KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 20.veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2198/93) rakendamise kohta /* COM/2015/090 final */





1. Sissejuhatus Määrusega (EÜ) nr 177/2008[1] (edaspidi „ettevõtlusregistrite määrus”) on ette nähtud statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik. Määrus jõustus 25. märtsil 2008 ja sellega tunnistati kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2186/93[2] (edaspidi „ettevõtlusregistrite kehtetuks tunnistatud määrus”). Ettevõtlusregistrite määruse eesmärk on: · tagada kvaliteetsed ja ühtsed statistilised ettevõtlusregistrid liikmesriikides; · täiustada üleilmastumisega seotud statistikat. Selleks on ettevõtlusregistrite määrusega ette nähtud, et liikmesriigid: · võtavad kõik meetmed, mida on vaja ettevõtlusregistrite kvaliteedi tagamiseks; · edastavad Eurostatile andmed rahvusvaheliste ettevõtete gruppide ja nende üksuste kohta. Statistiliste ettevõtlusregistrite kvaliteedi paranemine peaks pikemas perspektiivis aitama vähendada ettevõtlusstatistika koostamise kulusid ja teabe esitajate halduskoormust. Lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasnevad ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega teatavad algsed kulud riiklike statistikaametite jaoks ja halduskoormuse teatav mõõdukas suurenemine, mis on vajalik, et jõuda sellisele kvaliteedi ja ühtlustamise tasemele, millega kaasneb loodetud kasu. Ettevõtlusregistrite määruse artikliga 6 on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse rakendamise aruande, „uurides eriti statistikasüsteemi kulukust, koormust ettevõtetele ja saadavat kasu”. Käesolevas aruandes uuritakse ettevõtlusregistrite määruse rakendamise kõige olulisemaid aspekte seoses komisjoni (Eurostat) võetud meetmetega ja ettevõtlusregistrite määruse mõju järgmisele: · riiklike statistikaametite ja Eurostati (statistikasüsteem) kulud; · teabe esitajate halduskoormus; · kasu statistiliste ettevõtlusregistrite kvaliteedi ja üleilmastumisega seotud nähtuste parema statistilise mõõtmise seisukohast. Aruande esitamise ajastus on seotud ettevõtlusstatistika integreerimist käsitleva igakülgse ja sujundatud raammääruse käimasoleva ettevalmistamisega ja sellest tuleneva kavaga tunnistada kehtetuks mitu määrust, sealhulgas ettevõtlusregistrite määrus. 2. Ettevõtlusregistrite määruse lühiülevaade Kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides on statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid. Ettevõtlusregistrite määrusega on kehtestatud selliste registrite ühine raamistik, millega määratakse kindlaks ühtne lähenemisviis muu hulgas seoses ettevõtlusregistrite üksuste määratluse, ulatuse, ajakohastamise, tunnuste ja kvaliteediga. Asjaomase teema analüüsimisel tuleb võtta arvesse järgmisi aspekte: · ettevõtlusregistrid on statistiliste uuringute asjakohase kavandamise, teostamise ja koordineerimise oluline vahend, kuna selleks, et tõhusalt valimeid koostada, on vaja ajakohast ettevõtlusuuringute raamistikku; · ettevõtlusregistrite arendamine ja standardimine nende kvaliteedi tagamise eesmärgil võib aidata märkimisväärselt parandada statistiliste andmete kvaliteeti; · selleks et tagada ametlik ettevõtlus- ja majandusstatistika, mis on järjepidev ja võrreldav nii riikide kui ka statistikavaldkondade lõikes, on vaja ühist riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite ühtlustamise raamistikku; · ettevõtlusregistrite ja nende kasutamise standardimine on andmeintegratsiooni vältimatu eeltingimus. Võrreldes ettevõtlusregistrite kehtetuks tunnistatud määrusega nähakse ettevõtlusregistrite määrusega ette ühine riiklike registrite ühtlustamise raamistik. Samuti laiendatakse sellega nõudeid, et hõlmata täiendavaid muutujaid (eelkõige ettevõtete gruppide tasandil) ning seega kajastada ühtse turu loomist, majanduse jätkuvat üleilmastumist ja eri sektorite majandustegevuse süvenevat integreerumist. Ettevõtlusregistrite määrusega nähti ette EuroGroups registri loomine, mis on kasulik statistiline vahend teabe saamiseks rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kõigi kontrollisuhete kohta. EuroGroups registri protsess hõlmab keerukat andmevahetust Eurostati ja liikmesriikide vahel ning selles osalevad riiklikud statistikaametid, riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank. Lisaks on ettevõtlusregistrite määrusega ette nähtud sätted, mis käsitlevad rahvusvaheliste ettevõtete gruppide ja nende üksuste konfidentsiaalsete andmete vahetamist komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide statistikaametite vahel ning komisjoni (Eurostat) ja keskpankade vahel. Ettevõtlusregistrite määrusega laiendatakse statistiliste ettevõtlusregistrite ulatust, et hõlmata võimalikult palju riikide majanduses tegutsevaid ettevõtteid. Seepärast on ettevõtlusregistrite määrusega ette nähtud NACE Rev. 2 järgmiste jagude kohustuslik lisamine ettevõtlusregistritesse: · A – põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük; · O – avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus. Ettevõtlusregistrite määruse kohane statistiliste üksuste määratlus järgib nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks[3] (edaspidi „statistiliste üksuste määrus”). Ettevõtlusregistrite määruses on loetletud statistilised üksused, mida tuleb kajastada ettevõtlusregistrites: juriidiline üksus, kohalik üksus, ettevõte, ettevõtete grupp. Statistiliste üksuste määruse kohaseid määratlusi ei ole kõigis liikmesriikides nõuetekohaselt rakendatud. Eurostat ja riiklikud statistikaametid jätkavad tööd, et tagada statistiliste üksuste ühtne rakendamine. 3. Rakendamist hõlbustavad meetmed Ettevõtlusregistrite määruse rakendamise tagamiseks töötati välja meetmed, et toetada liikmesriike määruse rakendamisel. Rakendamist hõlbustavad määrused Ettevõtlusregistrite määruse rakendamise hõlbustamiseks võeti vastu kaks komisjoni määrust. (1) Komisjoni 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 192/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel[4]. Sellega on ette nähtud andmeedastuse vorm, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmed ning kord üksikute üksuste kohta käivate andmete edastamiseks komisjonile (Eurostatile) ja rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta käivate andmete edastamiseks liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele. Andmed edastatakse elektrooniliselt ja komisjon (Eurostat) laadib need üles ühtse andmesisestuskoha kaudu. Komisjon (Eurostat) ja asjaomased riiklikud ametiasutused tagavad riiklike ametiasutuste poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teabe konfidentsiaalsuse piiratud juurdepääsuga turvalises kontrollialas. (2) Komisjoni 26. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1097/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja keskpankade vahel[5]. Sellega on ette nähtud andmeedastuse vorm, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmed ning kord, mille kohaselt vahetatakse üksnes statistilistel eesmärkidel andmeid komisjoni (Eurostat) ja riikide keskpankade vahel ning komisjoni ja Euroopa Keskpanga vahel. Andmete vahetamiseks peab olema asjakohase riikliku ametiasutuse sõnaselge luba. Erandid Ettevõtlusregistrite määruse artiklis 14 on sätestatud, et kui ettevõtlusregistreid on vaja suurel määral ümber korraldada, võib komisjon liikmesriigi taotlusel teha erandi ja kehtestada üleminekuaja, mis ei kesta kauem kui 25. märtsini 2010. Põllumajanduse, metsamajanduse ja kalanduse, avaliku halduse ja riigikaitse ning kohustusliku sotsiaalkindlustuse puhul, samuti ettevõtete gruppe iseloomustavate täiendavate näitajate osas võib komisjon liikmesriikide taotlusel teha erandi ja kehtestada üleminekuaja, mis ei kesta kauem kui kuni 25. märtsini 2013. Kokku tehti erand 15 liikmesriigi suhtes, kelle taotlused olid põhjendatud ja tuginesid õigustatud vajadusele. Selline ajapikendus võimaldas liikmesriikidel täiendavalt kohandada oma riiklikke statistikasüsteeme ja viia need kooskõlla ettevõtlusregistrite määrusega. Soovituslik juhend ettevõtlusregistrite kohta Kooskõlas ettevõtlusregistrite määruse artikliga 7 on komisjon avaldanud soovitusliku juhendi ettevõtlusregistrite kohta, milles selgitatakse ettevõtlusregistrite määruse sätteid, et tagada nende õige ja ühetaoline tõlgendamine kõigis liikmesriikides. Selleks ajakohastati Eurostati ja liikmesriikide vahelises tihedas koostöös juba olemasolevat ettevõtlusregistrite soovituslikku juhendit ning selle uus versioon avaldati 1. märtsil 2010. See sisaldab järgmist: (i) aluspõhimõtted: eesmärgid, üksused, sisu ja juurdepääs (1.–10. peatükk); (ii) üksuse demograafia: muudatused ja järjepidevus (11.–16. ja 21.–22. peatükk); (iii) sisu: ajakohastamised ja arendamine (17.–20. peatükk); (iv) suunised teatavate valdkondade kohta (23.–24. peatükk); (v) Eurostati ja liikmesriikide vahelise andmevahetuse täpsustamine; (vi) ettevõtlusregistrite sõnastik. Ettevõtlusregistrite soovitusliku juhendi uus versioon on vahend, millega heade tavade kindlakstegemise ja soovitamise teel püütakse leida paremaid lahendusi määruse õigeks ja ühetaoliseks tõlgendamiseks. Rahaline toetus liikmesriikidele Ettevõtlusregistrite määruse rakendamise hõlbustamiseks on Eurostat andnud liikmesriikidele toetust riiklike süsteemide arendamiseks. Koolitused liikmesriikides Ka Eurostati korraldatud koolitusprogrammid statistiliste ettevõtlusregistrite valdkonnas aitasid liikmesriikidel määrust rakendada. 4. Ettevõtlusregistrite määruse rakendamise hindamine Peamine teabeallikas ettevõtlusregistrite määruse rakendamise kohta on iga-aastane uuring, mille Eurostat teeb 30 riigis (liikmesriigid ja 2 EFTA riiki – Šveits ja Norra). Iga-aastane uuring hõlmab peamiselt rakendamise kvalitatiivseid aspekte, eelkõige järgmistes valdkondades: · ettevõtlusregistrite ajakohastamiseks kasutatavad allikad; · registreeritud üksuste liigid (eelkõige juriidiline üksus, ettevõte, kohalik üksus ja ettevõtete grupp); · registreeritud üksuste arv; · hõlmatus NACE Rev.2 jaotistega; · andmete (ettevõtlusregistrites kasutatavad muutujad, mis on loetletud ettevõtlusregistrite määruse lisas) registreerimine. Prognoositi, et kvaliteedi oluline parandamine, mis on ettevõtlusregistrite määruse peamine eesmärk, suurendab riiklike statistikaametite kulusid ja teabe esitajate halduskoormust. Samas prognoositi, et selle mõju on liikmesriikides erinev, kuna riiklike ettevõtlusregistrite arendamine on riikides erinevas järgus. 2013. aastal lisati küsimustikku täiendavad konkreetsed küsimused statistikasüsteemi kulude kohta ja koormuse kohta, mida ettevõtted kannavad seoses ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega. Kui ei ole märgitud teisiti, tuleneb järgmistes punktides esitatud teave iga-aastastest uuringutest (arvesse on võetud ka 2 EFTA riigi vastused ) ning teatavatest haldusandmetest toetuste kohta, mida Eurostat on liikmesriikidele andnud. 4.1. Statistikasüsteemi kulud 4.1.1. Teabe esitanud riikide statistikaametite kulud Euroopa statistikasüsteemi kulusid seoses ettevõtlusregistrite tegevusega ühe aasta jooksul ja täiendavaid kulusid seoses ettevõtlusregistrite määruse muudatustega saab hinnata üksnes ligikaudselt ning enamik riike esitas üksnes osalise teabe või ei esitanud mingeid andmeid. See on põhjendatav muu hulgas asjaoluga, et statistiliste ettevõtlusregistrite ühtlustamine on pikaajaline ja järkjärguline protsess, mis algas ettevõtlusregistrite kehtetuks tunnistatud määrusega ja jätkub praegugi. Paljude riikide (18) puhul ei olnud võimalik täpselt eristada ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega seotud kulusid muudest üldkuludest (nt IT-süsteemi üldine ümberkorraldamine, töötajate ühine kasutamine mitmes valdkonnas jne). Mõni riik oli oma riiklikku ettevõtlusregistrit iseseisvalt arendanud, nii et see oli ettevõtlusregistrite määruse jõustumise ajal juba kõnealuse määrusega kooskõlas. Riiklike statistikaametite kohaselt tulenevad peamised kulud IT-valdkonna arendamisest, mida on vaja ettevõtlusregistrite määruse järgmiseks, ja täiendavast personalivajadusest. Parem ülevaade saadi kvalitatiivsest seisukohast. Kõik 30 riiki esitasid oma vastused ja nendest ilmnes, et ligikaudu 75 % juhtudel hinnati, et ettevõtlusregistrite määruse kulu puudub või ei ole märkimisväärne või on mõõdukas, ning ainult ligikaudu neljandikul juhtudel märgiti, et mõju on märkimisväärne. Mõni liikmesriik märkis, et ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega ei kaasnenud täiendavaid kulusid, kuna nõuded olid täidetud juba enne rakendamist. Tabel 1. Riiklike statistikaametite hinnanguline kulu Hinnanguline kulu || Riikide arv || Protsenti hõlmatud juriidilistest üksustest (2013. aasta uuring) Puudub või ei ole märkimisväärne || 16 || 54,0 % Mõõdukas || 7 || 18,8 % Märkimisväärne || 7 || 27,2 % Enamik riike leidis, et ettevõtlusregistrite määruse rakendamine ei aidanud vähendada uuringute korraldamise kulusid (28 riiki 30 riigist) ega uuringute korraldamise aega (29 riiki). 4.1.2. Eurostati antud rahaline toetus Võttes arvesse ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega kaasnevaid kulusid ja seda, et riiklike ettevõtlusregistrite arendamine on liikmesriikides erinevas järgus, on komisjon andnud liikmesriikidele toetust. Seda tuleb võtta arvesse statistikasüsteemi üldiste kulude hindamisel. Enamiku projektide eesmärk oli ettevõtlusregistri loomine või ümberkorraldamine ja/või selle ulatuse laiendamine. Aastatel 2008–2013 antud toetuste eesmärk oli arendada riiklikke ettevõtlusregistreid, et parandada nende teabevahetust EuroGroups registriga. Kõnealuste toetuste üldeesmärgid oli järgmised: · arendada ja testida vahendeid, millega sobitatakse EuroGroups registri andmeid riiklike ettevõtlusregistrite andmetega; · määrata kindlaks riiklikku eelistamist ja eesõigust käsitlevad eeskirjad EuroGroups registri jaoks; · tagada keskse EuroGroups registri ja riiklike statistiliste ettevõtlusregistrite koostoime; · arendada ja rakendada EuroGroups registriga seotud meetodeid ja vahendeid liikmesriikide tasandil. Liikmesriikidele antud toetuste kogusumma[6]: Aasta || Makstud summa (eurodes) || Peamine toetuse valdkond 2008 || 352 850 || kvaliteet, süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) 2009 || 370 793 || kvaliteet, süsteemi arendamine (protsessid) 2010 || 440 579 || süsteemi arendamine (protsessid) 2011 || 354 765 || süsteemi katvus, süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) 2012 || 66 937 || süsteemi arendamine (protsessid) 2013 || 606 366 || süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) Kogu makstud summa || 2 192 290 Eespool märgitud summad aitasid riiklikel ettevõtlusregistritel parandada rahvusvahelisi ettevõtete gruppe käsitleva teabe edastamist EuroGroups registrile kohta. Samuti said liikmesriigid toetust, et tõhustada juba olemasolevate majandusnäitajate kasutamist andmete kogumise lihtsustamise teel, et hoida ära topeltkoormust ettevõtjatele ja parandada statistilise teabe kvaliteeti. Seda tehti järgmisel viisil: andmete kogumine internetis, eri registrite andmete automaatne integreerimine, statistiliste andmete automaatne ülekandmine ettevõtete raamatupidamisarvestusest elektroonilistesse küsimustikesse jne). 4.2. Ettevõtjate koormus Ettevõtjate koormuse prognoositud algne suurenemine oli eri liikmesriikides väga erinev ja seda oli keeruline mõõta. Kõige olulisem ja julgustavam oli see, et koormus ei jõudnud ühelgi juhul tasemele, mis põhjustanuks teabe esitajatele olulisi probleeme. Valdav enamik vastanud riiklikest statistikaametitest suutis anda üksnes kvalitatiivse hinnangu. Riiklike statistikaametite kohaselt ei suurenenud ligikaudu 70 % uuringuga hõlmatud juriidiliste üksuste koormus. Kahe riigi puhul kaasnes ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega isegi koormuse vähenemine. Ligikaudu 30 % juriidiliste üksuste puhul leidsid riiklikud statistikaametid, et ettevõtlusregistrite määruse rakendamise tõttu suurenes ettevõtjate koormus mõõdukalt. Mõnes riigis suurenes koormus määruse rakendamise esimestel aastatel seoses valdkondliku kaetuse laiendamisega ja vajadusega hõlmata täiendavaid muutujaid ettevõtete gruppide tasandil. Tabel 2. Riiklike statistikaametite hinnang koormuse muutuse kohta Riiklike statistikaametite üldhinnang ettevõtjate koormuse muutuse kohta || Ettevõtjate koormuse muutus || Riikide arv || Protsenti hõlmatud juriidilistest üksustest - (koormus vähenes) || 2 || 5,7 % 0 (ei muutunud) || 18 || 63,5 % + (koormus suurenes mõõdukalt) || 10 || 30,7 % ++ (koormus suurenes märkimisväärselt) || 0 || - Peaaegu kõigis riikides (29) ei mõjutanud ettevõtlusregistrite määruse rakendamine ettevõtjatele suunatud uuringute arvu ega aidanud lihtsustada olemasolevaid uuringuid. 23 riiki vastasid, et olemasolevatesse uuringutesse ei ole vaja lisada täiendavaid küsimusi. 4.3. Ettevõtlusregistrite määrusest saadav kasu (liikmesriikide ja Euroopa statistikasüsteemi tasandil) Ettevõtlusregistrite määruse rakendamine on aidanud parandada statistiliste ettevõtlusregistrite kvaliteeti ja võimaldanud astuda olulisi samme üleilmastumise statistilise mõõtmise suunas. Riiklike statistikaametite hinnangul on peamine kasu liikmesriikide tasandil järgmine: · andmete täpsuse paranemine teatavates statistikavaldkondades (9 riiki); · erinevate statistikavaldkondade koordineerimine (13 riiki); · terviklikum ülevaade riigiosalusega ettevõtete kohta (7 riiki); · sisendid ettevõtete gruppide riikliku registri jaoks (19 riiki); · ühtlustamine ettevõtete gruppide valdkonnas (15 riiki); · paremad analüüsivahendid (7 riiki); · paremad andmete levitamise vahendid (2 riiki). Ettevõtlusregistrite määruse rakendamisega kaasnes haldusallikate tõhusam kasutamine 15 riigi puhul, ettevõtlusallikate laialdasem kasutamine 7 riigi puhul ja täiendavate haldusvahendite kasutamine 13 riigi puhul. Mõni riik rõhutas asjaolu, et teave ettevõtete gruppide kohta võimaldas koostada riigis asuvate välismaiste tütarettevõtete kaubandusstatistika juba olemasolevate andmete põhjal ning seega ei olnud vaja korraldada uuringut ega esitada täiendavaid küsimusi. Kõige suurem kasu ettevõtlusregistrite määrusest saadi kogu Euroopa statistikasüsteemi tasandil. EuroGroups registri arendamine on esmatähtis samm Euroopa täpse ja võrreldava ettevõtlusstatistika arendamisel ning üleilmastumist käsitleva statistika täiustamisel. Ettevõtlusregistrite määrus ja juriidiliste üksuste kontrolli käsitleva teabe lisamine ettevõtlusregistritesse on aidanud luua olukorra, kus ELis tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete gruppide ja nende riigipõhiste üksuste struktuur on kajastatud kas riiklikes ettevõtlusregistrites või EuroGroups registris ning liikmesriigid on kehtestanud koostöökorra andmete kvaliteedi parandamiseks. Muu kasu tuleneb suuremast sidususest ja ühtlustamisest Euroopa statistikasüsteemi tasandil. Kooskõlas ettevõtlusregistrite määrusega on astutud olulisi samme mikroandmete ühendamise ja andmeaidanduse valdkonnas ning käivitatud on suurte ja keeruliste ettevõtete gruppide Euroopa profiili loomine. Täiendavad küsimused Ettevõtte (statistiline üksus, mida ettevõtlusstatistikas kõige rohkem kasutatakse) määratlemisel keskendub enamik liikmesriike üksnes juriidilisele üksusele. Sellel on negatiivne mõju Euroopa ettevõtlusstatistika asjakohasusele, täpsusele ja võrreldavusele, kuna selle tagajärjel suureneb lõhe majandusliku reaalsuse ja selle statistilise kirjelduse vahel (nt ettevõtete arvu hinnatakse üle). Ettevõtlusregistrite määrusega käivitati koostööprotsess, mis läheb kaugemale komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide tavapärasest koostööst. Sellega nähti ette liikmesriikidevaheline tugevam koordineerimine ja koostöö teabevahetuse ning kogemuste ja töötavade jagamise valdkonnas. Lisaks sillutas see teed haldusallikate tõhusamaks ja laiemaks kasutamiseks ning täiendavate haldus- ja ettevõtlusallikate kasutuselevõtuks. Ettevõtlusregistrite määruse rakendamise tulemusel avaldati ka soovituslik juhend ettevõtlusregistrite kohta, mis peaks aitama edendada liikmesriikide ettevõtlusregistrite põhimõtete ja sisu kvaliteeti, järjepidevust ja võrreldavust. Juhendit ajakohastati tihedas koostöös liikmesriikidega. Edasised suundumused Euroopa statistikasüsteemis võetakse meetmeid statistiliste üksuste määruse ühetaolise rakendamise edendamiseks. See hõlmab rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohtlemise ühise lähenemisviisi väljatöötamist. Ettevõtlusregistrite määrusega on kehtestatud statistiliste ettevõtlusregistrite täpsema ja võrreldavama süsteemi alus, mis aitab edendada esitatava teabe järjepidevust ja kvaliteeti. See töö ei ole veel lõppenud, vaid jätkub ettevõtlusregistrite põhifunktsioonide tugevdamisega kavandatud raammääruses ettevõtlusstatistika integreerimise kohta. Eesmärk on luua eeltingimused ettevõtete statistiliste andmete horisontaalseks ja vertikaalseks integreerimiseks ning sillutada teed ettevõtete koormuse ja riiklike statistikaametite kulude vähendamiseks. 5. Kokkuvõte Vaatamata sellele, et probleemid seoses statistiliste üksuste määruse kohase ettevõtte määratluse rakendamisega mõjutavad ettevõtlusregistrite määruse rakendamist, võimaldab tasakaal ühelt poolt asjaomase kasu ning teiselt poolt süsteemi mõõdukate kulude ja ettevõtete mõõduka koormuse vahel anda ettevõtlusregistrite määruse rakendamisele üldiselt positiivse hinnangu. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, ELT L 61, 5.3.2008, lk 6. [2] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93, 22. juuli 1993, statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühendusesisese koordineerimise kohta, EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1. [3] EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1. [4] ELT L 67, 12.3.2009, lk 14. [5] ELT L 312, 27.11.2010, lk 1. [6] Üksikasjalikum teave Eurostatilt rahalist toetust saanud liikmesriikide ja makstud summade kohta on esitatud käesoleva aruande lisas. LISA Ülevaade liikmesriikidele aastatel 2008–2013 antud rahalisest toetusest Riik || Aasta || Summa (eurodes) || Peamine toetuse valdkond Belgia || 2009 || 30 950 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 118 803 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 52 849 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 202 602 || Bulgaaria || 2008 || 6 379 || kvaliteet || 2009 || 7 142 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 42 244 || katvus ja süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 55 765 || Küpros || 2008 || 6 166 || süsteemi arendamine (protsessid) Tšehhi || 2008 || 12 948 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) Taani || 2008 || 14 962 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || 2009 || 25 460 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 28 847 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 57 740 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 127 009 || Eesti || 2008 || 3 840 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) Soome || 2008 || 25 542 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 38 118 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 36 470 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 43 164 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 143 295 || Prantsusmaa || 2008 || 18 762 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 5 883 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 18 247 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2013 || 209 271 || süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || Kokku || 252 163 || Saksamaa || 2008 || 101 182 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || 2009 || 47 317 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 46 467 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2012 || 66 937 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2013 || 90 309 || süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || Kokku || 352 212 || Ungari || 2009 || 18 794 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 49 298 || süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || Kokku || 68 092 || Iirimaa || 2009 || 12 996 || süsteemi arendamine (protsessid) Läti || 2008 || 5 941 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 6 962 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 12 903 || Leedu || 2008 || 2 686 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 8 843 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 11 529 || Malta || 2008 || 3 134 || süsteemi arendamine (protsessid) Madalmaad || 2008 || 20 411 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || 2009 || 43 283 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 63 695 || Poola || 2008 || 14 366 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 24 126 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2013 || 25 070 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 63 561 || Portugal || 2008 || 32 501 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || 2009 || 36 724 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 102 814 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2013 || 69 861 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 241 900 || Rumeenia || 2008 || 8 723 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 6 062 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 33 491 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 48 276 || Slovakkia || 2008 || 7 687 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 20 712 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2013 || 151 242 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 179 641 || Sloveenia || 2011 || 59 511 || süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || 2013 || 22 017 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 81 528 || Hispaania || 2008 || 5 851 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (protsessid) || 2013 || 38 597 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 44 448 || Rootsi || 2008 || 25 179 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2009 || 45 311 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2010 || 64 805 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 135 295 || Ühendkuningriik || 2008 || 36 590 || kvaliteet ja süsteemi arendamine (allikas ja protsessid) || 2009 || 16 235 || süsteemi arendamine (protsessid) || 2011 || 16 468 || süsteemi arendamine (protsessid) || Kokku || 69 293 || EL kokku || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || Kokku || 2 192 290 ||