1Sissejuhatus ja sektoriuuringu põhietapid

(1)16. juulil 2020 algatas komisjon sektoriuuringu tarbijale suunatud esemevõrgu kohta ELis. Eesmärk oli saada parem ülevaade tarbijale suunatud esemevõrgu sektorist, selle konkurentsimaastikust, tekkivatest suundumustest ja võimalikest konkurentsiprobleemidest. Tarbijale suunatud esemevõrgu sektor on alles arenemas, kuid sektoriuuringu ajendiks olid märgid ettevõtete käitumisest, mis võib soodustada konkurentsi moonutamist selles sektoris.

(2)Tarbijale suunatud esemevõrgu toodete kasutamine on muutumas üha rohkem eurooplaste igapäevaelu osaks ja esemevõrgu tarbijasektor kasvab eeldatavasti lähiaastatel märkimisväärselt. Prognooside kohaselt kasvab esemevõrgu tarbijasektori üleilmne tulu 105,7 miljardilt eurolt 2019. aastal umbes 404,6 miljardi eurole 2030. aastal. Ka Euroopa nutikodu sektori tulu kasvab vahemikus 2020–2025 rohkem kui kaks korda (umbes 17 miljardilt eurolt umbes 38,1 miljardi euroni).

(3)Sektoriuuringu eesmärgil saadeti sidusrühmadele 2020. aasta juulis teabenõuded (küsimustikud). Erinevad küsimustikud saadeti äriühingutele, kes tegutsevad ELi neljas tarbijale suunatud esemevõrgu segmendis: i) nutikoduseadmete tootmine; ii) häälele reageerivate digiassistentide pakkumine; iii) tarbijale suunatud esemevõrgu teenuste osutamine; ning iv) ihunutikute tootmine. Viies küsimustik saadeti standardeid kehtestavatele ja sektoriülestele organisatsioonidele.

(4)Küsimuste liik ja arv erinesid viie küsimustiku lõikes, kuid nendes keskenduti järgmistele teemadele, mis pakuvad erilist huvi seoses võimalike konkurentsiküsimuste uurimisega tarbijale suunatud esemevõrgu sektoris:

a.vastajate tarbijale suunatud esemevõrgu toodete ja teenuste omadused;

b.konkurentsi põhijooned tarbijale suunatud esemevõrgu sektoris, sealhulgas võimalikud turule sisenemise tõkked ja erinevate äristrateegiate roll;

c.standardite roll tarbijale suunatud esemevõrgu sektoris, sealhulgas standardite ja standardeid kehtestavate organisatsioonide tähtsus (juurdepääsutingimused ja konkurents standardite vahel);

d.seadmete, teenuste ja digiassistentide koostoime tarbijale suunatud esemevõrgu sektoris, sealhulgas küsimused koostalitlusvõime, paigalduseelsete ja vaikeseadete, ainuõiguse ja muu sooduskohtlemise kohta;

e.andmete roll tarbijale suunatud esemevõrgu sektoris, sealhulgas küsimused, mis käsitlevad andmete kogumist, nende liikumist osaliste vahel, seda, kuidas ettevõtted neid kasutavad ja võivad nende abil potentsiaalselt tulu teenida, ning andmete koostalitlusvõimet ja ülekantavust.

(5)Kuigi adressaatide valik ei pidanud kujutama ELi tarbijale suunatud esemevõrgu sektori statistiliselt esinduslikku valimit, hõlmas see mitmesuguseid tarbijale suunatud esemevõrgu tooteid ja teenuseid ning esindas suuruse, tegevuse ja pakutavate toodete valiku poolest eri liiki äriühinguid.

(6)Komisjon sai vastused küsimustikele rohkem kui 200 äriühingult, kes tegelevad nutiseadmete tootmise, digiassistentide pakkumise ja/või tarbijale suunatud esemevõrgu teenuste osutamisega, ning 14 standardeid kehtestavalt ja sektoriüleselt organisatsioonilt. Need vastused olid peamine teabeallikas sektoriuuringu esialgse aruande jaoks, mis avaldati 9. juunil 2021 ja milles esitati komisjoni esialgsed järeldused.

(7)Esialgse aruande avaldamisele järgnes avalik konsultatsioon, mis oli avatud kõikidele huvitatud sidusrühmadele. See lõppes 1. septembril 2021 ja selle raames saadi 26 seisukohta.

(8)Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles tehakse kokkuvõte tarbijale suunatud esemevõrgu sektori uuringu peamistest tulemustest ja kuhu on lisatud sidusrühmade poolt avaliku konsultatsiooni käigus esitatud märkused.

2Tarbijale suunatud esemevõrgu toodete ja teenuste omadused

(9)Sektoriuuringu tulemused kinnitavad, et üldiselt on üha rohkem seadmeid ja teenuseid muutumas arukateks. See annab kasutajatele juurdepääsu üha suuremale hulgale omavahel ühendatud seadmetele ja teenustele nii kodus kui ka mujal. Vastused osutavad ka suundumusele, et nutikoduseadmete, ihunutikute ja digiassistentide kaudu pakutavate tarbijale suunatud esemevõrgu teenuste üldarv suureneb veelgi. Lisaks osutavad vastajad suundumusele, et digiassistendid on edaspidi paremini kättesaadavad kasutajaliidesena, mis võimaldab suhtlust nutiseadmete ja tarbijale suunatud esemevõrgu teenuste vahel.

(10)ELi peamised digiassistendid on Amazoni Alexa, Google’i Google Assistant ja Apple’i Siri. Need on üldotstarbelised digiassistendid, sest võimaldavad kasutajatel kasutada mitmesuguseid funktsioone, nagu muusika mängimine, raadio kuulamine, uudiste või taskuhäälingusaadete kuulamine, nutikoduseadmete juhtimine, teabe saamine või abi igapäevategevuse kavandamisel ja läbiviimisel.

(11)Teisi digiassistente käsitletakse spetsialiseeritud digiassistentidena, kuna nende funktsioonid on piiratumad. Enamasti võimaldavad need juurdepääsu pakkuja enda nutiseadmetele ja/või -teenustele ning nendega suhtlemist.

(12)Hoolimata digiassistentide kasvavast populaarsusest on nutikad mobiilirakendused või kaasrakendused endiselt kõige populaarsemad kasutajaliidesed, mis võimaldavad juurdepääsu nutiseadmetele ja tarbijale suunatud esemevõrgu teenustele. Selles mõttes on mobiilsetel nutiseadmetel ja nende operatsioonisüsteemidel oluline roll ka tarbijale suunatud esemevõrgu sektoris. Mobiilsete nutiseadmete peamised operatsioonisüsteemid on Google'i Android ja Apple'i iOS.