[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2005

KOM(2005) 440 lõplik

2005/0185 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI (EÜ ASUTAMISLEPING)

1. ETTEPANEKUTE TAUST

Ettepanekud viie eriprogrammi kohta on järg komisjoni 6. aprillil 2005. aastal vastu võetud ettepanekule 7. raamprogrammi (2007–2013)[1] kohta. Struktuur esitati nelja eriprogrammina – „Koostöö”, „Ideed”, „Inimesed” ja „Võimekus” – vastavalt Euroopa teaduspoliitika neljale põhieesmärgile; veel üks eriprogramm on Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmete jaoks. Komisjon esitab ettepanekud „Osalemise ja levitamise eeskirjade” kohta, mida kohaldatakse 7. raamprogrammi suhtes.

Poliitiline kontekst ja eesmärgid on sätestatud teatises „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine”.[2] Nende eesmärkide täitmiseks ja eriprogrammide täies ulatuses rakendamiseks on vaja eelarvet kahekordistada vastavalt komisjoni ettepanekule.

Teadusuuringud, tehnoloogia, haridus ja uuendustegevus on oluline võimalus luua töökohti pikaajaliselt ja säästval viisil. Need on olulised ka majanduskasvu, konkurentsivõime, tervise, elukvaliteedi ja keskkonna seisukohalt. Teadusuuringute raamprogramm koos ühenduse programmidega hariduse ja uuendustegevuse valdkonnas on seetõttu suunatud edasiminekule teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas. 7. raamprogrammi eriprogrammid koos vajalike siseriiklike ja erasektori jõupingutustega on kavandatud peamiste nõrkade kohtade kõrvaldamiseks Euroopa teadusuuringute tasemes, kvaliteedis ja mõjus. Teadmiste levitamine ja edasiandmine on Euroopa teadusuuringute oluline lisandväärtus ning võetakse meetmeid, et suurendada tulemuste kasutamist tööstuses, poliitiliste otsuste tegemisel ja ühiskonnas.

Euroopal tuleb teadusuuringutesse rohkem investeerida ning vajalik on uus rõhuasetus, kui Euroopa Liit tahab liikuda eesmärgi suunas investeerida aastaks 2010 teadusuuringutesse 3% oma sisemajanduse kogutoodangust. 7. raamprogramm toetab seda nii otsese rahastamise kaudu kui ka teadusuuringutesse tehtavate täiendavate riiklike ja erainvesteeringute abil.

Euroopa vajab oma teadusuuringute mahu suurendamiseks ja taseme tõstmiseks rohkem teadlasi. Muude meetmete kõrval, nagu Euroopa teadlaste harta ja siseriiklikud poliitilised meetmed, on 7. raamprogramm kavandatud selleks, et ergutada rohkem inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri ning veel kord meelitada juhtivaid andekaid teadlasi Euroopasse.

Rahaline toetus Euroopa tasandil pakub võimalusi tõsta teadusuuringute taset ja tõhusust, mida pole võimalik saavutada siseriiklikul tasandil. 7. raamprogrammi eriprogrammid kujutavad endast Euroopa teadusruumi edasist konsolideerimist, teadusuuringute uutes valdkondades uute vahendite abil kriitilise massi ja struktuuride saavutamist ning ideede, teadmiste ja teadlaste vaba liikumise edasist toetamist.

Eriprogrammide rakendamise jooksul kasutatakse teadusuuringute taseme tõstmiseks Euroopa tasandil võetavate meetmete potentsiaali maksimaalselt, eriti kogu ELi hõlmavate konkursside kaudu, mida toetab ettepanekute range ja sõltumatu hindamine. See kätkeb endas olemasoleva pädevuse kindlaksmääramist ja toetamist kõikjal Euroopa Liidus, aga ka võimaluste loomist tulevasteks tipptasemel uuringuteks.

Eriprogrammide mõju suurendatakse vastastikuse täiendavuse abil teiste ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, eriti struktuurifondide, haridusprogrammide ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga.

2. EELNEV KONSULTEERIMINE

Eriprogrammide ettepanekute koostamisel on arvesse võetud ELi institutsioonide, eriti Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu, aga ka teiste sidusrühmade, kaasa arvatud teadlaste ja teadusuuringute kasutajate seisukohti. See hõlmab jätkuvaid arutelusid ja teavet seoses ettepanekutega 7. raamprogrammi otsuste kohta, ulatuslikke arutelusid ja teavet, mis on kogutud ettepaneku ettevalmistamise ajal, ning edasist tööd tulevaste teadusuuringute prioriteetide kindlaksmääramisel, näiteks Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööd.

Eriprogrammi ettepanek tugineb 7. raamprogrammi ettepaneku[3] jaoks ette võetud põhjalikule mõjude hinnangule, mis näitas iga kavandatud eriprogrammi tugevat ja konkreetset lisandväärtust. Lisaks sellele võetakse ettepanekute puhul arvesse raamprogrammi viie aasta hinnangu tulemusi.[4]

3. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

Ettepanek eriprogrammide kohta põhineb asutamislepingu XVIII jaotise artiklitel 163–173 ning eriti artikli 166 lõikel 3, mis käsitleb raamprogrammi rakendamist eriprogrammide kaudu.

4. EELARVE TÄITMINE

Igale otsust käsitlevale ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim- ja haldusressursid.

Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad eriprogrammide „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” rakendamiseks vajalikud ülesanded. Seda lähenemisviisi kasutatakse ka eriprogrammi „Ideed” rakendamise puhul (vt punkti 7.2).

5. ÜHTNE JA PAINDLIK RAKENDAMINE

5.1. Uute vajaduste ja võimalustega kohanemine

On oluline, et eriprogrammide rakendamine oleks piisavalt paindlik, et jääda teaduslike ja tehnoloogiliste arengute esirinda ning vastata tekkivatele teadusalastele, tööstuslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele vajadustele. Sellised meetmed, mis lubavad teadlastel endil kindlaks määrata teemasid, on siinkohal eriti olulised. Teiste meetmete puhul saavutatakse see peamiselt tööprogrammide kaudu, mida ajakohastatakse igal aastal. Seda tehakse koos liikmesriikide esindajatest koosnevate komiteede abiga, mille puhul on ette nähtud, et komiteede tähelepanu on suunatud tööprogrammidele. Parandusi võidakse teha kiiremini juhul, kui uued prioriteedid vajavad kohest reageerimist, eriti ettenägematutest poliitilistest vajadustest tulenevate prioriteetide puhul.

Kõnealuse mitmeaastase programmitöö puhul saadakse teavet suurest hulgast allikatest tagamaks, et toetatavad tegevused säilitavad otsese seotuse tööstuse ja ELi poliitikavaldkondade tekkivate vajadustega. Küsitakse nõuandeid väljaspoolt, sealhulgas iga „Koostöö” eriprogrammis sisalduva teema jaoks, kusjuures esindatud on eri valdkonnad ning akadeemilised ja tööstuslikud vaated on tasakaalus.

Programmi „Ideed” jaoks kasutatakse täiesti uut lähenemisviisi, mille puhul iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamine usaldatakse sõltumatule teadusnõukogule Euroopa teadusnõukogu asutamise raames (vt punkt 7.2 ).

Täiendavat välist tagasisidet, eriti „Koostöö” programmi jaoks, hõlbustavad eri valdkondades loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormid , mis peaksid mängima olulist ja dünaamilist rolli tööstusliku asjakohasuse tagamisel. Platvormide määratletud strateegilistes teadusuuringute programmides kindlaksmääratud teadusuuringute prioriteedid on eriprogrammi ettepanekutes hästi kajastatud ning annavad mitmeaastasesse programmitöösse olulise panuse.

Teised foorumid ja rühmad võivad komisjonile anda ajakohaseid nõuandeid uute prioriteetide kohta kindlates valdkondades, nagu teadusuuringute infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (ESFRI) ning platvormid, mis on loodud, et võtta arvesse sotsiaal- või keskkonnapoliitikat käsitlevaid strateegilisi teadusuuringute programme.

Raamprogrammi pakutav oluline uus võimalus on uuenduslik rahastamismehhanism, riskijagamisrahastu , mille eesmärk on erasektori investeeringute soodustamine teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses, parandades seeläbi juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenudele suurte Euroopa meetmete jaoks, mille puhul tuleb kombineerida mitmeid rahastamisallikaid, sealhulgas laene. Need suured Euroopa meetmed on raamprogrammi poolt „Koostöö” programmi raames otseselt rahastatavad ühised tehnoloogiaalgatused ja suured ühisprojektid ning uued teadustöö infrastruktuuri projektid „Võimekuse” programmi raames. Kaaluda võib ka teisi suuri Euroopa koostööprojekte, nagu Eureka projektid, vastavalt kõlblikkuskriteeriumidele. Eriprogrammidest EIP-le kavandatud panus parandab märkimisväärselt juurdepääsu laenurahale ning seeläbi on sellel märkimisväärne võimendav mõju erainvesteeringutele teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses.

5.2. Valdkondadevahelised küsimused

Komisjon tagab ühtsuse 7. raamprogrammi rakendamisel, võttes täielikult arvesse Euroopa teadusnõukogule „Ideede” programmis tagatud autonoomsust ja sõltumatust.

Teiste eriprogrammide tööprogrammid vaadatakse läbi koordineeritult, et võimaldada täielikult arvesse võtta valdkondadevahelisi küsimusi. Liikmesriikide esindajate komiteedel on samuti oluline ülesanne abistada komisjoni rakendamise efektiivsel ühtlustamisel ja koordineerimisel nende eriprogrammide vahel ja piires. See eeldab tugevat koordineeritust liikmesriikides ning eri komiteede koosseisude esindajate vahel.

Kui toetatavad meetmed on väga olulised eriprogrammide „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” eri osade jaoks, kasutatakse 6. raamprogrammis saadud kogemustele tuginedes ühiseid projektikonkursse. See on eriti oluline uuringuteemade puhul, mis käsitlevad mitmeid „Koostöö” programmi teemasid, ning sellised projektikonkursid identifitseeritakse tööprogrammis selgelt.

Järgmised eriprogrammides „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” käsitletavad küsimused on erilise tähtsusega ning nende puhul nähakse ette erikord koordineeritud lähenemiseks:

- Rahvusvaheline koostöö: kõik nimetatud eriprogrammid on avatud rahvusvahelisele koostööle ning hõlmavad sellekohaseid erimeetmeid. Kogu raamprogrammi ulatuses kasutatakse strateegilist lähenemisviisi, et edendada Euroopa teadusuuringute taset ja konkurentsivõimet ning tegelda spetsiifiliste ülemaailmsete või piirkondlike küsimustega, kui on tegemist vastastikuse huvi ja kasuga. Tagatakse ühtne lähenemisviis eriprogrammide ulatuses kooskõlas käesoleva strateegiaga ning programmil „Võimekus” on selles osas oluline roll.

- Teadustöö infrastruktuurid: peamine toetus teadustöö infrastruktuuridele rakendatakse programmis „Võimekus” ning nimetatud programm tagab koordineeritud lähenemisviisi koos asjakohaste teadustöö meetmetega teistes programmides, eriti programmis „Koostöö”.

- Valdkondadevaheline teadustöö: kehtestatakse kord efektiivseks koordineerimiseks komisjoni talituste piires, eriti selleks, et tagada meetmete vastavus arenguvajadustele ELi poliitikavaldkondades. Sel eesmärgil võib mitmeaastase kavandamise puhul kasutada asjakohaste poliitikavaldkondadega seotud komisjoni talituste kasutajarühmade abi ning selles kontekstis luuakse sisemine struktuur, mille eesmärk on tagada mereteaduse ja –tehnoloogia kooskõlastamine asjakohastes teemavaldkondades.

- Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalus: VKEde osalus optimeeritakse eriprogrammide ulatuses. Lisaks VKEdele suunatud tugevdatud erimeetmetele programmis „Võimekus” on VKEde teadusuuringute huvid hõlmatud kogu programmis „Koostöö” ning VKEdele erilist huvi pakkuvad teemad identifitseeritakse lisaks tööprogrammides ning pakkumiskutsetes; programmi „Inimesed” tegevuses pannakse erilist rõhku VKEde kaasamisele ning VKEd võivad samuti osaleda programmis „Ideed”. Kavandatud lihtsustamismeetmed ja suurendatud paindlikkus sobiva rahastamisskeemi valikul aitavad kaasa eriti VKEde osalusele.

- Levitamine ja teadmiste edasiandmine: teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmise edendamise vajadus on kõikide eriprogrammide puhul oluline ning erilist rõhku pannakse teadmiste edasiandmisele riikide vahel, eri valdkondade vahel ning akadeemilistelt ringkondadelt tööstusele, sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu. Siinkohal on oluline potentsiaalsete kasutajate kaasamine prioriteetide kindlaksmääramisel (eriti Euroopa tehnoloogiaplatvormide kaudu). Täiendavad meetmed konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi alusel soodusavad samuti teadusuuringute tulemuste kasutamist, kõrvaldades uuendustegevuse teel seisvaid takistusi ning parandades uuendusalast võimekust.

- Teadus ühiskonnas: see meede programmis „Võimekus” mängib rolli ka tagamaks, et ühiskondlikke aspekte arvestatakse kõikides eriprogrammides nõuetekohaselt ning et süvendatakse teadlaste ja laiema avalikkuse omavahelist suhtlemist.

6. LIHTSUSTAMINE JA JUHTIMISMEETODID

7. raamprogrammi rakendamisel saavutatakse märkimisväärne lihtsustamine, järgides komisjoni 6. aprilli 2005. aasta töödokumendis esitatud ideesid ning selle dokumendi põhjal tekkinud laiaulatuslikku arutelu liikmesriikide ja sidusrühmadega. Mitmed kavandatud meetmed on esitatud osalemise ja levitamise eeskirjades, et eelkõige vähendada märkimisväärselt bürokraatiat ning lihtsustada rahastamisskeeme ja aruandlusnõudeid.

Eriprogrammide piires hõlmavad parendusettepanekud järgmist:

- Rakendamise suurem efektiivsus ja järjepidevus haldusülesannete hajutamise kaudu rakendusasutusele.

- Rahastamisskeemide ratsionaliseerimine, misläbi iga eriprogrammi rakendamisel kasutatakse vahendeid, mis on programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud.

- Hindamiskriteeriumide selgem esitamine: sisalduvad tööprogrammides vastavalt igas eriprogrammis sätestatud põhimõtetele.

- Selgelt esitatud tööprogrammid, et potentsiaalsetel osalejatel oleks piisavalt teavet olemasolevate võimaluste kohta, mis vastavad nende kindlatele vajadustele ja huvidele. Näiteks tuuakse tööprogrammides ja pakkumiskutsetes vajadusel esile teemad, mis pakuvad erilist huvi VKEdele või kus on kasulik koostöö kolmandate riikidega.

- Lihtsustamine muudes aspektides, nagu projektide heakskiitmise ratsionaliseerimine, uued rahastamis- ja toetusskeemid ning andmebaaside ja teabevahendite edasine kasutamine, et pakkuda paremat teabevahetust.

7. ERIPROGRAMMIDE SISU

7.1. Koostöö

Eriprogramm „Koostöö” on kavandatud teaduse ja tehnoloogia võtmevaldkondades juhtpositsiooni saavutamiseks koostöö toetamisega ülikoolide, tööstuse, uuringukeskuste ja ametiasutuste vahel nii Euroopa Liidus kui ka ülejäänud maailmas. Varasemad raamprogrammid näitavad selliste meetmete mõju teadustöö restruktureerimisel Euroopas ning ressursside ühendamisel ja võimendamisel. 7. raamprogramm jaotab need mõjud laiemalt ning üheksa kavandatud teemat vastavad teadmiste ja tehnoloogia edusammudele peamistes valdkondades, kus teadusuuringute taset tuleks toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, tervishoiu-, keskkonna- ja tööstusalaseid väljakutseid.

Programm sisaldab tugevaid elemente, mis seovad seda eelmiste raamprogrammidega, ning toetub seda tüüpi Euroopa toetuse tõestatud lisandväärtusele. Käesolevas eriprogrammis on lisaks olulised uuendused, mis nõuavad rakendamisel erilist arvestamist:

- Ambitsioonikale üleeuroopalisele avaliku ja erasektori partnerlusvajadusele reageerimine, et kiirendada peamiste tehnoloogiate arengut ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu.[5] Esimene algatuste kogum on identifitseeritud selgete eesmärkide ja tulemustega järgmistes valdkondades: uuenduslikud ravimid, nanoelektroonika, manussüsteemid, vesiniku- ja kütuseelemendid, lennundus ja õhutransport ning üleilmne keskkonna- ja turvaseire. Neid käsitletakse eraldi ettepanekutes (nt vastavalt asutamislepingu artiklile 171). 7. raamprogrammi käigus võib teha kindlaks muid ühiseid tehnoloogiaalgatusi, näiteks saastevaba energia tootmise ja taastuva energia valdkonnas.

- Tõhusam lähenemine koordineerivatele siseriiklikele teadusuuringute programmidele. Edukat kava ERA-NET jätkatakse ja rakendatakse teemade ulatuses. Olemasolevad ERA-NET-võrgustikud 6. raamprogrammist võivad esitada järgnevaid ettepanekuid nende koostöö süvendamiseks või konsortsiumide laiendamiseks uutele osalejatele, samuti toetatakse uusi ERA-NET-võrgustikke uute teemadega tegelemiseks. Kava on avatud ka avalik-õiguslikele asutustele, kes kavandavad teadusuuringute programmi, mis ei ole veel käigus. Lisaks sellele viiakse sisse kava ERA-NET PLUS, et pakkuda ajendit riikidevaheliste teadusuuringute projektide ühiskonkurssidele, mida korraldatakse mitmete riikide vahel.

- Tuginedes kogemustele, mis on saadud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse (EDCTP) algatuse käigus vastavalt artiklile 169, on tihedas koostöös liikmesriikidega kindlaks määratud veel neli artikli 169 algatust . Ettepanekud selliste algatuste kohta, mis käsitlevad intelligentset elukeskkonda, Läänemere teadusuuringuid ja metroloogiat, on loetletud programmis „Koostöö” ning artikli 169 algatus siseriiklike VKEdega seotud programme hõlmavate teadusuuringute koondamiseks on kirjas programmis „Võimekus”. 7. raamprogrammi käigus võib teha kindlaks muid algatusi.

- Sihipärasem lähenemine rahvusvahelisele koostööle iga teema raames ning teemade vahel nähakse ette koostöö erimeetmetega, mis identifitseeritakse tööprogrammides vastavalt ettenähtud strateegilisele lähenemisviisile rahvusvahelise koostöö puhul ning poliitiliste dialoogide ja võrgustike kaudu partnerriikide eri piirkondadega.

- Iga teema raames toetatakse komponenti, lubamaks paindlikku reageerimist uutele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele, ning rakendamine tugineb 6. raamprogrammis esitletud poliitika teadusliku toetamise ning uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia kavade kogemustele, aga ka uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kavale info- ja sidetehnoloogia valdkonnas.

7.2. Ideed

Euroopa saavutused väljapaistva teadustöö valdkonnas või uute kiiresti kasvavate teadusvaldkondade omandamisel ei ole head. Programm „Ideed” pakub üleeuroopalise mehhanismi selliste tõeliselt loominguliste teadlaste, inseneride ja õpetlaste toetamiseks, kelle uudishimu ja teadmistejanu tooks kõige tõenäolisemalt kaasa ettearvamatuid suurepäraseid avastusi, mis võivad muuta inimeste arusaamu ning luua uusi võimalusi tehnoloogia arenguks ning püsivate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemide lahendamiseks. Alusuuringute kvaliteedi tõstmine üleeuroopaliste konkursside kaudu toob märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu.[6]

Programmis „Ideed” võetakse kasutusele mõiste „eesliiniuuringud”, mis kajastab uut arusaama alusuuringutest. Olles uute teadmiste loomise eesrinnas, on „eesliiniuuringud” olemuselt riskantne ettevõtmine, mis hõlmab teaduses, tehnoloogias ja tehnikas põhjapanevate edasiminekute poolt pürgimist, arvestamata valdkonna- ega riigipiire.

Programm järgib „uurijapõhist” lähenemisviisi, lubades teadlastel teha ettepanekuid omaenda teemade kohta. Toetust antakse üksikutele meeskondadele ning jäetakse osalejatele vabadus moodustada meeskond mis tahes teadlaste rühmast, kes on sobivad projektide läbiviimiseks, ühest või mitmest institutsioonist, ühest või mitmest riigist. Igal juhul peaks meeskondade moodustamine sõltuma teadusalasest pädevusest, mitte haldusnõuetest. Programmiga tagatakse eristumine siseriiklikest alusuuringute rahastamise meetmetest oma strateegiliste eesmärkide ja Euroopa mõõtme poolest.

Euroopa teadusnõukogu (ERC) loomine „Ideede” programmi rakendamiseks viitab uuele ajajärgule. Kehtestatakse kaks Euroopa teadusnõukogu struktuurilist võtmekomponenti, sõltumatu teadusnõukogu ning konkreetne rakendamise struktuur, mis tegutsevad vastavalt usalduse, usaldusväärsuse ja efektiivsuse põhimõtetele; see peaks looma piisavad rahalised vahendid ja töötama kõrge efektiivsusega ning pakkuma kõrget autonoomsuse ja terviklikkuse taset, järgides samal ajal vastutustundlikkuse nõudeid.

Teadusnõukogu koosneb Euroopa teadusringkondade kõrgeima tasandi esindajatest, kes tegutsevad isiklikult, sõltumata poliitilistest või muudest huvidest. Selle liikmed nimetab ametisse komisjon pärast nende valimist sõltumatu menetluse käigus.

Teadusnõukogu mandaat hõlmab järgmist:

1. Teadusalane strateegia: Üldise teadusstrateegia kehtestamine programmi jaoks, võttes arvesse teadusalaseid võimalusi ja Euroopa teadusalaseid vajadusi. Tööprogrammi ja selle vajalike muudatuste pidev koostamine vastavalt teadusstrateegiale, sealhulgas konkursikutsed ja kriteeriumid, mille alusel ettepanekuid rahastatakse, ning vajadusel kindlate teemade või sihtrühmade määratlemine (näiteks noored/tekkivad meeskonnad).

2. Järelevalve ja kvaliteedikontroll: Vastavalt vajadusele teadusalasest vaatepunktist lähtudes seisukohtade kehtestamine järgmistes küsimustes: projektikonkursside läbiviimine ja juhtimine, hindamiskriteeriumid, eksperdihinnangu andmine, sealhulgas ekspertide valimine ja eksperdihinnangu ja ettepanekute hindamise meetodid, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek, aga ka mis tahes muud küsimused, mis mõjutavad eriprogrammi saavutusi ja mõju ning teostatavate teadusuuringute kvaliteeti. Toimingute kvaliteedi järelevalve ning programmi rakendamise ja saavutuste hindamine ning soovitused paranduslikeks või tulevasteks meetmeteks.

3. Teabevahetus ja levitamine: Teabevahetus teadusringkondadega ja peamiste sidusrühmadega programmi tegevuste ja saavutuste ning Euroopa teadusnõukogu nõupidamiste teemal. Regulaarsed aruanded komisjonile oma tegevuse kohta.

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab programmi rakendamise eest, nagu on sätestatud aasta tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamisprotseduure, eksperdihinnangut ja valikumenetlust vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele ning kindlustab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise. Selles osas kavatseb komisjon esmajärjekorras asutada rakendusasutuse, kellele delegeerida täidesaatvad ülesanded. Rakendusstruktuur säilitab jätkuva tiheda koostöö teadusnõukoguga kõikides programmi rakendamise aspektides. Tulevikus ja sõltuvalt Euroopa teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide efektiivsuse sõltumatust hindamisest võidakse kehtestada alternatiivne struktuur, näiteks asutamislepingu artikli 171 sätete alusel.

Euroopa Komisjon tagab Euroopa teadusnõukogu täieliku sõltumatuse ja usaldusväärsuse. See tähendab, et komisjoni ülesanne seoses programmi rakendamisega on tagada, et pannakse paika Euroopa teadusnõukogu rakendusstruktuur ning et Euroopa teadusnõukogu rakendab programmi vastavalt sätestatud eesmärkidele, järgides teadusalaseid orientatsioone ning teadustööalase pädevuse nõudeid, nagu need on kindlaks määranud teadusnõukogu, tegutsedes sõltumatult.

Komisjon vastutab „Ideede“ programmi tööprogrammi ametliku vastuvõtmise eest. Komisjon teeb seda kooskõlas eespool sätestatud lähenemisviisiga. Reeglina võtab komisjon tööprogrammi vastu vastavalt teadusnõukogu poolt esitatud ettepanekule. Kui komisjon ei saa tööprogrammi ettepaneku kohaselt vastu võtta, näiteks seetõttu, et tööprogramm ei vasta programmi eesmärkidele või ei ole vastavuses ühenduse õigusaktidega, peab komisjon oma põhjendused avaldama. See menetlus on kavandatud tagamaks, et Euroopa teadusnõukogu tegevust vastavalt sõltumatuse ja usaldusväärsuse põhimõtetele arvestatakse täielikult ja läbipaistvalt.

7.3. Inimesed

Eriprogramm “Inimesed” moodustab osa laiast ja integreeritud strateegiast, mille eesmärk on tugevdada kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt Euroopa uurimis- ja arendustegevuse inimressursse. Programmiga stimuleeritakse inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri, julgustatakse teadlasi jääma Euroopasse ning meelitatakse parimaid teadlasi Euroopasse. Euroopa meetmetel on unikaalne lisandväärtus ühtlustatud vahendite kaudu, tugevam struktureeriv mõju ja suurem tõhusus kui liikmesriikide kahepoolsetel kokkulepetel.

Tegevus tugineb Marie Curie nimeliste meetmete pikaajalisele ja edukale kogemusele, vastates teadlaste koolituse, liikuvuse ja karjääri kujundamise vajadustele. Järjepidevus on siinkohal oluline, samas pööratakse suuremat tähelepanu järgmistele aspektidele:

- Tugevam struktureeriv mõju , näiteks piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise kehtestamise kaudu meetme „Elukestev õpe ja karjääri kujundamine” puhul. Kaasrahastamise meetod ei asenda meetodit, mille puhul taotletakse ja antakse Euroopa tasandil individuaalseid doktorikraadijärgseid teadusstipendiume, nagu on praegu 6. raamprogrammis ainus võimalus. Siiski on individuaalsed teadusstipendiumid Euroopas jõudnud küpsusstaadiumi. Samal ajal jäävad siseriiklikud pakkumised selles valdkonnas killustatuks nii eesmärkide, hindamismeetodite kui töötingimuste poolest ning need on tihti endiselt piiratud rahvusvahelist või Euroopa mõõtme osas. Seetõttu tehakse ettepanek kaasrahastada avatud projektikonkursside põhjal teatud hulka nimetatud programmidest, mis vastavad raamprogrammi eesmärkidele. Hindamine ja valik toimuvad saavutuste põhjal, ilma piiranguteta valitud stipendiaatide päritolu suhtes ning kohaldades vastuvõetavaid töölevõtu- ja töötingimusi (näiteks palk, sotsiaalkindlustus, juhendamine, professionaalne areng).

- Tööstuse osalemine: samal ajal kui säilitatakse Marie Curie nimeliste meetmete alt-üles suunatud olemus, osutatakse suuremat tähelepanu koolitusele ja karjääri kujundamisele erinevates sektorites ja nende jaoks, eriti erasektoris. Selleks pannakse rõhku täiendavate oskuste ja pädevuste arendamisele, mis on üliolulised teadusuuringutest paremaks arusaamiseks ettevõttes ning teadusuuringute kvaliteedi jaoks. Seda tõhustatakse valdkondadevaheliste kogemuste stimuleerimisega tööstuse aktiivse osalemise kaudu kõikides meetmetes ning konkreetse kava kehtestamisega teadmiste vahetamiseks partnerlustes avaliku ja erasektori vahel, hõlmates eelkõige VKEsid.

- Tugevdatakse rahvusvahelist mõõdet . Lisaks väljapoole suunatud stipendiumidele koos naasmise kohustusega, mille eesmärgiks on ELi teadlaste elukestvasse õppesse ja karjääri kujundamisse panustamine, laiendatakse rahvusvahelist koostööd veelgi kolmandate riikide teadlaste kaudu. Lisaks antakse uued mõõtmed koostööle ELi naabritega ja riikidega, kellega EL on sõlminud teadus- ja tehnoloogiakokkuleppe. Lisaks toetatakse Euroopa teadlaste „teadusdiasporaasid” välismaal ning välismaa teadlasi Euroopas.

7.4. Võimekus

Eriprogrammiga „Võimekus” suurendatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas. Programm on kombinatsioon varasemate raamprogrammide meetmete jätkamisest ja tugevdamisest ning lisaks sellele olulistest uuendustest.

Olulise uue elemendina nähakse ette strateegiline lähenemisviis uue teadusuuringute infrastruktuuri ülesehitamise toetamisele, mis täiendab jätkuvat toetust olemasoleva teadusuuringute infrastruktuuri optimaalsele kasutamisele. Uue infrastruktuuri ehitamise toetust rakendatakse kaheastmelise lähenemisviisi kaudu: ettevalmistav faas ja ülesehitamise faas. Tuginedes teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tööle seoses Euroopa teekaardi loomisega uue teadusuuringute infrastruktuuri jaoks, määrab komisjon kindlaks prioriteetsed projektid, millele on 7. raamprogrammi raames võimalik anda EÜ toetust. Nende projektide puhul tegutseb komisjon hõlbustajana, hõlbustades eelkõige rahastamismehhanisme ülesehitamise faasi jaoks, sealhulgas juurdepääsu EIP laenudele riskijagamisrahastu kaudu. I lisas on esitatud ESFRI „võimaluste loetelu“, mis hõlmab konkreetseid näiteid uutest suuremõõtmelistest teadusuuringute infrastruktuuridest, mida Euroopa teadusringkonnad järgmise kümne aasta jooksul vajavad.

Kaks kava VKEde ning VKEde ühenduste huvides läbiviidavate teadusuuringute toetuseks viiakse ellu suurendatud eelarvega, et tulla vastu VKEde kasvavale vajadusele teadusuuringuid tellida.

Teadmiste piirkondade meetmed tuginevad edukale katsemeetmele. Eesmärk on võimaldada piirkondade riikidevahelistel võrgustikel kasutada täies ulatuses ära nende teadustöö tugevaid külgi, võimaldada neil omandada teadusuuringutest tulenevaid uusi teadmisi ning soodustada teadusklastrite tekkimist, mis seovad ülikoole, uurimiskeskusi, ettevõtjaid ja piirkondlikke ametiasutusi.

Oluline uus element on kogu teadusuuringute potentsiaali vallandamise meede ELi ühtluspiirkondades. Teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna elluviimine tugineb Euroopa teadusuuringute taseme tõstmisele, aga ka kõikjal ELis leiduva seni kasutamata kõrge teadustöö potentsiaali ärakasutamisele. Meetmed lubavad teadlaste palkamist teistest ELi riikidest, teadus- ja juhtivtöötajate lähetusi, hindamisvõimaluste organiseerimist ning uurimisseadmete hankimist ja arendamist. Sellised meetmed aitavad täiendada vajadusi ja võimalusi ühtluspiirkondades tekkivate ja olemasolevate pädevuskeskuste võimekuse tõstmiseks, mida on võimalik katta struktuurifondidest.

„Teadus ühiskonnas“ märgib eelmises raamprogramis tehtud töö olulist laienemist. Selle tulemuseks on kasu teadusele, parem ELi poliitika ning paremini kaasatud ja teavitatud üldsus.

7. raamprogrammi oluline eesmärk on ehitada üles tugev ja ühtne rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiapoliitika ning meetmed „Võimekuse“ programmis toetavad nimetatud lähenemisviisi, eriti aidates identifitseerida koostöö prioriteete.

Poliitikavaldkondade ühtse arendamisega pannakse suuremat rõhku siseriikliku ja piirkondliku teaduspoliitika koordineerimisele kindla toetuskava kaudu, mis on suunatud liikmesriikide ja piirkondade riikidevahelistele poliitilise koostöö algatustele. Sellega tugevdatakse avatud koordineerimismeetodi rakendamist teaduspoliitika suhtes ning edendatakse kooskõlastatud või ühiseid algatusi riikide ja piirkondade rühmade vahel tugeva rahvusvahelise mõõtmega valdkondades.

7.5. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus

Teadusuuringute Ühiskeskus tugevdab veelgi oma kliendikeskset hoiakut ja oma tugevat võrgustikku teadusringkondadega, pakkudes samal ajal jätkuvalt teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitiliste otsuste tegemisel. Ühiskeskus arendab oma tegevust kasvu, jätkusuutliku arengu ja turvalisuse kontekstis.

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed vastavad ka Lissaboni tegevuskava parema õigusliku reguleerimise üleskutsele. Uutele väljakutsetele, mis on seotud kriisidele, hädaolukordadele ja tungivatele poliitilistele kohustustele reageerimise kasvava vajadusega, vastatakse võimekuse ja vahendite ülesehitamisega valitud valdkondades, et pakkuda ELi kontekstis nõuetekohast tuge. Integreeritud lähenemisviis poliitikavaldkondadele teadusliku ja tehnilise toe pakkumisele on ka käesoleva eriprogrammi oluline element.

8. MAJANDUSKASVU SOODUSTAVA EUROOPA TEADUSRUUMI LOOMINE

Vajaliku kiire edasimineku saavutamine teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas eeldab uut eesmärki ja tõhusust Euroopa teadustegevuses. Kõikidel osalejatel kogu Euroopa Liidus – riikide valitsused, teadusasutused, tööstus – on selles püüdluses oma roll.

7. raamprogrammi rakendamise eriprogrammid on kavandatud Euroopa tasandi teadusuuringute mõju maksimeerimiseks olemasoleva eelarve piires. Olulised elemendid on keskendumine neljale eesmärgile vastavates eriprogrammides, koos nende eesmärkide täitmiseks kavandatud rakendusmeetmete ja -vahenditega, tugev järjepidevuse element koos oluliste uute lähenemisviisidega, ühtne keskendumine olemasoleva pädevuse toetamisele ning tulevase teadustöö pädevuseks vajaliku võimekuse loomisele, tõhus ratsionaalne ja lihtsustatud juhtimine kasutajasõbralikkuse ja kulutasuvuse tagamiseks ning sisseehitatud paindlikkus, et raamprogramm saaks vastata uutele vajadustele ja võimalustele.

1. lisa

ESFRI „VÕIMALUSTE LOETELU“[7]

- Antiprootonite ja ioonide uurimisasutus (Facility for Antiproton and Ion Research, FAIR)

- Ebastabiilsete isotoopide intensiivsete teiseste kiirte ruum (SPIRAL II)

- Euroopa süvamere neutriino-teleskoop (KMS3NeT)

- Äärmiselt suur teleskoop (Extremely Large Telescope, ELT) optiliseks astronoomiaks

- Üleeuroopaline nanostruktuuride teadusuuringute infrastruktuur (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures, PRINS)

- Euroopa lõhestumisallikas (Europan Spallation Source, ESS) – neutroniallikas

- Euroopa XEFL – kõvad röntgenikiired

- IRUVX FELi võrgustik – infrapunakiirtest pehmete röntgenikiiteni

- ESRFi ajakohastamine – sünkrotron

- Kõrgetasemeline arvutid Euroopa jaoks (High Performance Computer for Europe, HPCEUR)

- Laev ranniku-uuringuteks – eelkõige Läänemeri

- Uurimislaev-jäälõhkuja Aurora Borealis

- Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja vaatlusjaam (European Multidisciplinary Seafloor Observatory, EMSO)

- Euroopa infrastruktuur bioloogilise mitmekesisuse teadusuuringuteks ja kaitseks

- Kõrgetasemeline infrastruktuur aju ja kogu keha ülesvõttetehnikaks

- Euroopa bioinformaatika infrastruktuur

- Euroopa kõrgetasemeliste kliiniliste uuringute keskuste võrgustik

- Euroopa biopankade ja genoomiressursside võrgustik

- Kõrge turvalisusega laborid uute haiguste ja rahvatervise ohtude uurimiseks

- Infrastruktuur kogu imetajate genoomi funktsionaalseks analüüsiks

- Biomeditsiiniliste teadusuuringute katseruumide mudel

- Euroopa humanitaar- ja sotsiaalteaduste teadusuuringute vaatlusjaam (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences, EROHS)

- Euroopa ühiskonnauuring (European Social Survey, ESS)

„Üleilmsed projektid“

- ITER

- Rahvusvaheline kosmosejaam (International Space Station, ISS)

- Rahvusvaheline lineaarpõrkuja (International Linear Collider, ILC)

- Ruutkilomeeter-rida (Square Kilometer Array, SKA) – raadioteleskoop

- Rahvusvaheline termotuumasünteesimaterjalide kiiritusasutus (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF)

2005/0185 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 166,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[8]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[9]

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[10]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr /EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „raamprogramm“), rakendada eriprogrammide abil, milles määratakse kindlaks nende rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid.

(2) Raamprogramm hõlmab nelja liiki tegevust: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas („Koostöö“), ühenduse teadusuuringutest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud („Ideed“), teadlaste koolitamise ja karjääriedenduse toetamine („Inimesed“) ning teadusuuringute suutlikkuse toetamine („Võimekus“). Teema „Koostöö“ alla kuuluvaid kaudseid meetmeid tuleks rakendada käesoleva eriprogrammiga.

(3) Käesoleva programmi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi eeskirju, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist ning teadustöö tulemuste levitamist (edaspidi „osalemise ja levitamise eeskirjad“).

(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikku liikmesriikides läbiviidavat tegevust ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.

(5) Raamprogrammiga toetatav innovatsioon ning VKEdega seotud tegevus peaks täiendama konkurentsivõimet ja innovatsiooni käsitleva raamprogrammi alusel läbiviidud tegevust.

(6) Raamprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete loomist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud ettevõtmist.

(7) Käesolev eriprogramm peaks kaasa aitama rahastamisele „riskijagamisrahastust“, et parandada juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele.

(8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on ühendus sõlminud mitmeid rahvusvahelisi teadusuuringu alaseid lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringu alase koostöö tugevdamiseks, et integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. Seepärast peaks kõnealune eriprogramm olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning see tuleks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avada ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.

(9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.

(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.

(11) Raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine, samuti lihtne juurdepääs kõigi osalejate jaoks tuleks tagada võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning nende edasistele muudatustele .

(12) Asjakohased meetmed tuleks võtta ka eeskirjade eiramiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning nende edasistele muudatustele, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[11] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,[12] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.[13]

(13) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[14]

(14) Igal teemavaldkonnal peaks Euroopa ühenduste üldeelarves olema oma eelarverida.

(15) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele kui ka muu hulgas selliste teadlaste töötingimustele, töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde, ning selleks on sätestatud raamistik komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta,[15]

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm „Koostöö“ (edaspidi „eriprogramm“) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eriprogrammiga toetatakse tegevust „Koostöö“ valdkonnas, toetades kõikide riikidevahelise koostöö raames läbiviidud teadusuuringuid järgmistes valdkondades:

4. tervishoid;

5. toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia;

6. info- ja sidetehnoloogia;

7. nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

8. energeetika;

9. keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

10. transport (sealhulgas lennundus);

11. sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

12. julgeolek ja kosmos.

Käesoleva eriprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete loomist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud ettevõtmist.

Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on määratletud I lisas.

Artikkel 3

Vastavalt raamprogrammi II lisale on eriprogrammi elluviimiseks vajalik summa 44 432 miljonit eurot, millest vähem kui 6% moodustavad komisjoni halduskulud. Selle summa suunav jaotus on esitatud II lisas.

Artikkel 4

1. Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.

2. Käesoleva programmi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringute valdkondi:

- inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine,

- inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad kõnealused muudatused päritavaks muuta,[16]

- teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

3. Käesoleva programmi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringuid:

- kõigis liikmesriikides keelatud teadustegevus,

- teadusuuringud, mis viiakse läbi liikmesriigis, kus kõnealused teadusuuringud on keelatud.

Artikkel 5

1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi III lisas kehtestatud rahastamiskavade abil.

2. Käesoleva eriprogrammi III lisas sätestatakse esimesed ühised tehnoloogiaalgatused, mille kohta võetakse vastu eraldi otsused, näiteks asutamislepingu artikli 171 alusel otsused, ning abi andmise kord Euroopa Investeerimispangale riskijagamisrahastu moodustamiseks.

3. IV lisas sätestatakse siseriiklike uurimisprogrammide ühise rakendamise algatused, mille kohta võidakse teha eraldi otsus vastavalt asutamislepingu artiklile 169.

4. Käesoleva eriprogrammi suhtes kohaldatakse osalemise ja levitamise eeskirju.

Artikkel 6

1. Komisjon koostab eriprogrammi rakendamise tööprogrammi, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks I lisaga ettenähtud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised prioriteedid, rahastamiskava seoses teemaga, mille kohta ettepanekuid oodatakse, ning rakendamise ajakava.

2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid. Vajaduse korral seda ajakohastatakse.

3. Tööprogrammis määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid. Kriteeriumideks on pädevus, programmi mõju ja rakendamine ning hiljem võib lisanõudeid, koefitsiente ja lävendeid kõnealuse tööprogrammi raames täpsustada või täiendada.

4. Tööprogrammiga võib täpsustada:

13. organisatsioonid, kes saavad toetust liikmemaksuna;

14. tugimeetmed teatavate õigussubjektide tegevuseks.

Artikkel 7

1. Eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon.

2. Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korda kohaldatakse järgmiste meetmete vastuvõtmiseks:

15. artikli 6 lõikes 1 osutatud tööprogramm;

16. II lisas sätestatud summa suunava jaotuse võimalikud korrigeerimised.

3. Artikli 8 lõikes 3 sätestatud korda kohaldatakse inimembrüo ja inimembrüo tüvirakkude kasutamisega seotud TTA meetmete vastuvõtmiseks.

Artikkel 8

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3.

3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EU artikleid 5 ja 7.

4. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

5. Komisjon teavitab korrapäraselt komiteed eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja eelkõige kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD

Käesolevas eriprogrammis toetatakse rahvusvahelist koostööd kogu Euroopa Liidus ja väljaspool igal tasandil ja mitmetes valdkondades, mis vastavad teadmiste ja tehnoloogia arengu peamistele valdkondadele, kus teadusuuringuid tuleb toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, tervishoiu-, keskkonna- ja tööstusalaseid küsimusi.

Üldeesmärk on aidata tipptasemel teadusuuringute edendamisega kaasa jätkusuutlikule arengule.

ELi meetmete üheksa kindlaksmääratud teemat on järgmised:

17. tervishoid;

18. toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia;

19. info- ja sidetehnoloogia;

20. nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

21. energeetika;

22. keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

23. transport (sealhulgas lennundus);

24. sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

25. julgeolek ja kosmos.

Iga teema kirjelduses käsitletakse selle eesmärki, lähenemisviisi rakendamisele ja tegevusi, sealhulgas neid, mis on seotud laiaulatuslike algatustega (nagu on sätestatud III ja IV lisas), rahvusvahelise koostöö, esilekerkivate vajaduste ja ettenägematute poliitikast tulenevate vajadustega.

Nõuetekohaselt võetakse arvesse ka säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. Lisaks sellele moodustab kavandatavate teadusuuringute ja nende võimalike rakenduste eetiliste, sotsiaalsete, õiguslike ja laiemate kultuuriaspektide, samuti teaduse ja tehnika arengu sotsiaalmajandusliku mõju ja prognooside käsitlus vajaduse korral osa käesoleva eriprogrammi raames toimuvatest tegevustest.

Multidistsiplinaarsed ja mitut teemat läbivad teadusuuringud, sealhulgas ühised projektikonkursid

Erilist tähelepanu pööratakse olulistele teadusvaldkondadele, mis läbivad mitut teemat, näiteks mereteadustele ja -tehnoloogiatele. Multidistsiplinaarsust soodustatakse mitut teemat läbivate ühiste lähenemisviisidega, mis on seotud enam kui ühte teemat käsitlevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega. Selliseid mitut teemat läbivaid lähenemisviise rakendatakse muu hulgas järgmiselt:

- teemasid läbivate ühiste projektikonkursside kasutamine, kui mõni uurimisteema on selgelt seotud iga vastava teema raames toimuvate tegevustega;

- eriline rõhk mitut valdkonda hõlmavate teadusuuringute „esilekerkivate vajaduste” piires;

- tööprogrammi kehtestamiseks mitmesugustest valdkondadest ja taustadest pärit välise abi kasutamine;

- poliitikaga seotud teadustegevuse puhul sidususe tagamine ELi poliitikavaldkondadega.

Euroopa Komisjon tagab käesoleva eriprogrammi teemade ja seitsmenda raamprogrammi teiste eriprogrammide alusel võetavate meetmete kooskõlastamise, näiteks nende, mis käsitlevad teadusuuringute infrastruktuure eriprogrammis „Võimekus”.

Kohandamine muutuvate vajaduste ja võimalustega

Teemade jätkuv tööstuslik asjakohasus tagatakse muude allikate seas mitmete Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle tuginedes. Seega aitab käesolev eriprogramm kaasa Euroopa tehnoloogiaplatvormide kehtestatud ja väljatöötatud strateegiliste uuringute kavade rakendamisele, kui need sisaldavad endas tõelist Euroopa lisandväärtust. Olemasolevates strateegiliste uuringute kavades paikapandud laiemad uurimisvajadused kajastuvad igati juba allpool nimetatud üheksas teemas. Nende tehnilise sisu üksikasjalikumat kaasamist kajastatakse edaspidi konkreetsete projektikonkursside detailse tööprogrammi väljatöötamisel.

Samuti tagatakse teemade asjakohasus seoses ELi poliitikasuundade ja eeskirjade väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega. See käsitleb niisuguseid poliitikavaldkondi nagu tervishoid, ohutus, tarbijakaitse, energeetika, keskkond, arenguabi, kalandus, merendus, põllumajandus, loomade tervishoid ja heaolu, transport, haridus ja koolitus, infoühiskond ja meedia, tööhõive, sotsiaalküsimused, ühtekuuluvus ning justiits- ja siseküsimused, samuti normide määramisele eelnevad ja samaaegsed standardite ja nende rakendamise parandamisega seotud teadusuuringud. Selles kontekstis võivad teatud rolli mängida platvormid, mis viivad sidusrühmi kokku teadusringkondadega, et kaaluda sotsiaal-, keskkonna või muude poliitikavaldkondadega seotud strateegiliste teadusuuringute programme.

Iga teema all rakendatakse avatud ja paindlikul viisil lisaks määratletud tegevusele erimeetmeid, mis on vastuseks „esilekerkivatele vajadustele” ja „ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele.” Nende meetmete rakendamine tagab lihtsa, sidusa ja kooskõlastatud lähenemisviisi kogu eriprogrammi raames ja mitut teemat läbivate või teemadest väljapoole jäävate valdkondadevaheliste teadusuuringute rahastamise.

- Esilekerkivad vajadused : eritoetuse abil uurimisettepanekute puhul eesmärgiga teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või mitme teadusharu kokkupuutepunktis uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi, eelkõige neid, mis võivad kaasa tuua märkimisväärse läbimurde. Seda rakendatakse järgmiselt:

- avatud teadustegevus põhimõttel „alt ülespoole” teadlaste endi poolt määratletud teemadel, et luua uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi („julged meetmed“) või et hinnata uusi avastusi või alles hiljuti täheldama hakatud nähtusi, mis võivad tähendada ühiskonda ähvardavaid riske või probleeme („sissevaatemeetmed“);

- algatused, mis on keskendunud konkreetsetele, raskesti saavutatavatele eesmärkidele esilekerkivates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades, mis lubavad arvestatavaid edasiminekuid ja suurt potentsiaalset mõju majanduslikele ja sotsiaalsetele arengutele ning võivad hõlmata täiendavate projektide rühmi („rajaleidja meetmed“).

- Ettenägematud poliitikast tulenevad vajadused : reageerida paindlikult raamprogrammi käigus ilmnevatele uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, näiteks ettenägematud arengutendentsid või sündmused, mille puhul tuleb kiiresti reageerida (nt uued epideemiad, probleemid seoses toidu ohutusega või loodusõnnetused või solidaarsusmeetmed). Selle rakendamine toimub tihedas seoses Euroopa Liidu vastava poliitikaga. Aasta tööprogrammi võib kiireloomulisema uurimisvajaduse korral muuta.

- Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus

Et tugevdada ELi teadustegevuse väljundite hajutatust ja kasutamist, toetatakse kõigis teemavaldkondades teadmiste levitamist ja tulemuste edastamist, kaasa arvatud poliitikakujundajad,[17] sealhulgas võrgu-/vahendusalgatuste, seminaride ja ürituste, välisekspertide abi ja elektrooniliste teabeteenuste rahastamise kaudu. Seda rakendatakse igas teemavaldkonnas järgmisel viisil:

- levitamise ja teadmiste edasiandmise meetmete integreerimine projektidesse ja konsortsiumidesse sobivate sätete kaudu finantseerimiskavades ja aruandlusnõuetes;

- eesmärgipärase abi pakkumine projektidele ja konsortsiumidele, et teha neile kättesaadavaks tulemuste optimaalseks kasutamiseks vajalikud oskused;

- konkreetsed levitamismeetmed, milles rakendatakse ennetavat lähenemisviisi terve rea projektide, sealhulgas eelmiste raamprogrammide ja muude uurimisprogrammide alla kuuluvate projektide tulemuste levitamisele, mille potentsiaalsete kasutajatena loodetakse näha konkreetseid sektoreid või sidusrühmade kogumeid;

- levitamine poliitikakujundajatele, sealhulgas standardimisasutustele, et hõlbustada poliitikasse puutuvate tulemuste kasutamist asjakohaste asutuste poolt rahvusvahelisel, Euroopa, siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil;

- CORDIS teenused, mis soodustavad teadmiste levitamist ja uurimistulemuste kasutamist;

- algatused, mis soodustavad teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevat dialoogi ja arutelu laiema avalikkusega väljaspool teadusringkondi.

Tagatakse levitamise ja teadmiste edasiandmise kooskõlastamine kogu raamprogrammi piires. Konkurentsivõime ja innovatsiooni programmiga rakendatakse innovatsiooni toetamiseks täiendavaid meetmeid. Kasutatakse ära potentsiaalset koostoimet hariduse ja teadustegevuse vahel ning selgitatakse välja head tavad, eelkõige selleks, et edendada karjäärivõimalusi teadustegevuses.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemine

Läbi teemavaldkondade soodustatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) optimaalset osalemist, eelkõige parema finants- ja halduskorra sisseseadmise ning suurema paindlikkuse kaudu sobiva rahastamiskava valikul. Lisaks sellele võetakse selle eriprogrammi teemavaldkondade sisu väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse VKEde uurimisvajadusi ja -potentsiaali ning tööprogrammis tuuakse välja VKEdele erilist huvi pakkuvad valdkonnad. Erimeetmed teadusuuringute toetamiseks VKEde või VKEde ühenduste huvides on lisatud eriprogrammi „Võimekus”, ning meetmeid, millega edendatakse VKEde osalemist kogu raamprogrammis, rahastatakse konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi raames.

Eetilised aspektid

Käesoleva eriprogrammi rakendamise ja sellest tuleneva teadustegevuse käigus tuleb austada elementaarseid eetilisi põhimõtteid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste harta põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse ja -elu kaitse, isikuandmete ja eraelu puutumatuse ning loomade ja keskkonna kaitse kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimaste redaktsioonidega, näiteks Helsingi deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokoll, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastuvõetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõustajate Euroopa töörühma (1991–1997) ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika töörühma (alates aastast 1998).

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad teadusprojektides osalejad täitma nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustöö toimub. Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke sätteid ja ühenduse rahadega ei toetata üheski vastavas liikmesriigis ega muus riigis seal keelatud uurimistegevust.

Vajaduse korral peavad uurimisprojektide läbiviijad taotlema enne teadus- ja arendustegevuse alustamist asjaomaste riiklike või kohalike eetikakomiteede heakskiitu. Komisjon vaatab eetika seisukohast lähtudes korrapäraselt läbi ka delikaatseid küsimusi käsitlevad ettepanekud või juhtumid, mille puhul eetilistele aspektidele pole piisavalt tähelepanu pööratud. Erijuhtudel võib projekti rakendamise käigus toimuda eetilise hinnangu ülevaatamine.

Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 3 ei rahastata teadusuuringuid, mis on keelatud kõikides liikmesriikides.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta on sätestatud nõue, et ühenduse poliitika, sealhulgas teaduspoliitika kavandamisel ning rakendamisel pöörab ühendus täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiiviga 86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) nõutakse, et kõik katsed on kavandatud nii, et välditakse katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist; et katsetes kasutatakse miinimumarv ja neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi, ning et need põhjustavad kõige vähem valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine võivad kõne alla tulla ainult sel juhul, kui nende eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid.

Käesoleva programmi rakendamise ajal jälgib komisjon korrapäraselt teaduslikke edusamme ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi sätteid, et võtta arvesse võimalikke arenguid.

Eriprogrammi „Võimekus” osas „Teadus ühiskonnas” viiakse läbi uuring teaduslike ja tehniliste edusammudega seotud eetika alal.

Koostöö teadusuuringute valdkonnas

Teadusuuringute valdkonnas tehtav koostöö on ELi teadusuuringute rahastamise aluseks. Eesmärk on teha teadmiste edendamise põhivaldkondades kindlaks parimad uurimisprojektid ja võrgustikud, mis pakuvad huvi Euroopa ja kogu maailma teadlastele ja investeerijatele, tugevdades ELi tööstuslikku ja tehnoloogilist baasi ja toetades ELi poliitikat.

Seda on võimalik saavutada tööstuse aktiivsel osalusel toimuva teadusalase koostöö toetamisega mitme rahastamiskava raames: koostööprojektid, tipptasemel võrgustikud ja kooskõlastamis-/toetusmeetmed.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Vähestel juhtudel õigustavad teadusuuringute ja tehnoloogia arengu eesmärgid ning vajalikud vahendid pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis. Need algatused, mis on peamiselt Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö tulemuseks ja hõlmavad üht või väikest hulka nende valdkonna aspektidest, ühendavad erasektori investeeringuid ning siseriikliku ja Euroopa avaliku sektori finantseeringuid, sealhulgas toetuste rahastamine teadusuuringute raamprogrammi raames ja laenude rahastamine Euroopa Investeerimispanga poolt. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib otsustada eraldi ettepanekute alusel (vastavalt asutamislepingu artiklile 171).

Ühised tehnoloogiaalgatused määratakse kindlaks mitmete kriteeriumide, sealhulgas järgmiste alusel:

- Euroopa tasandil võetavate meetmete lisandväärtus;

- taotletava eesmärgi kindlaksmääramise tase ja selgus;

- tööstusvaldkonna rahalise ja materiaalse panuse osakaal;

- mõju tööstusalasele konkurentsivõimele ja majanduskasvule;

- ulatuslikumate poliitikaeesmärkide saavutamiseks antava panuse olulisus;

- võime hankida täiendavat riiklikku toetust ja vahendeid praeguse või tulevase tööstussektori rahastamise jaoks;

- suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil.

Erilist tähelepanu pööratakse üldisele vastavusele ja kooskõlale samasse valdkonda kuuluvate ühiste tehnoloogiaalgatuste ning riiklike programmide ja projektide vahel. Vajaduse korral soodustatakse ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaasamist.

Esimene ühiste tehnoloogiaalaste algatuste kogum on ära toodud III lisas ja nende suhtes võidakse teha eraldi ettepanekud vastavalt asutamislepingu artiklile 171. Edasisi ühiseid tehnoloogiaalaseid algatusi võib määratleda eespool toodud kriteeriumide alusel ning kavandada seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal.

Muude programmide, v.a ühenduse uurimisprogrammid, koordineerimine

Selles valdkonnas võetud meetmed põhinevad kahel põhivahendil: ERA-NET-süsteem ja ühenduse osalemine ühiselt rakendatavates siseriiklikes uurimisprogrammides (asutamislepingu artikkel 169). Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja selliste valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel nagu EUREKA, EIRO foorum ja COST. COSTi haldamiseks ja kooskõlastamiseks antakse rahalist toetust, et COST saaks jätkuvalt aidata kaasa siseriiklikul tasandil rahastatavate uurimisrühmade töö kooskõlastamisele ja ressursside vahetamisele.

Kui meetmed on neist teemadest ühe kohaldamisalas, toetatakse neid kõnealuse teema alla kuuluvate tegevuste ühtse osana. Kui tegemist on horisontaalsete meetmetega, toetatakse neid vastavate teemade raames ühiselt.

Kui meetmed on mõne teise seitsmendat raamprogrammi rakendava eriprogrammi kohaldamisalas, toetatakse neid kõnealuse eriprogrammi raames.

ERA-NET-süsteemiga arendatakse ja tugevdatakse riiklike ja piirkondlike teadusuuringute kooskõlastamist:

- luues raamistiku osalejatele, kes rakendavad avalikke uurimisprogramme, et tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist. See hõlmab toetust uutele ERA-NET-süsteemidele, samuti olemasolevate ERA-NET-süsteemide ulatuse laiendamisele ja süvendamisele, näiteks muutes nende partnerluse ulatuslikumaks, ning nende programmide vastastikusele avamisele;

- pakkudes täiendavat ELi rahalist toetust osalejatele, kes loovad lepingulise fondi ühiste projektikonkursside jaoks vastavate riiklike ja piirkondlike programmide vahel („ERA-NET PLUS“).

Ühenduse osalus siseriiklikes uurimisprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel, on eriti oluline Euroopa koostöö jaoks „muutuva geomeetria“ ulatuslikul skaalal liikmesriikide vahel, kellel on ühised vajadused ja/või huvid. Sellised artikli 169 kohased algatused käivitatakse valdkondades, mis määratakse kindlaks liikmesriikide tihedas koostöös, kaasa arvatud võimalikus koostöös valitsustevaheliste programmidega, seitsmenda raamprogrammi otsuses määratletud kriteeriumide alusel.

IV lisas toodud kirjelduses on esitatud mitmeid algatusi siseriiklike teadusprogrammide ühtseks rakendamiseks ja nende suhtes tehakse eraldi otsus vastavalt asutamislepingu artiklile 169. Edasisi algatusi võib kavandada ja esitada seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal.

Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvahelised koostöömeetmed toetavad rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiaalast poliitikat, millel on kaks teineteisest sõltuvat eesmärki:

- toetada ja edendada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste teadust ja tehnoloogiat hõlmavate teadusalaste partnerlussuhete kaudu kolmandate riikidega, sealhulgas kõrgelt arenenud tööstusriikide ja esilekerkivate majanduskeskkondadega, kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas.

- käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, lähtudes ühisest huvist ja kasust.

ELi rahvusvahelise teaduskoostöö poliitika rõhutab ja arendab koostööd, et luua, jagada ja kasutada teadmisi võrdõiguslike teadusalaste partnerlussuhete kaudu, võttes arvesse riigi, piirkonna ja sotsiaalmajanduslikku tausta ja partnerriikide teadmistebaasi. Strateegiline lähenemisviis on tugevdada ELi ja kolmandate riikide sedalaadi vastastikusel huvil ja kasul põhinevate kahepoolsete, piirkondliku ja ülemaailmse tasandi partnerlussuhete kaudu ELi konkurentsivõimet ja ülemaailmset säästvat arengut. Selleks tuleb mitmepoolsete rahvusvaheliste uurimisprogrammide kaudu edendada ka ELi rolli globaalse tegutsejana. Toetatavad rahvusvahelised koostöömeetmed ühendatakse üldise poliitikaga, et toetada ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmist ning aidata kaasa Euroopa väärtushinnangute, konkurentsivõime, sotsiaalmajandusliku progressi, keskkonnakaitse ja heaolu jagamisele ülemaailmse säästva arengu egiidi all.

Käesolevas eriprogrammis rakendatakse rahvusvahelist koostööd igas valdkonnas ja valdkondade vahel järgmiselt:

- Kõnealustes valdkondades toimuva tegevuse avamine kõikide rahvusvaheliste partner- ja tööstusriikide teadlastele ja teadusasutustele.[18] Lisaks pannakse erilist rõhku kolmandate riikide osalemise kannustamisele kindlaks tehtud vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

- Igas valdkonnas kolmandatele riikidele mõeldud teadusliku koostöö meetmed , kui on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel. Konkreetsete vajaduste ja prioriteetide väljaselgitamine on tihedalt seotud asjaomaste kahepoolse koostöö lepingutega ning käimasolevate mitmepoolsete, ka kahe regiooni vaheliste dialoogidega ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel. Prioriteedid selgitatakse välja konkreetsete vajaduste, potentsiaali ja majanduse arengutaseme põhjal vastavas piirkonnas või riigis. Selleks töötatakse välja rahvusvaheline koostööstrateegia ja rakenduskava ühe teema piiresse kuuluvate või teemasid läbivate konkreetsete suunatud meetmetega, nt tervishoiu, põllumajanduse, kanalisatsiooni, veemajanduse, toiduohutuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, energiamajanduse, kalanduse, vesiviljeluse ja loodusvarade, jätkusuutliku majanduspoliitika ning info- ja sidetehnoloogia vallas. Kõnealused meetmed kujutavad endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed on eelkõige meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide ning arengu- ja reformijärgus riikide teadustöö suutlikkust ja koostöövõimet, mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes. Kõnealused meetmed võetakse pakkumiskutsete alusel ning erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis lihtsustavad juurdepääsu asjakohastele kolmandatele riikidele, eriti arengumaadele.

Kõnealuseid meetmeid rakendatakse kooskõlas rahvusvaheliste koostöömeetmetega eriprogrammide „Inimesed” ja „Võimekus” alusel.

TEEMAD

1. Tervishoid

Eesmärk

Parandada Euroopa kodanike tervist ning suurendada tervishoiuga seotud Euroopa tööstusharude ja äriühingute konkurentsivõimet, tegeldes globaalsete tervishoiuküsimustega, sealhulgas puhkevate epideemiate küsimusega. Erilist tähelepanu pööratakse translatiivsetele uuringutele (kliiniliste rakenduste valdkonnas tehtud põhiavastuste translatsioon), uute raviviiside arendamisele ja valideerimisele, tervise edendamise ja haiguste ennetamise meetoditele, diagnostikavahenditele ja -tehnoloogiatele, samuti jätkusuutlikule ja tõhusale tervishoiusüsteemile.

Lähenemisviis

Kõnealused teadusuuringud laiendavad meie teadmisi, kuidas propageerida tõhusamalt head tervist, vältida ja ravida tõsiseid haigusi ning pakkuda tervishoiuteenuseid. See aitab integreerida tohutut hulka genoomikaandmeid, et luua uusi teadmisi ja rakendusi meditsiinis ja biotehnoloogias. See soodustab translatiivseid terviseuuringuid, mis on vajalikud selleks, et tagada praktilise kasu saamine biomeditsiinilistest uuringutest. See võimaldab Euroopal aidata tõhusamalt kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele ülemaailmselt oluliste haiguste vastu võitlemisel, mida näitab käimasolev „Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse” (EDCTP) programm võitluseks HIV/AIDS-i, malaaria ja tuberkuloosi vastu (artikkel 169).[19] See tugevdab tervishoiupoliitikast tingitud teadustegevust Euroopa tasandil ning eriti siseriiklike andmebaaside mudelite, süsteemide ja andmete võrdlemist.

Kõnealused teadusuuringud aitavad parandada Euroopa tervishoiualase biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia sektorite, kus peamiseks majanduslikuks liikumapanevaks jõuks on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, ning farmaatsiatööstuse konkurentsivõimet. Eelkõige on see mõeldud Euroopa tehnoloogiaplatvormi[20] toetamiseks innovatiivsete ravimite alal, et saada üle ravimite väljatöötamise protsessis esinevatest kitsaskohtadest. Erilist tähelepanu pööratakse teadustegevuse ja selle tulemuste kasutamise vahel laiuva lõhe ületamisele, toetades kontseptsioonide tõestamist ja kliinilist valideerimist. Kõnealused teadusuuringud aitavad kaasa ka normide ja standardite väljatöötamisele uute täiustatud raviviiside tarbeks (nt regeneratiivne meditsiin), mis on vajalikud, et aidata ELi tööstusel pidada sammu ülemaailmse konkurentsiga.

Vajaduse korral kaalutakse ja kaasatakse projektidesse ka soolisi aspekte.[21] Erilist tähelepanu pööratakse uurimistulemuste teatavakstegemisele ja dialoogi pidamisele kodanikuühiskonnaga, eelkõige patsiendirühmadega, biomeditsiini- ja geneetikauuringute tulemusena toimuvate uute arengute võimalikult varajases järgus. Samuti kindlustatakse tulemuste laialdane levitamine ja kasutamine.

Kahte strateegilist küsimust – laste suremus[22] ja vananeva elanikkonna tervis – käsitletakse allpool sätestatud kolme põhilise tegevussuuna raames, järgides tööprogrammis välja toodud prioriteete. Lisaks hõlmatakse ka muid valdkondi. See tagab nähtava ja sidusa lähenemisviisi neile küsimustele kogu teema raames, vältides samas dubleerimist.

Tegevus

- Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia

Selle tegevuse eesmärk on töötada välja ja valideerida vajalikke töövahendeid ja tehnoloogiaid, mis teevad võimalikuks uute teadmiste tootmise ja nende teisendamise praktilisteks rakendusteks tervishoiu- ja meditsiinivallas.

- Suure tootlikkusega teadustegevus : töötada kaasaegse bioloogia tarbeks välja uusi uurimisvahendeid, mis tugevdavad märkimisväärselt andmete saamist ning parandavad andmete ja preparaatide (biopangad) standardimist, saamist ja analüüsimist. Tähelepanu keskmes saab olema: genoomika, proteoomika; geeniekspressiooni, genotüüpide ja fenotüüpide määramise, strukturaalgenoomika, bioinformaatika ja süsteemibioloogia ning muud „oomikad“.

- Avastamine, diagnostika ja jälgimine : töötada välja visualiseerimis-, kuvamis-, avastamis- ja analüüsivahendeid ja -tehnoloogiaid biomeditsiinilisteks uurimusteks, haiguste avastamiseks, diagnoosimiseks, jälgimiseks ja prognoosimiseks ning raviprotseduuride toetamiseks ja suunamiseks. Rõhk on multidistsiplinaarsel lähenemisviisil, mis ühendab selliseid valdkondi nagu molekulaar- ja rakubioloogia, füsioloogia, geneetika, füüsika, keemia, nanotehnoloogia, mikrosüsteemid, seadmed ja infotehnoloogia. Rõhutatakse mitteinvasiivseid või minimaalselt invasiivseid ja kvantitatiivseid meetodeid ja kvaliteedi tagamise aspekte.

- Uudsed raviviisid ja -protseduurid : täiustatud raviviiside ja tehnoloogia edasise arengu tagamine koos võimaliku laialdase kasutuselevõtuga. Tähelepanu keskmes on geeni- ja rakuteraapia, regeneratiivne meditsiin, siirdamine, immunoteraapia ja vaktsiinid ning muud ravimid. Samuti käsitletakse sellega seonduvaid tehnoloogiaid, nagu progressiivsed sihipärased manustamise süsteemid, täiustatud implantaadid ja proteesid, ning mitteinvasiivsed või minimaalselt invasiivsed tehnoloogilise toega protseduurid.

- Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine : töötada välja ja valideerida parameetreid, vahendeid, meetodeid ja standardeid, mis on vajalikud uute ohutute ja tõhusate bioravimite toomiseks patsiendini (tavaravimite[23] puhul käsitletakse neid küsimusi kavandatud innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu). Rõhk on sellistel lähenemisviisidel nagu farmakogenoomika, in silico , in vitro (sealhulgas alternatiivid loomkatsetele) ja in vivo meetodid ja mudelid.

- Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt

Selle tegevuse eesmärk on õppida paremini tundma normaalse tervisliku seisundi ja haiguslike olukordade puhul toimivaid bioloogilisi protsesse ja mehhanisme, teisendada need teadmised kliinilisteks rakendusteks ning tagada edasises teadustegevuses juhindumine kliinilistest andmetest.

- Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine: ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia.

- Laiaulatuslik andmete kogumine : kasutada suure tootlikkusega tehnoloogiaid andmete saamiseks, et selgitada välja geenide ja geeniproduktide funktsioone ning nende vastastikust mõju komplekssetes võrgustikes. Tähelepanu keskmes on: genoomika, proteoomika, populatsioonigeneetika, võrdlev ja funktsionaalne genoomika.

- Süsteemibioloogia : rõhk on multidistsiplinaarsetel teadusuuringutel, mis hõlmavad laialdasi bioloogilisi andmeid ning töötavad välja ja rakendavad süsteemseid lähenemisviise bioloogiliste protsesside mõistmiseks ja modelleerimiseks.

- Aju-uuringud ja seonduvad haigused, inimeste areng ja vananemine.

- Aju ja ajuga seonduvad haigused: õppida paremini tundma aju ühtset struktuuri ja dünaamikat ning uurida ajuhaigusi ja otsida uusi raviviise. Rõhk on sellel, et uurida aju talitlust alates molekulidest ja lõpetades tunnetusega, ning käsitleda neuroloogilisi ja psühhiaatrilisi haigusi ja häireid, sealhulgas regeneratiivseid ja taastavaid raviviise.

- Inimeste areng ja vananemine : õppida paremini tundma elukestva arengu ja normaalse vananemise protsessi. Rõhk on inim- ja mudelsüsteemide uurimisel, sealhulgas uuritakse interaktsiooni selliste teguritega nagu keskkond, käitumine ja sugu.

- Nakkushaigusi käsitlevad translatiivsed uuringud: võidelda tõsiste terviseohtude vastu.

- Resistentsus mikroobivastaste ravimite suhtes : rõhk on resistentsuse molekulaarseid mehhanisme, mikrobioloogilist ökoloogiat ja peremeesorganismi-patogeeni interaktsioone käsitlevate alusuuringute kombineerimisel kliiniliste uuringutega, et leida uusi meetodeid mitmetele ravimitele resistentsete infektsioonide väljakujunemise ja leviku vähendamiseks.

- HIV/AIDS, malaaria ja tuberkuloos : rõhk on uute raviviiside, diagnostikavahendite, preventiivsete vaktsiinide ja keemiliste ülekandebarjääride, näiteks HIV-vastaste mikroobitõrjevahendite väljatöötamisel. Teadusuuringutealased jõupingutused on suunatud neile kolmele haigusele ülemaailmsel tasandil, kuid käsitletakse ka Euroopale omaseid aspekte. Rõhku pannakse prekliinilisele ja varajasele kliinilisele teadustegevusele ning vajaduse korral (nt HIV-/AIDSi vaktsiinide puhul) nähakse ette koostöö ülemaailmsete algatustega.

- Puhkeda võivad epideemiad : rõhk on pandeemilise potentsiaaliga tärkavate patogeenide, sealhulgas zoonooside (nt SARS ja väga patogeenne gripp) vastu võitlemisel. Vajaduse korral nähakse ette kiire teaduskoostöö algatamine, et kiirendada uue diagnostika, ravimite ja vaktsiinide väljatöötamist nakkushaiguste hädajuhtumite tõhusaks ennetamiseks, ravimiseks ja kontrolli all hoidmiseks.

- Translatiivsed teadusuuringud muude raskemate haiguste korral.

- Vähkkasvaja: rõhk on haiguse etioloogial, ravimite sihtmärkide ja bioloogiliste markerite tuvastamisel ja valideerimisel, mis on abiks ennetamisel, varajasel diagnoosimisel ja ravimisel; ning prognostiliste, diagnostiliste ja ravivõtete tõhususe hindamisel.

- Südame-veresoonkonnahaigused : rõhk on südame- ja veresoontehaiguste (sealhulgas infarkti veresooni puudutavate aspektide) diagnoosimisel, ennetamisel, ravimisel ja jälgimisel, kasutades laialdasi valdkondadevahelisi lähenemisviise.

- Diabeet ja ülekaalulisus : esimese puhul on rõhk diabeedi eri tüüpide etioloogial ning nende ennetamisel ja ravil. Viimase puhul on tähelepanu keskmes valdkondadevahelised lähenemisviisid, mis hõlmavad geneetikat, elustiili ja epidemioloogiat.

- Haruldased haigused : rõhk on üleeuroopalistel loodusloo- ja patofüsioloogiaalastel uuringutel ning ennetavate, diagnostiliste ja raviprotseduuride väljatöötamisel. Sellesse sektorisse kuuluvad levinud haiguste harvaesinevad Mendeli fenotüübid.

- Muud kroonilised haigused : rõhk on mitteletaalsetel haigustel, mis avaldavad tugevat mõju elukvaliteedile vanemas eas, näiteks talitlust ja meelte teravust kahjustavad häired ning muud kroonilised haigused (nt reumaatilised haigused).

- Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine

Selle tegevuse eesmärk on luua vajalik alus nii tervishoiusüsteeme käsitlevate põhjendatud poliitiliste otsuste tegemiseks kui ka tõhusamatele strateegiatele tervishoiu edendamiseks, haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks.

- Tõhus terviseedendus ja haiguste ennetamine : esitada tõendeid kõige paremate tervishoiumeetmete kohta elustiilide ja ravivõtete suhtes eri tasanditel ja kontekstides. Rõhk on tervise laiematel teguritel ja nende koostoimimisel nii üksikisiku kui ühenduse tasandil (nt toitumine, stress, tubakas ja muud ained, kehaline tegevus, kultuurikontekst, sotsiaalmajanduslikud ja keskkonnategurid). Eelkõige käsitletakse vaimset tervist elukäigu perspektiivis.

- Kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse , sealhulgas ravimite otstarbekam kasutamine ning tööviiside ja organisatsioonilise korralduse ning terviseravi ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Erilist tähelepanu pööratakse patsiendi ohutusele: selgitada välja parimad kliinilised tavad; mõista otsuste tegemise mehhanisme esmatasandi ja eriarstiabi kliinilistes oludes; ning soodustada tõenditel põhineva meditsiini rakendamist ja patsiendi õiguste suurendamist. Rõhk on strateegiate võrdlusuuringutel; erinevate raviprotseduuridega, sealhulgas ravimitega saavutatavatel tulemustel, võttes arvesse ravimiohutuse järelevalvealaseid andmeid, patsiendi eripära (nt geneetiline vastuvõtlikkus, vanus, sugu ja ettekirjutuste järgimine) ja kulude kokkuhoiu eeliseid.

- Tervishoiusüsteemide kvaliteet, solidaarsus ja jätkusuutlikkus: Tervishoiusüsteemide kvaliteet, solidaarsus ja jätkusuutlikkus: anda riikidele alus oma tervishoiusüsteemide kohandamiseks teiste kogemustest lähtuvalt, võttes arvesse siseriikliku konteksti ja rahvastikunäitajate (vananemine, liikuvus, migratsioon, haridus, sotsiaalmajanduslik staatus ja muutuv töömaailm jne) tähtsust. Rõhk on tervishoiusüsteemide organisatsioonilistel, finants- ja regulatiivsetel aspektidel, nende rakendamisel ja tulemustel efektiivsuse, tõhususe ja õigluse seisukohast. Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisküsimustele ja inimressurssidele.

Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvaheline koostöö on teema ühtne osa ning eriti tähtis on see valdkondades, mis käsitlevad ülemaailmseid tervishoiuprobleeme nagu resistentsus mikroobivastaste ravimite suhtes, HIV/AIDS, malaaria, tuberkuloos ja puhkeda võivad pandeemiad. Selle alla võib kuuluda ka prioriteetide seadmine rahvusvaheliste algatuste raames, näiteks ülemaailmne võrgustik HIV vaktsiini väljatöötamiseks ( Global HIV Vaccine Enterprise ). Euroopa ja arengumaade pikaajalise jätkusuutliku partnerluse konsolideerimiseks kliiniliste uuringute vallas toetatakse[24] täiendavalt Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlust (EDCTP), et reageerida nende saavutustele ja edasistele vajadustele. EDCTP programmi rõhuasetus jääb sellekohaselt progressiivsetele kliinilistele katsetustele uute vaktsiinide, mikroobivastaste ainete ja Saharast lõuna poole jäävas Aafrikas leviva kolme haiguse vastu mõjuvate ravimite väljatöötamiseks.

Konkreetseid koostöömeetmeid rakendatakse kahe piirkonna vaheliste dialoogide käigus kolmandates riikides/piirkondades ja rahvusvahelisel areenil ning aastatuhande arengueesmärkidega seoses formuleeritud valdkondades. Selliste kohalikele vajadustele kohandatud ja partnerlusi hõlmavate prioriteetvaldkondade hulka võivad kuuluda tervishoiupoliitikaga seotud teadustegevus, tervishoiusüsteemide ja tervishoiuteenustega seotud teadustegevus, ema ja lapse tervis, reproduktiivtervis, hooletusse jäetud nakkushaiguste kontroll ja järelevalve ning esilekerkivad poliitikast tulenevad vajadused neis piirkondades.

Koos „Info- ja sidetehnoloogia” teemaga antakse iga-aastast toetust rahvusvahelisele organisatsioonile HFSPO ( Human Frontier Science Programme Organisation ).[25] See võimaldab ELi liikmesriikidel, kes ei kuulu G8-sse, saada täiel määral kasu teadusprogrammist HFSP ( Human Frontier Science Programme ) ja anda Euroopa teadustegevusele suurema nähtavuse.

Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele

Laiaulatusliku ja valdkondadevahelise uurimisportfelliga rakendatakse „alt ülespoole” ja „suunatud” algatuste alusel uute vajaduste uurimist, mida kooskõlastatakse teiste teemadega. Toetus Euroopa Liidu ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele võib käsitleda näiteks töötervishoidu ja -ohutust, tervisemõju hindamist, riskide hindamist, statistilisi näitajaid, juhtimist ja teabevahetust tervishoiu vallas, samuti rahvusvahelistest tervishoiukokkulepetest, sealhulgas tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevast raamkonventsioonist[26] ja rahvusvahelistest meditsiinilistest sanitaareeskirjadest[27] tulenevaid kohustusi. See on täienduseks eespool toetatud, tervishoiupoliitikast ajendatud teadusuuringutele.

2. Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

Eesmärk

Euroopa teadmistepõhise biomajanduse[28] loomine, ühendades teaduse, tööstuse ja muud huvivaldkonnad, et kasutada uusi ja esilekerkivaid uurimisvõimalusi, mis käsitlevad järgmisi sotsiaalseid ja majanduslikke ülesandeid: kasvav nõudlus ohutumate, tervislikemate ja kvaliteetsemate toiduainete järele, võttes arvesse loomade heaolu ja maaeluga seonduvat; taastuvate bioressursside säästlikuma tootmise ja kasutamise järele; episootiliste ja zoonootiliste haiguste ning toiduainetega seotud tervisehäirete suurenev oht; eelkõige kliimamuutusest tulenevad ohud põllumajandus- ja kalandussektori tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele.

Lähenemisviis

Kõnealune teema tugevdab teadmistebaasi, teeb teoks uuendused ja pakub poliitilist tuge Euroopa teadmistepõhise biomajanduse (KBBE) loomiseks ja arendamiseks. Teadusuuringutes keskendutakse bioloogiliste ressursside säästvale majandamisele, tootmisele ja kasutamisele, seda eelkõige bioteaduste ja biotehnoloogia ning teiste tehnoloogiatega toimuva lähenemise kaudu, et luua Euroopa põllumajanduses, kalanduses, vesiviljeluses, toiduainetööstuses,[29] tervishoius, metsatööstuses ja nendega seotud tööstusaladel uusi, ökoloogiliselt tõhusaid ja konkurentsivõimelisi tooteid. Teadusuuringud aitavad oluliselt kaasa ELi poliitikasuundade ja eeskirjade rakendamisele ja väljatöötamisele ning käsitlevad või toetavad konkreetselt ühist põllumajanduspoliitikat; põllumajandus- ja kaubandusküsimusi, toidu ohutust käsitlevaid eeskirju, loomade tervishoidu, haiguste tõrjet ja heaolu käsitlevaid ühenduse norme, keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust, ELi metsandusstrateegiat, samuti ühist kalanduspoliitikat, mille eesmärk on tagada kalanduse ja vesiviljeluse jätkusuutlik areng. Samuti on teadustöö eesmärgiks töötada välja uusi ja arendada olemasolevaid indikaatoreid, mis toetavad nimetatud poliitika analüüsi, arengut ja järelevalvet.

Eriti just põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtted, millest 90% on VKEd, saavad kasu paljudest teadusuuringutest, sealhulgas sihipärasest levitamisest ja tehnosiirdetegevusest, eelkõige seoses progressiivsete ökoloogiliste tehnoloogiate, metoodikate ja protsesside integreerimise ja kasutuselevõtmisega ning standardite väljatöötamisega. Bio-, nano- ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas tegevust alustavad kõrgtehnoloogilised ettevõtted peaksid aitama oluliselt kaasa sordiaretusele ning põllukultuuride ja taimede paremale kaitsele, progressiivsetele avastamis- ja jälgimistehnoloogiatele toidu ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks ning uutele tööstuslikele bioprotsessidele.

Mitmed Euroopa tehnoloogiaplatvormid, mis hõlmavad taimegenoomika ja biotehnoloogia, metsanduse ja metsatööstuse, ülemaailmse loomade tervishoiu, põllumajandusloomade kasvatamise, toiduainetööstuse ja tööstusliku biotehnoloogia valdkondi, aitavad seada selle teema ühiseid teadustöö prioriteete, selgitades välja võimalikud tulevased laiaulatuslikud algatused nagu näidisprojektid kemikaalide tootmiseks biomassist (taimede rakukestad, biokütused, biopolümeerid) ja aitavad tagada kõigi sidusrühmade laialdase osalemise ja kaasamise. Vajadusel rakendatakse meetmeid siseriiklike uurimisprogrammide kooskõlastatuse tugevdamiseks tihedas koostöös ERA-Neti projektide, tehnoloogiaplatvormide ja teiste asjaomaste osalistega, nagu põllumajandussuuringute alaline komitee (SCAR) või mõni tulevane Euroopa struktuuriüksus merendusuuringute koordineerimiseks

Vajaduse korral hõlmab tegevus teaduse ja tehnika arengu sotsiaalseid, eetilisi, soolisi, õiguslikke, keskkonnaalaseid, majanduslikke ja üldkultuurilisi aspekte ning võimalikke ohte ja tagajärgi (prognoos).

Tegevus

- Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine[30]

- Teadusuuringute võimaldamine bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja loomad) säästva tootmise ja majandamise põhiliste pikaajaliste faktorite alal, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja uudsete bioaktiivsete molekulide ärakasutamist neis bioloogilistes süsteemides. Teadusuuringud hõlmavad „oomika”-tehnoloogiad, nagu genoomika, proteoomika, metaboloomika, ja lähenevaid tehnoloogiad ning nende integreerimist süsteemibioloogia lähenemisviisidesse, samuti elementaarsete töövahendite ja tehnoloogiate väljatöötamist, sealhulgas bioinformaatika ja asjakohased andmebaasid, ning metoodikad liikide määratlemiseks liigirühmades.

- Suurem jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime, vähendades samas keskkonnamõju põllumajanduses, metsanduses, kalanduses ja akvakultuuris uute tehnoloogiate, seadmete, järelevalvesüsteemide, uudsete taimede ja tootmissüsteemide väljatöötamisega, nagu ka eri süsteemide (põllumajandus ja metsandus; kalandus ja akvakultuur) interaktsiooni parema tundmaõppimisega kogu ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi baasil. Bioloogiliste maaressursside puhul pannakse erilist rõhku madala ressursivajadusega ja orgaanilistele tootmissüsteemidele, ressursside täiustatud haldamisele ja uudsetele söötadele, ning uudsetele, parema koostisega, parema stressitaluvusega, tõhusama toitainete omastamisega ja parema struktuuriga taimedele (põllukultuurid ja puud). Seda toetatakse uudsete taimede ja toodete bioloogilist ohutust, kaaseksisteerimist ja jälgitavust käsitlevate uuringutega. Taimede tervist parandatakse ökoloogia, kahjuri bioloogia, haiguste ja muude ohtude parema tundmaõppimisega ning haigusepuhangute kontrolli all hoidmise toetamise ja säästvate kahjuritõrjevahendite ja -võtete täiustamisega. Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside puhul pööratakse rõhku olulistele bioloogilistele funktsioonidele, viljeldavate liikide ohututele ja keskkonnasõbralikele tootmissüsteemidele ja söötadele, samuti kalandusbioloogiale, mitme liigiga püügipiirkondade dünaamikale, püügitegevuse ja mere ökosüsteemi vahelisele koostoimele ning püügilaevade piirkondlikele ja mitmeaastastele haldamissüsteemidele.

- Optimeeritud loomakasvatus ja loomade heaolu põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, kasutades muu hulgas ära geneetikaalaseid teadmisi ja uusi aretusmeetodeid, õppides paremini tundma loomade füsioloogiat ja käitumist ning õppides paremini tundma loomade nakkushaigusi (sh zoonoosid) ja nende vastu võitlemist. Viimase käsitlemiseks töötakse lisaks välja vahendeid järelevalve, ennetamise ja tõrje tarbeks, toetades vaktsiinide ja diagnostika rakenduslikke uuringuid, uurides tuntud ja tärkavate nakkusetekitajate ökoloogiat ning muid ohte, sealhulgas pahatahtlikke tegusid ning erinevate põllumajandussüsteemide ja kliima mõju. Samuti arendatakse teadmiste omandamist loomsete jäätmete ohutuks kõrvaldamiseks ja kõrvalsaaduste paremaks majandamiseks.

- Hoolitseda töövahendite eest, mis on poliitiliste otsuste tegijatele ja teistele osalistele vajalikud, et toetada asjaomaste strateegiate, poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamist, ning eriti selleks, et toetada Euroopa teadmistepõhise biomajanduse (KBBE) ülesehitamist ning maaelu ja rannikuvööndi arenguga seotud vajadusi. Ühist kalanduspoliitikat toetatakse kohanduva lähenemisviisi arendamisega, mis toetab kogu ökosüsteemi lähenemisviisi mereressursside kasutamiseks. Teadusuuringud hõlmavad sotsiaalmajanduslikke uuringuid, erinevate põllumajandussüsteemide võrdlevaid uuringuid, tõhusat kalavarude majandamist, loomade kasvatamist muuks kui toiduks, vastastikuseid mõjusid metsandusega ja uuringuid elatusvahendite parandamiseks maapiirkondades.

- Toidulaualt tallu: toit, tervis ja heaolu

- Õppida tundma tarbijate käitumist toiduainetööstuse konkurentsivõimet mõjutava olulise tegurina ja toidu mõju Euroopa kodaniku tervisele ja heaolule. Rõhk on tarbijate arvamustel ja hoiakutel toidu suhtes, ühiskonnas valitsevate suundumuste mõistmisel ning toiduvalikut ja toidu tarbijatele kättesaadavust määravate tegurite väljaselgitamisel.

- Toiduvalikuga seotud tegurite ja harjumuste tundmaõppimine olulise kontrollitava tegurina toitumisega seotud haiguste ja tervisehäirete väljakujunemisel ja esinemissageduse vähendamisel. See hõlmab nutrigenoomika ja süsteemibioloogia arendamist ja rakendamist ning toitumise, füsioloogiliste ja psühholoogiliste funktsioonide vastastikuste mõjude uurimist. See võib viia töödeldud toiduainete ümberkujundamiseni ning uudsete toiduainete, dieettoitude ning väärtuslikke toitaineid sisaldavate tervisetoitude väljatöötamiseni. Tähtis võib olla ka traditsiooniliste, kohalike ja hooajaliste toitude uurimine, et tuua välja teatavate toitude mõju tervisele ja töötada välja ühised toitumisjuhised.

- Innovatsiooni optimeerimine Euroopa toiduainetööstuses progressiivsete tehnoloogiate, näiteks toidu funktsionaalsust tõstvate töötlemistehnoloogiate põimimise kaudu traditsioonilisse toiduainetootmisse, kõrgtehnoloogiliste ökoloogiliselt efektiivsete töötlemis- ja pakendamisviiside väljatöötamise ja demonstreerimise, intelligentsete juhtimisrakenduste ning kõrvalsaaduste, jäätmete ja energia tõhusama majandamise kaudu. Uute teadusuuringute käigus töötatakse ühtlasi välja säästvaid ja uudseid tehnoloogiaid loomasööda valmistamiseks, sealhulgas sööda ohutuks töötlemiseks, ning sööda kvaliteedikontrolliks.

- Euroopa toiduvarude keemilise ja mikrobioloogilise ohutuse tagamine ning kvaliteedi parandamine. Selle hulka kuulub ka mikroobide ökoloogia ja toiduohutuse seoste tundmaõppimine; toiduga varustamise ahelate terviklikkusele suunatud meetodite ja mudelite väljatöötamine; uued tuvastamismeetodid ning tehnoloogiad ja vahendid riskide hindamiseks, juhtimiseks ja nendest teavitamiseks, ning riskide märkamise tõhustamine.

- Nii inimeste tervise kui keskkonna kaitsmine läbi keskkonnamõjude mõistmise inimeste/loomade toiduahelale ja selle poolt avaldatud mõju suhtes. Sellega kaasneb toidu saasteainete ja nende mõju uurimine tervisele, täiustatud vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hinnata inimeste/loomade toiduahela mõju keskkonnale. Toiduahela kvaliteedi ja terviklikkuse kindlustamine nõuab uusi mudeleid kaubaartiklite analüüsimiseks ja kogu toiduahela majandamiskontseptsioone, sealhulgas tarbijaid käsitlevate aspektide osas.

- Bioteadused ja biotehnoloogia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks

- Teadmistebaasi tugevdamiseks ja progressiivsete tehnoloogiate väljatöötamiseks maismaa- ja veeorganismide biomassi tootmiseks energia- ja tööstussfääris kasutamise tarbeks. Selle hulka kuulub taime-, looma- ja mikroobigenoomika ja metaboloomika, et parandada toorainete ja biomassi lähteainete tootlikkust ja koostist nende optimeeritud muundamiseks suure lisandväärtusega toodeteks, kasutades samas uudsete allikatena ära looduslikke või aretatud maismaa- ja veeorganisme. Selle hulka kuulub täiel määral biotoodete viljelustavade elutsükli analüüs, transport, säilitamine ja turuleviimine. Seetõttu käsitletakse tööstuslike biotehnoloogiate rakendamist terves põllukultuuride ahelas, et realiseerida biorafineerimisel põhineva lähenemisviisi kogu potentsiaal, sealhulgas sotsiaalmajanduslikke, põllumajanduslikke ning ökoloogilisi ja tarbijatega seotud aspekte. Seda tugevdatakse taimede ja mikroobide ainevahetuse parema tundmaõppimise ja juhtimisega rakkude ja rakualusel tasandil, suure väärtusega toodete valmistamisel, milles kasutatakse ära bioprotsesse, sealhulgas biokatalüütilisi protsesse, mis parandaksid muundatud produktide saagikust, kvaliteeti ja puhtust. Lisaks sellele kasutatakse või töötatakse välja biotehnoloogiaid uudsete ja täiustatud kvaliteetsete, suure lisandväärtusega ja taastuvate metsatööstustoodete ja protsesside jaoks, et tõsta metsa ja metsatootmise, sealhulgas puidu- ja taastuvate bioenergiavarude jätkusuutlikkust. Lõpuks käsitletakse biotehnoloogia potentsiaali avastada, jälgida, ennetada, menetleda ja kõrvaldada reostust rõhuasetusega jäätmete ja kõrvalsaaduste majandusliku väärtuse maksimaalsel suurendamisel uute bioprotsesside kaudu üksikult või kombineerituna taimesüsteemide ja/või keemiliste katalüsaatoritega.

Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvaheline koostöö on toidu-, põllumajandus- ja biotehnoloogiaalase teadustegevuse prioriteetne aspekt ning seda soodustakse tugevalt kogu valdkonna piires. Eelkõige toetatakse arengumaadele huvipakkuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja juba käimasolevat tegevust. Võetakse erimeetmeid, et soodustada koostööd prioriteetsete partnerpiirkondade ja -riikidega – eriti nendega, mis on seotud kahe piirkonna vaheliste dialoogide ja kahepoolsete teadus- ja tehnoloogiakokkulepetega, samuti naabruses asuvate riikide ja esilekerkivate majandusriikide ning arengumaadega.

Lisaks sellele toimub mitmepoolne koostöö, et käsitleda kas laialdasi rahvusvahelisi jõupingutusi nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja ELi rahvusvahelisi kohustusi (toidu ja joogivee turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailmne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane kasutamine, maailma kalavarude taastamine maksimaalse säästliku saagikuseni aastaks 2015 ning kliimamuutusest tingitud ja sellele avaldatav mõju).

Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele

Esilekerkivaid vajadusi puudutav teadustegevus võib käsitleda näiteks uute kontseptsioonide ja tehnoloogiate väljatöötamist, näiteks seoses kriisijuhtimissüsteemide ja toiduahela terviklikkusega.

Paindliku lahenduse leidmiseks poliitikast tulenevate ettenägematute vajaduste korral võetakse eriti arvesse vastavat poliitikat Euroopa teadmistepõhise biomajanduse loomiseks.

3. Info- ja sidetehnoloogia

Eesmärk

Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud. Tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, äriühingutele, tööstusele ja riikidele.

Sissejuhatus

Info- ja sidetehnoloogia mängib kõigi tööstus- ja teenindussektorite innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime soodustamisel ainulaadset ja tõestatud rolli. Need on olulised põhiliste ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks ja avalike teenuste kaasajastamiseks ning toetavad progressi kõigis teaduse ja tehnoloogia valdkondades. Seepärast peab Euroopa valitsema ja kujundama info- ja sidetehnoloogia edasist arengut ning tagama info- ja sidetehnoloogial põhinevate teenuste ja toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks.

Need on liidu infoühiskonna poliitika sihid, mis on välja toodud algatuses i2010, olles suunatud konkurentsivõimelisele lähenevale infomajandusele Euroopas ja sellele, et tagada oluline kasv Euroopa investeeringutes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alasesse innovatsiooni ja teadusuuringutesse ning saavutada infoühiskonnale juurdepääsu väga kõrge tase.

Uued info- ja sidetehnoloogiad avavad palju uusi võimalusi suurema väärtusega toodetele ja teenustele, neist paljud valdkondades, kus Euroopa asub tööstuse ja tehnoloogia osas juba liidripositsioonil. Partnerlussuhete loomine Euroopa tasandil on optimaalne lähenemisviis info- ja sidetehnoloogiasse tehtavatele investeeringutele. Selliseid jõupingutusi on tarvis rohkem kui kunagi varem, et pidada ülemaailmse konkurentsi ajastul sammu kõrgustesse kerkivate uurimiskuludega ning üha keerukamate ja üksteisest üha enam sõltuvate tehnoloogiatega.

Info- ja sidetehnoloogia teema seab prioriteediks tehnoloogia põhiliste tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagab tehnoloogiate läbiva integreerimise ning annab teadmisi ja vahendeid mitmesuguste uuenduslike info- ja sidetehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks. Tegevus tugevdab tööstuslikke ja tehnoloogilisi edusamme info- ja sidetehnoloogia sektoris ning parandab tähtsate, info- ja sidetehnoloogiast tugevalt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet – seda nii uuenduslike väärtuslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete ja teenuste kaudu kui ka tänu organisatsiooniliste protsesside täiustamisele ühtmoodi nii äriettevõtetes kui valitsusasutustes. See teema toetab ka teisi Euroopa Liidu poliitikasuundi, mobiliseerides info- ja sidetehnoloogia, et täita riiklike ja ühiskondlike nõudmisi.

Tegevus hõlmab koostööd ja võrkude loomist, toetab ühiseid tehnoloogiaalgatusi – sealhulgas nanoelektroonikatehnoloogia ja sardsüsteemide valdkondi käsitlevate teadusuuringute valitud aspekte – ja riiklike programmide kooskõlastusalgatusi – sealhulgas algatuse “ Ambient Assisted Living ” vallas. Tegevusprioriteetide hulka kuuluvad teemad, mis tuginevad muude allikate seas Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööle. Temaatilist sünergiat arendatakse ka teiste eriprogrammide alla kuuluvate vastavate tegevustega.

Oluline on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja teiste väiksemate üksuste aktiivne osalemine tegevuses, kui arvestada nende rolli innovatsiooni edendamisel. Nad mängivad elutähtsat rolli uute info- ja sidetehnoloogia visioonide ja rakenduste väljatöötamisel ja arendamisel ning nende teisendamisel ärieelisteks.

Tegevus

- Info- ja sidetehnoloogia alused:

- Nanoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: protsessi-, seadme- ja konstruktsioonitehnoloogiad komponentide, kiibisüsteemide ( systems-on-a-chip ), paketisüsteemide ( systems-in-a-package ) ja integreeritud süsteemide suuruse, tiheduse, sooritusnäitajate, energiatõhususe, tootmise ja majandusliku tasuvuse parandamiseks; elementaarsed footonkomponendid mitmesugusteks rakendusteks; suure jõudlusega/tihedusega andmesalvestussüsteemid; väga suure pindalaga / sügavalt integreeritud ekraanilahendused; tajumis-, aktiveerimis-, nägemis- ja ülesvõtteseadmed; ülisäästlikud energiasüsteemid, alternatiivsed energiaallikad või -salvestus, heterogeensete tehnoloogiate/süsteemide integreerimine, mitmefunktsioonilised integreeritud mikro-nano-bio-infosüsteemid, mastaapelektroonika ( large-area electronics ); integratsioon mitmesugustesse materjalidesse/objektidesse; liidestamine elusorganismidega, molekulide või aatomite (ise-)koondumine stabiilseteks struktuurideks.

- Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega sidevõrgud : majanduslikult tasuvad mobiili- ja lairibavõrkude tehnoloogiad ja süsteemid, mis sisaldavad maismaa- ja satelliitvõrke; erinevate personaalvõrgust piirkondlikku ja ülemaailmsesse võrku ulatuvate paiksete, mobiil-, traadita- ja ringhäälinguvõrkude lähendamine; traadiga ja traadita sideteenuste ja -rakenduste koostalitlusvõime, võrgustatud ressursside haldamine, teenuste ümberkonfigureeritavus; sihtotstarbeliste intelligentsete multimeediaseadmete, andurite ja mikrokiipide komplekssed võrgud.

- Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll : võimsamad, turvalisemad, hajutatumad, usaldusväärsemad ja tõhusamad riist- ja tarkvarasüsteemid, mis suudavad oma ümbrust tajuda, valitseda ja sellega kohaneda, tagades samas ressursside optimaalse kasutamise; keerukaid struktuure valitsevad meetodid ja vahendid süsteemide modelleerimiseks, konstrueerimiseks ja projekteerimiseks; avatud komponeeritavad struktuurid ja korrapäratud ( scale-free ) platvormid, vahetarkvarasüsteemid ja hajusad operatsioonisüsteemid, mis võimaldavad luua tõeliselt sujuvaid koostöö- ja tehisintellektikeskkondi tajumis-, aktiveerimis-, andmetöötlus-, infoedastus-, talletus- ja teenusepakkumislahenduste tarbeks; andmetöötlusarhitektuurid, mis hõlmavad heterogeenseid, võrgustatud ja ümberkonfigureeritavaid komponente, sealhulgas kompilatsioon, programmeerimine ja käitusaegne toetus; suuremõõduliste, hajutatud ja ebakindlate süsteemide juhtimine.

- Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus : tehnoloogiad, vahendid ja meetodid dünaamilise ja usaldusväärse tarkvara, arhitektuuri ja vahetarkvarasüsteemide jaoks, mis toetavad teadmistemahukaid teenuseid, sealhulgas nende osutamist kommunaalteenustena; teenustele orienteeritud, koostalitlusvõimelised ja korrapäratud ( scale-free ) infrastruktuurid, ressursside võrkjas virtualiseerimine, võrgukesksed operatsioonisüsteemid; avatud platvormid ja koostööl põhinevad lähenemisviisid tarkvara, teenuste ja süsteemide väljatöötamiseks; kompositsioonivahendid; komplekssete süsteemide uute käitumismudelite valitsemine; suuremõõduliste, hajutatud ja katkendlikult ühendatud süsteemide ja teenuste töökindluse ja vastupidavuse tõstmine; kindlad ja usaldusväärsed süsteemid ja teenused, sealhulgas privaatsuskaitset arvestava juurdepääsu kontroll ja autentimine, dünaamiline turbe- ja usalduspoliitika, usaldusväärsed ja usaldatavad metamudelid.

- Teadmised, kognitiivsed ja õpitavad süsteemid : meetodid ja võtted teadmiste omandamiseks ja tõlgendamiseks, väljendamiseks ja isikustamiseks, navigeerimiseks ja väljaotsimiseks, jagamiseks ja edasiandmiseks, inimestele ja masinatele mõeldud infosisu semantiliste seoste äratundmine; tehissüsteemid, mis tajuvad, tõlgendavad ja hindavad teavet ning suudavad teha koostööd, toimida autonoomselt ja õppida; teooriad ja eksperimendid, mis lähevad kaugemale järkjärgulistest edusammudest, kasutades ära loomuliku taju, eelkõig