põhinevad selliste väärtuste ja põhimõtete nagu demokraatia ja inimõigused, 
õigusriik, hea valitsemistava, turumajanduse põhimõtted ja säästev areng vastastikusel 
austamisel. Naabruspoliitika raames nähaks e ette poliitilist ühtsust ja tihedamat 
majandusintegratsiooni, suuremat liikuvust ja inimestevaheliste kontaktide tugevdamist. Euroopa naabruspoliitikat rahast atakse spetsiaalse õigusliku va hendi – Euroopa naabrus- ja 
partnerlusinstrumendi (ENPI) kaudu, mis hõl mab eespool nimetatud 16 partnerriiki ning 
Venemaa Föderatsiooni. 
1. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Pärast ENP käivitamist on toimunud mitmeid olulisi arenguid – suht ed partneritega on 
tugevnenud ning lõunanaabruses on alustatud piirkondlike al gatuste ja demokraatlikule 
korrale ülemineku protsesse. Suhete areng ja  muutuv poliitiline taus t tingisid vajaduse ENP 
uuesti läbi vaadata. Selle tule museks on ENP uus visioon, mida on kirjeldatud ELi välisasjade 
ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Eur oopa Komisjoni ühisteatises „Uus lähenemisviis 
muutuvale naabrusele”, mi s võeti vastu 25. mail 2011. Rakendades diferentseerituma 
lähenemise (osutatav abi oleneb tehtud edusa mmudest) ja vastastikuse vastutuse põhimõtteid, 
antakse uue lähenemisviisi kohaselt suuremat to etust eelkõige nendele partneritele, kes on 
pühendunud demokraatliku ühiskonna ülesehitamise le ja reformide elluviimisele.  
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Euroopa Liit saab oma abistajarolli täita pari mal viisil nendes naab ruspoliitikaga hõlmatud 
riikides, kus poliitika peaeesmärke on viia see vastavusse ELi eeskirjad e ja standarditega. 
Teatud liiki toetust on võimalik pakkuda üksnes ELi tasandil, näiteks edendada üha suurenevat majanduslikku integratsiooni ELi si seturuga, juurdepääs Schengeni alale või 
osalemine ELi programmides. Seega on EL enami ku ENP riikide juhtiv koostööpartner, kelle 
rolli tunnustavad laialdaselt liikmesriigid, rahv usvahelised finantseerim isasutused ja muud 
rahastajad. Abi ELi naabruspoliitikaga hõlma tud riikidele ELi poliitika, eeskirjade ja 
standarditega vastavusse viimisel on ENP pa rtnerriikides elluviidavate reformide peamine 
edasiviiv tegur.  
Euroopa Liidul kui 27 ühise poliitika ja strat eegia raames tegutseva liikmesriigi ühendusel on 
ainsana võimekust, et reageerida üleilmsetele  probleemidele. Riigi tasandil toimuv tegevus 
võib olla piiratud ja killustat ud, sest projektid on sageli liig a väikesed, et nendega võiksid 
kaasneda olulised muutused. ELi kaudu toimuv liikmesriikide töö ühtlustamine võimaldab paremat koordineeritust ning muudab ELi meetmed tõhusamaks.  
 
ET 3   ET EL suudab aktiivselt täita oma rolli demokraa tia, rahu, stabiilsuse, heaolu edendamisel ja 
vaesuse vähendamisel naabruskonnas ka ajal, mil tehakse eelarvepiiranguid ning mitmed 
liikmesriigid on otsustanud astuda välja tervetest koostöösektoritest ja lõpetanud omapoolse abi osutamise teatavatele riik idele. Seetõttu on üksnes majanduslikust seisukohast enam kui 
mõistlik suunata abi ELi tasandil sinna, kus on võimalik midagi märkimisväärset korda saata. 
Ühtlasi on ELiga töötamine odavam. Ha lduskulud on väiksemad kui kahepoolse abi 
põhirahastajate keskmised halduskulud. 
3. E
UROOPA LIIDU ALGATUSE EESMÄRGID  
Euroopa naabruspoliitika eesmärk on rajada ELi piiridel heaolu ja h eanaaberlikkuse ala, mis 
saavutatakse eelkõige suurema poliitilise üht suse, majandusliku integratsiooni ja tiheda 
koostööga mitmes sektoris. Ajavahemikul  2014 kuni 2020 jätkab EL nende eesmärkide 
toetamist vastava rahastamisvahendi – Euroop a naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) 
kaudu. ENI kaudu suunatakse ELi eelar vest suur osa rahalistest vahenditest partneritele.  
Selleks et kõnealuse rahastamis vahendi abil saavut ada uue ENP visiooni eesmärkide täitmine, 
tuleb täita määruse mitu er ieesmärki, mis tulenevad arenevast kontekstist, saadud 
õppetundidest ja hindamistes t, eelkõige järgmised: 
• rakendada kooskõlas uuendatud ENP poliitika ga diferentseerituma lähenemise 
(olenevalt tehtud edusammudest) ja vastas tikuse vastutuse põhimõtteid, julgustades 
naabruspoliitikaga hõlmatud riike edasistele reformidele; pöörata tähelepanu ELi abi planeerimise keerukusele ja kestusele, et pr otsessi kiirendada, lühendada ja paremini 
suunata; 
• ühtlustada vahendi ulatust, saavutades tasakaalu vahendi paindlikkuse ning poliitika 
eesmärkidele ja koostöö peamistele va ldkondadele suunatud tähelepanu vahel; 
• kohaldada rakendussätteid ja parandada väli stegevuse rahastamisvahendite sidusust; 
• täiendada piiriülest koostööd käsitlevaid sä tteid, et soodustada programmide tõhusat 
ja kiiret elluviimist; 
• luua tihedamad seosed ELi sisemiste vahendite ja poliitika vahel, kaasa arvatud 
koostöö tõhustamine komisjoniga programmi de koostamise etapis ning asjakohasuse 
korral mehhanismide edendamine, mis võimaldavad ELi eelarve sise- ja välisrubriikide rahaliste vahendite ühendamist;  
• reageerida arenevatele suhetele Venem aaga, tehes muudatusi sätetes, milles 
käsitletakse Venemaa abikõlblikkust EN I rahalistele vahendite kasutamiseks, 
arvestades Venemaa kui ELi naaberriigi ja  strateegilise partneri eristaatusega. 
4. V
ÕIMALIKUD POLIITIKAVALIKUD  
Mõjuhinnangus vaadeldakse järgmist nelja valikut:  
• 0. valik:  „ELi nullmeede” ; EL lõpetab rahaliste toetuste andmise vastava 
naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu; 
 
ET 4   ET • 1. valik:  „Säilitada praegune olukord” ; koostöö asjaomaste riikidega jääb rangelt 
olemasoleva ENPI määruse raamistikku; seda  valikut kasutatakse analüüsimise ajal 
lähtestsenaariumina ; 
• 2. valik:  „Kohandada olemasolevat” ; tulevane õigusakti eelnõu tugineb praegu 
kehtivale ENPI määrusele, sisaldades mitmeid olulisi muudatusi, mis vastavad uue 
poliitika kontekstile ja konkreetsetele eesmärkidele; 2. valik hõlmab ka erinevaid 
alamvalikuid seonduvalt konkreetsete probleemide lahendamisega;  
• valik 3:  „Luua uus vahend” , mida iseloomustab erinev geograafiline kohaldamisala 
ning mis on suunatud ENP eesmärkidest laiemate või erinevate eesmärkide täitmisele.  
5. M
ÕJUDE HINDAMINE  
Praegune määratlus (1. valik – lähtestsenaari um) pakub abi paljudes valdkondades, avaldades 
laialdast positiivset mõju part nerriikide majandusele, sotsi aalvaldkonnale ja keskkonnale. 
Siiski saaks mõju eespool nimetatud sektor ites veelgi suurendada paindlikemate 
mehhanismide ja uuenduslike lähenemiste kaudu, nä iteks rahaliste vahendite ühendamine või 
innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamine . ELi nullmeede (0. valik) vähendaks oluliselt 
mõju kõigis kolmes valdkonnas ja seaks ohtu seni  saavutatud mõju jätkusuutlikkuse. Ühtlasi 
avaldaks see üldist negatiivset mõju ELi suhe tele ENP partnerriikideg a. Muudetud vahendiga 
(2. valik) suurendataks veelgi praeguse määratluse raames saavutatud positiivset majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju; lis aks oleks oodata edas ist positiivset mõju 
eelkõige valitsemisele, kui rakendada diferentseeritumat lähenemist (olenevalt tehtud 
edusammudest). 2. valiku positiivne mõju olek s seega suurim. Täiesti uue vahendi loomisel 
(3. valik) oleks negatiivne mõju näiteks ELi meetme ja ENP eesmärkide sidususele ning see 
kahjustaks ELi usaldusväärsust piirkonnas. 
Peale selle käsitleti mõjuhinna ngus ka ELi meetmete vajalikkus t ja lisaväärtust võrdluses 
meetmetega, mida võtavad liikmesriigid. 
6. V
ALIKUTE VÕRDLEMINE  
Tuginedes erinevate mõjude (ülemaailmne, majanduslik, sotsiaalne mõju, keskkonnamõju) 
analüüsile ja kaalukusele hinnati 0. ja 3. valikut  ebasoovitavaks, sest nende positiivne mõju 
oleks tagasihoidlik ega aitaks  täita uuendatud ENP eesmärke. Suurima positiivse mõjuga on 
2. valik ning see pakuks parimaid võimalusi  praeguse koostööraamistiku kohaldamiseks uue 
poliitika kontekstile ning hindamiste ja s aadud õppetundide käigus määratletud ENP 
eesmärkidele ja ülesannetele. Paremuselt järg mine on 1. valik, mis võimaldaks küll säilitada 
positiivse mõju, kuid ei näeks siiski ette uu e ENP visiooni eesmärkide täitmist ega praeguse 
poliitika raames määratletud ülesannete ja konkreetsete probleemide käsitlemist. Seega on 
eelistatuim 2. valik.  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kuna uus ENI on võimaldamismäärus, millega kehtestatakse ELi meetmete olulised osad ja 
alus, siis iga riigi ja piirkonna konkreetsed koostööeesmärgid ja -meetmed, kaasa arvatud 
oodatavad tulemused, määratletakse programmi de koostamise ja rakendamisetappides. 
 
ET 5   ET Ajahetke arvestades määratle takse konkreetsed näitajad, võttes seejuures arvesse asjaomase 
meetme iseärasusi.