Kuna elektroonilisel sidel ja eelkõige internetiprotokollil põhineval elektroonilisel sidel on ülemaailmne ulatus, ületab probleemi mõõde kaugelt ühe liikmesriigi territooriumi. Side konfidentsiaalsust reguleerivatel riiklikel õigusnormidel on väga erinev kohaldamisala ja sisu. Seetõttu, kuigi liikmesriikidel on võimalik võtta poliitikameetmeid, millega tagatakse, et seda õigust ei rikuta, ei oleks ilma ELi ühtsete õigusnormideta võimalik seda ühetaoliselt saavutada ning see tekitaks piirangud elektroonilise side teenuste kasutamisega seotud isikuandmete piirülesele liikumisele teistesse liikmesriikidesse, kus ei kohaldata samu andmekaitsestandardeid.

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames sooritatud hindamise käigus jõuti samuti järeldusele, et on ruumi lihtsustamiseks, eelkõige seoses teatavate aegunud või ebavajalike sätete ja jõustamiseeskirjadega.

Üldine järeldus on, et e-privaatsuse direktiivi eesmärgid on siiani asjakohased.

Mis on lahendamist vajav probleem ja miks see on probleem?

B. Lahendused

Millised on erinevad võimalused eesmärkide saavutamiseks? Kas on olemas eelistatud valikuvariant? Kui ei, siis miks?

Variandid on rühmitatud kasvava ambitsioonikuse järjekorras (s.o variant 1 on vähim ambitsioonikas ja variant 4 on kõige ambitsioonikam) seoses eespool märgitud eesmärkide saavutamisega (privaatsus ja lihtsustamine). Variandi 5 puhul kaalutakse e-privaatsuse direktiivi kehtetuks tunnistamist. 1.Variant 1. Muud kui seadusandlikud (pehme õiguse) meetmed: see variant hõlmab komisjoni antud suuniseid, eneseregulatsiooni algatuste tegemise julgustamist ja muid pehme õiguse meetmeid. 2.Variant 2. Privaatsuse ja konfidentsiaalsuse ning harmoneerimise piiratud tugevdamine: selle variandiga tugevdataks minimaalses vajalikus ulatuses privaatsuse ja konfidentsiaalsuse õigusi (selgitades, et e-privaatsust käsitleva õigusakti kohaldamisala hõlmab OTT-teenuseid, üldkasutatavat Wi-Fit ja asjade interneti seadmeid) ning kaitset mittetellitud kõnede eest (selgitades kehtivaid õigusnorme ja kehtestades standardse eesliite) ja lihtsustamist (turvalisust käsitlevate sätete kehtetuks tunnistamine, koostöö tugevdamine piirüleste juhtumite puhul). 3.Variant 3. Privaatsuse ja konfidentsiaalsuse ning harmoneerimise mõõdukas tugevdamine: selle variandiga tugevdataks märkimisväärsemalt privaatsuse ja konfidentsiaalsuse õigusi (kohaldamisala laiendamine, privaatsusseadete suurem läbipaistvus, suurem üldine läbipaistvus, jõustamisvolituste tugevdamine), kaitset mittetellitud teadaannete eest (turunduslike kõnede saamisega nõustumise nõude kasutuselevõtt) ja lihtsustamist (erandite laiendamine, ebavajalike sätete täiendav kehtetuks tunnistamine ja täitmise tagamise lihtsustamine volituste andmisega isikuandmete kaitse üldmääruse täitmise tagamise eest vastutavatele ametiasutustele ja isikuandmete kaitse üldmääruse järjepidevuse mehhanismi laiendamisega). 4.Variant 4. Privaatsuse ja konfidentsiaalsuse ning harmoneerimise ulatuslik tugevdamine: selle variandi alusel kehtestataks variandiga 3 võrreldes ulatuslikumad meetmed, näiteks nn küpsisemüüride üldine keelamine (st keelatakse juurdepääsu tõkestamine isikuandmete avaldamisest keeldumise korral), e-posti ja SMSide puhul varasema ärisuhtega seotud erandi kehtetuks tunnistamine, täiendavad kehtetuks tunnistamised ja komisjonile rakendusvolituste andmine. 5.Variant 5. E-privaatsuse direktiivi kehtetuks tunnistamine: selle variandiga tunnistataks e-privaatsuse direktiiv kehtetuks ning sellest tuleneks isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamine, sealhulgas jõustamissüsteemi kohaldamine, et kaitsta elektroonilise sidega seotud isikuandmete konfidentsiaalsust, ning hakataks üldiselt kohaldama mittetellitud teadaannete saamisest keeldumise süsteemi ja kohaldama isikuandmete kaitse üldmääruse järjepidevuse mehhanismi.

Millised on erinevad sidusrühmad? Kes toetab millist varianti?

-Side konfidentsiaalsuse kaitse tase mõjutab kodanike õigusi. Nad eelistaksid nende õigusi tugevdavaid variante, näiteks variante 2, 3 ja 4. -Riikide ametiasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor toetaksid variante, mille tulemuseks on privaatsuse rangem ja järjepidevam kaitse, näiteks variante 2, 3 ja 4. -Elektroonilise side teenuse osutajad on e-privaatsuse direktiivi kohustuste peamised adressaadid. Nemad oleksid tugevalt variandi 5 poolt. Paremuselt järgmise võimalusena võiksid nad nõustuda variantidega 2 ja 3, mille puhul tagatakse samade õigusnormide kohaldamine konkureerivate OTT-teenuse osutajate suhtes. -OTT-teenuse osutajad pooldaksid samuti variante 1 ja 5, kuna nad eelistaksid üldjuhul seda, et nende suhtes ei kohaldataks rangemaid regulatiivseid nõudeid. Pärast neid kahte varianti oleks kõige aktsepteeritavam variant 3, arvestades sellega tagatavat paindlikkust. -Veebisaitide avaldajad ja käitumispõhise internetireklaami ettevõtjad eelistaksid selgelt varianti 5 samadel põhjustel kui elektroonilise side teenuse osutajad ja OTT-teenuse osutajad. -Brauserite pakkujatele tekiks variandi 3 alusel erikohustused. Seetõttu ei toetaks nad variante 3 ja 4. -VKEd toetaksid üldjuhul variante 1 ja 5. Kui nad on elektroonilise side teenuse osutajad, siis toetaksid nad OTT-teenuse osutajatega võrdsete võimaluste tagamiseks variante 2 ja 3. Kui nad on OTT-teenuse osutajad, siis eelistaksid nad variante 1 ja 5 ning seejärel oleks kõige aktsepteeritavam variant 3.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel juhul peamiste poliitikavariantide) eelised?

Eelistatud on variant 3. Peamised eelised on järgmised. -Konfidentsiaalsuse kaitse suurendamine tehnoloogianeutraalse määratluse, suurema kasutajakontrolli, läbipaistvuse nõuete ja tulemuslikuma jõustamise teel. -Mittetellitud teadaannete vastase kaitse suurendamine tänu turunduslike kõnede saamisega nõustumise nõude kasutuselevõtule, eesliite kasutuselevõtule ja seeläbi anonüümsete turunduslike kõnede keelamisele ning soovimatutelt numbritelt tulevate kõnede blokeerimise suurematele võimalustele. -Lihtsustamine regulatiivse keskkonna harmoneerimise ja selgitamise teel, vähendades liikmesriikide manööverdamisruumi, tunnistades kehtetuks aegunud sätted ning laiendades nõusoleku normidega seotud erandeid.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Eelistatud variant võimaldab eeldatavasti säästu tänu täiendavale harmoneerimisele ja lihtsustamisele. Näiteks kõigi veebisaitide ja rakenduste jaoks privaatsuse valikute ühekordse tsentraliseeritud haldamise abil on arvutuslikult võimalik kokku hoida 70 % e-privaatsusega seotud kuludest. Sidusrühmade konkreetsete kategooriate tasandil tekiksid OTT-teenuse osutajatele teatavad kulud oma ärimudelite õiguspärasuse läbivaatamise tõttu. Sellised kulud ei ole siiski eeldatavasti märkimisväärsed. Veebisaitide avaldajatele võivad tekkida teatavad väiksed kohanemise kulud. Brauserite ja samalaadsete internetile juurdepääsu võimaldavate rakenduste pakkujateletekiksid märkimisväärsed kulud selle tagamiseks, et kasutajatele esitatakse nende privaatsusseadete kohta nõuetekohased valikud. Turundajatele tekiksid teatavad kulud pärast turunduslike kõnede saamisega nõustumise nõude kasutuselevõttu.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Peamine mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele tuleneks järjepidevuse mehhanismi rakendamisest ja võimalikust vajadusest suunata täitmise tagamise pädevus ümber ainult andmekaitseasutustele. Mõju ei peeta oluliseks, kuna saab kasutada sünergiat juba olemasolevate ELi koordineerimisasutustega (näiteks andmekaitse valdkonnas).

Kas on oodata muud olulist mõju?

Ei.

Proportsionaalsus?

Eelistatud variant sisaldab tasakaalustatud meetmeid, mida kõiki peetakse seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikuks, ilma et sellest tuleneks liigne koormus asjaomastele sidusrühmadele. Lisaks sellele on meetmed paindlikult kujundatud, et võimaldada vajalikke erandeid, ja tehnoloogianeutraalsed, et minimeerida konkurentsi moonutamist ja tagada võrdsed võimalused.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?