[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.9.2006

SEK(2006) 1159 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Ühendkuningriigi poolt vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta soovitusele valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetud meetmete hindamine – Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Ühendkuningriigi poolt vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta soovitusele valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetud meetmete hindamine – Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine

1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus Ühendkuningriigis

Pärast märgatavat kokkuhoiuperioodi ajavahemikul 1996–2000, mille jooksul valitsemissektori puudujääk, mis ulatus 5%ni SKTst muutus märkimisväärseks ülejäägiks, on toimunud Ühendkuningriigi eelarvepoliitika lõdvendamine, seda eelkõige riiklike kulude osakaalu plaanitud suurendamise tõttu SKT suhtes, millega ei kaasnenud vastavat tulude laekumist. Valitsemissektori puudujääk ületas 2003/2004. eelarveaastal (aprillist märtsini)[1] esimest korda asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ja ulatus 3,2%ni SKTst[2]. Koguvõlg, mis vähenes 50%lt SKTst 1996/97. aastal vähem kui 38%le 2002/03. aastal, kasvas 2004/05. aastal 40,2%ni.

Valitsemissektori eelarve puudujääk 2004/05. eelarveaastal oli 3,3% SKTst, seega jällegi rohkem kui kontrollväärtus 3% SKTst . Vastavalt komisjoni soovitusele otsustas nõukogu 24. jaanuaril 2006. aastal, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk ning soovitas Ühendkuningriigil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 „lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt 2006/07. eelarveaastaks“ ja „viia valitsemissektori eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst ning sel eesmärgil tagada eelarve struktuurse tasakaalu paranemine vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst 2005/06. ja 2006/07 eelarveaasta vahel“. Nõukogu määras Ühendkuningriigile tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 24. juuli 2006. Lisaks sellele kutsus nõukogu Ühendkuningriigi ametiasutusi üles pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist „tagama eelarve jätkuva tasakaalustamise keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis i) tagaks piisava varu eelarvepuudujäägi piiri (3% SKTst) arvestades; ii) säilitaks mõistliku võla suhte, arvestades vananeva elanikkonna mõju majandusele ja eelarvele“ ning, võttes arvesse eesmärke i ja ii „võimaldaks läbi viia eelarve muudatusi, eriti silmas pidades riiklike investeeringute vajadusi“.

Käesolevas teatises hinnatakse Ühendkuningriigi poolt vastavalt nõukogu soovitusele võetud meetmeid vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1056/2005 muudetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97[3] artikli 9 lõikele 3, milles on sätestatud, et pärast liikmesriigile artikli 104 lõike 7 kohase soovituse järgsete meetmete võtmiseks kehtestatud tähtaja möödumist, „…teatab komisjon nõukogule, kas tema arvates on võetud meetmed piisavad, et tagada asjakohased edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks nõukogu kehtestatud aja jooksul eeldusel, et need meetmed viiakse täielikult ellu ning majanduse arengusuunad on kooskõlas prognoosidega“ .

2. Eelarveprognooside ning Ühendkuningriigi poolt vastavalt nõukogu soovitusele võetud meetmete hindamine

Võetud meetmete vastavust nõukogu soovitusele vastavalt artikli 104 lõikele 7 hinnatakse lähtudes komisjoni talituste 2006. aasta kevadistest prognoosidest, mida täiendab pärast prognooside lõppkuupäeva (24. aprill 2006) kättesaadavaks tehtud makromajandust ja eelarvet käsitlev teave, eelkõige 2006. aasta kahe esimese kvartali SKT kasvu näitajad, ning riigi ajakohastatud rahandusandmed, sh osalised eelarveandmed 2006/07. eelarveaasta esimeste kuude kohta.

Ühendkuningriigi 2005. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammis riigi rahandusprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis, millest peeti 2006. aasta märtsi eelarves ka kinni, nähti ette SKT tõus 1¾%lt 2005/06. aastal 2¼%ni 2006/07. aastal, 3%ni 2007/08. aastal, 2008/09. aastal 2¾% ja 2¼% järgmistel aastatel. Esimestel aastatel vastas see stsenaarium üldjoontes komisjoni talituste 2006. aasta kevadistele prognoosidele, milles esitati SKT kasvuks 2,4% 2006. aastal ja 2,8% 2007. aastal. Alates 2006. aasta kevadistest prognoosidest on lühiajalised makromajanduslikud väljavaated paranenud. Arvestades ELi majanduse üldist paranemist esitab komisjoni 6. septembril 2006 avaldatud vaheprognoosi Ühendkuningriigi majanduskasvuks 2006. aastal 2,7%. Komisjoni talituste arvestuste kohaselt tähendaksid need kasvumäärad, et on oodata 2006. aasta negatiivse SKT lõhe vähenemist järgmistel aastatel.[4]

2.1. Valitsemissektori eelarvetasakaal

2005/06

2005. aasta märtsi eelarvega kavandati 2005/06. eelarveaasta valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2,7% SKTst, mis põhines SKT 3%lisel kasvuprognoosil. Lähenemisprogrammi ajakohastamisel 2005. aasta detsembris suurendati kavandatud puudujääki 3,1%ni SKTst, mis tulenes tegeliku SKT kasvu olulisest vähenemisest 2005/06. aastal, samal ajal kui ametlik kasvuprognoos vähenes 3%lt 1¾%ni. 2005/06. aasta puudujääk peegeldab osaliselt ka riigi investeeringute järsku kasvu, kuigi jooksev eelarve oli samuti puudujäägis. Komisjoni talituste kevadise prognoosi ajal kättesaadavad esialgsed andmed lubasid oletada 3,1%list puudujääki SKTst. Alates kevadisest prognoosist osutavad uuemad, mittetäielikud andmed, et hinnangulist eelarvepuudujääki tuleks korrigeerida 0,1/0,2 SKT protsendipunkti võrra ülespoole.[5]

2006/07

2006. aasta märtsi eelarvega kavandatakse 2006/07. eelarveaasta puudujäägiks 3,0% SKTst. See on suurem kui 2005. aasta detsembris lähenemisprogrammi ajakohastamisel kavandatud 2,8%line puudujääk SKTst ning seda võib peamiselt seletada Ühendkuningriigi väheneva naftatootmisega, mis ilmselt põhjustab väiksemat tulude laekumist erasektorist. 2005. aasta detsembri esialgses eelarveprojektis[6] (millel põhinesid lähenemisprogrammi prognoosid) teatati varem edukalt rakendatud mittekohustuslikest meetmetest, mis hõlmas naftatöötlemisettevõtete kõrgemat maksustamist, mis oleks tookordsete arvestuste kohaselt pidanud parandama eelarveseisundit 0,1 SKT protsendipunkti võrra 2006/07. eelarveaastal ja seejärel veel 0,1 protsendipunkti. Naftatootmist käsitlevate märtsi eelarve prognooside kohaselt jääb esialgses eelarveprojektis teatatud meetmete tõttu 2006/07. aasta eelarveseisund samaks ning paraneb 0,2 SKT protsendipunkti võrra alates 2007/08. aastast. Pärast nõukogu jaanuarikuist soovitust ei võetud ühtegi puudujääki vähendavat mittekohustuslikku meedet, välja arvatud detsembri esialgses eelarveprojektis kavandatud väike korrigeerimine. Märtsi eelarves teatatud mittekohustuslike meetmete tulemusel eelarveseisund üldjoontes ei muutunud, eelkõige ei võetud midagi ette allapoole korrigeeritud naftatootmisprognoosidega seotud tulude vähenemise kompenseerimiseks.

Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosis, nagu ka ametlikes prognoosides, ennustati puudujäägiks 3,0% SKTst 2006/07. eelarveaastal, kuigi lähtuti kõrgematest naftahindadest (mis suurendaks kiiresti ettevõtete tulumaksu laekumist). Komisjoni talituste arvestuste kohaselt oli kevadprognoosist tulenev 2005. ja 2006. aasta (kalendriaasta põhjal) vaheline struktuurne kohandus umbes ½% SKTst. Nende prognooside põhjal tundus eelarveaastal põhinev kohandus olevat väiksem – pigem ¼ protsendipunkti.[7]

Viimased kassapõhised andmed 2006/07. aasta esimesel neljal kuul ei ole vastuolus komisjoni talituste kevadise prognoosiga eelarvepuudujäägi kohta. Tulud kasvasid oluliselt, olles vastavuses eelarvekavaga või isegi seda ületades, kuigi ka jooksvad kulud kasvasid kiiresti. Osaliselt tulenes jooksvate kulude kiire kasv makromajanduslikest muutustest: oodatust suurem töötuse määr põhjustas ka suuremad sotsiaalhüvitiste kulud. On oht, et selle valdkonna kulud võivad osutuda märtsi eelarves ja komisjoni talituste kevadises prognoosis oodatust palju suuremaks. Mittekohustuslikud kulud, millel on aastased nominaalsed ülemmäärad, tunduvad ka kiiresti kasvavat. See asjaolu peegeldab ilmselt kulude ajastamise kõikumisi 2006/07. aasta ülempiiri (mille täpset järgimist eeldatakse komisjoni talituste prognoosides) raames ning seetõttu on järelejäänud eelarveaastal oodata aeglustumist.

Igakuised kassapõhised andmed on tihti muutlikud ning suurem osa tuludest laekub eelarveaasta teises pooles. Seetõttu saab seni esitatud kassapõhiste andmete põhjal teha väga piiratud järeldusi.

Kõige uuemaid makromajanduslikke arenguid silmas pidades tunduvad riigi raamatupidamisandmed osutavat komisjoni talituste kevadprognoosis oodatust suuremale majandusnäitajate paranemisele. Veelgi enam, ka muu areng võiks toetada eelarveseisundi paranemist. Naftahindade tõus ning finantssektori jätkuv tõhusus peaks tõstma ettevõtete tulumaksubaasi. Eeldades et muud tingimused püsivad muutumatuna, peaks ka oodatust kõrgemal inflatsioonil olema väike positiivne mõju valitsemissektori eelarvetasakaalule, samas kui on täheldatud 2005. aastal vähenenud tarbimise suurenemist, mis peaks toetama kaudsest maksustamisest saadud tulusid.

Siiski on tulevane areng ebakindel ning ei saa välistada kompensatoorseid mõjusid. Kasvutegurid ei pruugi varasemaga võrreldes suurema investeeringute osatähtsuse tõttu osutuda riigi rahandusele soodsaks. Uusimate andmete alusel vähenes naftatootmine märtsi eelarves eeldatust enam, mis võib kajastuda väiksemas ettevõtete tulumaksu laekumises aasta järgmistel kuudel, samal ajal kui mitmed ajastamisega seotud mõjud võivad põhjustada tulude kasvumäära ülehindamist, kui lähtutakse ainult 2006/07. eelarveaasta esimeste kuude andmetest. Pealegi sõltub eelarve tasakaalustamine suures osas pigem ebakindlatest teguritest, nt finantssektorist ja kõrgetest naftahindadest.

Võttes kokkuvõtteks arvesse rahandusvaldkonna muutujate ebakindlust ning mõningat ebamäärasust majanduse ja rahanduse väljavaadetes, tundub et Ühendkuningriik võib küll vähendada puudujääki 3%ni SKTst 2006/07. aastal, kuid ei ole mingit kindlusvaru kontrollväärtuse suhtes ning on olemas tõsine oht, et puudujääk võib seda jätkuvalt ületada.

2007/08 ja hiljem

2006. aasta eelarveprojektis prognoositakse puudujäägi vähenemist 2,4%ni SKTst 2007/08. aastal ning seejärel järk-järgult 1,7%ni SKTst 2010/11. aastaks. Eelarve tasakaalustamine 2007/08. aastal tuleneb maksutulu kasvu automaatsest stabilisaatorist SKT kasvu taustal ning 2005. aasta detsembris rakendatud mittekohustuslikest meetmetest, kuid ka kulude kasvu väikesest reguleerimisest tuleneval maksude laekumise määra suurenemisel SKT suhtes. Komisjoni talituste kevadprognoosis ennustatakse mõnevõrra suuremat valitsussektori eelarve puudujääki (2,7% SKTst 2007/08. aastal), mis on peamiselt tingitud ettevaatlikumast hinnangust maksude laekumisele, kuid lähtutakse siiski sellest, et eelarve puudujääk eelarveaastal jääb alla 3%lise kontrollväärtuse.

Pärast 2007/08. aastat prognoositakse 2006. aasta eelarves tulude kasvu, mis põhineb oodataval maksuvaba määra korrigeerimata jätmisel vastavalt inflatsioonile. Ühendkuningriigi kavandatud peamine eelarve tasakaalustamise vahend on jooksvate kulude kasvu prognoositud reguleerimine viimase kümne aasta keskmiselt väärtuselt 3,2% aastas 1,9%ni, nii et 2008/09. aastal saaks puudujääki täielikult kasutada riiklike investeeringute rahastamiseks. Kogukulude määr 2010/11. aastal oleks siis natuke üle ½ protsendipunkti allpool 2007/08. aasta taset. Selline oluline jooksvate kulude kasvu reguleerimine aitaks hoida puudujäägi oluliselt allpool kontrollväärtust, milleks on 3% SKTst. Kavandatava kulude vähendamisega ei kaasne ministeeriumide üksikasjalikke kokkuhoiukavasid ning see tuleb veel kinnitada 2007. aasta eelarves ja kõikehõlmavas kuluaruandes, kus määratakse kindlaks kolme eelarveaasta (alates 2008/09. aastast) kogukulud.

2.2. Valitsemissektori võlg

Valitsemissektori koguvõlg, mis vastavalt kevadiste prognooside ajal tehtud hinnangutele kasvas 2005/06. eelarveaastal 42,0%ni SKTst, on näidanud kasvutendentsi alates 2002/03. aastast. Koguvõla suhe SKTsse jääb siiski alla kontrollväärtuse, milleks on 60% SKTst. Esmane tasakaal on komisjoni talituste kevadprognoosiga hõlmatud ajavahemikul negatiivne. Seetõttu eeldavad Ühendkuningriigi asutused koguvõla jätkuvat kasvu 44½%ni SKTst 2007/08. eelarveaastaks, kuid seejärel selle taseme püsimajäämist, kui esmane tasakaal jõuab prognooside kohaselt jälle väikesesse plussi. Võla stabiliseerumine hilisematel aastatel sõltub muuhulgas ka kõikehõlmavas kuluaruandes (Comprehensive Spending Review) sätestatud kulude piiramise rakendamisest.

Tabel 1: Majandus- ja eelarveprognoosid

% SKTst | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 |

KOM | Eelarve 20061 | KOM | Eelarve 20061 | KOM | Eelarve 20061 |

Valitsemissektori tasakaal | -3,1 | -3,2 | -3,0 | -3,0 | -2,7 | -2,4 |

Esmane tasakaal | -1,0 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,6 | -0,3 |

Struktuurne tasakaal2 | -2,9 | -3,0 | -2,7 | -2,6 | -2,5 | -2,2 |

Struktuurse tasakaalu muutus | +0,5 | +0,5 | + 0,2 | +0,4 | +0,2 | +0,4 |

Struktuurne esmane tasakaal3 | -0,8 | -0,9 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,1 |

Valitsemissektori koguvõlg | 42,0 | 42,6 | 43,5 | 43,9 | 43,9 | 44,5 |

Prognoositav reaalne SKT (aastane muutus %)4 | 1,8 | 1 ¾ | 2,4 | 2 ¼ | 2,8 | 3,0 |

Prognoositav SKT lõhe5 | -0,5 | -0,6 | -0,7 | -0,9 | -0,6 | -0,7 |

% SKTst | 2005 (KOM) | 2006 (KOM) | 2007 (KOM) |

Valitsemissektori tasakaal | -3,5 | -3,0 | -2,8 |

Esmane tasakaal | -1,3 | -1,0 | -0,7 |

Struktuurne tasakaal | -3,3 | -2,7 | -2,5 |

Struktuurse tasakaalu muutus | +0,2 | +0,6 | +0,2 |

Struktuurne esmane tasakaal | -1,1 | -0,7 | -0,5 |

Valitsemissektori koguvõlg | 42,8 | 44,1 | 44,8 |

Prognoositav SKT lõhe5 | -0,4 | -0,7 | -0,7 |

Märkused: 1 2006. aasta märtsi eelarve puudujäägi arvnäitajad, mida on kohandatud UMTS laekumistega vastavalt põhiteksti joonealuses märkuses 1 selgitatule. Ühendkuningriigi eelarve esialgset tasakaalu käsitlevaid andmeid kohandati komisjoni talituste poolt Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi esialgse tasakaalu definitsiooniga, milles intressi netomaksete asemel kasutatakse intressi brutomakseid. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (CAB), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühendkuningriigi puhul ühekordsed meetmed puuduvad, nii et struktuurne tasakaal vastab tsükliliselt kohandatud tasakaalule. Prognoosid eelarveaastate SKT lõhe kohta on ligikaudsed ning ei põhine rangelt ühiselt kokkulepitud metoodikal (vt põhiteksti joonealust märkust 7). Komisjoni talitused on SKT lõhed ja tsüklilised kohandamised vastavalt 2006. aasta märtsi eelarvele eelarves oleva teabe põhjal ümber arvutanud. Kuna teave pole täielik, tuleks komisjoni ümberarvutusi pidada ligikaudseks. 3 Tsükliliselt kohandatud esmane tasakaal (CAPB), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühendkuningriigi puhul ühekordsed meetmed puuduvad. 4 Komisjoni prognoos kalendriaasta põhjal. 5 Protsentides prognoositavast SKTst. Prognoosid eelarveaasta kohta on ligikaudsed ning ei põhine rangelt ühiselt kokkulepitud metoodikal (vt põhiteksti joonealust märkust 7). Tuleb märkida, et hiljutiste muudatuste tõttu riigi raamatupidamisandmetes võivad iga-aastased SKT negatiivsed lõhed võrreldes siin esitatud kevadprognoosiga väiksemad olla. Allikas: Ühendkuningriigi finantsselgitus ja eelarvearuanne 2006 ning majandus- ja rahandusstrateegia aruanne 2006 (Eelarve 2006); komisjoni talituste 2006. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

3. Järeldused

Olemasoleva teabe põhjal paistab Ühendkuningriigil siiski õnnestuvat korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2006/07. eelarveaastaks kooskõlas nõukogu soovitustega asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt. Riigi rahanduse väljavaated on praegu veidi soodsamad kui nõukogu soovituse esitamise ajal, seda muuhulgas ka tänu suuremale majanduskasvule ning muudele teguritele, nt kõrgematele naftahindadele ja rahandussektori tulemuslikkusele. Komisjoni talituste kevadisel prognoosil põhinevate hinnangute kohaselt tundub 2006/07. aasta struktuurse tasakaalu paranemine siiski jäävat maha nõukogu soovitatud ½%st SKTst, olles pigem ¼ protsendipunkti. Ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamine on veelgi enam seotud suure ebakindlusega ning seda võivad ohustada isegi suhteliselt väikesed negatiivsed muutused makromajanduses ja rahanduses:

- kuna pärast nõukogu jaanuarikuist soovitust ei ole võetud eelarve puudujääki vähendavaid meetmeid, v.a. detsembri esialgses eelarveprojektis kavandatud väike korrigeerimine, ning Ühendkuningriigi asutused tuginevad 2006/07. aastaks puudujäägi kontrollväärtuseni vähendamisel soodsatele rahandussuundumustele, ei ole mingit kindlusvaru, mis võimaldaks välistada kontrollväärtuse ületamise 2006/07. aastal. Puudujäägi vähendamist võivad seetõttu ohustada ka väikesed negatiivsed asjaolud. Seetõttu on tähtis, et võetaks arvesse mittekohustuslike kulude iga-aastaseid ülempiire;

- Kuigi olemasoleva teabe kohaselt tundub, et praeguse poliitika jätkumisel jääb puudujääk 2007/08. aastal alla kontrollväärtuse, sõltub see ka 2006/07. eelarveaasta tulemustest, mis ei ole veel teada.

Üldiselt on komisjon eelnimetatud hindamise põhjal arvamusel, et Ühendkuningriigil ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. Komisjon juhib siiski tähelepanu ebakindlusele praeguste rahandussuundumuste hindamisel, st võimalusele, et väljavaade rahanduse olukorra paranemisele ei pruugi praeguse poliitika jätkumisel täituda, mistõttu tuleks jälgida lühiajalisi eelarvemuutusi.

Keskpikal perioodil sõltub Ühendkuningriigi asutuste kavandatud rahanduse stabiliseerimine sellest, kas suudetakse oluliselt pidurdada kulude kasvu. Seetõttu on eriti tähtsad kolme eelarveaasta (alates 2008/09) keskpikad kulukavad, mis tuleks esitada 2007. aasta eelarves ja sellele järgnevas kõikehõlmavas kuluaruandes.

Komisjon jätkab Ühendkuningriigi eelarvemuutuste tähelepanelikku jälgimist vastavalt asutamislepingule.

[1] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes riigi eelarveaasta põhjal. Käesolevas dokumendis toodud kõigi Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarveandmete puhul kohaldatakse Eurostati 14. juuli 2000. aasta otsust UMTS tulude jaotamise kohta. Ühendkuningriik ei ole tavaliselt kõnealust otsust kohaldanud oma riiklike valitsemissektori finantsnäitajate avaldamisel, mistõttu on valitsemissektori eelarve tasakaal Eurostati andmetel umbes 0,1 protsendipunkti SKTst aastas väiksem kui Ühendkuningriigi rahvamajanduse arvepidamise kohaselt alates aastast 2001/02.

[2] Kontrollväärtust ületava puudujäägi tõttu algatas komisjon 2004. aasta aprillis artikli 104 lõike 3 põhjal ettenähtud aruande vastuvõtmisega ülemäärase eelarvedefitsiidi menetluse. Kuna tookord lähtuti sellest, et üle 3% SKTst ulatuv ülemäärane puudujääk on väike ja ilmselt ajutine, ei pidanud komisjon ning majandus- ja rahanduskomitee seda ülemääraseks. Vaata: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdfhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

[3] Vastavalt ELT L 174, 7.7.2005 ja EÜT L 209, 2.8.1997.

[4] Viimased SKT suurenenud näitajad osutavad, et võrreldes kevadiste prognoosidega on möödunud viie aasta negatiivne SKT lõhe veidi väiksem või positiivne SKT lõhe olnud veidi suurem.

[5] Neid andmeid tuleks pidada esialgseteks ning praeguse informatsiooni kohaselt tundub, et nende ülekandmine 2006/07. eelarveaastasse on piiratud. Ühendkuningriigi riiklik statistikaamet teatab tegeliku 2005/06. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägi 29. septembril 2006.

6 Igal aasta novembris või detsembris parlamendile esitatav eelarve ettevalmistusaruanne selgitab valitsuse rahandusstrateegiat ja ajakohastab tulevase eelarve rahandust ja makromajandust käsitlevad prognoosid. See on konsulteerimiseks ja peaks andma tõuke valitsuse strateegia avalikuks aruteluks. Samas on see tüüpiline vahend eelarvemeetmetest teavitamiseks.

[6] SKT lõhe prognoosid tehakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale kalendriaasta põhjal, nii et täpselt metoodikat järgides pole võimalik prognoosida struktuurset tasakaalu (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) eelarveaasta põhjal. Kuna nominaalse eelarvetasakaalu paranemine on eelarveaasta põhjal vähem selge kui kalendriaasta põhjal, on ka struktuuriline areng eelarveaasta näitajate põhjal aeglasem. See peaks olema hinnanguliselt umbes ¼ protsendipunkti.