Mõju hindamise aruanne — kommenteeritud kokkuvõte

Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu

A.Meetmete võtmise vajadus

Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldustes on rõhutatud, kui tähtis on toetada partnerriike ja piirkondlikke organisatsioone, pakkudes vajaduse korral koolitust, nõu, varustust ja vahendeid, et nad saaksid kriise üha enam ise ennetada või ohjata . Aprillis 2015 võtsid Euroopa Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastu ühisteatise „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu”. Selles teatises tehti kindlaks lüngad ELi võimes toetada partnerite suutlikkuse suurendamist julgeolekusektoris ja jõuti järeldusele, et „ELi eelarves [puudub praegu] rahastamisvahend, mis oleks mõeldud partnerriikides julgeolekusektori (eelkõige selle sõjalise komponendi) suutlikkuse suurendamise terviklikuks rahastamiseks” . See on problemaatiline, kuna „konfliktid, ebakindlus ja ebastabiilsus [...] põhjustavad inimeste kannatusi, sunniviisilist ümberasustamist ja viletsaid arengualaseid tulemusi, tunnustatakse [...] Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni resolutsioonis „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030”, mis hõlmab 16. eesmärki rahu ja stabiilsuse kohta.

Stabiilsus ja julgeolek on olulised, et arengualased jõupingutused juurduksid; need on osa igakülgse arengupoliitika strateegiatest, mis hõlmavad rahu ja inimeste julgeolekut tagavate tingimuste edendamist. Julgeoleku ja arengu toetamises suutlikkuse suurendamise kaudu kindlaks tehtud puudused takistavad ELi võimet saavutada välistegevuse eesmärke, sealhulgas rahu, inimeste julgeolekut ja jätkusuutlikku arengut tagavate tingimuste edendamist.

Käesoleva algatuse üldeesmärgid on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208, eelkõige:

tagada, et ELi arenguabi habrastele arengumaadele ei kahjusta ebastabiilsus ja konfliktiolukorrad, võimaldades kõigil osalejatel, sealhulgas sõjaväel, tagada stabiilsus, rahu ja avalik kord;

toetada arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, pidades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamist, täites samal ajal kohustusi ja arvestades eesmärke, mis on heaks kiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides.

Erieesmärgid on järgmised:

aidata suurendada partnerriikide enda suutlikkust ennetada ja ohjata kriise;

aidata parandada partnerriikide julgeolekusektori osalejate, sealhulgas relvajõudude tõhusust, suurendades julgeoleku ja arengu toetamise suutlikkust ning

aidata tagada õigusriigi põhimõtte austamine, hea valitsemistava ning tõhustatud tsiviilkontroll ja -järelevalve relvajõudude üle kolmandates riikides.

ELi meetmed on vajalikud ja õigustatud nii aluslepingus sätestatud eesmärkide (Euroopa Liidu lepingu artikkel 21, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 208) kui ka subsidiaarsuse põhimõtte alusel. ELi liikmesriigid on palunud komisjonil ja kõrgel esindajal esitada ettepanekud, mis võimaldaksid ELil tegeleda põhjalikult julgeoleku ja arengu toetamisega suutlikkuse suurendamise kaudu. Julgeolekusektorile antava ulatusliku ja paindliku ELi toetuse kasu seisneb selles, et see võimaldab kaasata lühi- ja pikaajalistesse meetmetesse kõik riigi julgeolekusektori osalejad; lisaks on sellist toetust võimalik paremini kooskõlastada.

B.Lahendused

Probleemiga tegelemata jätmise negatiivse tagajärjena väheneb liidu meetmete tõhusus ja liidu võime aidata kaasa stabiilsuse ja säästva arengu eesmärkide saavutamisele, eelkõige ebakindlates riikides. Sellepärast on vaja esitada ettepanek, milles käsitletakse vajadust anda ulatuslikku rahalist toetust kõigile sektori osalejatele, sealhulgas sõjaväele, kui saab tõestada, et ettenähtud tegevuste eesmärk ja sisu aitavad selgelt kaasa arengupoliitika eesmärkide saavutamisele.

Kaalutakse võimalusi kohandada olemasolevaid rahastamismehhanisme liidu üldeelarve piires või sellest väljaspool ja arendada välja täiemahuline ulatuslik spetsiaalne rahastamisvahend. Need valikud tähendavad olemasolevate teiseste õigusaktide muutmist erineval määral ja toovad kaasa erinevad ajakavad. Viivitamatut lahendamist vajavate probleemide käsitlemiseks on väga tähtis kohese ja realistliku lahenduse toetamine. Selline kohene lahendus tähendaks komisjoni ettepaneku vastuvõtmist 2016. aastal.

Mõjuhinnangus jõutakse järeldusele, et stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi (IcSP) läbivaatamine oleks kõige asjakohasem ja tõhusam lahendus lühemaks ajavahemikuks. Selleks, et rakendada ulatuslikult ja pikema ajavahemiku jooksul algatust „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu” (sh toetada kaitsega seotud eesmärkidel relvajõude), on vaja ühendada eelarvevahend (arenguülesannete jaoks) mõne muu, võimalik, et ka eelarvevälise mehhanismiga.

Lisaks ulatuslikele konsultatsioonidele liikmesriikide ja muude sidusrühmadega 2015. aastal, toimus 1. aprillist kuni 27. maini 2016 veebipõhine avalik konsultatsioon, et võimaldada üldsusel tagasisidet anda. 94 % vastanutest nõustus, et tõhus, seaduslik ja vastutustundlik julgeolekusektor partnerriikides võib aidata kaasa rahu, inimeste julgeoleku ja säästva arengu tagamisele. Samuti oli 85 % vastanutest nõus, et sõjaliste üksuste juhtimise tugevdamine, eeskätt ebakindlates ja konfliktist väljuvates riikides, võib viia ÜRO stabiilsuse ja säästva arengu eesmärkide saavutamiseni. Kuigi selline avalik konsultatsioon ei ole representatiivne, osutab see, et arutelus osalejad on üksmeelel, et on vaja võtta meetmeid. 15. aprilli 2016. aasta mitteametlikus dokumendis rõhutasid kümme ELi liikmesriiki, et lühiajalises perspektiivis on stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend kõige sobivam vahend valdkonnas, mis on seotud julgeoleku ja arengu toetamisega suutlikkuse suurendamise kaudu.