[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.9.2010

KOM(2010) 490 lõplik

2010/0254 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta

SELETUSKIRI

Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/112/EÜ (inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta) on sätestatud kõnealuste toodete koostist, kinnistatud nimetuste kasutamist, tootmisnõudeid ja märgistamist reguleerivad eeskirjad, et tagada nende vaba liikumine Euroopa Liidus.

Esimest korda muudeti direktiivi 2001/112/EÜ komisjoni 14. augusti 2009. aasta direktiiviga 2009/106/EÜ[1]. Selles kehtestati Brixi miinimumarv (lahustuva kuivaine sisaldus) 18 lahjendatud puuvilja- ja marjamahla ja -püree kasutamise puhul ning täpsustati, millist müüginimetust tuleb kasutada kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahla puhul. Nimetatud direktiivi muutmise ajendiks oli rahvusvaheliste standardite (eelkõige codex alimentarius’e komisjoni poolt vastu võetud puuvilja -ja marjamahlu ja -nektareid käsitleva standardi (Codex Stan 247-2005) ning Euroopa puuviljamahlatootjate ühenduse tegevusjuhiste (AIJN)) läbivaatamine.

Käesoleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõuga muudetakse direktiivi 2001/112/EÜ teist korda, et hõlmata suurem hulk codex alimentarius'e standardi kohaseid määratlusi ning järgida samas Euroopa puuviljamahlatootjate ühenduse tegevusjuhiseid. Käesoleva loomult tehnilise direktiivieelnõuga kinnitatakse veelkord puuvilja- ja marjamahlade ning kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahlade eristamisvajadust, lihtsustatakse maitse ja lõhna taastamist käsitlevaid sätteid, nähakse ette suhkru väljaarvamine lubatud koostisainete hulgast ning lisatakse tomat puuvilja- ja marjamahlade valmistamiseks kasutatavate puuviljade ja marjade loetellu.

Euroopa Liidus moodustavad puuvilja- ja marjamahlad 10 % mittealkohoolsete jookide kogutarbimisest. Kui vaadelda turu segmente, võib järeldada, et mahla toodetakse kontsentraadist tunduvalt enam (87,6 %) kui vahetult puuviljadest ja marjadest (12,4 %). Maailma puuviljamahlaturul on ainsad märkimisväärses mahus kaubeldavad artiklid puuvilja- ja marjakontsentraat ning puuvilja- ja marjamahla kontsentraat (eriti apelsinimahl), millest valdav osa pärineb Brasiiliast. Puuviljadest ja marjadest toodetud mahla tarnitakse Euroopa Liidu turule põhiliselt Hispaaniast ning lisaks ka Brasiiliast.

Direktiivi ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.

Direktiivi ettepanek läbib Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud seadusandliku tavamenetluse. Selles võetakse arvesse komisjoni volituste uut määratlust (aluslepingu artiklid 290 ja 291). Seega muudetakse kehtiva direktiivi artikleid 7 ja 8, lülitades kõik rakendusmeetmed delegeeritud õigusaktide kategooriasse.

2010/0254 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

1. Puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete vaba liikumise hõlbustamiseks Euroopa Liidus on nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/112/EÜ (inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta)[4] sätestatud kõnealuste toodete tootmist, koostist ja märgistamist reguleerivad eeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohandada tehnika arenguga ning nende puhul peaks arvesse võtma muutusi asjakohastes rahvusvahelistes standardites, eriti codex alimentarius’e komisjoni poolt 4.–9. juulil 2005 oma 28. istungil vastu võetud puuvilja- ja marjamahlu ja -nektareid käsitleva codexi standardis (Codex Stan 247-2005), ning Euroopa puuviljamahlatootjate ühenduse (AIJN) tegevusjuhistes.

2. Eespool nimetatud codexi standardiga kehtestatakse eelkõige puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete kvaliteedi- ja märgistusnõuded. Euroopa puuviljamahlatootjate ühenduse tegevusjuhistes on ette nähtud ka kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahla kvaliteedinõuded ning juhiseid kasutatakse samuti puuvilja- ja marjamahlatööstuses iseregulatsiooni rahvusvahelise võrdlusstandardina. Direktiiv 2001/112/EÜ tuleb võimalikult suures ulatuses kõnealuste standarditega vastavusse viia.

3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[5] eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5 tuleb kohaldada teatavatel tingimustel. Kui toode on puuvilja- ja marjamahla ning kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahla segu ning kui puuvilja- ja marjanektar on täielikult või osaliselt saadud kontsentreeritud tootest, tuleb see selgelt ära märkida. Märgistusel esitatud koostisosade loetelu peab hõlmama nii puuvilja- ja marjamahlu kui ka kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahlu, mida kasutati.

4. Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid delegeeritud õigusakte, et kohandada direktiivi 2001/112/EÜ vähemtähtsaid sätteid tehnika arenguga ja asjaomastes rahvusvahelistes standardites tehtavate muudatustega. Volituste delegeerimine peab olema täpselt määratletud.

5. Direktiivi 2001/112/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1 Direktiivi 2001/112/EÜ muutmine

Direktiivi 2001/112/EÜ muudetakse järgmiselt:

(1) Artikli 3 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3. Kahest või enamast puuvilja- või marjaliigist valmistatud toodete puhul (välja arvatud sidrunimahla kasutamisel vastavalt I lisa II osa 2. punktis sätestatud tingimustele) täiendatakse toodete nimetusi kasutatud puuviljade ja marjade loeteluga puuvilja- ja marjamahlade või -püreede mahu järgi kahanevas järjestuses. Juhul kui toode on valmistatud kolmest või enamast puuvilja- või marjaliigist, võib märke kasutatud puuviljade või marjade kohta asendada sõnadega „erinevad puuviljad/marjad” või muu samalaadse sõnastusega või kasutatud puuviljade/marjade arvuga.

4. III lisas nimetatud nektareid ja eritooteid võib magustada suhkru või meega. Müüginimetus peab sisaldama sõnu „magustatud” või „suhkrulisandiga”, millele järgneb märge suhkrulisandi maksimumkoguse kohta, mis on arvutatud kuivainena ja mida väljendatakse grammides liitri kohta.”

(2) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

I lisa I osa 2. punktis osutatud sellise kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla märgistusel, mis ei ole ette nähtud tarnimiseks lõpptarbijale, peab olema viide sidrunimahla, laimimahla või hapestamisainete olemasolu ja lisatud koguse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele 1333/2008/EÜ (toidu lisaainete kohta)*. Kõnealune viide peab olema pakendil, pakendi külge kinnitatud etiketil või saatedokumendil.

* ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.”

(3) Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Direktiivi kohandamiseks tehnika arenguga ja asjaomastes rahvusvahelistes standardites tehtavate muudatustega võib komisjon delegeeritud õigusaktidega muuta lisasid, välja arvatud I lisa I osa ja II lisa.

Kui komisjonile delegeeritakse volitused, toimib komisjon vastavalt artiklis 7a sätestatud menetlusele.”

(4) Lisatakse artikkel 7a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 7a

1. Komisjonile antakse määramata ajaks volitused võtta vastu käesolevas direktiivis osutatud delegeeritud õigusakte.

Kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist ning teatab, millised delegeeritud volitused võidakse tagasi võtta ja mis põhjusel.

Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad kahe kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjoni teavitanud sellest, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.

Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”

(5) Artikkel 8 tunnistatakse kehtetuks.

(6) Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisas sisalduva tekstiga.

Artikkel 2 Ülevõtmine

1. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18 kuu jooksul pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile .

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3 Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 4 Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja […] […]

LISA „I LISA

TOODETE NIMETUSED, MÄÄRATLUSED JA OMADUSED

I MÕISTED

1. a) Puuvilja- ja marjamahl

Käärimiskõlblik, kuid käärimata toode, saadud puuviljade või marjade toidukõlblikust osast, mis on veatu ja küps, värske või jahutatud ja pärineb ühest puuvilja- või marjaliigist või on mitme liigi segu, ning millel on asjaomase puuvilja või marja mahlale iseloomulik värvus, lõhn ja maitse.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liigi puuviljast või marjast saadud lõhna- ja maitseomadused, samuti viljaliha ja puuviljarakud on võimalik mahlas taastada.

Tsitrusviljade puhul peab mahl pärinema seemnekambrite seintest (endokarp). Laimimahla valmistamiseks võib aga kasutada kogu vilja.

On mahlu, mis valmistatakse puuviljadest või marjadest koos seemnete ja koortega, mida küll tavaliselt mahla ei jäeta. Seemnete ja koorte osakesed, mida ei ole võimalik headele tavadele vastava tootmise käigus eemaldada, on siiski aktsepteeritavad.

Puuvilja- ja marjamahla tootmisel on lubatud mahla sisse segada puuvilja- ja marjapüreed.

b) Kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahl

Toode, mis saadakse lahjendades I osa 2. punktis määratletud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla joogiveega, mis vastab 3. novembri 1998. aasta nõukogu direktiivi (olmevee kvaliteedi kohta) kriteeriumidele*.

Lõpptoote kuivainete sisaldus peab vastama V lisas määratletud lahjendatud mahla Brixi miinimumarvule.

Kui kontsentraadist valmistatud mahl on toodetud puuviljast või marjast, mida V lisas ei ole nimetatud, on lahjendatud mahla Brixi miinimumarv sellise mahla Brixi arv, mis on saadud kontsentraadi tegemiseks kasutatud puuvilja ja marja ekstraheerimisel.

Musta sõstra, guajaavi, mango ja granadilli puhul kohaldatakse Brixi miinimumarvu ainult Euroopa Liidus toodetud lahjendatud puuvilja- ja marjamahla ja -püree suhtes.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liigi puuviljast või marjast saadud lõhna- ja maitseomadused, samuti viljaliha ja puuviljarakud on võimalik mahlas taastada.

Mahl valmistatakse sobiva töötlemise teel, mille käigus säilitatakse samad põhilised füüsikalised, keemilised, organoleptilised ja toiteomadused, mis iseloomustavad kõnealusest puuviljast või marjast saadud keskmist mahla.

Puuvilja- ja marjamahla valmistamisel kontsentraadist on lubatud segada puuvilja- ja marjamahla ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla sisse puuvilja- ja marjapüreed ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreed.

2. Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl

Ühest või mitmest liigist saadud puuvilja- ja marjamahlas sisalduvast veest teatava osa füüsilise eemaldamise teel saadud toode. Tarbijale valmistatud kontsentreeritud mahlas peab olema eemaldatud vähemalt 50 % veest.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liigi puuviljast või marjast saadud lõhna- ja maitseomadused, samuti viljaliha ja puuviljarakud on võimalik kontsentreeritud mahlas taastada.

3. Veega ekstraheeritud puuvilja- ja marjamahl

Toode, mis on saadud järgmiste viljade veega segustamise teel:

- säsised terved puuviljad või marjad, mille mahla ei ole võimalik füüsikaliste töötlemisviiside abil ekstraheerida, või

- veetustatud terved puuviljad või marjad.

Sellised tooted võivad olla kontsentreeritud ja lahjendatud. Lõpptoote kuivainete sisaldus peab vastama V lisas määratletud lahjendatud mahla Brixi miinimumarvule.

4. Mahlapulber

Ühest või mitmest liigist valmistatud puuvilja- ja marjamahlast peaaegu kogu vee füüsilise eemaldamise teel saadud toode.

5. Puuvilja- ja marjanektar

Kääritamiskõlblik, kuid kääritamata toode, mis on saadud vee ja/või suhkrute ja/või mee lisamisega I osa 1., 2. ja 3. punktis määratletud toodetele, puuvilja- ja marjapüreele ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreele ja/või nende toodete segule, ning mis vastab IV lisa nõuetele.

Kui puuvilja- ja marjanektar valmistatakse suhkrulisandita või see on madala energiasisaldusega, võib suhkrud täielikult või osaliselt asendada magusainetega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1333/2008.

Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liigi puuviljast või marjast saadud lõhna- ja maitseomadused, samuti viljaliha ja puuviljarakud on võimalik nektaris taastada.

II. LUBATUD KOOSTISAINED, TÖÖTLEMISVIISID JA -AINED

1. Koostis

Selliste puuvilja- ja marjamahlade, puuvilja- ja marjapüreede ning puuvilja- ja marjanektarite valmistamise puhul, millel esitatakse vastava puuvilja või marja tootenimetus või toote tavaliselt kasutatav nimetus, tuleb kasutada V lisas loetletud botaanilistele nimedele vastavaid liike. Kui puuvilja või marja liiki V lisas nimetatud ei ole, kasutatakse õiget botaanilist nime või üldnimetust.

Puuvilja- ja marjamahla Brixi arv on sellise mahla Brixi arv, mis on saadud puuvilja ja marja ekstraheerimisel, ning seda ei saa muuta, välja arvatud juhul, kui mahl segatakse sama liigi puuvilja või marja mahlaga.

Brixi miinimumarv on kehtestatud V lisas ning ei hõlma võimalike täiendavate koostisainete või lisandite kuivainete sisaldust.

2. Lubatud koostisained

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta)** määratletud vitamiinide ja mineraalainete lisamine on lubatud.

- Puuvilja- ja marjamahla, puuvilja- ja marjanektarisse, kontsentraadist valmistatud puuvilja- ja marjamahla ning kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla taastatud lõhna, maitset, viljaliha ja puuviljarakke võib regenereerida sama liiki puuviljast või marjast.

- Viinhappe soolasid võib taastada üksnes viinamarjamahla puhul.

- Suhkrute ja/või mee lisamine on lubatud üksnes nektarite (kuni 20 % lõpptoote kogukaalust) ja teatavate III lisas nimetatud eritoodete puhul.

- I osa 1., 2., 3., 4. ja 5. punktis määratletud toodete puhul on hapu maitse reguleerimiseks lubatud lisada veevaba sidrunhappena väljendatud sidruni- või laimimahla ja/või kontsentreeritud sidruni- või laimimahla kuni 3 g ühe liitri mahla kohta.

- Süsinikdioksiid on koostisainena lubatud.

Soola, vürtse ja maitsetaimi on lubatud lisada tomatimahlale ja kontsentraadist valmistatud tomatimahlale.

Nii suhkrute kui ka kontsentreeritud või kontsentreerimata sidruni- või laimimahla või määrusega (EÜ) nr 1333/2008 lubatud hapestamisainete lisamine samale tootele on keelatud III lisas nimetatud eritoodete puhul.

3. Lubatud töötlemisviisid ja -ained

- Mehhaanilised ekstraheerimismenetlused.

- Tavalised füüsikalised menetlused, sh vee ekstraheerimine in-line -meetodil (difusioon) puuviljade ja marjade (v.a viinamarjad) söödavatest osadest kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlade tootmiseks, tingimusel et selliselt saadud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlad vastavad I osa 1. punktile.

- Kui viinamarju on töödeldud vääveldioksiidiga, on viinamarjamahla puhul lubatud desulfiteerimine füüsikaliste töötlemisviisidega, tingimusel et SO2 üldkogus ei ületa lõpptootes 10 mg/l.

- Ensüümid: pektinaasid (pektiini lõhustamiseks), proteaasid (proteiinide lõhustamiseks) ja amülaasid (tärklise lõhustamiseks) vastavalt määruse (EÜ) nr 1332/2008 nõuetele.

- Toiduželatiin

- Tanniinid

- Silikasool

- Aktiivsüsi

- Lämmastik

- Adsorbeerivad savid (bentoniit)

- Keemiliselt inertsed filtreerimise abiained ja sadestamise toimeained (nt perliit, pestud diatomiit, tselluloos, lahustumatu polüamiid, polüvinüülpolüpürrolidoon, polüstüreen), mis vastavad Euroopa parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ***.

- Keemiliselt inertsed adsorbeerimise abiained, mis vastavad ühenduse direktiividele toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta ning mida kasutatakse sidrunimahla limonoidi- ja naringiinisisalduse vähendamiseks, ilma et see oluliselt mõjutaks limonoidglükosiidide, happe, suhkrute (sh oligosahhariidid) või mineraalide sisaldust.

* EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

** ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

*** ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

II LISA

TOORAINETE MÄÄRATLUSED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. Puuviljad ja marjad

Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse tomatit puuviljana.

2. Puuvilja- ja marjapüree

Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis on saadud sobivate füüsikaliste töötlemisviiside (sõelumine, purustamine, jahvatamine) abil tervete või kooritud viljade söödavast osast ilma mahla eemaldamata.

Vili peab olema terve, sobiva küpsusega ning värske või säilitatud füüsikalis(t)e töötlemisviisi(de) abil, mida kasutatakse vastavalt Euroopa Liidus kohaldatavatele sätetele.

3. Kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüree

Puuvilja- ja marjapürees sisalduvast veest teatava osa füüsilise eemaldamise teel saadud toode.

Kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreel võib olla taastatud lõhn ja maitse, mis saadakse II osa 3. punktis määratletud sobiva füüsikalise töötlemisviisi abil, ning mis peab tervikuna olema taastatud sama liigi puuviljast või marjast.

4. Lõhn ja maitse

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1334/2008 kohaldamist, saadakse taastatav lõhn ja maitse asjaomase vilja töötlemise teel sobival füüsikalisel viisil. Nimetatud füüsikalisi töötlemisviise võib kasutada lõhna ja maitse kvaliteedi säilitamiseks ja stabiliseerimiseks ning need hõlmavad eelkõige pressimist, ekstraheerimist, destilleerimist, filtreerimist, adsorbeerimist, aurustamist, fraktsioneerimist ja kontsentreerimist.

Lõhn ja maitse saadakse vilja söödavast osast, kuid ka tsitrusvilja koore külmpressitud õlist ja vilja kividest/seemnetest.

5. Suhkrud:

- nõukogu direktiivis 2001/111/EÜ* määratletud suhkrud,

- fruktoosisiirup,

- puuviljasuhkrud.

6. Mesi

Nõukogu direktiivis 2001/110/EÜ** määratletud toode.

7. Viljaliha või puuviljarakud

Tooted, mis on saadud sama liiki puuviljade või marjade söödavatest osadest ilma mahla eemaldamata. Tsitrusviljade puhul loetakse viljalihaks või puuviljarakkudeks ka endokarbis ehk sisekihis asuvad sektorid.

* EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53.

** EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

III LISA

TEATAVATE I LISAS LOETLETUD TOODETE ERIMÄRGISTUS

a) „vruchtendrank” puuvilja- ja marjanektarite puhul;

b) „Süßmost”

märgistust „Süßmost” võib kasutada ainult koos tootenimetustega „Fruchtsaft” või „Fruchtnektar”:

- puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes sellistest puuvilja- ja marjamahladest, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahladest või nende toodete segust, mis loomulikus olekus on oma kõrge loomuliku happesuse tõttu ebameeldiva maitsega,

- puuviljamahlade puhul, mis on saadud õuntest või pirnidest, vajaduse korral õunu lisades, kuid ilma suhkrulisandita;

c) „succo e polpa” või „sumo e polpa” puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes puuvilja- ja marjapüreest ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreest;

d) „æblemost” suhkrulisandita õunamahla puhul;

e) - „sur … saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega mustsõstardest, kirssidest, punastest sõstardest, valgetest sõstardest, vaarikatest, maasikatest või leedrimarjadest saadud suhkrulisandita mahlade puhul,

„sød … saft” või „sødetsaft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega sellest puuviljast või marjast saadud mahlade puhul suhkrulisandiga üle 200 g liitri kohta;

f) „äpplemust” suhkrulisandita õunamahla puhul;

g) „mosto”, viinamarjamahla sünonüüm;

h) „seabuckthorn” (marjad), Hippophae rhamnoides L, marjamahlade puhul.

IV LISA

PUUVILJA- JA MARJANEKTAREID KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Puuvilja- ja marjanektarid, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest ja marjadest: | Minimaalne mahla-, püree- või nende segu sisaldus (mahuprotsentides valmistootes) |

I. Kõrge loomuliku happesusega puuviljad ja marjad, mis on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega |

Granadillid (kannatuslille viljad) | 25 |

Lulod (Quito naranjillos) | 25 |

Mustad sõstrad | 25 |

Valged sõstrad | 25 |

Punased sõstrad | 25 |

Tikrid | 30 |

Astelpajumarjad | 25 |

Laukaploomid | 30 |

Ploomid | 30 |

Ploomid sordist „Quetsche” | 30 |

Pihlakamarjad | 30 |

Kibuvitsamarjad | 40 |

Hapukirsid | 35 |

Teised kirsid | 40 |

Mustikad | 40 |

Musta leedripuu viljad | 50 |

Vaarikad | 40 |

Aprikoosid | 40 |

Maasikad | 40 |

Mooruspuumarjad/murakad | 40 |

Jõhvikad | 30 |

Küdooniad | 50 |

Sidrunid ja laimid | 25 |

Muud sama kategooria puuviljad | 25 |

II Vähese happesisaldusega, säsised või tugeva aroomiga puuviljad, mille mahl on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega |

Mangod | 25 |

Banaanid | 25 |

Guajaavid | 25 |

Papaiad | 25 |

Litšid | 25 |

Barbadose kirsid (Neapolitan medlars) | 25 |

Annoona (Annona muricata) | 25 |

Puuviljanektarid, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest: | Minimaalne mahla-, püree- või nende segu sisaldus (mahuprotsentides valmistootes) |

Annoona (Annona reticulate) | 25 |

Kerimoia või suhkruannoona (Annona squamosa) | 25 |

Granaatõunad | 25 |

Akažuuõunad ehk kašuõunad | 25 |

Hispaania ploomid | 25 |

Umbu | 25 |

Muud sama kategooria puuviljad | 25 |

III. Puuviljad, mille mahl on loomulikus olekus meeldiva maitsega |

Õunad | 50 |

Pirnid | 50 |

Virsikud | 50 |

Tsitrusviljad, v.a sidrunid ja laimid | 50 |

Ananassid | 50 |

Tomatid | 50 |

Muud sama kategooria puuviljad | 50 |

V LISA

BRIXI MIINIMUMARVUD LAHJENDATUD PUUVILJA- JA MARJAMAHLA JA -PÜREE KASUTAMISE PUHUL

Puuvilja või marja üldnimetus | Botaaniline nimi | Brixi miinimumarvud lahjendatud puuvilja- ja marjamahla ja -püree kasutamise puhul |

Õun* | Malus domestica Borkh. | 11,2 |

Aprikoos** | Prunus armeniaca L. | 11,2 |

Banaan** | Musa x paradisiacal L. (excluding plantains) | 21,0 |

Must sõstar* | Ribes nigrum L. | 11,6 |

Viinamari* | Vitis vinifera L. or hybrids thereof Vitis labrusca L. or hybrids thereof | 15,9 |

Greip* | Citrus x paradise Macfad. | 10,0 |

Guajaav** | Psidium guajava L. | 9,5 |

Sidrun* | Citrus limon (L.) Burm.f. | 8,0 |

Mango** | Manifera indica L. | 15,0 |

Apelsin* | Citrus sinensis (L.) Osbeck | 11,2 |

Granadill* | Passiflora edulis Sims | 13,5 |

Virsik** | Prunus persica (L.) Batsch var. persica | 10,0 |

Pirn** | Pyrus communis L. | 11,9 |

Ananass* | Ananas comosus (L.) Merr. | 12,8 |

Vaarikas* | Rubus idaeus L. | 7,0 |

Hapukirss* | Prunus cerasus L. | 13,5 |

Maasikas* | Fragaria x ananassa Duch. | 7,0 |

Tomat | Lycopersicon esculentum, Mill. | 5,0 |

Mandariin* | Citrus reticulata Blanco | 11,2 |

Ühe tärniga (*) märgitud ja mahlana toodetud toodete jaoks on määratletud minimaalne suhteline tihedus sellisena, nagu see on suhtes veega 20/20 °C juures.

Kahe tärniga (**) märgitud ja püreena toodetud toodete jaoks on määratletud üksnes korrigeerimata Brixi miinimumarv (happesuse korrigeerimiseta).”

[1] ELT L 212, 15.8.2009, lk 42.

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] EÜT L 10, 12.1.2002, lk 58.

[5] EÜT L 124, 25.5.2000, lk 66.