EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.10.2018 COM(2018) 664 final 2018/0339(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe eksperdirühmas



SELETUSKIRI 1.Kavandatav reguleerimisese Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas võetav seisukoht seoses AETRi kavandatava muutmisega (ELi-väliste AETRi osaliste ühendamine sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet). 2.Ettepaneku taust 2.1.AETR Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) eesmärk on ühtlustada kokkuleppeosaliste õigusraamistikku kutseliste sõidukijuhtide sõidu- ja puhkeaegade ning sõidumeerikute konstrueerimise ja paigaldamise vastavate tehniliste nõuete vallas. Kokkulepe jõustus 5. jaanuaril 1976. Kõik liikmesriigid on kokkuleppe osalised. 2.2.AETRi eksperdirühm AETRi eksperdirühm on tehniline rühm, mille UNECE sisetranspordi komitee moodustas eesmärgiga koostada kokkuleppe muudatusettepanekuid. Kokkuleppe muudatusettepanekud võtavad rühma kuuluvad eksperdid vastu ühehäälselt, misjärel need esitatakse SC.1-le (UNECE maanteetranspordi töörühm) vastuvõtmiseks osalevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste lihthäälteenamusega. 2.3.AETRi eksperdirühma kavandatav akt AETRi eksperdirühm peab oma 15. oktoobri 2018. aasta istungil vastu võtma otsuse SC.1-le AETRi muudatusettepaneku (ELi-väliste AETRi osaliste sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendamise kohta) esitamise kohta (edaspidi „kavandatav akt“). Kavandatava akti eesmärk on kindlaks määrata tehnilised nõuded ELi-väliste AETRi osaliste ühendamiseks sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet, kasutades Euroopa Komisjoni väljatöötatud platvormi eDelivery. Kavandatav akt muutub kokkuleppeosalistele siduvaks kooskõlas kokkuleppe artikli 13 lõikega 1, milles on sätestatud, et „kokkuleppe kõik uued sätted, sealhulgas selle lisa ning liited 1B ja 2, milles käsitletakse digitaalse kontrolliseadme kasutuselevõttu, muutuvad kokkuleppe osalisriikidele kohustuslikuks hiljemalt neli aastat pärast artiklis 21 täpsustatud menetlusest tulenevate asjaomaste muudatuste jõustumise kuupäeva“. 3.Liidu nimel võetav seisukoht TACHOnet on Euroopa süsteem, mis võimaldab liikmesriikidevahelist elektroonilist teabevahetust sõidumeerikukaartide kohta. Tegu on olulise vahendiga, millega tagatakse määrusega (EL) nr 561/2006 kehtestatud sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade jõustamine autovedude valdkonnas. Sõnumiedastussüsteemi TACHOnet peamine eesmärk on kontrollida, et eri liikmesriigid ei annaks samale juhile välja kahte või enamat kaarti. Liikmesriigid on kohustatud sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduma vastavalt määruse (EL) nr 165/2014 artikli 31 lõikele 2 ja määrusega (EL) 2016/68 kehtestatud tehnilistele nõuetele. Sõidu- ja puhkeaegu käsitlevaid eeskirju kohaldatakse ka ELi-väliste AETRi osaliste suhtes. Selleks et tagada neis riikides sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade täitmine, on oluline ühendada need riigid ka sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet. ELi-välistel AETRi osalistel ei lubata aga otse sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduda. Otseühendused toimuvad läbi võrgustiku TESTA (üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) ning juurdepääs sellele on reserveeritud ELi, selle liikmesriikide, EMP riikide, Šveitsi ja ELiga ühinevate riikide asutustele ning institutsioonidele. ELi mittekuuluvad riigid, mis ei ole ELiga ühinemas või mis ei kuulu EMPsse, peavad sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühenduma TESTAga juba ühendatud riigi kaudu, st kasutama kaudset ühendust. Selliste kaudsete ühenduste aluseks on ELi-väliste AETRi osaliste ja ühendust pakkuvate riikide vahel sõlmitud kahepoolsed lepingud. Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Bosnia-Hertsegoviina, Gruusia, Liechtenstein, Moldova, Serbia ja Ukraina on üheksa ELi-välist AETRi osalist, kes on praegu sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet kaudselt ühendatud Prantsusmaa, Horvaatia, Poola, Rumeenia ja Šveitsi andmekeskuste kaudu. Lahendamist vajav tehniline probleem ja kavandatud lahendus

Komisjoni informaatika peadirektoraat (DIGIT) jõudis hiljuti järeldusele, et kaudsed ühendused ei vasta komisjoni poolt nõutavatele minimaalsetele turvastandarditele. See tuleneb asjaolust, et liikmesriigi ja kolmanda riigi vaheline võrguosa ei pea olema turvatud. Lisaks ei tarvitse komisjon võimalikku rünnakut sellele võrguosale avastada. See suurendab turvasüsteemi ründamise ohtu. Seetõttu tuleb ELi-väliste AETRi osaliste ühendamise võimaldamiseks sulgeda kaudsed ühendused ja asendada need alternatiivse vahendiga. Ühendust võiks pakkuda platvormi eDelivery kaudu. Platvorm eDelivery on Euroopa ühendamise rahastu programmist rahastatud koondplatvorm. Platvorm tagab ühenduse Interneti kaudu ja kasutab vahetatava teabe autentsuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks selliseid standardseid turvatehnoloogiaid nagu avaliku võtme taristu (PKI). Nii tagab see teabe elektroonilisel vahetamisel vastastikuse usalduse. Platvormi eDelivery pakub DIGIT. Platvormi eDelivery on juba edukalt kasutatud mitme tervet ELi hõlmava teenuse osutamiseks, nt PEPPOL (üleeuroopalised veebipõhised riigihanked) ja e-Codex (elektrooniline ühendus terve ELi õigusala töötajate vahel). Süsteemi võiks kohandada sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet. Ehkki DIGIT ei ole kaudsete ühenduste sulgemiseks ette näinud konkreetseid tähtaegu, prognoositakse, et eDelivery kohandamine sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet võtaks ligikaudu aasta. Seetõttu on vaja muuta AETRi võimalikult kiiresti, et eDelivery hakkaks toimima samuti võimalikult kiiresti. Riikide ametiasutuste kohustused sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kasutamisel Sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendumiseks eDelivery kasutamine nõuab, et ühendatud osalised võtavad teatavad kohustused, et tagada süsteemi ja nende partneritega vahetatava teabe nõuetekohane kasutamine. Need kohustused seonduvad järgmisega. a) Turvalisus Riikide ametiasutused peavad kaitsma privaatvõtmeid ja nende elektroonilisi sertifikaate järgmise abil: – väldivad privaatvõtmete loata kasutamist; – hoiduvad privaatvõtmete kolmandatele isikutele edastamisest või avaldamisest; – tagavad sõnumiedastussüsteemis TACHOnet genereeritud, salvestatud ja seal kasutatavate privaatvõtmete konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse; – hoiduvad privaatvõtme kasutamisest pärast sertifikaadi kehtivusaja lõppu või tühistamist; – hävitavad võtmed pärast nende kehtivusaja lõppu; – väldivad privaatvõtmete kuritarvitamist, taotledes privaatvõtme salajasuse kahjustumisel sellega seotud avaliku võtme sertifikaadi tühistamist või selle aktiveerimisandmete kustutamist. b) Andmekaitse Tagada tuleb isikuandmete kaitse. Võttes arvesse, et ELi-väliseid AETRi osalisi ei seo andmekaitset käsitlevad Euroopa õigusaktid, on vaja tagada isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni järgimine. Selle konventsiooni näol on tegu isikuandmete kaitse valdkonna rahvusvahelise viiteraamistikuga. c) Tehnilised aspektid Ühendatud osalised peavad enne ühendumist korraldama konkreetsed katsed. Nad peavad tagama ka minimaalse teenustaseme, et sõnumiedastussüsteemi TACHOnet tööd ei häiriks riigi tasandil ilmnevad häired.

Õiguslik vahend ELi-väliste AETRi osaliste sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendamise tehnilised nõuded tuleks kehtestada asjakohases rahvusvahelises raamistikus, milleks on AETR. UNECE AETRi eksperdirühmas on käimas läbirääkimised kokkuleppe muutmiseks, täpsemalt selleks, et tagada arukat sõidumeerikut käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine ELi-väliste AETRi osaliste poolt ja võimaldada ELil AETRiga ühineda. EL peaks ELi-väliste AETRi osaliste sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet ühendamise tehnilised ja õiguslikud nõuded ametlikult esitama AETRi sekretariaadile kokkuleppe uue liitena. Kõnealust uut liidet arutatakse AETRi eksperdirühma järgmisel koosolekul ja maanteetranspordi töörühmas koos ELi seisukoha elementidega, mis juba edastati AETRi sekretariaadile 2016. aastal. 4.Õiguslik alus 4.1.Menetlusõiguslik alus 4.1.1.Põhimõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline. Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“. 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul AETRi eksperdirühm on UNECE sisetranspordi komitee moodustatud organ. Akt, mida AETRi eksperdirühma kutsutakse üles SC.1-le esitama, on õigusliku toimega akt. Vastavalt kokkuleppe artiklile 13 muutub kavandatud õigusakt rahvusvahelise õiguse raames selle poolte jaoks siduvaks. Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9. 4.2.Materiaalõiguslik alus 4.2.1.Põhimõtted ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus. 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul Kavandatava akti eesmärk ja sisu on seotud transpordiga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 91.

4.3.Kokkuvõte Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9. 2018/0339 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe eksperdirühmas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna Euroopa kokkulepe (edaspidi „AETR“) jõustus 5. jaanuaril 1976. (2)ÜRO Euroopa Majanduskomisjon on AETRi raames loonud eksperdirühma. See rühm on volitatud välja töötama ja esitama maanteetranspordi töörühmale ettepanekuid AETRi muutmise kohta. (3)AETRi eksperdirühm peab oma 15. oktoobri 2018. aasta 19. istungil vastu võtma otsuse UNECE maanteetranspordi töörühmale AETRi muudatusettepaneku esitamise kohta. (4)On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel AETRi eksperdirühmas võetav seisukoht, kuna AETRi muudatus on liidule siduv. (5)Oma 31. märtsi 1971. aasta otsuses 22/70 AETRi kohta tõdes Euroopa Kohus, et autoveol töötava sõiduki meeskonna töö kuulub liidu välispädevusse. Seda pädevust on seejärel rakendatud mitme liidu seadusandja poolt vastuvõetud õigusakti, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 kaudu. Kuna AETR-i reguleerimisese jääb määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, on läbirääkimiste pidamise ning kokkuleppe ja selle muudatuste sõlmimise ainuõigus liidul. (6)AETRi eksperdirühma järgmine koosolek toimub 15. oktoobril 2018 ja maanteetranspordi töörühma koosolek toimub 16. oktoobril 2018. Nende kohtumiste raames kavatsevad eksperdirühm ja töörühm uurida kokkuleppeosaliste ettepanekuid, mis võivad eksperdirühma heakskiidu korral viia AETRi muutmiseni pärast AETRi läbivaatamise menetluse algatamist ja lõpuleviimist. Kui eksperdirühm on ettepanekud heaks kiitnud, on järgmises etapis liidu liikmesriigid AETRi osalistena kohustatud tegema koostööd, et käivitada AETRi läbivaatamise mehhanism vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2829/77 ja kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohase lojaalse koostöö kohustuse põhimõttega, mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral nõukogu otsust vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 218 lõikele 6. AETRi kavandatud muudatused jõustuvad alles siis, kui AETRi läbivaatamine on lõpule viidud. (7)Määruses (EL) nr 165/2014 on sätestatud liikmesriikide kohustus ühendada riiklikud juhikaartide elektroonilised registrid sõnumiedastussüsteemi TACHOnet kaudu või ühilduva süsteemi kasutamisel tagada, et sõnumiedastussüsteem TACHOnet võimaldab elektrooniliste andmete vahetamist kõigi teiste liikmesriikidega. TACHOnet on liikmesriikide vahel juhikaarte käsitleva teabe vahetamise platvorm, millega tagatakse, et juhtidel ei ole üle ühe juhikaardi. (8)Selleks et ühtlustada juhikaarte käsitleva teabe elektrooniline vahetamine üleeuroopalisel tasemel, on vajalik, et kõik AETRi osalised kasutaksid ühise platvormina sõnumiedastussüsteemi TACHOnet. (9)Ühendamine sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet toimub praegu kas otse läbi üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (edaspidi „TESTA“) või kaudselt läbi liikmesriigi, kes on juba TESTAga ühendatud. Kuna TESTA on teenus, mida saavad kasutada vaid liikmesriigid ja liidu institutsioonid, on ELi-välised AETRi osalised kohustatud ühenduma sõnumiedastussüsteemiga TACHOnet kaudselt.