EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.5.2020 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse programm „InvestEU“



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) jaoks on vaja kehtestada ELi investeerimisprogramm lihtsustamise, paindlikkuse, koostoime ja sidususega seotud valdkonnaüleste eesmärkide saavutamiseks ELi asjakohastes poliitikavaldkondades. ELi rahanduse tulevikku käsitlevas komisjoni aruteludokumendis esitatud kaalutlused tõstavad esile vajadust „saavutada vähemaga rohkem“ ja kasutada ELi eelarve puhul finantsvõimendust ajal, mil kehtivad eelarvepiirangud ja vaja on teha suuri investeeringuid. Need vajadused on oluliselt suurenenud COVID-19 pandeemia mõju tõttu Euroopa majandusele ja ohu tõttu, ELis ja liikmesriikides võib taastumine olla asümmeetriline. Seepärast võtab komisjon tagasi oma varasema, 2018. aasta mais esitatud ettepaneku programmi „InvestEU“ kohta ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule uue ettepaneku. Uus ettepanek kajastab täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel 2019. aasta aprillis juba saavutatud osalist kokkulepet. Sellega suurendatakse algselt kavandatud rahastamispaketti ja muudetakse ettepaneku kohaldamisala, et võtta arvesse Euroopa majanduse spetsiifilisi pandeemiajärgseid vajadusi. Samal ajal teeb komisjon ettepaneku tegeleda Covid-19 pandeemia negatiivsete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega liidu töötajatele, majapidamistele ja ettevõtetele. Kriisi tõttu on juba paljud Euroopa ettevõtted raskustes ning probleemid süvenevad, kuna majandus- ja sotsiaaltegevuse piirangud püsivad ja distantsi hoidmise reeglid jätkuvalt mõjutavad äritegevust paljudes sektorites. Raskused võivad kesta kaua ja isegi kauem kui praegused liikumiskeelud. Et reageerida Covid-19 pandeemia põhjustatud majandus- ja sotsiaalkriisile, tuleb komisjoni 2018. aasta ettepanekut programmi „InvestEU“ kohta muuta, et see vastaks paremini muutunud oludele. Kaasseadusandjate saavutatud osalise kokkuleppe muudatused seisnevad algselt kavandatud programmi „InvestEU“ rahastamispaketi suurendamises, et võtta arvesse üldiselt suuremaid investeerimisvajadusi ja suuremat riski. Uue ettepanekuga laiendatakse ka programmi „InvestEU“ rakendusulatust. Selleks et võtta arvesse Euroopa majanduse tulevasi vajadusi ja tagada või säilitada strateegiline autonoomia olulistes sektorites, lisatakse programmile uus poliitikaharu. Liidu edasipüüdlike poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on endiselt tähtis kaasata investeeringute rahastamisel erakapitali, kohandades samal ajal lähenemisviisi, et suurendada poliitilist olulisust. Programm „InvestEU“ aitab saavutada liidu poliitilisi eesmärke, kui on asjakohane kasutada tagasimakstavat investeeringutoetust. Programm „InvestEU“ sobib just pikaajalise rahastuse pakkumiseks ja liidu poliitika toetamiseks sügavast majandus- ja sotsiaalkriisist taastudes. Praeguse kriisi ajal ei ole vahendite jaotumine turul täiesti tõhus ja tajutav risk pärsib oluliselt erasektori investeeringuid. InvestEU põhiülesanne, mis seisneb projektidega seotud riski vähendamises, et kaasata rahastamisse erasektor, on sellistes tingimustes eriti oluline ja seda tuleks ära kasutada. Muudetud programmi „InvestEU“ vahendusel on võimalik anda taastumisetapis äriühingutele hädavajalikku toetust ja samal ajal, kooskõlas algsete eesmärkidega, tagada investorite selge keskendumine liidu keskmise pikkusega ja pikaajalistele prioriteetidele, nagu Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava ja Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia. Programmiga suurendatakse Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi, riiklike tugipankade ja finantseerimisasutuste, aga ka teiste rakenduspartnerite riskivõtmisvõimet, et toetada majanduse taastamist praeguses olukorras, kus nende riskivõtmisvõime on üha suurema surve all. Covid-19 pandeemia on suur šokk maailma ja liidu majandusele. Selle tõkestamiseks vajalike meetmete tõttu on majandustegevus ELis oluliselt vähenenud. Prognooside kohaselt kahaneb ELi SKP 2020. aastal umbes 7,5 % ehk palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal, lisaks kaasneb sellega vältimatu sotsiaalne mõju. Pandeemia puhkemine on näidanud üleilmsete tarneahelate omavahelist seotust ja toonud esile teatavad nõrgad kohad, näiteks strateegiliste tööstusharude liigse sõltuvuse piiratud arvust välistest tarneallikatest. Sellised nõrgad kohad tuleb kõrvaldada, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja selle majanduse üldist vastupanuvõimet, jäädes samal ajal avatuks liidu normidele vastavale konkurentsile ja kaubavahetusele. Majanduslanguse ajal on vaja jõuliselt reageerida liidu tasandil, eelkõige et tugevdada majandustegevuses osalejate vastupidavust ning seeläbi tugevdada ja säilitada strateegiliste sektorite autonoomiat, et tagada Euroopa majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis. Seda on võimalik saavutada üksnes tugevale ühtsele turule ja võrdsetele võimalustele tuginedes. On väga oluline, et pandeemia mõjust kõige enam mõjutatud liikmesriikide majandused saaksid tuge ELi eelarvest rahastatud programmidest. Lisaks peaks komisjonil olema võimalik osaleda Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalikus kapitali suurendamises (ühes või mitmes voorus), millel on oluline roll majanduse taastamise toetamisel tagatiste andmise, väärtpaberistamistehingute tegemise ja omakapitaliinvesteeringute toetamise kaudu kogu liidus. Selleks otstarbeks tuleks mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) ette näha rahastamispakett mahus kuni 900 000 000 eurot, et liit, keda esindab komisjon, saaks säilitada oma üldise osa EIFi kapitalis. •Põhjused ja eesmärgid Programmi „InvestEU“ loomisega võetakse kasutusele ühtne ELi investeeringutoetuse mehhanism 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohaseks sisetegevuseks. Programm „InvestEU“ tugineb EFSI ja praeguste sisepoliitika rahastamisvahendite edukale kogemusele. Sellel on neli tugisammast: i) InvestEU fond, mis pakub ELi tagatist; ii) InvestEU nõustamiskeskus, mis pakub eelkõige projektide väljatöötamisega seotud tehnilist abi; iii) InvestEU portaal, mis pakub hõlpsasti juurdepääsetavat andmebaasi rahastamist otsivate projektide edendamiseks, ning iv) segarahastamistoimingud. InvestEU fond kaasab erasektori investeeringuid nõudluspõhiselt. See soodustab eelkõige teadusuuringuid, innovatsiooni, digiteerimist ja kestlikke taristuinvesteeringuid ning toetab strateegilisi äriühinguid, kuid võtab arvesse ka sotsiaalsektori ja VKEde vajadusi. Oluline on hõlmata ka väiksemaid ja kohalikke projekte. Kriisiga seotud uuendused Praegune olukord on kahjulik liidu äriühingutele, sest neid võivad negatiivselt mõjutada tegurid, mis ei ole ei nende ega riiklike või liidu tasandi ametiasutuste kontrolli all. Praeguse Covid-19 puhangu tagajärjel võivad liidu äriühingud seista silmitsi likviidsusriskiga, mis võib viia maksejõuetuseni, kuid ka süsteemsema varade väärtuse vähenemise riskiga, mis võib kaasa tuua liidu tööstuse strateegiliste osade nõrgenemise. Lisaks peaks liidu tööstus tarneahelate häiretest tingitud kriisiaegsete puuduste kõrvaldamiseks suurendama oma suutlikkust, et hõlmata strateegiliste väärtusahelate laiemaid osi. Teatavate investeerimisvaldkondade „strateegilisena“ määratlemise ja käsitlemisega püüdleb EL hädavajaliku ulatusliku tööstussektori muutmise poole ja soovib tagada liidu majanduse suuremat autonoomiat kooskõlas selliste üldiste poliitikapõhimõtetega nagu Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia ja Euroopa roheline kokkulepe. Sellised pikaajalised poliitilised prioriteedid tuleks ühendada Covid-19 puhangu järel võetavate taastemeetmetega. Sihipärased ja ambitsioonikad meetmed liidu tasandil, mis võimaldavad täielikult ära kasutada ühtse turu potentsiaali, olenemata liikmesriikide fiskaalvõimekusest sekkuda ja toetada investeeringuid, tagavad tulevikus konkurentsivõimelisema, vastupidavama ja turvalisema liidu. Seetõttu tehakse koos vahendite suurendamisega kestliku taristu poliitikaharu raames ettepanek veelgi tõhustada projekti „InvestEU“ strateegilise investeerimisrahastuga, mis on viies poliitikaharu – Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu – mis keskendub tugevamate Euroopa väärtusahelate loomisele kooskõlas liidu strateegilise tegevuskava ja komisjoni esitatud Euroopa uue tööstusstrateegiaga. Selline tugevdamine on eriti oluline kriisijärgses olukorras, kuna mõnel liikmesriigil ei pruugi olla rahalisi vahendeid selliste projektide toetamiseks riikliku riigiabina ning paljud projektid on piiriülesed ja nõuavad üleeuroopalist lähenemisviisi. Lisaks nõuab ühtse turu potentsiaali, sealhulgas selle innovatsiooni ja tõhususe tegurite optimaalne kasutamine, et osalevad paljude liikmesriikide äriühingud, mitte ainult need äriühingud, kes on pärast seda rasket perioodi rahaliselt võimelised investeerima. Käesolev ettepanek aitab neist raskustest üle saada. Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu peamine siht oleks toetada liikmesriigis asutatud lõplikke vahendite saajaid, kes tegutsevad liidus ja kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, võttes eriti arvesse rohe- ja digipööret ja vastupidavuse suurendamist, ühes järgmistest valdkondadest: a) elutähtsate tervishoiuteenuste pakkumine, ravimite, meditsiiniseadmete ja -tarvete tootmine ja varumine, tervisekriisidele reageerimise suutlikkuse ja elanikkonnakaitse süsteemi tugevdamine;

b) elutähtis taristu, nii füüsiline kui ka virtuaalne, sealhulgas taristuelemendid, mida loetakse elutähtsaks järgmistes valdkondades: energia, transport (sealhulgas raudteekaubavedu), keskkond, tervis, turvaline elektrooniline side, 5G, asjade internet, veebipõhised teenusplatvormid, turvaline pilvandmetöötlus, andmetöötlus ja -salvestus, maksed ja finantstaristu, lennundus, kaitse, side, meedia, haridus ja koolitus, valimistaristu ja tundlikud rajatised ning sellise taristu kasutamiseks vajalik maa ja kinnisvara; c) punktis b nimetatud elutähtsa taristu käitamiseks ja hooldamiseks vajalike kaupade ja teenuste pakkumine; d) peamised progressi võimaldavad, murrangulised, rohelised ja digitehnoloogiad ning pöördelised uuendused, mille puhul on investeeringud liidu tööstuse tuleviku jaoks strateegiliselt olulised, sealhulgas: i) tehisintellekt, plokiahel, tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid, servpilvetehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia; ii) taastuvenergiatehnoloogia, energiasalvestustehnoloogia, kaasa arvatud akud, säästva transpordi tehnoloogia (sealhulgas neid tehnoloogiaid kasutava liikuva vara uuendamine ja moderniseerimine), puhta vesiniku ja kütuseelementide rakendused, tööstuse CO2-heite vähendamise tehnoloogiad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, ringmajanduse tehnoloogiad; iii) biomeditsiin, nanotehnoloogia, ravimid ja kõrgtehnoloogilised materjalid (näiteks grafeen); e) tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks ELis; f) liidu avaliku sektori asutuste, ettevõtjate ja tarbijate jaoks elutähtsate sisendite tarnimine ja varumine, kaasa arvatud energia, tooraine, tehismaterjalide või toiduga kindlustatus, pidades silmas ressursitõhusust ja ringlust strateegilistes väärtusahelates; ning g) liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku (näiteks kaitse- ja kosmosesektor ning küberturvalisus) jaoks elutähtsad tehnoloogiad ja sisendid ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1 määratletud kahesuguse kasutusega kaubad. Viies poliitikaharu annaks võrreldes esialgsete poliitikaharudega praeguses olukorras lisaväärtust, keskendudes saajatele või projektidele, kuna need on Euroopas suure strateegilise tähtsusega, mis on aspekt, mida teiste poliitikaharude raames ei rõhutata. Näiteks võivad siia kuuluda sihtsektorites tegutsevad äriühingud või VKEd, mis osalevad sellistes tarneahelates, tootes spetsiifilisi komponente. Selline tegevus võib sageli olla oma olemuselt riskantsem Covid-19 järgses keskkonnas, kuna projektiarendajaid ohustab suurem nõudluse või pakkumisega seotud risk. Teatavad valdkonnad, nagu pooljuhid (sealhulgas mikroprotsessorid), andmetehnoloogia, 5G ja kvanttehnoloogia, on julgeoleku, usalduse ja innovatsiooni seisukohast eriti olulised. Samal ajal vajavad need suuri investeeringuid, et katta strateegiliste sisendite kogu väärtusahelat, mis mõnikord pärinevad peaaegu täielikult piiratud allikatest väljaspool ELi, omandada ja kaitsta olulist tehnoloogilist oskusteavet ning võtta kasutusele ja asendada elutähtsad taristud, et leevendada liigset sõltuvust ELi-välistest tarnijatest. Viies poliitikaharu oleks suunatud nii spetsiifilistele projektidele (nt suurte konsortsiumide või avaliku ja erasektori partnerluste toetamine, mille eesmärk on arendada konkreetset tehnoloogiat ja ehitada elutähtsat taristut) kui ka pakuks mitmekesisemat rahastust, näiteks toetades sihtsektorites tegutsevate ettevõtjate terve ökosüsteemi tekkimist (nt uuenduslikud VKEd, kes töötavad tehnoloogiaga, mis võib olla oluline tööstusliku biotehnoloogia ja farmaatsiatoodete jaoks). Lisaks peaks selle poliitikaharu raames eelkõige olema võimalik toetada üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte. Selle poliitikaharu raames sätestatud täiendavusnõuded erineksid projekti „InvestEU“ algsete poliitikaharude jaoks kavandatud täiendavusnõuetest. Näiteks suurtele korporatsioonidele viienda poliitikaharu raames antava toetuse täiendavus seisneks pigem nende tootmise säilitamises ja arendamises liidus või, kui see on avaliku korra või julgeoleku huvides vajalik, Euroopa investorite kontrolli all ja uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõtu suurendamises, kui programmi „InvestEU“ toetuse üksnes riskiga seotud kaalutlustes. See täiendaks toetust, mis tehakse kättesaadavaks teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu raames, mis keskendub uue strateegilise suutlikkuse väljatöötamisele. Eriline sünergia tagatakse ka järelinvesteeringute puhul, mis tehakse ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide („Euroopa horisont“) Euroopa innovatsiooninõukogu tõukel tekkinud strateegiliste ELi idufirmade ja VKEde laiendamiseks. InvestEU fond InvestEU fond hõlmab ELi eelarvetagatist, millega toetatakse rakenduspartnerite pakutavaid finantstooteid. See on suunatud ELi lisaväärtusega projektidele ja edendab ELi poliitiliste eesmärkide rahastamise sidusat lähenemisviisi. Fond pakub tulemuslikke ja tõhusaid ELi rahastamisvahendeid konkreetsetele poliitikavaldkondadele. Programm „InvestEU“ on liidu sisepoliitika ühtse investeerimiskavana nii poliitika- kui ka rakendusvahend. Poliitikavahendina on programmi „InvestEU“ üldeesmärk toetada liidu poliitilisi eesmärke avaliku sektori ja erakapitali kaasamisega ELis, tegeledes sellega turutõrgete ja investeerimispuudujääkidega, mis takistavad kestlikkuse, konkurentsivõime ja kaasava majanduskasvuga seotud ELi eesmärkide, samuti liidu strateegilise autonoomia saavutamist. Selleks et suurendada ELi majanduse konkurentsivõimet, kestlikku majanduskasvu, lähenemist, sotsiaalset toimetulekuvõimet ja kaasatust ning edendada kapitaliturgude integreerimist ELis kooskõlas ELi eri sektorite poliitiliste eesmärkidega, on eesmärk pakkuda rahastust sellistele majandustegevuses osalejatele, kellega erarahastajad alati ei suuda või ei soovi nende riskiprofiili tõttu tegeleda. Programm „InvestEU“ aitab ELi tagatise toetusel ajakohastada ELi eelarvet ja suurendada selle mõju, saavutades vähemaga rohkem. Selliste majanduslikult elujõuliste projektide puhul, mis on võimelised teenima tulu, aitab eelarvetagatise süsteemsem kasutamine suurendada avaliku sektori vahendite mõju. Programm „InvestEU“ peaks suutma kujundada ELi strateegiat seni tagasihoidliku investeerimistegevuse ergutamiseks liidus, mida võimendab Covid-19 pandeemia tekitatud kriis. Rahastamisallikate mitmekesistamise ning pikaajalise ja kestliku rahanduse edendamisega aitab programm „InvestEU“ integreerida Euroopa kapitaliturge kapitaliturgude liidu raames ja tugevdada ühtset turgu, rakendades Euroopa rohelist kokkulepet ja Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava. See on oluline vahend Euroopa uue tööstusstrateegia eesmärkide saavutamiseks. Kogu ELi hõlmava vahendina, mis koondab finants-, turu-, tehnilisi ja poliitikateadmisi, peaks programm „InvestEU“ ka kiirendama poliitilisi eesmärke teenivat finantsinnovatsiooni. Rakendusvahendina taotleb InvestEU fond ELi eelarve tõhusamat täitmist eelarvetagatise kaudu, mastaabisäästu saavutamist, ELi tegevuse nähtavuse suurendamist ning aruandlus- ja vastutusraamistiku lihtsustamist. Kavandatud struktuuri sihiks on lihtsustamine, suurem paindlikkus ja pealtnäha sarnaste ELi toetusvahendite võimaliku kattuvuse kõrvaldamine.

Lisaks ELi tagatisele liidu tasandil on ettepanekus ette nähtud, et kui riigi või piirkonna tasandil esineb turutõrkeid või on mitteoptimaalne investeerimisolukord, võib liikmesriik kasutada samade eesmärkide saavutamiseks osa eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest InvestEU fondist antava ELi tagatise spetsiaalse osa kaudu. ELi tagatiste kogusummaks on kavandatud kuni 75 153 850 000 eurot, millest spetsiaalne osa on ette nähtud Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu jaoks (kuni 31 153 850 000 eurot). InvestEU nõustamiskeskus ja portaal Peale selle pakub InvestEU nõustamiskeskus kogu investeerimistsükli jooksul projektide väljatöötamise alast nõustamist ja kaasnevaid meetmeid, et soodustada projektide algatamist ja väljatöötamist ning juurdepääsu rahastusele. InvestEU nõustamiskeskus hakkab tegutsema programmi „InvestEU“ poliitikavaldkondades ning tagab ka ühtse juurdepääsupunkti projektide arendajatele ja vahendajatele. InvestEU nõustamiskeskus täiendab tehnilise abi meetmeid, mida teostatakse eelarve jagatud täitmise korras hallatavate programmide raames. Tagamaks, et Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu ja ülejäänud neli haru saaksid täiel määral kasu kõigist InvestEU fondi omadustest, peaksid programmi „InvestEU“ nõustamiskomponent ja muud kaasnevad meetmed vastama ettepaneku eesmärkidele. Kogu rahastamispakett koos kaasnevate meetmetega peaks ulatuma kuni 724 733 000 euroni, et katta uue poliitikaharu vajadused, aga ka praegustes oludes ülejäänud nelja haru suurenevad vajadused. InvestEU portaal suurendab investeerimisvõimaluste nähtavust liidus ja abistab seega rahastamist otsivaid projektiarendajaid. Käesolevas õigusakti ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. •Kooskõla kehtivate õigusnormidega Ettepanek on täielikult kooskõlas kehtivate õigusnormidega, sest programm „InvestEU“ annab ELi eelarvevahendite tõhusaks kasutamiseks ELi tagatise, kui tuluteenimisvõimelisi toiminguid rahastatakse kooskõlas ELi poliitiliste eesmärkidega. Nende hulka kuuluvad kapitaliturgude liit, digitaalse ühtse turu strateegia, pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, ELi ringmajanduse loomise tegevuskava, vähese heitega liikuvuse strateegia, Euroopa kaitsealane tegevuskava ja kaitsefond, Euroopa kosmosestrateegia, Euroopa sotsiaalõiguste sammas, Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava ja Euroopa uus tööstusstrateegia. InvestEU fond toetab oma kohaldamisala piires nende üksteist tugevdavate strateegiate rahastamist. Ettepanek täiendab EFSI maksevõime toetamise rahastamisvahendit. Maksevõime toetamise rahastamisvahendi eesmärk on toetada lähiaja maksevõimevajadusi, mis tulenevad Covid-19 põhjustatud majanduslangusest kõige enam mõjutatud äriühingute jaoks, et taastada nende kapitalipositsioon, samas kui programm „InvestEU“ keskendub pikaajalistele investeeringutele, et toetada ELi poliitikaeesmärke, sealhulgas Euroopa majanduse strateegilist autonoomiat ja vastupidavust. Käesoleva ettepaneku kohane Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu on sihipärasem ja tulevikku vaatavam kui EFSI alla kuuluv maksevõime toetamise rahastamisvahend. Uus poliitikaharu toetab projekte ja äriühinguid, mis on olulised ühtse turu peamistes väärtusahelates strateegilise sõltumatuse saavutamiseks või säilitamiseks, toetades liidupõhiste projektide laiendamist ning tugevdades liidu äriühingute kapitalibaasi ja pikaajalist rahastamist alternatiivina võimalikele ülevõtmistele kolmandate riikide äriühingute poolt. Samuti toetatakse piiriüleselt tegutsevaid strateegilise tähtsusega äriühinguid. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Programm „InvestEU“ täiendab toetusi ja muid toetatavate poliitikavaldkondade alla kuuluvaid meetmeid, nagu programmi „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastut, digitaalse Euroopa programmi, ühtset turgu, VKEde konkurentsivõimet ja Euroopa statistikaprogrammi, Euroopa kosmoseprogrammi, Euroopa Sotsiaalfondi+, programmi „Loov Euroopa“, keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) ja Euroopa Kaitsefondi. Asjakohastel juhtudel tagatakse koostoime välispoliitikavahenditega. Samuti on see kooskõlas liidu muude poliitikapõhimõtetega, nagu Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava, Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia, Euroopa uus tööstusstrateegia, kapitaliturgude liit, tugev sotsiaalne Euroopa õiglase ülemineku nimel ning muud liidu strateegilise autonoomia ja vastupidavuse seisukohast olulised ELi poliitikavaldkonnad ja programmid, nagu Euroopa Kaitsefond, ELi kosmosemäärus ja välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus. Segarahastamine toetustega tagab täiendavuse muude rahastamisprogrammidega. Programm „InvestEU“ täiendab ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde. Selleks et hõlbustada teatavate eelarve jagatud täitmise korras hallatavate fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)) rakendamist finantstoodete abil, on liikmesriikidel võimalik tugineda programmile „InvestEU“. Ühtsete eeskirjade kohaldamise tõttu on see varasema olukorraga võrreldes oluline lihtsustus. Programmi „InvestEU“ meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. See tagab programmi „InvestEU“ meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade järjepidevuse, hoides ära lubamatud konkurentsimoonutused siseturul. Komisjon töötab koostöös rakenduspartneritega välja kestlikkuskontrolli suunised, kasutades asjakohaselt kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse kestlike investeeringute soodustamise raamistik], mille alusel rakenduspartnerid hindavad rahastatavate projektide keskkonna-, kliima- ja sotsiaalset mõju. Sellised suunised toetaksid Euroopa rohelise kokkuleppe poliitilisi eesmärke ja näeksid ette, et programmi „InvestEU“ raames ei toetata projekte, mis kahjustavad liidu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalseid eesmärke. Lisaks võiks kaaluda sihipäraseid stiimuleid finantstoodete puhul, mis on suunatud kliima-, keskkonna- ja sotsiaalsetele prioriteetidele, mida on raske saavutada, näiteks VKEde poliitikaharu raames, ja mille puhul on tuvastatud suuremad riskid, mis õigustaksid selliseid lisastiimuleid. InvestEU fond näeb ette ka sihtotstarbelise kava täiendavate investeeringute tegemiseks õiglase ülemineku piirkondade toetamiseks (õiglase ülemineku mehhanismi 2. sammas), täiendades seda õiglase ülemineku fondi (1. sammas) ja avaliku sektori laenurahastuga (3. sammas). 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklil 173 (tööstus) ja artikli 175 (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) kolmandal lõigul.

Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga kajastab osutatud õiguslik alus ettepaneku põhisisu. Mõlema õiguslikku alust käsitleva artikli puhul on sätestatud sama menetlus (seadusandlik tavamenetlus). •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ettepaneku eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, need on paremini saavutatavad liidu tasandil. Covid-19 pandeemia põhjustatud majanduskriis nõuab reageerimist Euroopa tasandil, et toetada liidu majanduse kiiret taastumist, toetades äriühinguid ja säilitades liidu väärtusahelaid. Ettepanek on eriti oluline kriisijärgses olukorras, et ehitada üles vastupidav, kaasav ja integreeritud Euroopa majandus ning säilitada ühtne turg ka nende liikmesriikide hüvanguks, kellel on vähem rahalisi vahendeid selliste projektide toetamiseks riiklikest rahastamisallikatest. Piiriülesed projektid nõuavad ka lähenemist liidu tasandil. Käesoleva ettepanekuga pakutav toetus aitab neist raskustest üle saada. Mitmekordistav ja kohapealne mõju on palju suurem, kui oleks võimalik saavutada üksikutes liikmesriikides investeerimisega. See toetaks ELi tööstuspoliitikat ja edendaks liikmesriikide ühiseid jõupingutusi, et saavutada investeeringute ühendamise kaudu tehnoloogiline ja strateegiline autonoomia. Liidu ühtne turg suurendab investorite jaoks atraktiivsust ja hajutab paremini riske sektorite ja geograafiliste piirkondade vahel. Programm „InvestEU“ hõlmab ELi poliitilisi prioriteete toetavaid investeeringuid ja rahastamisvõimalusi, tegeledes kogu ELi hõlmavate turutõrgete ja investeerimislünkadega. See toetab ka uute või keerukate turutõrgete ja investeerimislünkade jaoks uuenduslike finantstoodete kavandamist, väljatöötamist ja kogu ELi hõlmavat turupõhisuse kontrolli ning nende levitamise süsteeme. Vabatahtlik liikmesriikide osa võimaldaks tegeleda riigile eriomaste turutõrgete ja investeerimislünkadega, tuginedes samal ajal kesktasandil kavandatud finantstoodetele, mis tagab õigustatud juhtudel vahendite tõhusama geograafilise kasutuse. See võimaldaks liikmesriikidel rakendada osa oma ERFi, ESFi+, Ühtekuuluvusfondi, EMKFi ja EAFRD rahalistest vahenditest InvestEU fondi kaudu. Kavandatud struktuur – kaks osa igas poliitikaharus – võimaldab subsidiaarsuse põhimõtet tõhusalt kohaldada. Lisaks sellele kohaldatakse iga poliitikaharu mõlema osa suhtes samu InvestEU fondi eeskirju, mis tagab selgema ja lihtsama raamistiku ELi eri rahastamisallikate kasutamisel. •Proportsionaalsus ELi pikaajalised eesmärgid kestlikkuse, konkurentsivõime ja kaasava majanduskasvu, strateegilise autonoomia ja vastupidavuse vallas nõuavad mahukaid investeeringuid eri poliitikavaldkondades. See hõlmab muu hulgas uusi liikuvusega seotud mudeleid, taastuvenergiat, energiatõhusust, looduskapitali, innovatsiooni, digiteerimist, oskusi, sotsiaalset taristut, ringmajandust, kliimameetmeid, ookeane ning väikeettevõtete loomist ja majanduskasvu, aga ka liidu strateegilist autonoomiat ja vastupidavust. Tuleb teha uusi jõupingutusi, et võidelda turu jätkuva killustatuse ja turutõrgetega, mis on tingitud erainvestorite riskikartlikkusest, avaliku sektori piiratud rahastamissuutlikkusest ja investeerimiskeskkonna struktuursest ebatõhususest. Liikmesriigid ei suuda neid investeerimislünki üksi piisavalt täita. ELi tasandil sekkumine tagab finantsvõimenduse vahendite kriitilise massi saavutamiseks, et maksimeerida investeeringute mõju kohapeal. Ettepanek ei asenda liikmesriikide investeeringuid, vaid täiendab neid, keskendudes eelkõige ELi lisaväärtusega projektidele. Peale selle tagab ELi tasand uuenduslike finantstoodete kasutamisel mastaabisäästu, edendades erasektori investeeringuid kogu ELis ning kasutades selleks ära Euroopa institutsioone ja nende asjatundlikkust. ELi tasandi sekkumine annab juurdepääsu ka Euroopa projektide mitmekesisele portfellile, edendades sellega erasektori investeeringuid, ja võimaldab välja töötada uuenduslikud rahastamislahendused, mida saab vajaduse korral laiendada või korrata kõigis liikmesriikides. ELi tasandil sekkumine on ainus vahend, mis saab tõhusalt rahuldada kogu ELi hõlmavate poliitiliste eesmärkidega seotud investeerimisvajadusi. Lisaks sellele on järelejäänud investeerimislünkade täitmiseks 2021.–2027. aastal jätkuvalt vaja struktuurireforme ja paremat regulatiivset keskkonda. Ettepanekuga nähakse ette toetus strateegilise tähtsusega äriühingutele, väärtusahelatele ja ökosüsteemidele ning reageeritakse puudustele, mille on välja toonud Covid-19 pandeemia. Erasektori vahendite kaasamine investeeringute ja majanduse taastamise toetamiseks koos avaliku sektori vahenditega võimendab eelarvevahendeid. Ettepanek ei lähe seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. •Vahendi valik Ettepaneku eesmärk on kehtestada ühtne vahend rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoiminguid toetava ELi eelarvetagatise pakkumiseks kooskõlas mõjuhinnangu järeldustega, et tugineda EFSI ja varasemate rahastamisvahendite edule, võttes samal ajal arvesse muu hulgas killustatuse vältimise ja võimalike kattuvustega seoses saadud õppetunde. Seetõttu esitatakse määruse ettepanek. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ettepanek tugineb varasemate rahastamisvahendite ja EFSI hindamisel saadud kogemustele. Eelkõige korraldati 2018. aastal EFSI sõltumatu hindamine, mis lisandus mitmele muule EFSI hindamisele alates selle loomisest: ·Komisjoni hindamine ELi tagatise kasutamise ja EFSI tagatisfondi toimimise kohta, millele on lisatud kontrollikoja arvamus , ·EIP hindamine EFSI toimimise kohta (oktoober 2016) ja ·sõltumatu välishindamine EFSI määruse kohaldamise kohta (november 2016). Nende hindamiste peamistest tulemustest tehti kokkuvõte komisjoni teatises Euroopa investeerimiskava kohta (COM(2016) 764). Kõikide hindamiste tulemusena leiti, et ELi tagatis on asjakohane ning võimaldab EIP-l teostada riskantsemat tegevust ja võtta kasutusele suurema riskiga tooteid, et toetada suuremat hulka toetusesaajaid. EFSI osutus asjakohaseks vahendiks ka erakapitali kaasamisel. Seoses juhtimisega tõi 2018. aasta sõltumatu hindamine esile investeeringute komitee tähtsuse kava usaldusväärsuse seisukohast ning tema otsuste läbipaistvuse ja tulemustabeli kvaliteedi olulisuse; tulemustabelit peeti asjakohaseks vahendiks, mis võimaldab kohaldada järjekindlat lähenemisviisi projekti tutvustamisel ja hindamise järeldustest kokkuvõtte tegemisel. Allkirjastatud kohustuste põhjal oli EFSI kaasanud 2019. aasta lõpuks 401 miljardi euro väärtuses investeeringuid (s.o 80 % eesmärgist). Heakskiidetud tehingute maht oli selleks ajaks 458 miljardit eurot, mis vastab 92 %-le eesmärgist. Kaasatud investeeringud saavutasid heakskiidetud tehingute põhjal 2018. aasta keskpaigaks 315 miljardi euro suuruse eesmärgi. Eeldatavasti saavutatakse 500 miljardi euro suurune eesmärk. Hindamiste käigus täheldati teatavat kontsentreerumist arenenud institutsioonilise suutlikkusega liikmesriikides. Kaasatud investeeringute võrdlemisel liikmesriikide SKPga on see kontsentreerumine siiski palju vähem märgatav. Et aga täiendavalt parandada geograafilist tasakaalu, on EFSI 2.0 puhul suurendatud Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rolli. 31. detsembri 2019. aasta seisuga on EFSI tegelik mitmekordistav mõju üldjoontes kooskõlas algse hinnanguga – 2019. aasta lõpuks saavutatud üldine koondkordaja on 15,66 võrreldes 15ga, mis oli investeerimisperioodi lõpuks seatud eesmärk. EFSI on olnud tulemuslik ka erasektori investeeringute kaasamisel. Umbes 69 % kaasatud investeeringutest on pärit erasektorist. Mis puutub tõhususse, siis ELi tagatise kättesaadavus osutus tõhusaks vahendiks, mis suurendas märkimisväärselt EIP riskantsemate tehingute mahtu. Eelkõige külmutab ELi tagatis vähem eelarvevahendeid kui rahastamisvahendid, sest see vajab mõistlikke, kuid piiratud eraldisi võrreldes rahalise osaluse tasemega. Sellega võetakse tingimuslik kohustus ja peaks järelikult saavutatama mastaabisääst, mille tulemusena kaasatakse iga kulutatud euro kohta rohkem investeeringuid. 2018. aasta sõltumatu hindamise käigus analüüsitud tõendid näitasid selgelt ka seda, et EFSI raames antud ELi tagatise suurus oli sobiv. Leiti ka, et EFSI sihtmäära modelleerimiseks kasutatud meetod oli üldjoontes rahuldav ja kooskõlas ühtsete standarditega, kuid soovitati teatavaid edasiarendusi. Eelarvetagatis on osutunud ka ELi eelarve jaoks kulutõhusamaks, sest see piirab rakenduspartnerile haldustasude maksmist. EFSI taristu- ja innovatsiooniharu raames antava ELi tagatise eest saab EL isegi tasu. 2016. aasta sõltumatu hindamine rõhutas täiendavuse mõiste parema määratlemise ja selgitamise vajadust. Seetõttu sisaldab EFSI 2.0 määrus mitut meedet, mis selgitavad mõistet ja kriteeriume ning muudavad protsess läbipaistvamaks. 2018. aasta sõltumatu hindamine, mille käigus sai hinnata ainult EFSI raames heaks kiidetud tehinguid, kuid ei saanud seetõttu kontrollida uusi EFSI 2.0 meetmeid, kinnitas täiendavuse mõiste ja mitteoptimaalse investeerimisolukorra määratluse edasise selgitamise vajadust. Eelkõige leiti, et EFSI tehingud on kõrgema riskitasemega kui tavalised (muud kui EFSI) Euroopa Investeerimispanga tehingud, nagu nõuab EFSI määrus. Erinevad uuringud ja intervjuud näitasid siiski, et EFSI taristu- ja innovatsiooniharu raames võis toimuda teatav väljatõrjumine. Sellist olukorda tuleks programmi „InvestEU“ puhul vältida. 2018. aasta sõltumatu hindamine rõhutas ka uute investorite ligimeelitamise, uute toodete ja rahastamismudelite tutvustamise ja turupõhisuse kontrolli ning finantsteenuste osutajate poolt rangemate tehingustandardite toetamise ja kasutuselevõtmise mittefinantsilist lisaväärtust. EIP 2016. aasta hindamine ja 2018. aasta sõltumatu hindamine kinnitasid, et EFSI põhjustas sarnaste finantstoodete pakkumisega alguses teiste ELi tasandi rahastamisvahendite, eelkõige Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendi ja InnovFini teatava osa häireid, mis lahendati osaliselt olemasolevate vahendite ümbersuunamisega uutele turusegmentidele. InvestEU fondi ettepanek tugineb ka kahe varasema kümnendi rahastamisvahendite (Euroopa ühendamise rahastu, programm „Horisont 2020“, COSME jne) ja varasemate finantsraamistike raames algatatud vahendite, näiteks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi hindamisel saadud kogemustele. Need hindamised kinnitavad üldiselt, et Euroopas esineb ELi rahastamisvahenditega hõlmatud sektorites ja poliitikavaldkondades endiselt rahastamislünki ning et ELi tasandi investeeringutoetus on liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks jätkuvalt asjakohane ja vajalik. Need rõhutavad siiski ka vajadust tugevdada sidusust erinevate ELi tasandi rahastamisvahendite vahel ja muude ELi algatustega ning kasutada paremini ära koostoimet riiklike ja piirkondlike algatustega ja kinnitavad, et olemasolevate vahendite puhul esineb kattuvusi. Hindamised osutavad investeeringutoetuse vahendite parema kooskõlastamise ja kavandamise vajadusele, et minimeerida võimalikke kattuvusi. Tegevuste laiendamine on tekitanud vajaduse tugevdada meetmete üldise kooskõlastamise mehhanisme, vältides seega tarbetut levikut ja saavutades suurema koostoime. Seoses COSME vahenditega, millega toetatakse VKEsid, mis on liidu tulevase konkurentsivõime jaoks väga tähtsad, näitavad hindamised, et need vahendid on turutõrgete tõttu igati põhjendatud ja nende ajendiks on VKEde piiratud juurdepääs rahastamisele. Eelkõige idufirmad, väiksemad VKEd ja piisava tagatiseta ettevõtjad kogevad kogu ELis püsivaid ja struktuurseid turulünki laenuraha saamisel. Kontrollikoda leidis eriaruandes, et VKEde tagatissüsteem on mõjutanud positiivselt toetatud VKEde kasvu. Kontrollikoja soovituste kohaselt on vaja parandada toetusesaajate väljavalimist ja tagada suurem kooskõlastamine riiklike kavadega. Programmi „Horisont 2020“ InnovFini rahastamisvahendite kohta näitavad hindamised, et juurdepääs rahastamisele on Euroopa innovatsioonitulemuste parandamiseks jätkuvalt oluline küsimus. Need kinnitavad, et InnovFini rahastamisvahendid on andnud teadusuuringute ja innovatsiooni riskifinantseerimise kasvava nõudluse tingimustes häid tulemusi ning võimaldanud Euroopa Investeerimispanga grupil katta uusi suurema riskiga segmente. Siiski rõhutatakse taas vajadust tugevdada koostoimet teiste ELi rahastamisprogrammidega, nagu ka vajadust kõrvaldada allesjäänud takistused, et aidata innovaatilistel ettevõtetel kasvada algetapist laienemiseni. Samuti märgiti, et ainult suhteliselt väike arv programmi „Horisont 2020“ raames toetust saanud ettevõtjatest said toetust selle programmi rahastamisvahendite kaudu, mis võib takistada innovaatiliste ettevõtete kasvu. InvestEU fond tugineb neile kogemustele ning keskendub teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelejatele (sh innovaatilistele VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele), et pakkuda neile paremat juurdepääsu rahastamisele kõigis nende arenguetappides. See kasutab ära toetuste ja turupõhise rahastamise koostoimet, hõlbustades segarahastamist. Lisaks sellele soovitati Euroopa Kontrollikoja auditis tagatissüsteemi kohta keskenduda toetusesaajate väljavalimisel innovaatilisematele ettevõtetele. Teadmiste ja vahendite koondamisega suunatakse InvestEU fondi toetus järjest enam ettevõtetele, kes teostavad suurema riskiga innovatsioonitegevust. Sotsiaalvaldkonnas ning seoses Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmiga on olemas empiirilisi tõendeid, et liidus on suur puudus investeeringutest sotsiaalsesse taristusse, kaupu („materiaalne vara“) tootvatesse sotsiaalsetesse ettevõtetesse ning sotsiaalteenustesse, ideedesse ja inimestesse („immateriaalne vara“), kuid need on liikmesriikide jaoks kriitilise tähtsusega, et areneda õiglaseks, kaasavaks ja teadmuspõhiseks ühiskonnaks.

Mikrorahastamine ja sotsiaalsed ettevõtted on Euroopas ikka veel uued nähtused ja osa tekkivast turust, mis ei ole veel täielikult välja arenenud. Nagu Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi 2017. aasta vahehindamises rõhutati, on selle programmi rahastamisvahenditega toetatud haavatavaid isikuid ja mikroettevõtjaid ning edendatud sotsiaalsete ettevõtete rahastamisvõimalusi, saavutades seega märkimisväärse sotsiaalse mõju. Hindamisel järeldati, et seniste tulemuste kogupotentsiaali kasutamine õigustab investeeringutoetuse jätkamist sotsiaalvaldkonnas ja täiendavate vahendite pakkumist programmi „InvestEU“ raames. Programmi „InvestEU“ mõju hindamise aruanne sisaldab nende hindamistulemuste üksikasjalikku kokkuvõtet. 2019. aasta jaanuaris avaldas Euroopa Kontrollikoda Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kohta eriaruande (nr 03/2019). Aruandes märgiti, et EFSI on olnud tõhus rahastuse hankimisel, et toetada märkimisväärseid täiendavaid investeeringuid ELis. Aruandes nimetati ka teatavaid parandamist vajavaid valdkondi. Enamikku neist käsitleti juba EFSI 2.0 määruses, samas kui teisi käsitletakse programmi „InvestEU“ seadusandlikus ettepanekus. Eelkõige suurendab programm „InvestEU“ vastastikust täiendavust ning väldib eri vahendite dubleerimist ja kattumist. Lisaks tugevdab ja selgitab programm „InvestEU“ täiendavuse hindamise ja kaasatud investeeringute hindamisega seotud kriteeriume kooskõlas uue finantsmääruse (EL 2018/1046) nõuetega. Järgides Euroopa Kontrollikoja soovitust parandada geograafilist jaotust, viis EFSI juhatus 2019. aastal läbi uuringu, et analüüsida täheldatud geograafilise jaotuse algpõhjuseid, ning võttis vastu meetmed geograafilise tasakaalu edasiseks parandamiseks, järgides samas EFSI nõudlusest lähtuvat olemust. 2020. aasta mais avaldas Euroopa Kontrollikoda Euroopa investeerimisnõustamise keskuse kohta eriaruande (nr 12/2020). Aruandes jõuti järeldusele, et Euroopa investeerimisnõustamise keskus ei olnud 2018. aasta lõpuks veel osutunud tõhusaks vahendiks, millega suurendada ELis investeeringuid. Auditiperioodil jõuti järeldusele, et vaid vähestel ülesannetel oli märkimisväärne mõju investeeringuteks sobivate projektide pakkumisele ning et enamik Euroopa investeerimisnõustamise keskuse ülesannetest olid seotud projekti investeerimistsükli varajaste etappidega, nii et need võivad avaldada mõju üksnes pikemas perspektiivis. Euroopa Kontrollikoda märkis, et toetusesaajad on väga rahul Euroopa investeerimisnõustamise keskuse toel saadud spetsiaalselt nendele kohandatud nõustamisteenustega ning et enamik Euroopa investeerimisnõustamise keskuse ülesandeid on seotud prioriteetsete sektorite ja liikmesriikidega. Euroopa Kontrollikoda leidis siiski, et Euroopa investeerimisnõustamise keskus sai võrreldes olemasolevate ressurssidega vähe taotlusi, mille puhul oleks nõuandvaid ülesandeid saanud täita täies mahus. Lisaks oli vaja selgemat strateegiat ja paremaid menetlusi Euroopa investeerimisnõustamise keskuse ülesannetest tulenevate investeeringute jälgimiseks. Hoolimata Euroopa investeerimisnõustamise keskuse jõupingutustest arenes koostöö partneritega geograafilise ulatuse parandamiseks aeglaselt õigusliku keerukuse ning liikmesriikide tugipankade ja finantseerimisasutuste erineva koostöövalmiduse ja -suutlikkuse tõttu. InvestEU nõustamiskeskus tegeleb üldjoontes Euroopa Kontrollikoja soovitustega, võttes arvesse Euroopa investeerimisnõustamise keskusest saadud kogemusi, näiteks: –arendades edasi koostööd liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega, et parandada kohalikku kohalolekut ja juurdepääsu nõustamisteenustele; –määrates kindlaks prioriteedid ja konkreetsed kriteeriumid nõustamistoetuse väärtuse hindamiseks ning töötades välja tulemuste seire raamistiku; –tõhustades taustauuringute menetlusi võimalike ülesannete väärtuse hindamiseks, et maksimeerida nende panust; –hinnates nõustamisvajadusi ja tõenäolist nõudlust sihtotstarbeliste nõustamisalgatuste ja selliste projektide väljatöötamise järele, mida võiks toetada InvestEU fondi tagatisega. •Konsulteerimine sidusrühmadega Ettepanek on osa paketist, mille eesmärk on võidelda Covid-19 pandeemia negatiivsete majanduslike tagajärgedega, ning see on kriisimeede. Arvestades pakilist vajadust hakata toetama pandeemiast ja selle tõkestamise meetmetest rängalt mõjutatud Euroopa äriühinguid, ei olnud võimalik korraldada konsultatsioone sidusrühmadega nende elementide kohta, mis on võrreldes komisjoni 2018. aasta esialgse ettepanekuga uued. Varasemate elementide puhul tugineti mõju hindamisel avalikule konsultatsioonile ELi vahendite üle investeeringute, teadusuuringute ja innovatsiooni, VKEde ja ühtse turu valdkonnas ning eelkõige ELi investeeringutoetust puudutavatele vastustele. Käesolevas ettepanekus on selle avaliku konsultatsiooni tulemusi arvesse võetud. Enamik vastajaid leidis eelkõige, et praegune ELi investeeringutoetus ei ole piisavalt seotud selliste poliitiliste ülesannetega nagu töötuse vähendamine, sotsiaalsete investeeringute toetamine, digiülemineku hõlbustamine, rahastamisvõimaluste parandamine eelkõige VKEde jaoks, puhta ja tervisliku keskkonna tagamine ning tööstusarengu toetamine. Vastajad rõhutasid kogu ELi hõlmavate poliitiliste ülesannete olulisust muu hulgas sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, hariduse ja koolituse toetamine, puhas ja tervislik keskkond, üleminek vähese CO2-heitega ja ringmajandusele ning töötuse vähendamine. Umbes 60 % strateegilise taristu üle peetud avalikule konsultatsioonile vastanutest leidis, et rahastamisvahenditele juurdepääsu raskused takistavad praegustel programmidel poliitiliste eesmärkide edukat saavutamist. Valdav enamik vastanuid toetas kindlaksmääratud meetmeid, mis võivad toetada lihtsustamist ja halduskoormuse vähendamist. See hõlmas eelkõige eeskirjade vähendamist, selgemaks muutmist ja lühendamist, ELi eri fondide eeskirjade vastavusse viimist ning stabiilset, kuid paindlikku raamistikku programmitöö perioodidel. Ettepanek püüab neid tulemusi arvesse võtta, suunates InvestEU fondi toetuse rohkem liidu poliitilistele prioriteetidele. InvestEU fondi ühtsed eeskirjad peaksid lahendama võimalike kattuvuste probleemi ja eelkõige muutma toetuse taotlemise lõplike vahendite saajate jaoks lihtsamaks. InvestEU fond on oma olemuselt paindlik, et seda saaks turuolukorra ja vajaduste muutumisel kohandada. Ühtlustatud on ka aruandlusnõudeid.

•Väliseksperdid Korraldati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) artikli 18 lõike 6 kohane välishindamine, nagu on selgitatud alapunktis „Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll“. •Mõjuhinnang Ettepanek on osa paketist, mille eesmärk on võidelda Covid-19 pandeemia negatiivsete majanduslike tagajärgedega, ning see on kriisimeede. Arvestades pakilist vajadust hakata toetama pandeemiast ja piiravatest meetmetest rängalt mõjutatud Euroopa äriühinguid, ei olnud võimalik viia läbi ametlikku mõjuhindamist nende elementide kohta, mis on võrreldes komisjoni 2018. aasta esialgse ettepanekuga uued. Muude elementide osas käsitletakse komisjoni algse 2018. aasta ettepaneku mõjuhinnangus üksikasjalikult järgmise mitmeaastase finantsraamistiku põhiprobleeme, eelkõige investeerimispuudujääke ja mitteoptimaalset investeerimisolukorda eri poliitikavaldkondades (nt teadusuuringud ja innovatsioon, jätkusuutlik taristu, VKEde rahastamine ja sotsiaalsed investeeringud). Selles analüüsiti ja selgitati kavandatud InvestEU fondi struktuuri, juhtimise, eesmärkide, sihtmeetmete, finantstoodete ja lõplike vahendite saajatega seotud valikuid. Mõjuhinnangus on asjakohastel juhtudel kirjeldatud kaalutud alternatiive ja selgitatud kavandatud valikute põhjuseid. See puudutas eelkõige ühtse investeeringutoetuse vahendi loomise, rakendusmehhanismide ja rakenduspartnerite ning kavandatud juhtimisstruktuuri põhimõtteid. Mõjuhinnangus rõhutati, et praegused kogemused ELi rahastamisvahendite ja EFSI eelarvetagatisega on näidanud vajadust lihtsustada, tõhustada ja paremini kooskõlastada ELi investeeringutoetuse vahendeid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal. EFSIga saadud kogemused näitasid ka, et tavapäraste rahastamisvahendite asemel võimaluse korral eelarvetagatise kasutamine toob märkimisväärselt kasu ja suurendab tõhusust. Mõjuhinnangus tuvastati InvestEU fondi järgmised põhiomadused: ·ühtne struktuur, millest teavitatakse otseselt rahastust otsivaid finantsvahendajaid, projektiarendajaid ja lõplikke vahendite saajaid; ·finantsvõimenduse suurendamine ja eelarvevahendite tõhusam kasutamine ühtse eelarvetagatise kasutamisega eri finantstoodete toetamiseks, mis käsitlevad mitmekesist riskiportfelli. See suurendab tõhusust rohkem kui piiratud hulka riske käsitlevate eri rahastamisvahendite või eraldi eelarvetagatiste kasutamise variant, sest nõuab madalamat eraldiste määra, kuid tagab samaväärse kaitsetaseme; ·investeeringutoetuse vahendite lihtsustatud ja suunatud pakkumine ELi peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. See võimaldab ka kombineerida ELi eri programmide toetusi ja rahastamist, EIP tavalaene ja erasektoripoolset rahastamist; ·suutlikkus pakkuda sektoripõhiseid vahendeid, et toetada konkreetsete turutõrgete kõrvaldamist (nt keskkonnahoidlik laevandus, energiavaldkonna näidisprojektid, looduskapital); ·paindlikkusmeetmed, mis võimaldavad InvestEU fondil kiiresti reageerida turumuutustele ja aja jooksul arenevatele poliitilistele prioriteetidele; ·integreeritud juhtimis- ja rakendamisstruktuur, mis tõhustab sisemist kooskõlastamist ja tugevdab komisjoni positsiooni rakenduspartnerite suhtes. See suurendaks ka halduskulude tõhusust, väldiks dubleerimist ja kattuvust ning suurendaks investoritele nähtavust; ·lihtsustatud aruandlus-, järelevalve- ja kontrollinõuded. Ühtse raamistiku tõttu näeb InvestEU fond ette integreeritud ja lihtsustatud järelevalve- ja aruandluseeskirjad; ·keskselt hallatavate programmide ja eelarve jagatud täitmise korras hallatavate programmide suurem täiendavus. See hõlmab liikmesriikide võimalust suunata eelarve jagatud täitmise korras hallatavad eraldised InvestEU fondi (liikmesriigi osa) kaudu; ·InvestEU nõustamiskeskuse ühendamine InvestEU fondiga, et toetada toetuskõlblike projektide reservi väljatöötamist ja rakendamist. InvestEU fondi raames kavandatud sekkumisi rakendatakse eri toodete kaudu, mis on suunatud eri riskidele, mis nõuavad oma olemuselt kõrgeid, keskmisi või madalaid eraldiste määrasid olenevalt pakutava tagatise liigist ja toetatavatest tehingutest. Komisjon annab suuniseid ning jälgib eri toodete kasutamist ja nendega kaasnevaid riske, et koguportfell oleks kooskõlas ettepanekus sätestatud eraldiste määraga. 27. aprillil 2018 andis õiguskontrollikomitee reservatsioonidega positiivse arvamuse. Tõstatatud küsimusi käsitletakse mõjuhinnangut sisaldavas komisjoni talituste töödokumendis. Aruandes selgitatakse nüüd paremini EFSI ja keskselt hallatavate rahastamisvahendite praegusi kattuvusi. Samuti on selles täpsustatud, kuidas välditakse võimalikke kattuvusi InvestEU fondi puhul. Lisaks sellele käsitletakse üksikasjalikumalt kavandatud juhtimisstruktuuri valikut ja eri organite rolli. See hõlmab EFSI ja rahastamisvahendite puhul praegu kasutatava juhtimiskorralduse võrdlust InvestEU fondi kavandatud juhtimiskorraldusega. Lisatud on täiendavad selgitused kavandatud riskitaseme ja eraldiste määra eelduste kohta, sealhulgas juhtimisstruktuuri kuuluva riskihindamisfunktsiooni kohta. •Lihtsustamine Mitteoptimaalse investeerimisolukorraga tegeletakse praegu ELi rahastamisvahendite ja EFSI heterogeense ja killustatud portfelli kaudu. See olukord tekitab ka raskusi finantsvahendajatele ja lõplikele vahendite saajatele, kes peavad toime tulema erinevate kõlblikkus- ja aruandluseeskirjadega.

InvestEU fondi eesmärk on lihtsustada ELi investeeringutoetust, kehtestades keerukust vähendava ühtse raamistiku. Kuna ühtsete eeskirjade korral on vähem lepinguid, lihtsustab InvestEU fond lõplike vahendite saajate juurdepääsu ELi toetusele, juhtimist ja investeeringutoetuse vahendite haldamist. Kuna InvestEU katab kõiki investeeringutoetuse poliitika vajadusi, võimaldab see aruandlusnõudeid ja tulemusnäitajaid tõhustada ja ühtlustada. •Põhiõigused Ettepanek ei mõjuta põhiõigusi. 4.MÕJU EELARVELE Kooskõlas komisjoni teatisega ELi eelarve kohta, mis toetab Euroopa taastekava, ja tugevdatud mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 on programmile „InvestEU“ ettenähtud eelarveraamistik (kulukohustused jooksevhindades) 33 524 733 000 eurot, sealhulgas 724 733 000 eurot projekti väljatöötamise alaseks abiks ja muudeks kaasnevateks meetmeteks. Kogueraldis on 33 800 000 000 eurot, millest 1 000 000 000 eurot kaetakse olemasolevate rahastute ja EFSI tuludest, tagasimaksetest ja sissenõutud summadest. InvestEU fondi tulud ja sissenõutud summad toetavad ka täiendavate eraldiste tegemist. Eespool nimetatud üldiselt eelarveraamistikust tehakse 33 000 440 000 eurot kättesaadavaks Euroopa taasterahastu kaudu, mis põhineb uues omavahendeid käsitlevas otsuses sätestatud volitustel. Liidu osalemiseks EIFi võimalikus tulevases kapitali suurendamises (ühes või mitmes voorus) on mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 vaja rahastamispaketti suurusega kuni 900 000 000 eurot. See on seotud liidu osaga kapitali suurendamise sissemakstud osas. Liidul peaks olema võimalik säilitada oma osaluse üldine tase EIFi kapitalis, võttes nõuetekohaselt arvesse selle rahalisi tagajärgi. Lisatud on finantsselgitus koos täiendava eelarvealase teabega. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord InvestEU fondi (ELi tagatist) rakendatakse eelarve kaudse täitmise korras. Komisjon sõlmib rakenduspartneritega vajalikud tagatislepingud. InvestEU nõustamiskeskust rakendatakse eelarve kaudse või otsese täitmise korras olenevalt abi laadist. InvestEU portaali rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise korras. Programmi „InvestEU“ mõju selgitatakse välja hindamiste abil. Hindamised toimuvad kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 22 ja 23, milles kolm institutsiooni kinnitasid, et olemasolevate õigusaktide ja poliitika hindamine peaks moodustama aluse võimalike edasiste meetmete mõju hindamiseks. Hindamised käsitlevad programmi „InvestEU“ mõju kohapeal, võttes aluseks programmi „InvestEU“ näitajad/sihid ja üksikasjaliku analüüsi selle kohta, mil määral võib leida, et programm „InvestEU“ on asjakohane, tulemuslik, tõhus, piisava ELi lisaväärtusega ja sidus ELi teiste poliitikameetmetega. Saadud kogemuste põhjal tehakse kindlaks puudused/probleemid ja meetmete või nende tulemuste edasise parandamise võimalused ning aidatakse meetmeid maksimaalselt kasutada / nende mõju suurendada. Tulemuste järelevalve põhineb ettepanekus sätestatud näitajatel. Peale nende põhinäitajate lisatakse investeerimissuunistesse või tagatislepingutesse üksikasjalikumad näitajad vastavalt sellele, milliseid konkreetseid finantstooteid kasutatakse. Lisaks sellele töötatakse välja konkreetsed näitajad InvestEU nõustamiskeskuse ja InvestEU portaali jaoks. Rakenduspartneritelt nõutakse ühtlustatud aruandlust kooskõlas finantsmäärusega. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk. Üldsätted Üldsätted puudutavad programmi „InvestEU“ üld- ja erieesmärke, mis kajastuvad seejärel poliitikaharudes. InvestEU fondi raames ELi tagatisega toetatavad rahastamis- ja investeerimistoimingud annavad panuse i) liidu konkurentsivõimesse, sealhulgas teadusuuringutesse, innovatsiooni ja digiteerimisse; ii) liidu majanduse kasv ja tööhõive, selle kestlikkus ning keskkonna- ja kliimamõõde, mis aitavad saavutada kestliku arengu ja Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke ning luua kvaliteetseid töökohti; iii) liidu sotsiaalne vastupidavus, kaasatus ja innovaatilisus; iv) teaduse ja tehnoloogia arengu soodustamine ning kultuuri, hariduse ja koolituse edendamine; v) liidu kapitaliturgude integreerimine ja ühtse turu tugevdamine, sealhulgas lahendused liidu kapitaliturgude killustatuse vähendamiseks, liidu ettevõtete rahastamisallikate mitmekesistamiseks ja kestliku rahanduse edendamiseks. vi) majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse soodustamine, panustades võitlusesse kriisijärgse asümmeetrilise taastumise vastu; või vii) liidu majanduse taastamine pärast COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi, hoides alal ja tugevdades strateegilisi väärtusahelaid, mis mõjutavad sageli mitut liikmesriiki või piirkonda, ning säilitades ja tõhustades liidu jaoks strateegilise tähtsusega tegevusi, mis on seotud elutähtsa taristu, tehnoloogiate ja sisenditega nii ettevõtjate kui ka tarbijate jaoks. ELi tagatise suuruseks on kavandatud 75 153 850 000 eurot ja eraldiste määraks 45 %, mis tähendab, et eraldisteks on vaja 33 800 000 000 eurot (mõlemad summad on jooksevhindades). ELi tagatise soovituslik jaotus poliitikaharude vahel on sätestatud I lisas. Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu jaoks on siiski ette nähtud ELi tagatise sihtotstarbeline eraldis kuni 31 153 850 000 eurot. Eraldiste suurus põhineb kavandatud finantstoodete liigil ja portfellide riskitasemel, võttes arvesse EFSI ja varasemate rahastamisvahenditega saadud kogemusi. InvestEU nõustamiskeskuse, InvestEU portaali ja kaasnevate meetmete rahastamispaketi suuruseks on kavandatud 724 733 000 eurot (jooksevhindades). Rahastamispaketi suurus on vastavuses ELi tagatise mahuga, et hõlbustada olemasoleva rahastamise sujuvat kasutamist, pakkudes muu hulgas projektiarendajatele piisavat nõustamist. Samuti on ette nähtud, et InvestEU fondi poliitikaharude v.a Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu) alla kuuluvate finantstoodetega võivad olla seotud kolmandad riigid, kelle osalus on täielikult rahaline. See võimalus on ette nähtud eelkõige selleks, et õigustatud juhtudel oleks võimalik jätkata olemasolevaid kokkuleppeid, muu hulgas teadusuuringute valdkonnas, või ette näha ühinemisprotsessi toetamise võimalused. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada osa oma eelarve jagatud täitmise korras hallatavatest rahalistest vahenditest InvestEU fondi kaudu, võivad samuti anda oma panuse. Need summad lisanduvad 75 153 850 000 euro suurusele (jooksevhindades) ELi tagatisele.

II peatükk. InvestEU fond Selles peatükis on kindlaks määratud InvestEU fondi viis poliitikaharu: i) jätkusuutlik taristu; ii) teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine; iii) VKEd; iv) sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused; v) Euroopa strateegilised investeeringud ja nende ulatuse üksikasjalik kirjeldus. Samuti on selles kindlaks määratud ELi tagatise kaks osa: i) ELi osa ja ii) liikmesriigi osa, mis koosneb ühest allosas iga liikmesriigi kohta, kes otsustab panustada osa oma eelarve jagatud täitmise korras hallatavatest rahalistest vahenditest InvestEU fondi. Liikmesriigi osaga seotud erieeskirjadega nähakse ette osaluslepingu sõlmimine komisjoni ja liikmesriigi vahel ning määratakse kindlaks osaluse põhielemendid, nagu suurus, eraldiste määr ja tingimuslik vastutus. Ühissätete määrus ja muu asjakohane õiguslik alus sisaldavad vajalikke võimaldavaid sätteid. InvestEU fondi ülekandmise järel rakendatakse liikmesriigi osa InvestEU fondi eeskirjade kohaselt. Komisjon valib liikmesriigi ettepaneku põhjal rakenduspartneri ja sõlmib asjaomase liikmesriigiga tagatislepingu. Komisjoni ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 seati edasipüüdlik eesmärk integreerida kliimamuutuste küsimus kõikidesse ELi programmidesse, üldeesmärgiga suunata 25 % ELi kulutustest kliimaeesmärkide saavutamisse. Programmi „InvestEU“ panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse ELi kliimajälgimissüsteemi abil. Liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks kestliku taristu poliitikaharu raames on seatud eraldi edasipüüdlik eesmärk, milleks on vähemalt 60 %. Komisjon esitab teabe kord aastas seoses iga-aastase eelarveprojektiga. Komisjon püüab kogu programmi „InvestEU“ ettevalmistamise, rakendamise, läbivaatamise ja hindamise protsessi käigus kindlaks teha asjakohased meetmed, et toetada programmi „InvestEU“ potentsiaali täielikku kasutamist seoses panusega kliimaeesmärkide täitmisse. III peatükk. Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga grupi partnerlus Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga grupi vahel luuakse partnerlus. See hõlmab lisaks 75 % ELi tagatise rakendamisele ka teatavaid nõustamisülesandeid seoses tagatislepingute pangandusega seotud aspektidega, eelkõige seoses finantsriski ja portfelli riskijuhtimisega. Euroopa Investeerimispanga grupil on keskne roll ka nõustamistoetuse rakendamisel InvestEU nõustamiskeskuse kaudu. Lisaks nõustab ta komisjoni ja täidab keskusega seotud operatiivülesandeid. Euroopa Investeerimispanga grupp võtab kõik vajalikud meetmed ja ettevaatusabinõud, et vältida huvide konflikte teiste rakenduspartneritega seoses ülesannetega, mida ta partnerluse raames komisjoni jaoks täidab. IV peatükk. ELi tagatis See peatükk sisaldab ELi tagatise ja selle kasutamisega seotud sätteid. Need hõlmavad ELi tagatise tagasivõtmatust ja nõudmisel realiseeritavust, investeerimisperioodi ning kõlblike rahastamis- ja investeerimistoimingute ja kõlblike rahastamisliikidega seotud nõudeid. Rahastamis- ja investeerimistoiminguteks kõlblikud sektorid on üksikasjalikumalt sätestatud II lisas. Peale selle on kõnealuses peatükis sätestatud nõuded rakenduspartneritele, kes peavad muu hulgas läbima sambapõhise hindamise kooskõlas finantsmäärusega, ning komisjoni ja rakenduspartnerite vahelistele tagatislepingutele. Käesolevasse peatükki on lisatud ka nõuded, mis on seotud ELi tagatise eest makstava tasuga ja tasu vähendamise tingimustega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Komisjon võtab rakenduspartnerite valimisel arvesse nende suutlikkust täita InvestEU fondi eesmärke ja panustada oma vahendeid, kaasata erainvestoreid, tagada piisav geograafiline ja valdkondlik kaetus ning anda panus turutõrgete ja mitteoptimaalse turuolukorra kõrvaldamise uutesse lahendustesse. Euroopa Investeerimispanga grupp peaks jääma ELi osa raames privilegeeritud rakenduspartneriks, võttes arvesse tema rolli vastavalt aluslepingutele, tema suutlikust tegutseda kõigis liikmesriikides ning olemasolevaid kogemusi seoses praeguste rahastamisvahendite ja EFSIga. Ta rakendab 75 % ELi tagatisest. Rakenduspankadeks võivad saada ka liikmesriikide tugipangad või finantseerimisasutused. Rakenduspartneriks võivad olla ka teised rahvusvahelised finantsasutused, eelkõige kui nad pakuvad suhtelist eelist, omades teatavates liikmesriikides eriteadmisi ja -kogemusi. Teistel üksustel, mis vastavad finantsmääruses sätestatud kriteeriumidele, peaks samuti olema võimalik tegutseda rakenduspartneritena. Selles peatükis on sätestatud ka ELi tagatise üksikasjalik kate, võttes arvesse sellega antava rahastamise erinevat laadi. V peatükk. Juhtimine InvestEU fondil on nõuandekogu, kuhu kuuluvad i) rakenduspartnerite esindajad; ii) liikmesriikide esindajad; iii) ühe eksperdi nimetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja iv) ühe eksperdi nimetab Regioonide Komitee. Selle ülesanne on nõustada komisjoni ja juhatust InvestEU fondi raames rakendatavate finantstoodete kavandamise ning turumuutuste, -tõrgete ja mitteoptimaalse investeerimisolukorra, aga ka turutingimuste küsimuses. Samuti vahetab see arvamusi turumuutuste kohta ja jagab parimaid tavasid. Juhatus luuakse, et määrata kindlaks strateegilised ja tegevussuunised, võtta vastu riskimetoodikaraamistik, teha järelevalvet programmi „InvestEU“ rakendamise üle, konsulteerida investeeringute komitee kandidaatide nimekirja üle, võtta vastu investeeringute komitee sekretariaadi töökord ja investeerimisplatvormidega tehtavate toimingute suhtes kohaldatavad reeglid. Juhatusse kuulub neli komisjoni esindajat, kolm Euroopa Investeerimispanga grupi esindajat ja kaks teiste rakenduspartnerite esindajat. Lisaks nimetab Euroopa Parlament ühe eksperdi hääleõiguseta liikmeks. Eesistuja on komisjoni esindaja. Komisjon kontrollib enne investeeringute komiteele ettepaneku esitamist kavandatavate rahastamis- või investeerimistoimingute poliitikat, et kontrollida nende vastavust ELi õigusele. Euroopa Investeerimispanga puhul tehakse ettepanek, et tema ettepanekuid ei kontrollita, sest need esitatakse komisjonile protokolli nr 5 artiklis 19 sätestatud menetluse raames. Ainult juhul, kui komisjon esitab selles kontekstis negatiivse arvamuse, jäetakse rahastamis- või investeerimistoiming ELi tagatise alt välja. ELi tagatise kasutamise rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul kiidab heaks investeeringute komitee. Selle liikmed on asjakohaste sektorite eriteadmistega väliseksperdid. Komitee koguneb viies koosseisus, mis vastavad poliitikaharudele. Igas koosseisus on kuus liiget, kellest neli on kõikides koosseisudes osalevad alalised liikmed. Ülejäänud kahe liikme valimisel võetakse konkreetsemalt arvesse asjaomase poliitikaharuga hõlmatud valdkondi.

Investeeringute komitee abistamiseks luuakse sõltumatu sekretariaat. Sekretariaat kuulub halduslikult komisjoni, kuid vastutab investeeringute komitee esimehe ees. Investeeringute komitee hoolitseb ka ELi tagatise andmise eest EFSI määruse kohastele tehingutele. Kõigi investeeringute komiteele esitatavate rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta on vaja koostada tulemustabel. Sellega tagatakse tagatistaotluste sõltumatu, läbipaistev ja ühtne hindamine. See sisaldab üksikasjalikku teavet asjaomase rahastamis- või investeerimistoimingu kohta, mis on muu hulgas seotud toimingu panusega liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, täiendavusega, turutõrke või mitteoptimaalse investeerimisolukorra kirjeldusega, investeeringute mõjuga ja finantsprofiiliga. VI peatükk. InvestEU nõustamiskeskus InvestEU nõustamiskeskus pakub nõustamistuge projektide kindlaksmääramiseks, ettevalmistamiseks, väljatöötamiseks, struktureerimiseks, hankimiseks ja rakendamiseks, sealhulgas asjaomase suutlikkuse suurendamiseks. See on kättesaadav avaliku ja erasektori projektiarendajatele ning finants- ja muudele vahendajatele. VII peatükk. InvestEU portaal InvestEU portaali loomisel tuginetakse Euroopa investeerimiskava projektide portaaliga seotud kogemustele. Komisjon kontrollib süstemaatiliselt projektide vastavust liidu õigusele ja poliitikale. Lisaks on rakenduspartnerid kohustatud kaaluma nende tegevusulatusse kuuluvaid projekte, mis vastavad järjepidevuse nõuetele. Selle eesmärk on tagada rahastamist otsivate investeerimiskõlblike projektide nähtavus ELis. Projekti esitamine portaali ei ole siiski ELi rahastuse saamiseks kohustuslik. Samamoodi ei tähenda projekti esitamine portaali seda, et projekt saab tingimata ELi tagatise. VIII peatükk. Aruandekohustus, järelevalve ja aruandlus, hindamine ja kontroll Juhatuse esimehel võidakse paluda anda aru Euroopa Parlamendile või nõukogule või vastata suuliselt või kirjalikult nende küsimustele. Selles peatükis on ette nähtud korrapärane järelevalve ja aruandlus, samal ajal kui tulemusnäitajad on sätestatud III lisas. Samuti sisaldab see sätteid, mis käsitlevad auditeerimist ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) õigusi seoses kolmandates riikides toimuvate rahastamis- ja investeerimistoimingutega. Lisaks tehakse ettepanek korraldada ELi tagatise kasutamise vahe- ja lõpphindamine kooskõlas finantsmääruse nõuetega. Vahehindamisel tuleb arvesse võtta määruse teatavaid erijooni, nagu komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga grupi partnerlusega seotud korra toimimine, ELi tagatise jaotamine Euroopa Investeerimispanga grupi ja teiste rakenduspartnerite vahel ning InvestEU nõustamiskeskuse rakendamine. IX peatükk. Läbipaistvus ja nähtavus Sätted on lisatud selleks, et tagada piisav läbipaistvus ja nähtavus vastavalt lõplike vahendite saajate ja üldsuse jaoks. X peatükk. Ülemineku- ja lõppsätted See viimane peatükk sisaldab varasemate programmide tulude, tagasimaksete ja sissenõutud summade kasutamisega seotud sätteid. Nende programmide loetelu on lisaks EFSI-le esitatud IV lisas. Selles peatükis sätestatakse ka delegeeritud õigusaktide menetlus. Nähakse ette, et määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021. 2020/0108 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse programm „InvestEU“

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 173 ja artikli 175 kolmandat lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Covid-19 pandeemia on suur šokk maailma ja liidu majandusele. Selle tõkestamiseks vajalike meetmete tõttu on majandustegevus ELis oluliselt vähenenud. Prognooside kohaselt kahaneb ELi SKP 2020. aastal umbes 7,5 % ehk palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal. Pandeemia puhkemine on näidanud üleilmsete tarneahelate omavahelist seotust ja toonud esile teatavad nõrgad kohad, näiteks strateegiliste tööstusharude liigse sõltuvuse piiratud arvust välistest tarneallikatest. Sellised nõrgad kohad tuleb kõrvaldada, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja selle majanduse üldist vastupanuvõimet, jäädes samal ajal avatuks liidu normidele vastavale konkurentsile ja kaubavahetusele. Prognooside kohaselt vähenevad oluliselt ka investeeringud. Kuigi investeeringute suhe SKPsse paranes liidus enne pandeemiat, jäi see juba siis alla taseme, mida oleks võinud oodata tugeva elavnemise perioodil, ja ei olnud piisav, et kompenseerida 2009. aasta kriisile järgnenud aastatepikkust alainvesteerimist. Veelgi olulisem on, et praegune ja prognoositav investeeringute tase ei kata liidu struktuurset investeerimisvajadust pikaajalise majanduskasvu taastamiseks ja säilitamiseks tehnoloogiliste muutuste ja ülemaailmse konkurentsivõime seisukohast, sealhulgas investeeringuid innovatsiooni, oskustesse, taristusse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd), ning vajadust tegeleda peamiste ühiskondlike probleemidega, nagu kestlikkus ja elanikkonna vananemine. Seepärast tuleb liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ning elujõulise ja kaasava majanduse kiireks taastumiseks toetada turutõrgete kõrvaldamist ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamist, et vähendada investeerimispuudujääki suunatud sektorites. (2)Hindamise tulemused osutavad, et 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus kasutatud mitmesuguste rahastamisvahendite vahel on tekkinud teatav kattuvus. Selline mitmekesisus on teinud olukorra keeruliseks ka vahendajatele ja lõplikele vahendite saajatele, kes on pidanud arvestama erinevate rahastamiskõlblikkus- ja aruandluseeskirjadega. Kooskõlastatud eeskirjade puudumine on takistanud liidu erinevate vahendite kombineerimist, kuigi selline kombineerimine oleks olnud kasulik projektidele, mis vajavad eri liiki rahastamist. Seepärast tuleks luua üksainus fond – InvestEU fond, mis toetub Euroopa investeerimiskava raames loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kogemustele, et pakkuda lõplikele vahendite saajatele tõhusamalt toimivat toetust, ühendades rahalise toetuse ja lihtsustades seda üheainsa eelarvelise tagatise skeemi raames ning seeläbi parandades liidu toetuse mõju, vähendades samal ajal liidu eelarve kulusid. (3)Viimastel aastatel on liit võtnud vastu ulatuslikud strateegiad, et viia lõpule ühtse turu väljakujundamine ning stimuleerida kestlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist, nt aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ 3. märtsil 2010, kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava 30. septembril 2015, Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava 22. mail 2018, paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ 30. novembril 2016, ELi ringmajanduse loomise tegevuskava 2. detsembril 2015, Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia 20. juulil 2016, Euroopa kaitsealase tegevuskava 30. novembril 2016, teatise Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta 7. juunil 2017, ELi kosmosestrateegia 26. oktoobril 2016, institutsioonide ühise teadaande Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta 13. detsembril 2017, Euroopa rohelise kokkuleppe 11. detsembril 2019, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava 14. jaanuaril 2020, algatuse „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ 14. jaanuaril 2020, Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia, andmestrateegia ja tehisintellekti teatise 19. veebruaril 2020, Euroopa uue tööstusstrateegia 10. märtsil 2020 ja VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks 10. märtsil 2020. InvestEU fond peaks kasutama ja tugevdama nende üksteist toetavate strateegiate sünergiat, toetades investeeringuid ja pakkudes juurdepääsu rahastamisele. (4)Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, mille alusel tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad, tehes seejuures vajaduse korral koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutustega. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liikmesriikide või liidu (või mõlema) vahenditest, ning neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need strateegiad aitama kasutada liidu rahalisi vahendeid järjekindlalt ja maksimeerida sellise rahalise toetuse lisaväärtust, mis saadakse eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist ja programmist „InvestEU“. (5)InvestEU fond peaks aitama parandada liidu konkurentsivõimet, sotsiaal-majanduslikku lähenemist ja ühtekuuluvust, sealhulgas innovatsiooni ja digitaliseerimise valdkonnas, ringmajanduse põhimõttele vastavat tõhusat ressursikasutust, liidu majanduskasvu kestlikkust ja kaasavust, sotsiaalset vastupanuvõimet ja kapitaliturgude liidu integratsiooni, sealhulgas selliste lahenduste abil, mis vähendavad kapitaliturgude killustatust ja mitmekesistavad rahastamisallikaid liidu ettevõtete jaoks. Selleks peaks InvestEU fond toetama projekte, mis on tehniliselt teostatavad ja majanduslikult tasuvad, pakkudes raamistikku võla-, riskijagamis- ja omakapitali instrumentide kasutamiseks koos liidu eelarve tagatisega ja rakenduspartnerite rahalise osalusega, kui see on asjakohane. InvestEU fondi toetus peaks põhinema nõudlusel, kuid samal ajal keskenduma sellele, et tuua strateegilist ja pikaajalist kasu nendele liidu poliitika põhivaldkondadele, mida muidu ei rahastataks piisavalt või üldse, et aidata sel viisil kaasa liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisele. InvestEU fondist tuleks toetust anda paljudele eri sektoritele ja piirkondadele, kuid samal ajal tuleks vältida toetuste liigset koondumist ühte sektorisse või piirkonda ning parandada mitme ELi piirkonna partnerüksusi ühendavate projektide juurdepääsu rahastamisele. (6)Kultuuri- ja loomesektor on olulised ja kiiresti kasvavad liidu sektorid, kus intellektuaalomandi ja individuaalse loovuse abil luuakse nii majanduslikku kui ka kultuurilist väärtust. Covid-19 puhangu ajal sotsiaalsetele kontaktidele kehtestatud piirangud on tekitanud nendele sektoritele märkimisväärset majanduslikku kahju. Kuna nende sektorite vara on immateriaalne, on nendes tegutsevatel VKEdel ja organisatsioonidel lisaks keeruline saada erarahastamist, mida on väga vaja investeerimiseks, laienemiseks ja rahvusvahelisel tasandil konkureerimiseks. Programmiga „InvestEU“ tuleks jätkata kultuuri- ja loomesektori VKEde ja organisatsioonide jaoks rahastamisele juurdepääsu võimaluste parandamist. Kultuuri-, loome-, audiovisuaal- ja meediasektor on väga olulised meie kultuurilise mitmekesisuse ja demokraatia tagamiseks digiajastul ning moodustavad lahutamatu osa meie sõltumatusest ja iseseisvusest; audiovisuaal- ja meediasisusse ja tehnoloogiasse tehtavatest strateegilistest investeeringutest sõltub pikemas perspektiivis sisu tootmine ja piiriülene levitamine laiemale publikule. (7)InvestEU fond peaks toetama investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, sealhulgas kultuuripärandisse, et soodustada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, investeeringuid ja tööhõivet ning aidata seega liidus kaasa heaolu parandamisele, sissetulekute õiglasemale jaotusele ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. InvestEU fondist rahastatavad projektid peaksid vastama liidu keskkonna- ja sotsiaalnormidele, sealhulgas töötajate õigusi käsitlevatele normidele. InvestEU fondi kaudu võetavad meetmed peaksid täiendama muid liidu antavaid toetusi. (8)Liit kiitis heaks eesmärgid, mis on sätestatud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava 2030“), kestliku arengu eesmärkides ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppes (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“), samuti Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikus 2015–2030. Nende eesmärkide, sealhulgas liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamiseks tugevdatakse märkimisväärselt kestliku arengu edendamise meetmeid. Seepärast tuleks InvestEU fondi ülesehituses võimalikult palju arvesse võtta kestliku arengu põhimõtteid. (9)Programm „InvestEU“ peaks aitama luua liidus kestliku rahastamissüsteemi, mis toetab erasektori kapitalivoogude ümbersuunamist kestlikesse investeeringutesse kooskõlas eesmärkidega, mille komisjon on esitanud oma 8. märtsi 2018. aasta teatises kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava kohta ja 14. jaanuari 2020. aasta teatises Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava kohta. (10)Kajastades kliimamuutusega tegelemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kliimalepet ja saavutada kestva arengu eesmärgid, aitab programm „InvestEU“ integreerida kliimameetmeid liidu poliitikasse ja liikuda üldeesmärgi suunas eraldada liidu eelarvekulutustest 25 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Programmi „InvestEU“ raames võetavad meetmed peaksid kliimaeesmärkidele panustama 30 % programmi kogu rahastamispaketist. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi „InvestEU“ ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. (11)InvestEU fondi panust kliimaeesmärkide saavutamisse jälgitakse liidu kliimakulutuste seiresüsteemi kaudu, mille komisjon töötab välja koostöös võimalike rakenduspartneritega, kasutades sobival viisil kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse raamistik jätkusuutlike investeeringute hõlbustamiseks], et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik. Programm „InvestEU“ peaks aitama saavutada ka muid kestva arengu eesmärke. (12)Vastavalt Maailma Majandusfoorumi 2018. aasta aruandele ülemaailmsete riskide kohta on kümme kõige suuremat maailmamajandust ähvardavat ohtu seotud keskkonnaga. Sellised ohtude hulka kuuluvad õhu, pinnase ning siseveekogude ja ookeanide saastumine, bioloogilise mitmekesisuse kadu ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ebaõnnestumine. Keskkonnakaitse põhimõtted on tugevalt lõimitud aluslepingutesse ja paljudesse liidu poliitikameetmetesse. Seepärast peaksid InvestEU fondiga seotud toimingud keskkonnaalaseid eesmärke edendama. Keskkonnakaitse ning sellega seotud ohtude ennetamine ja juhtimine tuleks integreerida investeeringute ettevalmistamisse ja rakendamisse. EL peaks jälgima ka bioloogilise mitmekesisuse ja õhusaaste kontrolliga seotud kulutusi, et täita bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2016/2284/EL tulenevaid aruandluskohustusi. Seepärast tuleks keskkonnasäästlikkuse eesmärkidele eraldatud investeeringuid jälgida, kasutades ühtset metoodikat kooskõlas metoodikaga, mis on välja töötatud liidu muude programmide raames kliima, bioloogilise mitmekesisuse ja õhusaaste valdkonnas, et saaks hinnata investeeringute individuaalset ja kombineeritud mõju looduskapitali põhikomponentidele, sealhulgas õhule, veele, maale ja bioloogilisele mitmekesisusele.

(13)Liidult suurt toetust saavate investeerimisprojektide puhul, eelkõige taristuvaldkonnas, peaks rakenduspartner hindama, kas projektil on keskkonna-, kliima- või sotsiaalne mõju. Sellise mõju olemasolu korral tuleks kontrollida investeerimisprojekti kestlikkust vastavalt suunistele, mille komisjon peaks välja töötama tihedas koostöös programmi „InvestEU“ võimalike rakenduspartneritega. Nendes suunistes tuleks sobival viisil kasutada kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse raamistik jätkusuutlike investeeringute hõlbustamiseks], et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik, ja kooskõlas liidu muude programmide jaoks välja töötatud suunistega. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peaksid need suunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust, ning suunistes sätestatavast teatavast suurusest väiksemad projektid tuleks kestlikkuskontrolli alt välja jätta. Kui rakenduspartner jõuab järeldusele, et kestlikkuskontrolli ei ole vaja teha, peaks ta seda InvestEU fondi jaoks loodavale investeeringute komiteele põhjendama. Käesoleva määruse alusel ei tohiks rahastamiskõlblikud olla toimingud, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas. (14)Madal taristuinvesteeringute määr liidus finantskriisi ja Covid-19 kriisi ajal on pärssinud liidu suutlikkust soodustada kestlikku majanduskasvu, konkurentsivõimet ja lähenemist. See tekitab tasakaalustamatuse süvenemise ohu ja mõjutab piirkondade pikaajalist arengut. Mahukad investeeringud liidu taristusse, eelkõige seoses omavaheliste ühenduste ja energiatõhususe ning Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomisega, on esmatähtsad, et saavutada liidu kestliku arengu eesmärgid, sealhulgas täita liidu võetud kohustused kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, ning energia- ja kliimaeesmärgid aastaks 2030. Seetõttu tuleks InvestEU fondist toetada investeeringuid transpordi, energia (sealhulgas energiatõhususe ning taastuvate ja muude ohutute ja kestlike vähesaastavate energiaallikate), keskkonnataristu, kliimameetmetega seotud taristu, meretaristu ja digitaristu valdkonnas. Programmis „InvestEU“ tuleks esmatähtsaks pidada valdkondi, millesse on investeeritud liiga vähe ja mis vajavad lisainvesteeringuid. Liidu rahalise toetuse mõju ja lisaväärtuse maksimeerimiseks on asjakohane edendada ühtlustatud investeerimisprotsessi, mis tagab projektide nähtavuse ja suurendab sünergilist toimet asjakohaste liidu transpordi-, energia- ja digivaldkonna programmide lõikes. Ohutuse ja julgeolekuga seotud riskide tõttu peaksid liidu toetust saavad investeerimisprojektid hõlmama taristu vastupidavuse, sealhulgas taristu hoolduse ja ohutusega seotud meetmeid ning tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis puudutavad kodanike kaitsmist avalikes kohtades. See peaks täiendama muude liidu fondide tööd, mis toetatavad avalikesse kohtadesse ning transpordi-, energia- ja muusse elutähtsasse taristusse tehtavate investeeringute julgeolekukomponente, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond. (15)Programm „InvestEU“ peaks vajaduse korral kaasa aitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 ja juhtimismääruse eesmärkide saavutamisele ning soodustama investeerimisotsustes energiatõhususe tähtsustamist. (16)Tõeliselt mitmeliigiline transport annab võimaluse luua tõhus ja keskkonnasäästlik transpordivõrgustik, milles kasutatakse kõigi transpordiliikide potentsiaali maksimaalselt ära ja luuakse nende koostoime. Programmist „InvestEU“ tuleks toetada mitmeliigilistesse transpordisõlmedesse tehtavaid investeeringuid, mis on oma märkimisväärsest majanduslikust potentsiaalist ja ärilisest tasuvusest hoolimata erainvestorite jaoks üsna riskantsed. Programmist „InvestEU“ tuleks toetada ka intelligentsete transpordisüsteemide arendamist ja kasutuselevõttu. Programm „InvestEU“ peaks aitama tõhustada selliste tehnoloogiate väljatöötamiseks ja rakendamiseks tehtavaid pingutusi, mis aitavad suurendada sõidukite ja maanteetaristu ohutust. (17)Programmiga „InvestEU“ tuleks toetada merede ja ookeanidega seotud liidu poliitikameetmeid, arendades sinise majanduse projekte ja ettevõtteid ning kestliku sinise majanduse rahastamispõhimõtteid. See võib hõlmata meetmeid merendusettevõtluse ja -tööstuse vallas, innovaatilises ja konkurentsivõimelises meretööstuses, aga ka taastuvas mereenergias ja ringmajanduses. (18)Kuigi investeeringute üldine tase liidus kasvas enne Covid-19 kriisi, ei olnud investeeringud suurema riskiga valdkondades, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, ikka veel piisavad ning prognoositakse, et nüüd on need kriisi tulemusena märkimisväärselt vähenenud. Sellest tulenev teaduse ja innovatsiooni investeeringute nappus kahjustab liidu tööstuse ja majanduse konkurentsivõimet ning tema kodanike elukvaliteeti. InvestEU fond peaks pakkuma asjakohaseid finantstooteid, et hõlmata innovatsioonitsükli eri etappe ja mitmesuguseid sidusrühmi ning eelkõige aidata lahendusi liidus äritasandil laiemalt juurutada ja kasutusele võtta, et muuta need maailmaturul konkurentsivõimeliseks ning edendada koostoimes programmiga „Euroopa horisont“, sealhulgas Euroopa Innovatsiooninõukoguga, liidu säästva tehnoloogia alast tipptaset ülemaailmsel tasandil. Seetõttu tuleks kõnealuse sihipärase toetuse andmisel tugineda kindlalt kogemustele, mis on saadud programmis „Horisont 2020“ kasutatud rahastamisvahenditega, nagu InnovFin – ELi rahastamisalgatus novaatoritele, tänu millele said innovaatilised ettevõtted lihtsama ja kiirema juurdepääsu rahastamisele. (19)Turism on oluline liidu majandusharu, kus on Covid-19 pandeemia tagajärjel toimunud eriti tõsine langus. Programm „InvestEU“ peaks aitama tugevdada selle pikaajalist konkurentsivõimet, toetades kestlikku, innovaatilist ja digiturismi soodustavaid meetmeid. (20)Tuleb teha kiiresti märkimisväärseid jõupingutusi, et investeerida digipöördesse ja hoogustada seda ning tuua kasu kõikidele liidu kodanikele ja ettevõtetele. Tugevale digitaalse ühtse turu strateegia poliitikaraamistikule peaksid nüüd järgnema sama mahukad investeeringud, sealhulgas tehisintellekti, kooskõlas digitaalse Euroopa programmiga. (21)VKEd moodustavad liidu ettevõtetest üle 99 % ning neil on märkimisväärne ja otsustava tähtsusega majanduslik väärtus. Siiski on neil raskusi rahastamise hankimisega, kuna nendega seotud riski peetakse suureks ja neil puuduvad piisavad tagatised. Täiendavad väljakutsed tulenevad VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete vajadusest säilitada konkurentsivõime ning tegeleda selleks digitaliseerimise, rahvusvahelistumise, ringmajanduspõhimõtetele ülemineku ja innovatsiooniga ning täiendada oma töötajate oskusi. Võrreldes suuremate ettevõtetega on VKEdel ja sotsiaalsetel ettevõtetel juurdepääs vähesematele rahastamisallikatele, sest tavaliselt nad ei emiteeri võlakirju ning neil on börsidele või suurtele institutsionaalsetele investoritele vaid piiratud juurdepääs. VKEd ja sotsiaalsed ettevõtted kasutavad üha rohkem ka selliseid innovaatilisi lahendusi nagu kogu ettevõtte või selles osaluse omandamine töötajate poolt. Rahastamisele juurdepääs on veelgi keerulisem VKEde puhul, kelle tegevus keskendub immateriaalsele varale. Liidu VKEd tuginevad suuresti pankadele ja võlapõhisele rahastamisele panga arvelduskrediidi, pangalaenude või liisingu vormis. Eespool nimetatud väljakutsetega silmitsi seisvate VKEde toetamiseks tuleb lihtsustada nende juurdepääsu rahastamisele ja pakkuda neile mitmekesisemaid rahastamisallikaid, et suurendada nende võimet rahastada tegevuse alustamist, kasvu, innovatsiooni ja kestlikku arengut, tagada nende konkurentsivõime ja vastupanuvõime majandusšokkide suhtes, et muuta majandus ja finantssüsteem majanduslanguse ajal vastupidavamaks, ning säilitada nende võime luua töökohti ja sotsiaalset heaolu. Käesolev määrus täiendab ka algatusi, mida on juba tehtud kapitaliturgude liidu raames. Seetõttu peaks InvestEU fond tuginema ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmile (COSME) ja teistele tulemuslikele liidu programmidele, pakkuma äriühingutele kogu nende elutsükli jooksul käibekapitali ja investeeringuid, rahastama liisingutehinguid ja andma võimaluse keskenduda konkreetsetele sihipärasematele finantstoodetele. InvestEU peaks samuti kasutama maksimaalselt ära era- ja avaliku sektori fonde, nagu VKEde esmase avaliku pakkumise fond, et suunata VKEde toetamiseks strateegilise tähtsusega äriühingutesse rohkem era- ja avaliku sektori omakapitali. (22)Nagu on märgitud komisjoni 26. aprilli 2017. aasta aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast käsitlevas teatises ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni liidu raamistikus ja 14. jaanuari 2020. aasta teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“, on kaasavama ja õiglasema liidu loomine liidu jaoks keskse tähtsusega ebavõrdsuse vähendamisel ja sotsiaalse kaasamise edendamisel Euroopas. Võimaluste ebavõrdsus mõjutab eelkõige juurdepääsu haridusele, koolitusele, kultuurile, tööhõivele, tervishoiule ja sotsiaalteenustele. Investeeringud sotsiaalvaldkonna, oskuste arendamise ja inimkapitaliga seotud majandusharudesse ning haavatavate elanikkonnarühmade ühiskonda integreerimisse võivad laiendada majanduslikke võimalusi, eriti juhul, kui neid koordineeritakse liidu tasandil. InvestEU fondi tuleks kasutada selleks, et toetada investeeringuid haridusse ja koolitusse, kaasa arvatud töötajate ümberõppesse ja täienduskoolitusse, sealhulgas piirkondades, mis sõltuvad CO2-mahukast tööstusest ja mida mõjutab struktuurne üleminek vähese CO2-heitega majandusele. Seda tuleks samuti kasutada selleks, et toetada projekte, millel on positiivne sotsiaalne mõju ja mis parandavad sotsiaalset kaasatust, aidates suurendada kõigis piirkondades tööhõivet, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute hulgas, ja parandada olukorda seoses soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, juurdepääsu, põlvkondadevahelise solidaarsuse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste, sotsiaaleluruumide, kodutuse, digitaalse kaasatuse, kogukonna arengu ning noorte rolli ja kohaga ühiskonnas, samuti seoses haavatavate elanikkonnarühmadega, sealhulgas kolmandate riikide kodanikega. Lisaks tuleks programmist „InvestEU“ toetada sotsiaalse eesmärgiga Euroopa kultuuri- ja loometegevust. (23)Et olla valmis negatiivseteks tagajärgedeks, mis kaasnevad järgmisel aastakümnel liidu ühiskonnas ja tööturul toimuvate suurte muutustega, tuleb investeerida inimkapitali, sotsiaaltaristusse, mikrorahastamisse, eetiliste ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamisse ja uutesse sotsiaalmajanduse ärimudelitesse, sealhulgas sotsiaalse mõjuga investeeringud ja sotsiaalsete tulemustega seotud lepingud. Programmi „InvestEU“ kaudu tuleks tugevdada tekkivat sotsiaalset turukeskkonda, eesmärgiga suurendada mikro- ja sotsiaalsete ettevõtete ning sotsiaalse solidaarsuse institutsioonide rahastamist ja parandada nende juurdepääsu rahastamisele, et rahuldada nende ettevõtete nõudlust, kes seda kõige rohkem vajavad. Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna 2018. aasta jaanuari aruandes „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe“ on ajavahemiku 2018–2030 kohta esile toodud vähemalt 1,5 triljoni euro suurune investeeringute kogupuudujääk sotsiaalse taristu ja teenuste, sealhulgas hariduse, koolituse, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. See osutab toetusvajadusele, sealhulgas liidu tasandil. Seepärast tuleb ära kasutada avaliku sektori, ettevõtlussektori ja heategevusliku kapitali, samuti sihtasutuste ja alternatiivsete rahastamise pakkujate, nagu eetiliste, sotsiaalsete ja kestlike osalejate toetuse ühine potentsiaal, et toetada sotsiaalse turu väärtusahela arendamist ja suurendada liidu vastupidavust. (24)Covid-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisi tõttu ei ole vahendite jaotumine turul täiesti tõhus ja tajutav risk pärsib oluliselt erasektori investeeringuid. InvestEU fondi põhitegevus, mis seisneb majanduslikult elujõuliste projektidega seotud riski vähendamises, et kaasata erasektori rahastamine, on sellistes tingimustes eriti oluline ja seda tuleks toetada, muu hulgas ebaühtlase taastumise ohu vältimiseks. Programmist „InvestEU“ peaks olema võimalik anda taastumisetapis äriühingutele hädavajalikku toetust ja samal ajal tagada investorite selge keskendumine liidu keskmise pikkusega ja pikaajalistele prioriteetidele, nagu Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava, Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia ja tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks. See peaks märkimisväärselt suurendama Euroopa Investeerimispanga grupi, riiklike tugipankade ja finantseerimisasutuste ning muude rakenduspartnerite riskivõtmisvõimet, et toetada majanduse taastumist. (25)Covid-19 pandeemia on suur šokk maailma ja liidu majandusele. Prognooside kohaselt kahaneb ELi SKP palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal ja sellel on paratamatult kahjulik sotsiaalne mõju. Pandeemia puhkemine on osutanud vajadusele tegeleda strateegilise haavatavusega, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja selle majanduse üldist vastupanuvõimet. Ühtne turg ja võrdsed tingimused, millest saavad kasu ka kõige enam mõjutatud liikmesriigid, on võimalik säilitada ainult juhul, kui Euroopa majandus on vastupidav, kaasav ja integreeritud. (26)InvestEU fond peaks tegutsema viie poliitikaharu kaudu, mis kajastavad liidu poliitika peamisi prioriteete, nimelt kestlik taristu, teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine, VKEd, sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused ning Euroopa strateegilised investeeringud. (27)Kuigi VKEde poliitikaharus tuleks põhitähelepanu pöörata VKEde toetamisele, peaks sellest harust olema võimalik toetust anda ka väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. Ülejäänud nelja poliitikaharu raames peaks olema võimalik toetada ka muid keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid. (28)Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharus peaks põhirõhk olema selliste liikmesriigis asutatud ja liidus tegutsevate lõplike vahendite saajate toetamisel, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, võttes eriti arvesse rohe- ja digipööret ja vastupanuvõime suurendamist järgmistes valdkondades: i) elutähtsate tervishoiuteenuste osutamine, ravimite ning meditsiiniseadmete ja -tarvete valmistamine ja nende varu loomine, tervisekriisidele reageerimise suutlikkuse ja elanikkonnakaitse tugevdamine; ii) nii füüsiline kui ka virtuaalne elutähtis taristu; iii) elutähtsa taristu toimimiseks ja hooldamiseks vajalike kaupade tarnimine ja teenuste osutamine; iv) peamine progressi võimaldav murranguline keskkonnasäästlik ja digitehnoloogia ning pöördelised uuendused, millesse investeerimine on liidu tööstuse tuleviku seisukohalt strateegilise tähtsusega, sealhulgas tehisintellekt, plokiahel, tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid, tipptasemel pilvandmetöötluse tehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberjulgeolek, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia, taastuvenergiatehnoloogia, energia salvestamise tehnoloogia, sealhulgas akud, kestlik transporditehnoloogia, puhta vesiniku ja kütuseelemendirakendused, tööstuse CO2-heite vähendamise tehnoloogia, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, ringmajanduse tehnoloogia, biomeditsiin, nanotehnoloogia, ravimid ja kõrgtehnoloogiline materjal; v) tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks ELis; vi) avaliku sektori osalejate, ettevõtete või tarbijate jaoks elutähtsate kaupade tarnimine ja nende varu loomine liidus; vii) liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku, näiteks kaitse- ja kosmosevaldkonna ja küberjulgeoleku jaoks elutähtsad tehnoloogialahendused ja kaubad ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1 kindlaks määratud kahesuguse kasutusega kaubad. Lõpliku vahendite saaja registrijärgne asukoht peaks olema liikmesriigis ja ta peaks tegutsema liidus, s.t tema töötajad peaksid asuma ja tema tootmine, teadus- ja arendustegevus ja muu äritegevus peaksid toimuma suurel määral liidus. Samuti tuleks toetada projekte, mille tegevus toimub ELi eri paikades ja aitab sel viisil mitmekesistada ühtse turu strateegilisi tarneahelaid. (29)Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu peaks samuti olema suunatud sellistele liidus asutatud ja tegutsevatele tarnijatele, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, kes vajavad pikaajalisi investeeringuid või kelle suhtes kohaldatakse välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi. Lisaks peaks Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu raames olema võimalik toetada eelkõige üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte. (30)InvestEU fondist peaks samuti toetama õiglase ülemineku piirkondi toetavate investeeringute rahastamist. (31)Iga poliitikaharu peaks koosnema kahest osast, st ELi osast ja liikmesriigi osast. ELi osa kaudu tuleks kõrvaldada liiduüleseid või liikmesriigis esinevaid konkreetseid turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi proportsionaalsel viisil. Toetatavatel toimingutel peaks olema selge liidu lisaväärtus. Liikmesriigi osa peaks andma liikmesriikidele ja piirkondlikele ametiasutustele võimaluse eraldada osa eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide vahenditest ELi tagatise eraldisteks, et kasutada ELi tagatist rahastamis- ja investeerimistoiminguteks, millega kõrvaldatakse konkreetsed turutõrked või lahendatakse mitteoptimaalseid investeerimisolukordi oma territooriumil, sealhulgas haavatavates ja kaugemates piirkondades, nagu liidu äärepoolseimad piirkonnad, vastavalt osaluslepingu sätetele, et saavutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide eesmärgid. Toimingud, mida toetatakse InvestEU fondist ELi või liikmesriigi osa kaudu, ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erainvesteeringuid ega moonutada konkurentsi siseturul. (32)Liikmesriigi osa tuleks luua spetsiaalselt nii, et liidu tagatise andmiseks oleks võimalik kasutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaid fonde. See võimalus suurendaks liidu tagatise lisaväärtust, toetades selle kaudu suuremat hulka vahendite saajaid ja projekte ning mitmekesistades vahendeid eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide eesmärkide saavutamiseks, tagades samas tingimuslike kohustuste sidusa riskijuhtimise, rakendades kaudse eelarve täitmise raames antud ELi tagatist. Liit peaks tagama liikmesriigi osa raames komisjoni ja rakenduspartnerite vahel sõlmitud tagatislepingutega ette nähtud rahastamis- ja investeerimistoimingud. Eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad fondid peaksid tegema tagatise eraldised vastavalt eraldiste määrale, mille on kindlaks määranud komisjon ja nagu on sätestatud liikmesriigiga allkirjastatud osaluslepingus, võttes aluseks toimingute laadi ja sellest tuleneva eeldatava kahjumi. Liikmesriigid kannaksid eeldatavat kahjumit ületava kahjumi, andes liidule kompensatsioonitagatise. Sellised kokkulepped tuleks sõlmida ühes osaluslepingus iga liikmesriigiga, kes vabatahtlikult otsustab sellist võimalust kasutada. Osalusleping peaks hõlmama ühte või mitut konkreetset tagatislepingut, mida rakendatakse asjaomases liikmesriigis InvestEU fondi reeglite alusel, ja kõiki piirkondadele ette nähtud tagatisi. Eraldiste määra kehtestamiseks igal üksikjuhul eraldi tuleb teha erand määruse (EL, Euratom) nr 2018/1046 („finantsmäärus“) artikli 211 lõikest 1. Selline ülesehitus näeks ette ka ühtsed reeglid, mis käsitlevad eelarvelist tagatist, mida toetatakse keskselt hallatavatest fondidest või eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest, mis hõlbustaks nende kombineerimist.

(33)Komisjoni ja EIP grupi vahel tuleks luua partnerlussidemed, mis põhinevad kummagi partneri tugevatel külgedel ja mille eesmärk on tagada maksimaalne poliitiline mõju, vahendite tõhus kasutamine, eelarve ja riskijuhtimise hoolikas järelevalve ning mille kaudu tuleks toetada tõhusat ja kaasavat otsest juurdepääsu ELi tagatisele. (34)Selleks et komisjon saaks toetada Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu Euroopa majandust, peaks komisjonil olema võimalik osaleda ühes või mitmes EIFi kapitali suurendamises, et EIF saaks jätkata Euroopa majanduse ja selle taastumise toetamist. Liidul peaks olema võimalik säilitada oma osaluse üldine tase EIFi kapitalis, võttes nõuetekohaselt arvesse selle rahalisi tagajärgi. Selleks tuleks 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ette näha piisav rahastamispakett. (35)Komisjon peaks küsima mitte ainult EIP grupi, vaid vastavalt vajadusele ka teiste võimalike rakenduspartnerite seisukohti investeerimissuuniste, kliimameetmete jälgimise süsteemi, kestlikkuskontrolli suuniste ja ühiste meetodite kohta, et tagada kaasatus ja toimimine kuni juhtimisorganite loomiseni, mille järel tuleks rakenduspartnerid kaasata programmi „InvestEU“ nõuandekogu ja juhatuse raames. (36)InvestEU fond peaks olema avatud selliste kolmandate riikide osalusele, mis on Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja muud riigid, kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud liidu ja kõnealuste riikide vahel. See peaks võimaldama pidevat koostööd asjaomaste riikidega, kui see on asjakohane, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni ning VKEde valdkonnas. (37)Käesoleva määrusega kehtestatakse muudele InvestEU programmi meetmetele kui ELi tagatise jaoks eraldiste tegemine rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis [viide tuleb uue institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ajakohastada: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 16, nagu nimetatud institutsioonid on selle ettepaneku põhjal vastu võtnud] tähenduses. (38)ELi tagatis summas 75 153 850 000 eurot (jooksevhin