EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.12.2022 COM(2022) 745 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ELi julgeolekuliidu strateegia rakendamise viies eduaruanne



1. SISSEJUHATUS 2020. aasta juulis võttis komisjon vastu tervikliku julgeolekuliidu strateegia. Sellest ajast alates on ohukeskkond märkimisväärselt muutunud. COVID-19 kriis on veelgi teravdanud mõningaid probleeme, eelkõige veebi viidud tegevuse hoogustumise tulemusena. Küberrünnete arvukus on jätkuvalt suurenenud ja tekkinud on uued ründevormid. Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mõju ELi sisejulgeolekule on tuntav ning suurenenud on inimkaubanduse, keemia- ja tuumaintsidentide ning tulirelvade ebaseadusliku leviku oht. Samuti on sõja tulemusena suurenenud välisriigist lähtuv infoga manipuleerimine ja sekkumine. Hiljutine Nord Streami torujuhtmete sabotaaž näitas, kuidas sellised olulised sektorid nagu energeetika, digitaristu, transport ja kosmos sõltuvad elutähtsa taristu vastupidavusest. Samuti näitas see taas, et füüsiline ja digitaalne julgeolek on omavahel tihedalt seotud ja neid tuleb kaitsta koos. Käesoleva julgeolekuliidu eduaruande eesmärk on teha vahekokkuvõte strateegia rakendamisest, tuues välja saavutused ja selle, mida tuleb komisjoni praeguse ametiaja lõpuks veel teha. Alates 2020. aasta juulist on EL teinud suuri edusamme, et viia lõpule meetmed strateegia nelja sambaga hõlmatud põhivaldkondades. Aruandest selgub, et enamiku strateegias nimetatud meetmetega on tegeletud. Samas tuleb veel teha tööd, et ELi julgeolekuliidu strateegia täielik mõju jõuaks kodanikeni. Eelkõige peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu võtma vastu menetluses olevad seadusandlikud ettepanekud ning liikmesriigid peaksid rakendama kokkulepitud õigusaktid. Lisaks on julgeolekuliidu eesmärke kõige parem saavutada tihedas koostöös ELi algatustega sellistes valdkondades nagu energiajulgeolek, Euroopa terviseliit ja Euroopa demokraatia tegevuskava. Komisjoni panus hõlmab kolme ettepanekut, mis võeti vastu koos käesoleva aruandega. Need ettepanekud käsitlevad kultuuriväärtustega kaubitsemist, reisijaid käsitlevast eelteabest saadavat olulist luureteavet ning inimkaubanduse vastu võitlemist. 2. FÜÜSILISE JA DIGITAALSE TARISTU KAITSMINE FÜÜSILISE, KÜBER- JA HÜBRIIDRÜNNAKU EEST ELi elutähtsa taristu kaitsmine füüsiliste ja digitaalsete rünnakute eest Juba enne hiljutisi rünnakuid elutähtsa taristu vastu suurendas EL oma vastupanuvõimet kahe omavahel seotud algatuse kaudu: läbivaadatud direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberturvalisuse 2. direktiiv), ja uus direktiiv elutähtsa teenuse osutajate toimepidevuse kohta. Selles raamistikus käsitletakse praegusi ja tulevasi ohte nii internetis kui ka väljaspool seda, alates küberrünnetest kuni looduskatastroofideni. Kaasseadusandjad on direktiivid heaks kiitnud ja need jõustuvad lähinädalatel. Küberturvalisuse 2. direktiiv hõlmab mitme olulise sektori keskmise suurusega ja suuri üksusi. Sellega tugevdatakse turvanõudeid, sealhulgas intsidentidele reageerimise ja kriisiohje, tarneahela turvalisuse, nõrkuste käitlemise ja avalikustamise, küberturvalisuse testimise ja krüpteerimise tõhusa kasutamise osas. Samuti ühtlustatakse direktiiviga intsidentidest teatamise kohustusi, kehtestatakse rangemad järelevalvemeetmed ja püütakse ühtlustada sanktsioonirežiime kõigis liikmesriikides. Elutähtsa teenuse osutajate toimepidevuse direktiivis käsitletakse elutähtsa teenuse osutajate füüsilist vastupidavust nii inimtegevusest tingitud kui ka looduslikele ohtudele. Direktiiv, mis hõlmab 11 sektorit, on oluline samm selle tagamisel, et elutähtsa teenuse osutajad suudaksid intsidente ennetada, nende eest kaitsta, neile reageerida ja vastu panna, neid leevendada, nendega toime tulla ja kohaneda ning neist taastuda. Finantssektoris on digirahanduse paketi osana vastu võetud ka digitaalse tegevuskerksuse õigusakt (DORA). Pärast rakendamist hakkab DORA tugevdama ELi finantssektori ettevõtjate digitaalset tegevuskerksust, ühtlustades ja ajakohastades kehtivaid norme ning kehtestades vajaduse korral uusi nõudeid. Selleks et veelgi suurendada elutähtsa taristu kaitset ulatuslike küberrünnete eest, töötavad komisjon, kõrge esindaja ja võrgu- ja infoturbe koostöörühm välja riskistsenaariume, keskendudes energeetika-, telekommunikatsiooni-, transpordi- ja kosmosesektori küberturvalisusele. Samuti käib töö meetmetega, et parandada kosmosesüsteemide ja -teenuste kollektiivset kaitsetaset ja kübervastupidavusvõimet. Lisaks on käimas ELi sidetaristu ja -võrkude, sealhulgas püsi- ja mobiilsidetaristu, satelliitside, merealuste kaablite ja internetimarsruutimise küberturvalisuse riskide sihipärased hindamised. Et parandada katastroofide ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist, on komisjon käivitanud ka stsenaariumide loomise algatuse, mis hõlmab looduskatastroofe, mis on seotud julgeolekuohtudega, nagu küberründed või terrorism. Nord Streami gaasijuhtmete sabotaaž ja muud hiljutised vahejuhtumid on näidanud, et ELi elutähtis taristu on ohus ja tuleb kiiresti tegutseda. Seepärast töötatakse välja elutähtsa teenuse osutajate toimepidevuse direktiivi ja küberturvalisuse 2. direktiivi raamistikku, et kiirendada elutähtsa taristu vastupidavuse tugevdamist ning parandada peamistes sektorites valmisolekut ja reageerimist. Asjaomased meetmed võetakse kokku nõukogu soovituses, mis võimaldab kiirendada direktiivide tulemuslikku rakendamist. Soovituses pakutakse välja ühine lähenemisviis elutähtsat taristut käitavate üksuste stressitestimiseks, alustades energiasektorist ja tuginedes kokkulepitud ühistele põhimõtetele. Töö stressitestidega algab kohe, et need saaks lõpule viia enne 2023. aasta lõppu. Edusamme analüüsitakse 2023. aasta aprillis. Tegevuskava, mille komisjon töötab välja koostöös nõukoguga, kasutades asjaomaste liidu asutuste tuge ja panust, aitab tagada koordineeritud reageerimise ELi tasandil elutähtsa taristu oluliste häirete korral. Energiasektoris töötab komisjon välja piiriüleste elektrivoogude küberturvalisuse aspekte käsitlevat võrgueeskirja, mis hõlmab riskihindamist, ühiseid miinimumnõudeid, kavandamist, seiret, aruandlust ja kriisiohjet käsitlevaid eeskirju, mis on täielikult kooskõlas küberturvalisuse 2. direktiivi raamistikuga. Eraldi meetmena, millega reageeriti Venemaa agressioonile Ukraina vastu, sünkroniseeriti Ukraina ja Moldova Vabariigi elektrivõrgud 2022. aasta märtsis Mandri-Euroopa võrguga, täiendades riskimaandamismeetmeid, sealhulgas küberturvalisuse valdkonnas. Transpordisektoris teeb komisjon koostööd liikmesriikide, Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) ning ELi luure- ja situatsioonikeskusega (EU INTCEN), et korrapäraselt hinnata konfliktipiirkondadest ELi tsiviillennundusele tuleneva ohu ja riski taset. ELi konfliktipiirkonna hoiatussüsteemi käsitatakse rahvusvahelisel tasandil kui parimat tava. Meetmed hõlmavad lennulasti riskihindamise töösuuna taaskäivitamist, esimest ELi tasandi riskihindamist reisilaevu ähvardavate ohtude väljaselgitamiseks ning põhjalikku lennundusjulgestusriskide kaardistamist, et ajakohastada tsiviillennundust ähvardavate ohtude hinnangut. Erilist tähelepanu pööratakse ka elutähtsale meretaristule. Praegu töötatakse välja merendusvaldkonna ühist teabejagamiskeskkonda, mis hakkab täielikult toimima 2023. aasta lõpuks ja ühendab vabatahtlikkuse alusel mereseireasutusi, et vahetada reaalajalähedast teavet. Euroopa rannikuvalveteenistuse foorum on samuti tugevdanud oma suutlikkust pakkuda kaitset küberrünnete eest. Mitme programmi „Euroopa horisont“ teadusprojekti eesmärk on muuta meie digitaristu turvalisemaks ning suurendada küberrünnete ennetamise ja leevendamise suutlikkust. ELi küberturvalisuse suurendamine 16. detsembril 2020 esitasid komisjon ja kõrge esindaja uue ELi küberturvalisuse strateegia digikümnendi jaoks, et tugevdada Euroopa kollektiivset vastupanuvõimet küberohtudele ning tagada, et kodanikud ja ettevõtjad saavad kasu usaldusväärsetest ja turvalistest teenustest ja digivahenditest. Strateegia on peaaegu täielikult ellu viidud. Küberturvalisuse 2. direktiiviga nähakse ette Euroopa küberkriisiga tegelevate kontaktasutuste võrgustiku (EU-CyCLONe) loomine, et toetada ulatuslike küberturvalisuse intsidentide ja kriiside koordineeritud haldamist operatiivtasandil. See tagab asjakohase teabe korrapärase vahetamise liikmesriikide ning ELi institutsioonide, organite ja asutuste vahel. Komisjon loob oma sisesuutlikkuse suurendamiseks küberturvalisuse olukorra- ja analüüsikeskuse. Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd muu hulgas ühist küberüksust käsitleva soovituse järelmeetmete kaudu, et tagada ELi koordineeritud reageerimine ulatuslikele küberintsidentidele. Samuti on komisjon ja kõrge esindaja 2022. aastal aktiivselt osalenud küberõppustes, mis korraldati koostöös liikmesriikidega. Võrgud ja arvutisüsteemid vajavad pidevat seiret ja analüüsi sissetungide ja kõrvalekallete avastamiseks reaalajas. Komisjon on teinud ettepaneku luua ELis turbekeskuste võrgustik, et jälgida sidevõrke ja tuvastada kahtlasi sündmusi. Olemasolevate turbekeskuste laiendamise, uute loomise ja liikmesriikide turbekeskuste ühendamise kaudu parandatakse ühist avastamissuutlikkust, mis saaks kasu ka uusimast tehisintellektist ja andmeanalüüsist, et kaitsta tsiviilsidevõrke ja kiirendada küberrünnete avastamist.. Selleks et parandada valmisolekut ja reageerimist suurtele küberintsidentidele, on komisjon välja töötanud ka lühiajalise programmi liikmesriikide toetamiseks ENISA-le eraldatavate lisavahendite, sealhulgas elutähtsa teenuse osutajate läbistustestimise kaudu, et teha kindlaks nõrgad kohad. See võib aidata ka liikmesriikidel pärast elutähtsa teenuse osutajaid mõjutavaid suuri intsidente ENISA abil ja usaldusväärsete eraõiguslike küberturvalisuse teenuste osutajate toel reageerida. Järgmine samm on tagada, et liikmesriigid neid võimalusi täielikult ära kasutaksid. Küberründed tabavad üha enam nii riist- kui ka tarkvaratooteid. Küberründed on tõusuteel ja muutuvad keerukamaks, kusjuures läbiv joon on tarkvara nõrkade kohtade ärakasutamine. Kaks kolmandikku kõigist võrgu- ja infoturbe direktiivi kohaselt teatatud intsidentidest on seotud tarkvara nõrkade kohtade ärakasutamisega. Samuti suureneb nende mõju kodanikele, taristule ja ettevõtetele. Kaks kolmandikku kõigist võrgu- ja infoturbe direktiivi kohaselt teatatud intsidentidest on seotud tarkvara nõrkade kohtade ärakasutamisega. 2022. aasta septembris esitas komisjon kübervastupidavusvõime määruse ettepaneku, et vähendada digielemente sisaldavate toodete nõrku kohti ning tagada, et parandus- ja leevendusmeetmed tehakse kiiresti kättesaadavaks. Selles tehakse ettepanek, et digielemente sisaldavad tooted (riist- ja tarkvara) peaksid sisenema turule ainult siis, kui need vastavad konkreetsetele olulistele küberturvalisuse nõuetele. Tootjad ja arendajad peavad tagama oma toodete küberturvalisuse viieks aastaks ning olema tarbijatega küberturvalisuse küsimustes läbipaistvad. See aitab oluliselt kaasa tarneahela turvalisusele .

Sertifitseerimisel on tähtis roll digimaailma jaoks oluliste toodete ja teenuste usaldusväärsuse ja turvalisuse suurendamisel. Küberturvalisuse määrusega loodi Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise raamistik, mille alusel võib komisjon taotleda, et ENISA töötaks välja sertifitseerimiskavad. Välja on töötatud Euroopa ühistel kriteeriumidel põhinev küberturvalisuse sertifitseerimise kava ning ettevalmistamisel on pilveteenuste ja 5G turvalisuse kavad. Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et tagada 5G-võrkude turvalisus ja vastupidavus ning jälgida ELi 5G küberturvalisuse meetmepaketi rakendamist riiklikul ja ELi tasandil. Kuigi valdav enamik liikmesriike on juba karmistanud või karmistamas 5G-võrkude turvanõudeid, on nüüd hädavajalik, et kõik liikmesriigid viiksid lõpule meetmepaketi rakendamise, eelkõige kehtestaksid piirangud suure riskiga tarnijatele, pidades silmas, et ajakaotus võib suurendada liidu võrkude haavatavust, ning tugevdaksid 5G-võrkude kriitiliste ja tundlike osade füüsilist ja mittefüüsilist kaitset, sh range juurdepääsukontrolli kaudu. Selleks et aidata ELil ja liikmesriikidel rakendada küberturvalisuse tööstuspoliitika küsimustes ennetavat strateegilist lähenemisviisi, teeb küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus koostööd riiklike koordineerimiskeskustega, et toetada küberturvalisuse alast innovatsiooni ja tugevdada küberturvalisuse tehnoloogiakogukonna suutlikkust. 2022. aasta septembris käivitas ENISA ametlikult küberturvalisusoskuste Euroopa raamistiku, milles määratakse kindlaks valdkonna kõige nõutumad töökohad ja luuakse ühine Euroopa alus oskuste tunnustamise hõlbustamiseks ja küberturvalisusealase koolituse väljatöötamiseks. Muu hulgas selle raamistiku alusel luuakse komisjoni 2023. aasta tööprogrammis esitatud küberturvalisusoskuste akadeemia, milles pakutakse terviklikku lähenemisviisi, et rahuldada Euroopas üha suurenevat nõudlust küberturvalisuse spetsialistide järele. Võttes arvesse, et ELi institutsioonides, organites ja asutuses käideldakse salastamata tundlikku teavet ja ELi salastatud teavet, on oluline, et see oleks küberrünnete eest hästi kaitstud. Komisjon tegi 2022. aasta märtsis ettepaneku määruse kohta, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kõigis ELi institutsioonides, organites ja asutuses, kohaldades nende suhtes küberturvalisuse 2. direktiivi aluseks olevaid põhimõtteid. See hõlmab uut institutsioonidevahelist küberturvalisuse nõukoda ja tugevamat liidu institutsioonide, organite ja asutuste küberturvalisuse keskust (CERT-EU), et tagada asjakohane teabevahetus ja koostöö liikmesriikide ametiasutustega, näiteks küberturbe intsidentide lahendamise üksuste (CSIRT) võrgustiku kaudu. Samal ajal on komisjon vastu võtnud määruse ettepaneku infoturbe kohta ELi institutsioonides, organites ja asutustes, et suurendada vastupanuvõimet küber- ja hübriidohtudele, luues kõigile liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ühised kõrgetasemelised infoturbestandardid. On oluline, et nõukogu kiirendaks oma tööd selle ettepanekuga kooskõlas liikmesriikide arvukate üleskutsetega komisjonile töötada välja meetmed ELi otsustusprotsessi paremaks kaitsmiseks igat liiki pahatahtliku tegevuse eest. CERT-EU ja ENISA on kavandanud ja katsetanud ELi asutustele kohandatud uut liiki küberõppust, nagu on soovitanud Euroopa Kontrollikoda. Olulisimad rakendamise näited Euroopa küberturvalisuse kuu (ECSM): Euroopa küberturvalisuse kuu raames korraldati 2014. aastal seminaride, sotsiaalmeedia kampaaniate ja loengute vormis 184 üritust; 2022. aasta oktoobris oli selliseid üritusi 500. Need aitavad parandada kasutajate käitumist internetis küberohu korral (73 % liikmesriikidest, keda uuriti 2021. aastal). Küberturvalisuse alane kõrghariduse andmebaas (CyberHEAD): Viimase kahe aasta jooksul on CyberHEAD olnud ENISA kõige enam huvi pakkunud veebileht, mida on külastatud ligikaudu 70 000 korda aastas. See võimaldab noortel teha teadlikke otsuseid ja leida erinevaid võimalusi kõrghariduse omandamiseks küberturvalisuse valdkonnas, ning aitab ülikoolidel meelitada ligi tipptasemel üliõpilasi, kes on motiveeritud tagama küberturvalisust Euroopas. Võitlus hübriidohtude ja välissekkumise vastu ning ELi küberkaitse tõhustamine ELi julgeoleku- ja kaitseküsimuste strateegilises kompassis esitatakse ambitsioonikas tegevuskava, et suurendada ELi reageerimissuutlikkust, tugevdada vastupanuvõimet ja investeerida paremini ELi kaitsevõimesse. Kuigi hübriidohtudega võitlemine on peamiselt liikmesriikide ülesanne, täiendab EL riiklikke meetmeid, toetades koordineerimist, suurendades olukorrateadlikkust, edendades koostööd sarnaselt meelestatud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning pakkudes ühiseid reageerimisvõimalusi.. Viimase kümne aasta jooksul on võetud üle 200 meetme vastupanuvõime suurendamiseks ja hübriidohtudega võitlemiseks ELi tasandil. ELi luure- ja situatsioonikeskuse hübriidohtude ühisüksus aitab kaasa ELi otsuste tegemisele ning on keskne asutus, mis pakub igakülgset olukorrateadlikkust ja strateegilisi prognoose, koondades kõigist allikatest pärit teavet ja andes luureteabehinnanguid hübriidohtude kohta. Alustatud on tööd strateegilises kompassis välja kuulutatud hübriidohtudega tegeleva ELi kiirreageerimisrühma loomiseks, et toetada liikmesriike ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioone ja operatsioone ning partnerriike hübriidohtudega võitlemisel, tuginedes asjakohastele riiklikele ja ELi eksperditeadmistele ning vajaduse korral sõjalisele eksperditeabele. Ettevalmistamisel on ELi hübriidmeetmete kogum, mis loob raamistiku ELi ja liikmesriike mõjutavatele hübriidkampaaniatele koordineeritud reageerimiseks, ühendades sujuvalt välis- ja sisemõõtme ning koondades riike ja kogu ELi puudutavaid kaalutlusi. Märkimisväärseid edusamme on tehtud ka vastupanuvõime suurendamisel ja hübriidohtudega võitlemisel, määrates kindlaks valdkondlikud vastupanuvõime lähtealused. Komisjon on jätkanud ka analüütilisi uuringuid hübriidohtudele vastupanuvõime suurendamise kohta ning viinud lõpule hübriidohtudega seotud kaalutluste integreerimise poliitika kujundamisse. COVID-19 pandeemia ja Venemaa sõda Ukraina vastu on näidanud, kuidas teabekeskkonnaga manipuleerimine mõjutab ELi ja partnereid kogu maailmas. Välisriigist lähtuval infoga manipuleerimisel ja sekkumisel, mille eesmärk on vähendada usaldust ELi ja rahvusvahelise reeglitel põhineva korra vastu, on hübriidrünnakutes samuti üha olulisem osa. Tuginedes Euroopa demokraatia tegevuskavale, on komisjon teabega manipuleerimise ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks kehtestanud konkreetsed meetmed ja struktuurid, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva läbivaadatud tegevusjuhendi, digiteenuste määruse ja ettepaneku poliitilise reklaami läbipaistvuse kohta, mille üle peetakse praegu institutsioonidevahelisi läbirääkimisi. Selle tulemusena kehtestatakse platvormidele uued kohustused ja luuakse esimest korda õiguslikult siduv järelevalveraamistik. Nagu strateegilises kompassis välja kuulutatud, arendab Euroopa välisteenistus tihedas koostöös komisjoni ja liikmesriikidega edasi ka välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise vastaste meetmete kogumit, et tõhustada koordineeritud reageerimist välisriigist lähtuvale manipuleerivale käitumisele. Euroopa välisteenistus on jätkanud ka koostöö tugevdamist rahvusvaheliste partneritega, eelkõige G7 kiirreageerimismehhanismi ja NATOga. Komisjon mõistab hukka igasuguse välissekkumise ELi liikmesriikide suveräänsel territooriumil ning tunneb muret teadete pärast ELis asuvate Hiina politseijaoskondade kohta, mis juhul, kui see on tõsi, on täiesti vastuvõetamatu. Kuigi selliste väidete uurimine on liikmesriikide ametiasutuste ülesanne, on komisjon Europoli toel valmis hõlbustama teabevahetust liikmesriikide vahel. Komisjon tõstatas selle küsimuse justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil detsembris 2022. Novembris 2022 tutvustasid komisjon ja kõrge esindaja uut ELi küberkaitsepoliitikat, milles nähakse ette vahendid küberkaitsealase koostöö ja investeeringute tõhustamiseks, et pakkuda paremat kaitset küberrünnete eest. Eesmärk on kaitsta ELi huve küberruumis, suurendades koostööd ELi küberkaitses osalejate vahel ja töötades ELi tasandil välja võimetugevdusmehhanismid, sealhulgas ÜJKP missioonide ja operatsioonide kontekstis. See hoogustab küberkaitsevõime täielikku arendamist ning tugevdab koostööd ELi sõjaliste ja tsiviilküberkogukondade vahel, edendades olukorrateadlikkust, kriisikoordineerimist ja -koolitust, sealhulgas koostöös erasektoriga. Samuti aitab see vähendada strateegilist sõltuvust elutähtsa kübertehnoloogia vallas, milleks töötatakse välja elutähtsa küberturvalisuse ja küberkaitsetehnoloogia tegevuskava, ning tugevdada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. Strateegilises kompassis määratletakse kosmos sõjapidamise viienda valdkonnana (mis on sõjaliste operatsioonide jaoks sama tähtis kui maa, meri, õhuruum ja kübervaldkond) ning palutakse komisjonil ja kõrgel esindajal töötada välja esimene ELi julgeoleku- ja kaitsevaldkonna kosmosestrateegia. Strateegias pakutakse välja meetmed kosmosesüsteemide ja -teenuste kollektiivse kaitse ja vastupidavuse parandamiseks ning tundlikele ELi kosmosesüsteemidele ja -teenustele avalduvate ohtude, sealhulgas küberohtude ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks. 3. VÕITLUS TERRORISMI JA RADIKALISEERUMISE VASTU Vastu on võetud peaaegu kõik ELi julgeolekustrateegias esitatud peamised algatused, mille eesmärk on toetada liikmesriike võitluses terrorismi ja radikaliseerumise vastu. Eraldi teemaks on olnud kaitse internetiohtude eest. Järgmine samm on tagada, et need algatused saavutaksid oma täieliku mõju.

Võitlus terrorismi vastu ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava on alates selle vastuvõtmisest 2020. aasta detsembris aidanud ELil terrorismiohtu paremini prognoosida, ennetada, end selle eest kaitsta ja sellele reageerida. Konkreetsed geograafilised algatused on samuti aidanud muutuvale ohuolukorrale reageerida. Afganistani sündmusi silmas pidades koostas ELi terrorismivastase võitluse koordinaator koostöös komisjoni, Euroopa välisteenistuse, nõukogu eesistujariigi ja peamiste ELi asutustega terrorismivastase võitluse tegevuskava Afganistani kohta, mille liikmesriigid kiitsid heaks 2021. aasta oktoobris. Selge saavutus on olnud vabatahtlik menetlus Afganistanist pärit inimeste turvakontrolli tõhustamiseks. Prioriteediks on võitlus ohuga, mida kujutavad endast Süüriast ja Iraagist tagasipöörduvad terroristidest välisvõitlejad. Kuigi esmane vastutus lasub liikmesriikidel, aitab ELi tasandi koostöö liikmesriikidel tegeleda ühiste probleemidega, nagu terrorikuritegude toimepanijate vastutusele võtmine, Schengeni alale tuvastamata sisenemise ärahoidmine ning tagasipöördunud terroristidest välisvõitlejate taasintegreerimine ja rehabiliteerimine. Komisjon jätkab tihedat koostööd liikmesriikide ja peamiste partnerriikidega, et tagada lahinguvälja asitõendite sisestamine ELi andmebaasidesse ja infosüsteemidesse. Kokkuleppel liikmesriikidega uurib ELi terrorismivastase võitluse koordinaator tihedas koostöös kõrge esindaja ja komisjoniga uusi viise, kuidas kasutada ära Süüria kirdeosa vanglate ja laagrite paremaid elutingimusi, et aidata võidelda radikaliseerumise vastu. Terrorismivastast võitlust käsitlevaid ELi õigusakte on ajakohastatud. 2017. aastal vastu võetud terrorismivastase võitluse direktiivi rakendavad nüüd kõik liikmesriigid, et kriminaliseerida selline tegevus nagu väljaõpe ja reisimine terrorismi eesmärgil ning terrorismi rahastamine. Direktiivi mittenõuetekohase ülevõtmisega mitmes liikmesriigis tuleb veel tegeleda. Terroristide ilmajätmine rünnakute läbiviimiseks vajalikest vahenditest on terrorismivastases võitluses keskse tähtsusega. Peaaegu kõigil liikmesriikidel on nüüd oma siseriiklikus õiguses tulirelvi käsitlevad ajakohastatud õigusaktid. 2021. aasta veebruaris jõustusid uued õigusaktid, mille eesmärk on piirata juurdepääsu lõhkeainete lähteainetele, mida terroristid saaksid kasutada pommide valmistamiseks. Komisjon analüüsib lõhkeainete lähteainetele juurdepääsu reguleerimises kasutatavale lähenemisviisile tuginedes võimalusi piirata juurdepääsu teatavatele ohtlikele kemikaalidele, mida võidakse kasutada rünnakute korraldamiseks. Terrorirünnakute keskmes on korduvalt olnud avalik ruum. Komisjon on välja andnud käsiraamatu avaliku ruumi turvalisuse parandamiseks. Selle aluseks on üksikasjalikud tehnilised suunised, avaliku ruumi haavatavuse hindamise vahendid ja terviklik toetus peamistele sidusrühmadele, samuti soovitus avalikus ruumis (väljaspool lennundust) kasutatavate läbivalgustusseadmete vabatahtlike toimivusnõuete kohta. 2022. aastal rahastati Sisejulgeolekufondist ka 14,5 miljoni euro ulatuses projekte, mille eesmärk on parandada avaliku ruumi, sealhulgas pühakodade kaitset. Droonid on väga uuenduslikud vahendid, mida saab kasutada seaduslikel, aga ka pahatahtlikel eesmärkidel, sealhulgas avaliku ruumi, üksikisikute ja elutähtsa taristu ründamiseks. 2022. aasta novembris võttis komisjon vastu droonistrateegia 2.0, millele järgneb 2023. aastal üksikasjalikum ELi lähenemisviis droonide pahatahtliku kasutamise vastu võitlemiseks. Võitlus vägivaldse äärmusluse ja terrorismini viiva radikaliseerumise vastu internetis ja mujal Radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine on tõhusa terrorismivastase poliitika oluline osa. Komisjon toetab liikmesriike radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kaudu, milles osaleb 6000 ennetustööga tegelevat eksperti. Peamised toetatavad valdkonnad on vägivaldsete äärmuslike ideoloogiate ja radikaliseerumiseni viiva polariseerumise vastane võitlus; radikaliseerumine internetis ja uute tehnoloogiate väärkasutamine ning vangistusest vabastatud õigusrikkujate taasintegreerimise juhtimine ja ettevalmistamine. Vägivaldsete äärmusrühmituste ja ideoloogiate ning vihakõne ilmingute vahelisi seoseid käsitletakse internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendis. EL töötab ka selle nimel, et võidelda välismõjude ja radikaalsete/äärmuslike seisukohtade rahastamisega liikmesriikides. Komisjon jälgib omalt poolt, et ELi rahaliste vahenditega ei toetataks projekte, mis on Euroopa väärtustega kokkusobimatud või millel on ebaseaduslik eesmärk. Sellega seoses avaldatakse alates 2021. aasta lõpust komisjoni hallatavad projektid kohe pärast toetuslepingu allkirjastamist ainulaadsel rahastamise ja pakkumuste esitamise võimaluste platvormil. On oluline, et liikmesriigid kasutaksid seda võimalust, et ise kontrollida toetusesaajaid ja esitada komisjonile kogu neile kättesaadav lisateave. Sellega seoses lisab komisjon finantsmääruse muutmise ettepanekusse ELi rahastamisest väljajätmise põhjuste hulka süüdimõistmise vaenu õhutamise eest. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu seda küsimust lõplikus tekstis tulemuslikult käsitlema. Lisaks võtab komisjon teadlikkuse suurendamise sisemeetmeid ja töötab välja sisetöömeetodeid, et tagada projektide valimisel põhjalikum kontroll. Veel üks keskne teema on radikaliseerumise ennetamine internetis. Terroristliku veebisisu levitamise vastu võitlemist käsitlevat määrust hakati kohaldama 2022. aasta juunis. Sellest ajast alates võivad riiklikud pädevad asutused nõuda terroristliku sisu eemaldamist ühe tunni jooksul alates ametliku eemaldamiskorralduse esitamisest. Terroristliku sisuga kokku puutuvad internetipõhiste teenuste osutajad peavad võtma konkreetseid meetmeid, et kaitsta oma platvorme väärkasutamise eest. Määrus täiendab komisjoni algatatud ELi internetifoorumi tööd, mille eesmärk on tuua kokku liikmesriigid, internetiettevõtted ja kodanikuühiskond, et ennetada vägivaldse äärmusliku ja terroristliku veebisisu levitamist. Hiljutine ELi internetifoorumi toetus tehnoloogiaettevõtetele ja internetitaristu pakkujatele jõupingutustes, mida nad teevad sisu modereerimiseks, hõlmab terroristlike veebisaitide kataloogi ning vägivaldseid paremäärmuslikke rühmitusi, sümboleid ja manifeste käsitlevat teatmekogu, mida ajakohastatakse igal aastal. Alates 2019. aastast on foorumil käsitletud ka laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamist internetis. Olulisimad rakendamise näited Eurojustiga tehtava koostöö tulemusena mõisteti välisvõitleja süüdi terrorismis: Peamisele terrorismiga seotud juurdluse all olnud isikule mõisteti 2021. aastal nelja aasta pikkune vangistus terroriorganisatsioonis osalemise eest pärast seda, kui Itaalia ametiasutused olid kasutanud terrorismivastase võitluse registrit, et teha kindlaks seosed arvatava välisvõitleja ja muude terrorismijuhtumite vahel. Eurojust tõi kokku liikmesriikide asutused, tänu millele täideti Euroopa uurimismäärused ja vastastikuse õigusabi taotlused. Europol koordineeris tegevust internetis kättesaadavate pommide valmistamise käsiraamatute leviku peatamiseks Ühe korrapärase ühisalgatuste raames 2022. aasta veebruaris toimunud tegevuspäeval, mida toetasid Europol, kaheksa liikmesriiki ja Ühendkuningriik, leiti internetis sadu artikleid, sealhulgas juhiseid selle kohta, kuidas valmistada lähteainetest pomme ja neid terrorirünnakutes kasutada. Teave edastati internetipõhiste teenuste osutajatele. 4. VÕITLUS ORGANISEERITUD KURITEGEVUSEGA Euroopa organiseeritud kuritegevuses muutub kurjategijatevaheline koostöö pidevalt. Kuritegelikud võrgustikud võivad olla seotud mitmesuguste kuritegudega, nagu uimastikaubandus, organiseeritud varavastane kuritegevus, pettus, rändajate smugeldamine ja inimkaubandus. Küberkuritegevust ja soolist kübervägivalda on veelgi hoogustanud interneti ja internetipõhiste teenuste suurenenud kasutamine. Krüpteeritud sidekanalite üha laialdasem kasutamine eraelu puutumatuse ja põhiõiguste kaitse tingimustes tekitab õiguskaitsele lisaprobleeme. Samal ajal on Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja põhjustatud häired avanud uusi võimalusi, mida organiseeritud kuritegelikud rühmitused kiiresti ära kasutavad. 2021. aasta aprillis võttis komisjon vastu ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia aastateks 2021–2025. Selles rõhutatakse, et väga oluline on organiseeritud kuritegevuse struktuuride ulatuslik lammutamine, võttes sihikule Euroopa julgeolekut rohkem ohustavad rühmitused ja kuritegelikes organisatsioonides olulisemal positsioonil isikud. Strateegia rakendamine on praegu hästi edenenud ning mitu põhimeedet on juba vastu võetud või rakendatud. Samuti on komisjon andnud liikmesriikidele rahalist toetust, et võidelda ELi ees seisvate kuritegevusega seotud ohtudega.

Küberkuritegevus Kiirendatud digiüleminek COVID-19 pandeemia ajal soodustas küberohtude, näiteks lunavara levikut. Lunavara tekitab suuri küberturvalisuse riske elutähtsale taristule ja avalikule julgeolekule. Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse keskus (EC3) ja ühine küberkuritegevuse vastane rakkerühm (J-CAT) töötasid hiljuti välja rahvusvahelise lunavarale reageerimise mudeli, et rakendada kõikehõlmavaid õiguskaitsemeetmeid. EL osales 2022. aastal lunavaravastase algatuse tippkohtumisel, et tugevdada rahvusvahelist koostööd lunavara valdkonnas. 36 riiki ja EL leppisid kokku, et jätkavad tööd rahvusvahelise lunavaravastase töökonnaga, et koordineerida tööd vastupanuvõime ja tõrgete valdkonnas ning võidelda ebaseadusliku rahastamise vastu.. Komisjon ja Europol on ühiselt loonud dekrüpteerimise platvormi, mis vähendab kohtuekspertiisi puhul digitaalsetele tõenditele juurdepääsuks kuluvat aega ning aitab võidelda krüpteeritud kuritegelike sidevõrkudega, andes organiseeritud kuritegevusele suure löögi. ELil oli oluline roll edukatel läbirääkimistel Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli üle 2022. aasta mais. See sisaldab vajalikke vahendeid piiriüleseks koostööks küberkuritegevuse uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel, aga ka üksikasjalikke andmekaitsetingimusi ja kaitsemeetmeid. Kõik liikmesriigid peaksid teisele lisaprotokollile kiiresti alla kirjutama ja Euroopa Parlamenti kutsutakse üles andma oma nõusolek, et selle saaks kiiresti ratifitseerida. Komisjon peab ELi nimel läbirääkimisi ka uue ÜRO küberkuritegevuse konventsiooni üle. Ainuüksi 2021. aastal teatati kogu maailmas 85 miljonist laste seksuaalset väärkohtlemist kujutavast pildist ja videost ning veelgi rohkem jääb teatamata. See näitab, et laste seksuaalne väärkohtlemine on murettekitavalt levinud. Lapsed, kes veedavad rohkem aega internetis, on muutunud seksuaalsuhte eesmärgil kontakti võtmise suhtes vastuvõtlikumaks, mis on suurendanud laste seksuaalse ärakasutamisega seotud omatoodetud materjali hulka. Kooskõlas 2020. aasta juulis vastu võetud ELi strateegiaga, mis käsitleb tulemuslikumat võitlust laste seksuaalse väärkohtlemise vastu, ja 2021. aasta märtsis vastu võetud ELi tervikliku lapse õiguste strateegiaga võttis komisjon 2022. aasta mais vastu ettepaneku, millega kehtestatakse normid laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks internetis ja selle vastu võitlemiseks, nähes internetipõhiste teenuste osutajatele ette uued kohustused. Kui ennetusega märkimisväärne oht ei vähene, võidakse teenuseosutajatelt nõuda internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise tuvastamist, sellest teatamist, vastava sisu kõrvaldamist ja sellele juurdepääsu tõkestamist. Ettepanekuga luuakse ka spetsiaalne ELi keskus rakendamise hõlbustamiseks. 2021. aasta augustis vastu võetud ajutised õigusaktid, mis võimaldavad internetipõhiste teenuste osutajatel jätkata laste seksuaalse väärkohtlemise vabatahtlikku tuvastamist internetis ja sellest teatamist, aeguvad 2024. aasta suvel. Seetõttu on oluline, et Euroopa Parlament ja nõukogu jõuaksid kavandatava määruse suhtes kiiresti kokkuleppele. Järgmise aasta alguses täiendatakse seda algatust ettepanekuga ajakohastada laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastase võitluse 2011. aasta direktiivi. Naiste- ja tütarlastevastane kübervägivald on soolise kübervägivalla uus mõõde. 2020. aastal koges sellist vägivalda hinnanguliselt iga teine noor naine.. Oma 2022. aasta märtsis vastu võetud direktiivi ettepanekus, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist, tegi komisjon ettepaneku kehtestada internetis ja mujal levivat naistevastast soolist vägivalda käsitlevad sihipärased normid. Organiseeritud kuritegevus Inimkaubandus on peamine organiseeritud kuritegevuse liik ELis. Kuigi sellega võitlemine on julgeolekuliidu strateegia prioriteet, leidsid kurjategijad COVID-19 pandeemia ajal uusi võimalusi teenida märkimisväärset tulu ja elavdada kuritegelikku tegevust. Kiire koordineerimine ELi tasandil aitab ära hoida inimkaubanduse suurenenud ohtu pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu. ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaator töötas koostöös ELi asutustega, liikmesriikide ja kõrge esindajaga välja ühise inimkaubandusevastase kava, et tegeleda inimkaubanduse ennetamise ja ohvrite abistamisega. Need jõupingutused on aidanud tagada, et kinnitatud inimkaubanduse juhtumite arv ei ole seni sagenenud, kuigi oht on endiselt suur. 2021. aasta aprillis loodi inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegiaga aastateks 2021–2025 terviklik sise- ja välistegevusraamistik. Komisjon esitab peagi ettepaneku, millega muudetakse inimkaubandusevastast direktiivi, et kõrvaldada puudused kehtivas õigusraamistikus ja seda ajakohastada, võttes arvesse inimkaubanduse ulatust veebis, ning püüda vähendada nõudlust. 2022. aasta septembris korraldatud EMPACTi ühistegevuse päev oli suunatud veebisaite ja sotsiaalmeediaplatvorme kasutavatele kuritegelikele võrgustikele, mis kasutasid neid võimalusi ohvrite värbamiseks seksuaalse ärakasutamise eesmärgil. Tegemist oli esimese kogu ELi hõlmava inimkaubandusevastase häkatoniga, mida toetasid Europol, Eurojust ja 20 riigi õiguskaitseasutused. Tuvastati 11 inimkaubitsejat ja 45 võimalikku ohvrit. Erinevalt inimkaubandusest makstakse smugeldajatele vabatahtlikult võimaluse eest ELi ebaseaduslikult siseneda. Inimsmugeldajate tegevus on aga kuritegelik, seab sageli ohtu inimelud ja võib põhjustada ELile täiendavaid julgeolekuriske. Rändajate smugeldamise ennetamine ja sellega võitlemine on ELi julgeolekuliidu strateegia, ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia ning uue rände- ja varjupaigaleppe peamine eesmärk. See nõuab pidevat rahvusvahelist koostööd ja koordineerimist kõigil tasanditel. ELi tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025) rakendatakse ning Maroko, Nigeri ja Lääne-Balkani riikidega töötatakse välja ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastaseid operatiivpartnerlusi, mida toetavad ELi institutsioonid, organid ja asutused ning ELi vahendid. Ebaseadusliku uimastituru hinnanguline minimaalne jaeväärtus on 30 miljardit eurot aastas, see on ELis jätkuvalt suurim kuritegelik turg ja organiseeritud kuritegelikele rühmituste suur sissetulekuallikas, aga ka oht sotsiaalsele stabiilsusele ja tervishoiule. ELi tegevuse ja koostöö tulemusena kõrvaldati 2021. aastal tänavatelt 7 miljardi euro väärtuses uimasteid. 2020. aasta juulis vastu võetud ELi uimastitevastase võitluse programmis ja tegevuskavas 2021–2025 on ette nähtud konkreetsed meetmed tegevuse tõhustamiseks ELi tasandil, sealhulgas Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ümberkujundamine Euroopa Liidu Narkootikumiametiks. Ameti muudetud volitused, mille kohta tehti ettepanek 2022. aasta jaanuaris, tugevdaksid tema ohtude hindamise ja seiresuutlikkust ja suurendavad tema võimet uutele probleemidele reageerida. Nõukogu võttis 2022. aasta juunis vastu üldise lähenemisviisi, töö Euroopa Parlamendis jätkub. Internetis leviva uimastikaubandusega tegelemiseks algatas komisjon ka koostöö ELi internetifoorumil ning tegi ettepaneku korraldada spetsiaalne temaatiline Schengeni hindamine, mis käsitleks kokaiini salakaubavedu ELi sadamatesse. Suurendati toetust Merenduse Valdkonna Analüüside ja Operatsioonide Keskuse narkootikumidevastase võitluse töörühmale. Samuti jätkab EL oma narkootikumidealaseid poliitilisi dialooge kolmandate riikidega – teine dialoog Hiinaga peeti 2022. aasta juulis ja Colombiaga alustati 2022. aasta juunis uut dialoogi. Europoli andmetel jääb ELis konfiskeerimata ja õigusrikkujate kätte peaaegu 99 % kuritegelikust tulust. Nõukogus edeneb töö komisjoni 2021. aasta juulis esitatud ettepanekutega karmistada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevaid ELi õigusnorme. 2022. aasta mais tegi komisjon ettepaneku karmistada ja ajakohastada vara tagasivõitmist ja konfiskeerimist käsitlevaid ELi õigusnorme. Ettepanekut on arutatud nõukogu töörühmades ning mitmes valdkonnas on saavutatud edu. Euroopa Prokuratuuril on nüüdseks täitunud esimene täispikk tööaasta ELi finantshuvide kaitsmisel. Ta sai 4006 kuriteoteadet, algatas 929 uurimist ja tegi arestimisotsuseid kogusummas 259 miljonit eurot. Tema esimese seitsme tegevuskuu jooksul võisid uuritavad juhtumid põhjustada liidu eelarvele hinnanguliselt 5,4 miljardit eurot kahju. Komisjon tegeleb ka ELi võltsimisvastaste meetmete paketi ettevalmistamisega, nagu on välja kuulutatud intellektuaalomandi tegevuskavas ja esile tõstetud organiseeritud kuritegevuse vastases strateegias. Lisaks sellele, et korruptsioon kahjustab riigi ja kodaniku vahelist usaldust, kujutab see endast ohtu ka julgeolekule. Korruptsioon on organiseeritud kuritegevuse peamine töövahend ja soodne pind igasugusele kuritegelikule tegevusele. See on iga-aastase õigusriigi olukorda käsitleva aruande tsükli keskne teema. Kuigi mõned ELi liikmesriigid on korruptsioonivastases võitluses jätkuvalt maailma parimate seas, esineb endiselt probleeme, eriti seoses kriminaaluurimisega, süüdistuste esitamisega ja karistuste kohaldamisega korruptsioonijuhtumite korral. Paljud liikmesriigid on võtnud meetmeid korruptsiooni ennetamise ja eetikaraamistike tugevdamiseks, kuid korruptsioonivastaseks võitluseks eraldatud vahenditest sageli ei piisa. Komisjon töötab 2023. aasta korruptsioonivastase paketi kallal, millega ajakohastatakse ja ühtlustatakse selle valdkonna õigusakte. 2020. aasta juulis võeti koos julgeolekuliidu strateegiaga vastu ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastane ELi tegevuskava 2020–2025. Sellele järgnes 2022. aasta oktoobri ettepanek vaadata läbi tulirelvade, nende osade ja laskemoona ekspordilube ja importi ning transiiti käsitlevad meetmed, pöörates suuremat tähelepanu digiteerimisele. See peaks üldiselt parandama tsiviilkasutuses olevate tulirelvade jälgitavust. Samuti tehakse tööd Ukraina ja Moldova Vabariigi paremaks toetamiseks väike- ja kergrelvadega, arvestades Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu. Ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega on tulus äri nii organiseeritud kuritegelikele rühmitustele kui ka mõnel juhul konfliktiosalistele ja terroristidele. Seega stimuleerib see organiseeritud kuritegevust ja avaldab kahjulikku mõju kultuuripärandile. Kurjategijad võivad kuritarvitada ka seaduslikult omandatud kultuuriväärtusi, kui neid kasutatakse rahapesu, sanktsioonidest ja maksudest kõrvalehoidmise või terrorismi rahastamise eesmärgil. Võitluse tugevdamiseks ebaseadusliku kauplemise vastu kultuuriväärtustega võtab komisjon täna vastu tegevuskava. Interpoli ja ÜRO Keskkonnaprogrammi andmetel on keskkonnakuriteod maailmas uimastikaubanduse, inimkaubanduse ja võltsimise järel suuruselt neljas kuritegevuse liik. Käimas on läbirääkimised komisjoni ambitsioonikate ettepanekute üle, mis käsitlevad uut keskkonnakuritegude direktiivi, uut jäätmesaadetiste määrust ja uut raadamist käsitlevat määrust. Vastuvõtmise korral tugevdavad need täitmise tagamise ahelat ning näevad ette rangemad karistused ja nõuetekohased uurimisvahendid. Neid õigusakte täiendab ka ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks. Olulisimad rakendamise näited Encrochat: Europol ja Eurojust toetasid Belgia, Prantsusmaa ja Madalmaade kohtu- ja õiguskaitseasutuste koostööd eesmärgiga tõkestada krüpteeritud side kasutamist suurte organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt. Teenuse sulgemise ajal oli sellel 60 000 kasutajat, kellest hinnanguliselt 90 % olid kriminaalse taustaga. ELi õigusalase ja politseikoostöö tulemusena likvideeriti ulatuslik organiseeritud kuritegevuse rühm (Pollino juhtum): Itaalia, Saksamaa ja Madalmaade 2016. aastal loodud ühine uurimisrühm korraldas tegevuspäeva, mida koordineeris Eurojust ja toetas Europol. Selle tulemusena mõisteti süüdi 34 isikut, kellele mõisteti kokku üle 400 aasta vangistust. Mõne aja pärast mõisteti süüdi veel 12 isikut, kelle vanglakaristus kokku on üle 173 aasta. Mitmes liikmesriigis on menetlus veel pooleli.

4. JULGEOLEKU TAGAMINE PIIRIDEL NING ÕIGUSKAITSE JA ÕIGUSALASE KOOSTÖÖ TOETAMINE Lisaks majanduslikule ja sotsiaalsele kasule on hästi toimiv Schengeni ala olulise tähtsusega ka ELi julgeoleku jaoks. See eeldab ELi välispiiride tõhusat haldamist ja laialdasemat õiguskaitsealast koostööd. 2021. aasta juunis võttis komisjon vastu „Täielikult toimiva ja vastupidava Schengeni ala loomise strateegia,“ milles kirjeldatakse, kuidas saab julgeoleku-, politsei- ja õiguskoostöö valdkonna meetmetega tagada, et ELi tugevus julgeolekuohtude vastu võitlemisel säiliks, isegi ilma kontrollita sisepiiridel. Strateegiat arendatakse nüüd edasi iga-aastase Schengeni tsükli (Schengeni ala uus juhtimismudel) kaudu ja sellega seotud edusamme käsitleti mais 2022 vastu võetud esimeses Schengeni olukorda käsitlevas aruandes. Oluline samm edasi on komisjoni 2021. aasta detsembri ettepanekuga muudetud Schengeni piirieeskirjad, millele lisati uusi sätteid tulemusliku julgeolekukoostöö toetamiseks ja meetmeid välispiiride tõhusamaks haldamiseks kriisiolukordades. Kooskõlas nõukogu üldise lähenemisviisiga, mida kohaldatakse alates 2022. aasta juunist, on oluline, et Euroopa Parlament ja nõukogu viiksid läbirääkimised kiiresti lõpule. Komisjon rõhutas ka kasu, mida toob kõigis Schengeni ala aspektides Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia kaasamine, mis peaks tugevdama julgeolekut ja vastastikust usaldust Schengeni alal. 2022. aasta detsembris võttis nõukogu vastu otsuse Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise kohta Horvaatias.. Sisepiirikontrollita alal peaks iga liikmesriigi politseiametnikel olema juurdepääs samale teabele, mis on kättesaadav nende kolleegidele teistes liikmesriikides. Täielik ja tõhus koostöö peab saama normiks. Seepärast on vaja täiustada kõigi ELi õiguskaitse- ja kohtuasutuste käsutuses olevaid vahendeid, et parandada teabevahetust ja piiriülest koostööd. 2021. aasta detsembris vastu võetud politseikoostöö pakett laiendas oluliselt kättesaadavate vahendite hulka. Teabevahetust käsitleva direktiivi puhul on Euroopa Parlament ja nõukogu saavutanud nüüdseks poliitilise kokkuleppe ning nõukogu võttis 2022. aasta juunis vastu soovituse piiriülese politseikoostöö tugevdamise kohta. Käivad läbirääkimised Prümi raamistiku läbivaatamist käsitleva määruse üle, et hõlbustada õiguskaitseasutuste vahelist DNA-andmete, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete automaatset vahetamist ja lisada sellesse karistusandmete ja näokujutiste kategooriad. Kiire kokkulepe Prüm II määruse üle muudaks kõik uued teabevahetusvahendid liikmesriikides õiguskaitse tagamiseks reaalsuseks. Piiriülese kuritegevuse vastase võitluse tõhustamiseks peavad liikmesriikide õiguskaitse- ja kohtusüsteemid töötama käsikäes selliste ELi ametitega nagu Europol ja Eurojust. Uued Europoli volitused jõustusid 2022. aasta juunis ja võimaldavad Europolil täiustada oma eksperditeadmisi ja tegevussuutlikkust, et paremini toetada liikmesriike võitluses raske ja organiseeritud kuritegevuse ning terrorismi vastu. Volitustega tugevdatakse ka Europoli andmekaitseraamistikku ja järelevalvet Euroopa Andmekaitseinspektori üle. Eri liikmesriikide uurimisasutused ja kohtud peavad tegema koostööd ja toetama üksteist kuritegude uurimisel ja kurjategijate vastutusele võtmisel ning vahetama turvaliselt ja kiiresti teavet ja tõendeid. 2021. aasta detsembris vastu võetud digitaalse õigusemõistmise pakett koosnes praktilistest sammudest, et parandada digitaalset teabevahetust piiriüleste terrorismijuhtumite kohta, luua koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade toimimise toetamiseks ning tõhustada piiriülese õigusalase koostöö digiüleminekut ja õiguskaitse kättesaadavust tsiviil-, kaubandus- ja kriminaalasjades. Selle paketi kiire vastuvõtmine Euroopa Parlamendis ja nõukogus lihtsustaks oluliselt teabevahetust õigusasutuste vahel. Digitaalsed tõendid on peaaegu iga uurimise osa. 2022. aasta novembris saavutatud esialgse poliitilise kokkuleppega digitaalsete tõendite kohta tagatakse, et liikmesriikide õigusasutused saavad kuritegevuse vastu võitlemisel turvaliselt vahetada kriitilise tähtsusega tõendeid. Turvaline ELi välispiir on meie ühine vastutus. Euroopa piiri- ja rannikuvalve alalise korpuse esimesed rühmad on alates 2021. aasta jaanuarist edukalt tööle lähetatud ning alalisse korpusesse kuulub praegu ligikaudu 4800 Frontexi ja liikmesriikide ametnikku. Sel aastal suurenes enamiku rändeteede kaudu ebaseaduslikult saabunud inimeste arv, mis näitas, kui oluline on kõigi ELi välispiirile saabuvate rändajate süstemaatiline isikusamasuse ja julgeolekukontroll ning ühistele standarditele vastav tervisekontroll. Julgeolek on uue rände- ja varjupaigaleppe oluline teema. Rändajate kiire suunamine taustakontrolli ettepanekus ette nähtud asjakohaste menetluste juurde aitaks tagada julgeolekukontrolli kohaldamise, pidades samal ajal täielikult kinni kõigist põhiõigustega seotud kohustustest. Euroopa Parlamendi seisukohta selle ettepaneku kohta siiski alles oodatakse. Rändajate ärakasutamine poliitilistel eesmärkidel Valgevene režiimi poolt 2021. aasta teisel poolel tekitas enneolematuid õiguslikke, korralduslikke ja inimlikke probleeme, sealhulgas julgeoleku seisukohast. Schengeni piirieeskirjade ettepanekus käsitletakse samuti rändajate poliitilistel eesmärkidel ärakasutamist kolmandate riikide poolt. Sellisesse olukorda sattunud liikmesriigid saavad näiteks piirata avatud piiripunktide arvu ja süvendada oma patrull- ja vaatlustegevust. ELi infosüsteemide jaoks töötatakse välja uut struktuuri, et paremini toetada liikmesriikide ametiasutuste tööd julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse tagamisel. Selles on kesksel kohal uuendatud Schengeni infosüsteem, mis peaks hakkama tööle 2023. aasta märtsis. Struktuuri olulised osad on ka riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (peaks hakkama tööle 2023. aasta mais), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem ETIAS (võetakse kasutusele 2023. aasta lõpuks) ja viisainfosüsteemi (VIS) ajakohastamine. Need võimaldavad teha rohkem kontrolle ja täita liikmesriikidevahelise teabevahetuse parandamise kaudu lüngad julgeolekuteabes. Selle töö jaoks on otsustava tähtsusega süsteemide koostalitlusvõime: on oluline, et eu-LISA ja liikmesriigid astuksid viivitamata vajalikud sammud, et viia see ambitsioonikas projekt 2024. aasta lõpuks täielikult ellu. Sissetulevate kaupade kontroll peab olema tõhus, et vähendada riske ELile ja selle kodanikele ning tagada samas seaduslikult tegutsevate ELi ettevõtjate konkurentsivõime. Täiustatud ELi impordikontrollisüsteemi abil on tugevdatud sissetulevate kaupade julgestuskontrolli, et muuta riskipõhine tollikontroll tõhusamaks ja täiendada meetmeid lennukauba julgestamiseks terrorismiohu eest. Tollikontrolliseadmete rahastust rahastatakse ka asjakohaste, tipptasemel ja usaldusväärsete tollikontrolliseadmete läbipaistvat ostmist, hooldamist ja ajakohastamist. Reisijaid käsitleva eelteabe positiivset mõju turvalisusele õõnestavad aegunud ja ebaühtlaselt kohaldatavad eeskirjad. Komisjoni uute ettepanekutega tunnistataks kehtetuks praegune reisijaid käsitleva eelteabe direktiiv ning selgitataks ja laiendataks reisijaid käsitleva eelteabe kasutamist nii piirihalduses kui ka õiguskaitses. Reisijaid käsitleva eelteabe kasutamist laiendataks valitud ELi-sisestele lendudele, täiendades seega liikmesriikide õiguskaitseasutustele Schengeni alal kättesaadavaid vahendeid. Praegu arutatakse ELi broneeringuinfo poliitika välismõõdet, et võtta arvesse üha suuremat hulka kolmandaid riike, kes arendavad suutlikkust töödelda seda teavet õiguskaitse ja piirijulgeoleku eesmärgil. Komisjon valmistab ette ka seadusandlikku ettepanekut, mis käsitleb ELi ja kolmandatest riikidest partnerriikide eesliiniametnike vastastikust juurdepääsu julgeolekualasele teabele, et kurjategijaid ja terroriste tõhusalt avastada. Reisidokumentide võltsimine hõlbustab kurjategijate ja terroristide ebaseaduslikku liikumist ning mängib inim- ja uimastikaubanduses põhirolli. Selle probleemi lahendamisega samal ajal tuleb hõlbustada seaduslikku reisimist, mistõttu väljastavad liikmesriigid alates 2021. aasta augustist ühtlustatud turvastandarditele vastavaid isikutunnistusi, millel on biomeetrilisi tunnuseid sisaldav kiip, mida saavad kontrollida kõik ELi piirivalveasutused. Komisjon valmistab reisidokumentide digiteerimiseks ja reisimise lihtsustamiseks ette veel üht algatust, mis suurendab turvalisust ning kiirendab reisi- ja piirimenetlusi reisi- ja isikuandmete täiustatud elektroonilise edastamise ning piiril tehtavate biomeetriliste kontrollide kaudu. Õiguskaitse ja uued tehnoloogiad Sellised tehnoloogiad nagu tehisintellekt või krüpteerimine võivad tuua õiguskaitse- ja õigusasutustele kasu, kuid ka nende tööd takistada. Oma teatises „Tehisintellekt Euroopa huvides“ ja tehisintellekti käsitlevas õigusaktis rõhutas komisjon, et tehisintellekt võib anda märkimisväärse panuse julgeolekuliidu strateegia eesmärkide saavutamisse, võidelda olemasolevate ohtudega ning prognoosida tulevasi ohte ja võimalusi. ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmi „Euroopa horisont“ (2021–2027) raames rahastatakse tsiviiljulgeolekualaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni, sealhulgas tehisintellekti ja biomeetria valdkonnas. Ainuüksi 2021. ja 2022. aastaks on juba ette nähtud 413,8 miljonit eurot. Olulisim rakendamise näide Schengeni infosüsteemi (SIS) kasutamine: 2021. aastal tegid liikmesriigid SISis ligi 7 miljardit päringut. Liikmesriikide ametiasutused tegid süsteemis keskmiselt ligi 20 miljonit otsingut päevas, mille tulemusena saadi välisriigi hoiatusteadete kohta keskmiselt 600 päringutabamust päevas ja aidati seeläbi lahendada samaväärne arv juhtumeid. Näiteks pärast jõhkrat topeltmõrva Rumeenias 2021. aastal vahistati nende toimepanija Itaalias vaid mõni päev hiljem, kuna Itaalia uurijad leidsid SISist hoiatusteate tema vahi alla võtmiseks ja pidasid mehe Roomas kinni. 5. SISE- JA VÄLISJULGEOLEKU VAHELINE SEOS: JULGEOLEK ELi NAABER- JA PARTNERRIIKIDES

Väljaspool ELi piire toimuv ja Euroopa julgeolek on omavahel tihedalt seotud. ELi sisejulgeoleku tugevdamiseks on oluline toetada ja abistada meie naabreid ja partnereid nende sisejulgeoleku suurendamisel ning teha koostööd liitlaste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu NATO ja ÜRO. Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused teevad peamiste partnerriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tihedat koostööd korrapäraste terrorismivastase võitluse alaste dialoogide kaudu. Kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega on käimas üle 30 terrorismivastase võitluse alase dialoogi. Samuti on tugevdatud olulistes kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide terrorismivastase võitluse ja julgeolekuekspertide võrgustikku. Et paremini võidelda sisejulgeolekuohtudega, mis tulenevad Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu, leppisid komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus, ELi terrorismivastase võitluse koordinaator ja Ukraina kokku, et seatakse sisse pidev struktureeritud julgeolekualane koostöö. Selle eesmärk on tõhustada operatiivkoostööd, sealhulgas Europoli ja Frontexiga, ning parandada teabevahetust sisejulgeolekuohtude kohta. ELi ametid pakkusid pärast sissetungi kohest tuge probleemidega tegelemiseks. Frontexil on praegu piirkonnas 277 töötajat, Europolil 15 ja Euroopa Liidu Varjupaigaametil 60. Liikmesriikide õiguskaitseasutused ja nende partnerid teevad koostööd kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) raames, et korraldada operatiivtegevust ja ühistegevuspäevi, mille käigus tegeletakse uute või väljakujunevate kuritegevuse ohtudega, mis tulenevad Venemaa agressioonist Ukraina vastu. ELi ja Ukraina vahelist küberturvalisuse dialoogi on hoogustatud ELi koordineeritud poliitilise, rahalise ja materiaalse toetuse abil, et aidata Ukrainal tugevdada oma kübervastupidavusvõimet. Ukraina küber- ja digitaalse tegevuskerksuse suurendamiseks eraldatud 29 miljoni euroga on toetatud küberturvalisuse seadmete ja tarkvara hankimist ja säilenõtke digipöörde elluviimist. Moldova Vabariigil on oma geograafilise asukoha tõttu keskne roll Venemaa sissetungist Ukrainasse tulenevate kriminaalõiguslike ja julgeolekualaste mõjudega tegelemisel. 2022. aasta juulis käivitasid komisjon, Euroopa välisteenistus ja Moldova Vabariik ELi sisejulgeoleku ja piirihalduse toetuskeskuse. Selle peamine ülesanne on hõlbustada koostööd ja operatiivtegevust, et tegeleda ühiste julgeolekuohtudega kuues prioriteetses valdkonnas, mille EL ja Moldova Vabariik on ühiselt kindlaks määranud: ebaseaduslik tulirelvakaubandus, rändajate smugeldamine, inimkaubandus, terrorismi ja vägivaldse äärmusluse ennetamine ja nende vastu võitlemine, küberkuritegevus ja uimastikaubandus. 2022. aasta märtsis allkirjastas Moldova Vabariik Frontexiga staatust käsitleva kokkuleppe, mis põhineb Frontexi laiendatud volitustel. Õiguskaitsealane koostöö ELi ja Lääne-Balkani riikide vahel on viimase kolme aasta jooksul jätkuvalt hoogustunud, sealhulgas ELi asutuste kaudu. Kooskõlas nõukogu 2021. aasta märtsi järeldustega integreeriti õiguskaitsealane koostöö kolmandate riikidega kõikidesse kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) operatiivtegevuskavadesse, mille tulemusena suurenes Lääne-Balkani riikide osalemine EMPACTi tegevuses. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendist on endiselt tagatud kindel rahastamine õiguskaitsereformi elluviimiseks ja tulemuslikkuse saavutamiseks ning ELi asutused aitavad kaasa ka julgeolekuvaldkonna osalejate suutlikkuse arendamisele. 2018. aastal allkirjastatud terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava rakendamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme ning Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga allkirjastati pärast enamiku meetmete lõpuleviimist 2022. aasta detsembris vastavate kahepoolsete lepingute muudetud ajakohastatud versioon, et parandada veelgi koostööd terrorismivastase võitluse ning vägivaldse äärmusluse ennetamise ja tõkestamise valdkonnas. 18. novembril 2022 andis nõukogu loa alustada läbirääkimisi Frontexi staatust käsitlevate kokkulepete sõlmimiseks ELi ning Albaania, Serbia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel. Need kokkulepped võimaldaksid Frontexil lähetada piirihaldusrühmi täitma piirikontrolli ülesandeid asjaomaste riiklike ametiasutuste alluvuses. See on eriti kasulik rändajate smugeldamise vastases võitluses. Põhja-Makedoonia allkirjastas 2022. aasta oktoobris Frontexiga staatust käsitleva kokkuleppe, mis põhineb Frontexi laiendatud volitustel. ELil ja USA-l on pikaajalised kogemused julgeolekualase partnerluse ja koostööga, mille eesmärk on süstemaatilisem ja õigeaegne teabevahetus sellistel teemadel nagu terrorism, radikaliseerumine ja organiseeritud kuritegevus. EL ja USA korraldavad korrapäraselt justiits- ja siseküsimuste alaseid ühiskohtumisi, et süvendada koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes, tugevdada ülemaailmset julgeolekut ja anda üksteisele teavet seadusandlike edusammude kohta justiits- ja siseküsimuste valdkonnas. Euroopa kohtu- ja õiguskaitseasutused teevad oma Ameerika kolleegidega operatiiv- ja õigusloomeküsimustes tihedat koostööd. USA õiguskaitseasutused osalevad aktiivselt mitmes EMPACTi meetmes ja võrgustikus ning USA ja Europol on sõlminud ka operatiivkoostöö kokkuleppe. Suurepärane näide tõhusast koostööst on GreenLight / Trojan Shield, mis on üks suurimaid ja keerukamaid õiguskaitseoperatsioone krüpteeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks. ELi ja USA vaheline terrorismi rahastamise jälgimise programm pakub terrorismiga seotud uurimisteks mitmeid konkreetseid juhtnööre. Koostöö tugineb ka kaitsemeetmete ja kontrollide selgele järelevalvele. ELi ja USA korrapärased küberjulgeolekualased dialoogid tõhustavad koostööd ja koordineerimist nii küberdiplomaatia, kübervastupidavusvõime kui ka küberturvalisuse standardimise valdkonnas. ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu on samuti võimaldanud koostööd süvendada, võttes vastu ühisavalduse, mis käsitleb küberturvalisust ja võimalikku koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, mis ulatub kaugemale kui 5G ja 6G, aga ka ekspordikontrolli, investeeringute taustauuringuid ning Venemaa ja Valgevene vastaseid sanktsioone. Samuti jätkab kaubandus- ja tehnoloogianõukogu ELi ja USA koostöö tugevdamist välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise valdkonnas. Aafrika tõsistel julgeolekuprobleemidel on otsene mõju nii Aafrika elanikkonnale kui ka ELi julgeolekule. Rakendatakse mitmeid projekte, et aidata partnerriikidel suurendada suutlikkust nende probleemidega toime tulla, näiteks Lääne-Aafrikas asuva rahvusvahelise terrorismivastase võitluse akadeemia rahastamine või piirkondlik algatus suutlikkuse suurendamiseks rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks Aafrika Sarve piirkonnas. Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid on ELi jaoks olulised partnerid ning 2022. aasta mais käivitati uus piirkondlik Euroopa tiimi algatus julgeoleku ja õiguse valdkonnas, et luua ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna partnerlus õigusriigi tugevdamiseks ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks. ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus jõustus 2020. aasta oktoobris ja sellega luuakse raamistik kaitse parandamiseks selliste välismaiste otseinvesteeringute eest, mis kujutavad endast ohtu julgeolekule või avalikule korrale rohkem kui ühes liikmesriigis. Tegevuse esimesel täisaastal teatati komisjonile rohkem kui 400 juhtumist. 2021. aasta septembris vastu võetud kahesuguse kasutusega kaupade määrusega ajakohastati ja tugevdati ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollisüsteemi ning kehtestati uued sätted, mis võimaldavad ELil kehtestada koostöös liikmesriikidega autonoomseid kontrolle loetlemata kaupade ja tehnoloogiate ekspordi suhtes. Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad, peaks õiguskaitse- ja õigusasutustel olema kõik vahendid, et teha oma kodanike julgeoleku tagamiseks koostööd välispartneritega. Selleks tuleb anda Europolile ja Eurojustile võimalus osaleda kolmandate riikide õigusasutuste vahelises koostöös ja teabevahetuses. 2022. aasta juunis allkirjastati Europoli ja Uus-Meremaa vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist raske kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemise eesmärgil. Läbirääkimisi peetakse ka mitme teise riigiga, kuid enamikul juhtudel on edusammud endiselt aeglased. Eurojustil on läbirääkimised hästi edenenud Armeeniaga, kellega on jõutud teksti suhtes kokkuleppele, ning läbirääkimised käivad Colombia, Alžeeria ja Liibanoniga. 2022. aasta aprillis astusid EL ja ÜRO neljanda terrorismivastase võitluse teemalise dialoogi käigus konkreetseid samme olemasoleva partnerluse tugevdamiseks, et võidelda jätkuvate, kuid muutuvate ohtudega rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Strateegilist partnerlust tugevdati veelgi: käivitati uus ELi ja ÜRO rahastu ülemaailmse terrorismiohu vastu võitlemiseks. Tegemist on ELi rahastatud algatusega terrorismi ja vägivaldse äärmuslusega silmitsi seisvate riikide toetamiseks, millega pakutakse muu hulgas abi, koolitust ja mentorlust. Muud ühist huvi pakkuvad küsimused on uue tehnoloogiaga seotud esilekerkivad ohud, sealhulgas tehnoloogia mõju noortele kui sihtrühmale, keda radikaliseerumisega kaasnev vägivald ohustab kõige enam, ning terrorism, mis on ajendatud ksenofoobiast, rassismist või muudest sallimatuse vormidest või mille aluseks on usutunnistus või veendumused. Samuti on tõhustatud ELi ja NATO koostööd ning kõigis koostöövaldkondades on saavutatud käegakatsutavaid tulemusi. Alates Venemaa agressioonisõja algusest on EL ja NATO intensiivistanud nii oma tööd kui ka koostööd, rääkides poliitikas ühel häälel ning koordineerides tegevust, aidates nõnda Ukrainal ennast ja oma elanikkonda kaitsta. ELi ja NATO strateegiline partnerlus on praegu Euroopa ja Atlandi piirkonna julgeoleku jaoks kriitilise tähtsusega ning jõulisem ja asjakohasem kui kunagi varem. Vastupanuvõime valdkonnas käivitati 2022. aasta jaanuaris spetsiaalne struktureeritud dialoog, mida praegu süvendatakse, et toetada elutähtsa taristu kaitset, ning selleks luuakse ELi ja NATO rakkerühm. Sõjaväelise liikuvuse valdkonnas on veelgi parandatud transpordi- ja regulatiivseid aspekte, sealhulgas ohtlike kaupade veo osas. Võitlus hübriidohtudega on endiselt NATOga tehtava koostöö peamine valdkond. Teabevahetus hõlmab terrorismivastast võitlust, strateegilist kommunikatsiooni, välisriigist lähtuvat infoga manipuleerimist ja sekkumist ning küberteemasid. 2022. aasta novembris toimus koordineeritud paralleelõppuse (PACE) raames õppus „EU Integrated Resolve“, millel osalesid NATO töötajad ja mille eesmärk oli parandada kriisidele reageerimise mehhanismide koostalitlusvõimet. Alates 2022. aasta septembrist on EL olnud ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi kaaseesistuja. Prioriteetide hulgas on võitlus terrorismiohuga Aafrikas ning soolise võrdõiguslikkuse ja hariduse integreerimine terrorismivastase võitluse poliitikasse. Liidu ja Interpoli vahelise koostöölepingu üle peetakse läbirääkimisi, et jõuda 2023. aasta esimesel poolel tehnilisel tasandil kokkuleppele. Peamine eesmärk on veelgi laiendada teabevahetust Interpoli ning ELi asutuste ja organite vahel, et paremini toetada liikmesriike ja parandada kodanike julgeolekut mitte ainult ELis, vaid kogu maailmas. Olulisim rakendamise näide Operatsioon „Desert Light“: kuues riigis likvideeriti Euroopa uimastikartell: 2022. aasta novembris korraldati kogu Euroopas ja Araabia Ühendemiraatides koordineeritud haarangud, mis olid suunatud nii uimastikaubanduse juhtimis- ja kontrollikeskuse kui ka selle logistikataristu vastu Euroopas. Operatsiooni sihtmärgid olid moodustanud nn superkartelli, mis kontrollis ligikaudu kolmandikku Euroopa kokaiinikaubandusest. Europoli toetusel vahistati pärast uurimisi Hispaanias, Prantsusmaal, Belgias, Madalmaades ja Araabia Ühendemiraatides kokku 49 kahtlusalust. Uurimiste käigus konfiskeerisid õiguskaitseasutused 30 tonni uimasteid.