[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.7.2005

SEK(2005) 951 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu 104 artikli 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu 104 artikli 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega

1. TAUST

Pärast Ungari ühinemist ühendusega 1. mail 2004 algatas komisjon oma talituste 2004. aasta kevadel koostatud majandusprognoosi alusel, milles võeti arvesse Ungari poolt märtsis 2004 esitatud andmeid, Ungari suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, pidades silmas asjaolu, et eelarvepuudujääk ületas 2003. aastal 3% SKTst. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 5. juuli 2004, et Ungari puhul on tegemist ülemäärase eelarvepuudujäägiga, ning andis samal ajal välja vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 soovituse selle korrigeerimiseks. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst aastaks 2008 vastavalt eelarvepuudujäägi vähendamise kavale, mis on määratletud nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses mais 2004 esitatud lähenemisprogrammi kohta. Eelkõige soovitati Ungari ametiasutustel võtta 5. novembriks 2004 tõhusad meetmed, et saavutada 2005. aastaks kavandatud puudujääk.

18. jaanuaril 2005 otsustas nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu soovitusele ning 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamisest ollakse tõenäoliselt kaugel. Ungari on liikmesriik, kelle suhtes kehtib erand. See tähendab, et Ungari suhtes ei kohaldata asutamislepingu artikli 104 lõikeid 9 ja 11, kuid Ungari on kohustatud hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist. Seega saab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus adresseerida sellele riigile edasisi soovitusi ainult asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel.

8. märtsil esitas nõukogu Ungarile uue soovituse vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7.[1] Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst aastaks 2008.[2] Selleks soovitati võtta 8. juuliks 2005 tõhusad lisameetmed, võimaluse korral struktuurilised meetmed, et saavutada 2005. aasta kavandatud puudujääk 3,6% SKTst.[3] Eelkõige soovitas nõukogu 2005. aasta eelarves suurendada oluliselt erakorraliste olukordade reservfondi, seda kasutada nii vähe kui võimalik ning seada selle kasutamise eelduseks 2005. aasta kavandatud puudujäägi selge saavutamise. Lisaks sellele soovitas nõukogu Ungari ametiasutustel seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi kavandatud puudujäägi saavutamise. Peale selle soovitati Ungari ametiasutustel liikuda edasi kavandatud avaliku halduse ning tervishoiu- ja haridussüsteemide reformidega, mis on samuti seotud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisega, ning kasutada iga võimalust eelarve korrigeerimise kiirendamiseks.

2. HILJUTISED ARENGUD JA MEETMED, MIDA UNGARI AMETIASUTUSED ON VÕTNUD EELARVEPUUDUJÄÄGI KORRIGEERIMISEKS

Varsti pärast nõukogu uue soovituse vastuvõtmist asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt viisid Ungari ametiasutused ellu esimesed lisaparandusmeetmed . Nimelt 12. märtsil teatas valitsus erakorraliste olukordade reservfondi suurendamisest 0,5 protsendipunktilt SKTst (mis juba sisaldus 2005. aasta eelarves reservina, kui 2005. aasta eesmärk peaks jääma täitmata) 0,8 protsendipunktini SKTst. Varu saadi mõne peamise kuluartikli üldise vähendamise tulemusel. Määrati kindlaks ka mõned lisatuluallikad, näiteks 0,1 protsendipunkti SKTst juba olemasolevate mobiiltelefonilitsentside pikendamise eest. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosis, kus neid uusi meetmeid võeti osaliselt arvesse, saadi 2005. aasta puudujäägiprognoosiks 3,9% SKTst, kusjuures ametlik eesmärk oli 3,6% SKTst. See prognoos põhines eeldusel, et SKT kasv on 2005. aastal 3,9%, hõlmates samuti 2005. aasta eelarves ja 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis sisalduvat teavet – eelkõige lootust, et intressikulud ja riigi investeeringud vähenevad SKT suhtes vastavalt 0,5 ja 1,5 protsendipunkti võrra ning et püütakse kasutada järjest enam riigi- ja erasektori ühisprojekte. Prognoosis osutati ka paljudele riskidele seoses lisakõrvalekalletega tulude (peamiselt käibemaks ja sotsiaalkindlustus) ja tegevuskulude osas.

Viimastel kuudel on ilmnenud märke majandustegevuse teatava aeglustumise kohta ning seetõttu tundub kavandatud SKT kasv praegu mõnevõrra optimistlik. Kuid vastavalt ametiasutuste arvamusele võib sellel olla siiski üksnes väike mõju eelarvele tänu tulude ümberkorraldamisele – oletatust kiirema deflatsiooni tõttu kasvanud reaalpalgad võimaldavad suuremat tarbimist ja seega annavad ka suurema tulu kaudsete maksude näol, mis kompenseerib puudujäägi ettevõtte tulumaksu osas. Lisaks sellele tunnistasid ametiasutused mais, kui avaldati uued andmed eelarve kohta, et mitmed 2005. aasta eelarve oletused tulude ja kulude osas olid väga optimistlikud. Selle taustal tundus tõenäoline, et üldkõrvalekalle 3,6%-sest kavandatud SKT kasvust võib olla 1,5 protsendipunkti SKTst (tabel 1)[4].

Tabel 1: Eeldatav tulude puudujääk ja kulude ületamine 2005. aasta eelarves |

Eeldatav tulude puudujääk | Protsendipunkti SKTst | Eeldatav kulude ületamine | Protsendipunkti SKTst |

Käibemaks | -0,4 | Pensionimaksed | +0,1 |

Üksikisiku tulumaks | -0,1 | Ravimisubsiidiumid | +0,2 |

Sotsiaalkindlustusmaksed | -0,15 | Keskvalitsuse eelarve suuremad tegevuskulud | +0,55 |

Aktsiisimaks | -0,15 |

Tulude puudujääk kokku | -0,8 | Kulude ületamine kokku | 0,85 |

Allikas: Ungari ametiasutused, komisjoni hinnang |

Selle eeldatava kõrvalekalde kompenseerimiseks teatas Ungari valitsus juunis 2005 teistest kompenseerivatest meetmetest . Kindlaksmääratud kõrvalekallet, mis moodustab veidi üle 1,5 protsendipunkti SKTst, kompenseeritakse sama suurusjärgu parandusmeetmetega, sealhulgas märtsis esitatud meetmetega (vt tabelit 2).

Tabel 2: Kindlaksmääratud kõrvalekaldeid kompenseerivad parandusmeetmed |

Tulud | Protsendipunkti SKTst | Kulud | Protsendipunkti SKTst |

Aegunud mobiiltelefonilitsentside pikendamisest saadava tulu kasutamine puudujäägi vähendamiseks | 0,1 | Erakorraliste olukordade reservfondi eraldatud varade (0,6 protsendipunkti) lõplik külmutamine | 0,6 |

Hasartmängumaksu tõstmine 1. septembrist 2005 | 0,015 | Ülekantud eraldiste kasutamise karmistamine | 0,25 |

Sotsiaalkindlustuse maksubaasi laiendamine 1. oktoobrist 2005 | 0,02 |

Tubakatoodete piirikontrolli tugevdamine | 0,04 |

Käibemaksumeetodi muutmine seoses impordiga kolmandatest riikidest | 0,025 |

Ühekordsed lisatulud riigivara müügist ning riigi- ja erasektori ühisprojektide laialdasemast kasutamisest | 0,6 |

Kokku | 0,8 | Kokku | 0,85 |

Allikas: Ungari ametiasutused, komisjoni hinnang |

Nendel meetmetel oleks üldine positiivne mõju 2005. aasta eelarvepuudujäägile ning need peaksid võimaldama saavutada kavandatud puudujääk 3,6% SKTst. Kuigi tuleks märkida, et oluline osa sellisest kohandamisest sõltub ühekordsetest meetmetest, tuleb ka tunnistada, et mõnel nendest meetmetest on eeldatavasti positiivne mõju ka 2006. aasta eelarvele. See kehtib hasartmängumaksu tõstmise, sotsiaalkindlustusbaasi laiendamise ning ka erakorraliste olukordade reservfondi eraldatud kulutuste (0,6% SKTst) lõpliku külmutamise kohta, sest valitsus kohustus võtma need madalamad tasemed 2006. aasta eelarve aluseks.

Lisaks sellele esitas valitsus struktuurireformi edendamiseks hiljuti parlamendile ettepanekud nn 100 sammu programmi kohta, mille jõustumine on suures osas kavandatud 2006. aastasse. Üks osa sellest käsitleb peamiselt tööturgu ja tervishoiusektorit. Eesmärgiks on suuremad sotsiaalkindlustusmaksed, suure hulga tööturul passiivsete või ebaseaduslikult töötavate inimeste kaasamine aktiivsele tööturule ja tervishoiusüsteemi kvaliteedi parandamine. Teine osa 100 sammust sisaldab siiski laiaulatuslikku keskpika perioodi maksureformi, mis toob kaasa märkimisväärse tulude vähenemise 2006. ja selle järgnevatel aastatel. Valitsus kavandab puudujäägi, mis moodustab üksnes 2006. aastal ligikaudu 1 protsendipunkti SKTst, kompenseerida seni määratlemata kulukärbetega. Kuid see on ülimalt tähtis, sest tuleb kompenseerida ka see tulupuudujääk ligikaudu 1% SKTst, mis tekib 2005. aastal võetud ühekordsete meetmete lõppemisest. Seoses kaasrahastamise nõuetega on kavandatud suurendada ka investeeringuid, mis omakorda nõuab parandusmeetmete võtmist. 2006. aasta eelarve peaks sisaldama kõiki meetmeid, mis on vajalikud kavandatud puudujäägi (2,9% SKTst) saavutamiseks.

3. HINNANG

Praeguste andmete ja eespool nimetatud, märtsis ja juunis otsustatud parandusmeetmete alusel, mis on osaliselt püsivad, ning Ungari valitsuse kindla tahte taustal võtta sel aastal vajaduse korral täiendavaid meetmeid, tundub, et on võimalik saavutada 2005. aasta kavandatud puudujääk 3,6% SKTst ning et Ungari valitsus on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele, mis käsitleb 2005. aasta eesmärgiks seatud puudujäägi saavutamiseks kavandatud meetmete esitamist 8. juuliks 2005. Eelnevaga arvestades on komisjon arvamusel, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei pea praegu lisameetmeid võtma.

Ungari eelarveseisund on siiski ebakindel. Ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal tuleb tõhusalt rakendada kõiki kavandatud meetmeid ja lisameetmeid, mida valitsus on kohustunud võtma, kui aasta lõpu poole ilmneb veelgi ülekulusid. Kuna 2006. aastal tulud vähenevad 2005. aasta ühekordsete tuluallikate lõppemise tõttu ja on kavandatud vähendada makse ning investeeringukulud suurenevad eeldatavasti taas, tuleb selle aasta kavandatud puudujäägi 2,9% SKTst – saavutamiseks teha olulisi kohandamisi ja võtta otsustavaid meetmeid, sealhulgas võtta vastu 2006. aastaks mõistlik eelarve. Juhul kui mõnes hilisemas etapis ilmneb, et neid meetmeid ei rakendata, soovitab komisjon nõukogul tugevdada eelarve järelevalvet ja võtta asutamislepingus ning stabiilsuse ja kasvu paktis ettenähtud meetmed.

Annex

Comparison of key macroeconomic and budgetary projections

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real GDP (% change) | CP Dec. 2004 | 3.9 | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 |

COM | 4.0 | 3.9 | 3.8 | n.a. | n.a. |

HICP inflation (%) | CP Dec. 2004 | 6.8 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 |

COM | 6.8 | 3.8 | 3.6 | n.a. | n.a. |

General government balance (% of GDP) | CP Dec. 2004 corrected1 | -4.4 | -3.6 | -2.9 | -2.2 | -1.6 |

not corrected2 | -5.3 | -4.7 | -4.1 | -3.4 | -2.8 |

COM | -4.5 | -3.9 | -4.1 | n.a. | n.a. |

Primary balance (% of GDP) | CP Dec. 2004 corrected1 | 0.4 | 0.0 | 0.2 | 0.6 | 1.0 |

not corrected2 | -1.1 | -0.9 | -0.7 | -0.3 | 0.1 |

COM | -0.0 | -1.1 | -0.7 | n.a. | n.a. |

Government gross debt (% of GDP) | CP Dec. 2004 corrected1 | 56.7 | 55.5 | 53.0 | 50.6 | 48.3 |

not corrected2 | 59.9 | 58.6 | 56.8 | 54.9 | 53.2 |

COM | 57.8 | 58.9 | 57.9 | n.a. | n.a. |

Note: 1 The Hungarian authorities decided to use the transitional period granted by Eurostat to classify the second pillar pension funds inside the government sector. Compared to the May 2004 programme, this lowers the yearly figures for the government deficit by 0.9-1.2 percentage point between 2004 and 2008. The transitional period ends with the March 2007 notification. ² These figures are not adjusted, i.e. they include the burden of the pension reform. They are presented for the sake of comparison with the previous programme and with the Commission services autumn 2004 forecast, and given that the 2007 and 2008 target will not benefit from this re-classification of the second pillar pension funds. Sources: Convergence programme (CP); Commission services Spring 2005 economic forecasts (COM); Commission services calculations. |

[1] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Selle soovituse puhul osutati korrigeeritud eelarvepuudujäägi vähendamise kavale, mis on määratletud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta arvamuses detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta. Ajakohastatud lähenemisprogrammis on eesmärgiks seatud valitsemissektori puudujääk aastail 2004–2008 4,4%, 3,6%, 2,9%, 2,2% ja 1,6% SKTst. Need arvud on kooskõlas i) Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsusega, millega lubatakse rahandusandmete esitamiseni 2007. aasta märtsis teise samba pensionifondid ajutiselt liigitada üldvalitsemissektori eelarvesse; seda võimalust Ungari ametiasutused ka kasutavad; ii) vähesel määral kohandatud pensionireformikuludega vastavalt 2005. aastas märtsis esitatud andmetele. Korrigeeritud pensionifondile vastav uus eesmärk on 0,6 protsendipunkti võrra SKTst suurem kui algne 2005. aasta eesmärk, mis sisaldus mai lähenemisprogrammis ja millele osutati nõukogu 2004. aasta juuli soovitustes.

[3] Sel ajal arvasid komisjoni talitused, et puudujääk jõuab 2005. aastal 4,1%ni SKTst.

[4] Kuigi kindlaksmääratud kõrvalekalded vastavad suures osas kõrvalekalletele, mida võeti arvesse komisjoni talituste kevadprognoosis, mis hõlmas ka oletust, et suurem osa erakorraliste olukordade reservfondist (0,8% SKTst) külmutatakse lõplikult, on üldkõrvalekalle siiski suurem kui komisjoni prognoosis.