[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 8.10.2010

KOM(2010) 548 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2010. AASTA HINNANG EUROOPA LIIDU BIOLOOGILISE MITMEKESISUSE TEGEVUSKAVA RAKENDAMISELE

SEK(2010) 1163 SEK(2010) 1164 SEK(2010) 1165

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2010. AASTA HINNANG EUROOPA LIIDU BIOLOOGILISE MITMEKESISUSE TEGEVUSKAVA RAKENDAMISELE

SISSEJUHATUS

2006. AASTA TEATISES „BIOLOOGILISE MITMEKESISUSE HÄVIMISE PEATAMINE 2010. AASTAKS JA PÄRAST SEDA: SÄÄSTVAD ÖKOSÜSTEEMI TEENUSED INIMESE HÜVANGUKS” [1] rõhutati, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse on säästva arengu oluline eeltingimus, ning esitati üksikasjalik bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava kõnealuse kaitse saavutamiseks. Samuti võttis komisjon endale selles kohustuse anda nõukogule ja Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru tegevuskava elluviimisel tehtud edusammudest.

Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava 2008. aasta vahehindamises[2] on esitatud tähtsaimad meetmed, mida komisjon ja liikmesriigid on võtnud bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamiseks alates 2006. aastast. Vahehindamisest selgub, et EL ei saavuta tõenäoliselt eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2010. aastaks.

Alates 2008. aastast on bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus olnud nii ELi kui ka kogu maailma poliitilises päevakorras olulisel kohal. 2010. aasta on rahvusvaheline elurikkuse aasta. Enne oktoobris Jaapanis Nagoyas toimuvat ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 10. konverentsi leiab septembris ÜRO Peaassamblees esimest korda ajaloos aset elurikkuse teemaline arutelu riigi- ja valitsusjuhtide tasemel.

Jaanuaris 2010 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise „Valikuvõimalused ELi visiooniks ja eesmärgiks bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas pärast 2010. aastat”[3]. Selles anti hinnang praeguse poliitika saavutustele ja puudustele. 2010. aasta märtsis tehtud järeldustes nõustus keskkonna nõukogu ELi uue pikemaajalise visiooni ja vahepealse peaeesmärgiga bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas pärast 2010. aastat. Uus eesmärk kohustab ELi „peatama ELis 2020. aastaks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise, taastama bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemid võimalikult ulatuslikult ning suurendama ELi panust maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vältimisse”.

Seejärel võtsid ELi riigi- ja valitsusjuhid 2010. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kohustuse pühenduda bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas 2010. aastale järgnevaks perioodiks kehtestatud ELi visiooni ja eesmärgi saavutamisele[4]. Lisaks sellele rõhutatakse Euroopa Ülemkogu kohtumisel juunis 2010 heaks kiidetud ELi 2020. aasta strateegias[5] bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamise tähtsust, eelkõige loodusvarade tõhusa kasutamise algatuse kaudu.

Käesolevas bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava 2010. aasta hindamises tuuakse esile pärast vahehindamist võetud olulisemad meetmed. Hindamises on kirjeldatud kõigis neljas peamises poliitikavaldkonnas toimunud arengut ja bioloogilist mitmekesisust käsitlevas 2006. aasta teatises esitatud kümmet eesmärki ja nelja tugimeedet. Kuigi käesolevas aruandes keskendutakse põhiliselt arengule ELi tasandil, on lisatud dokumentides ja 27 riigi profiilis[6] antud ülevaade ka suundumustest riiklikul tasandil.

Toetudes käesolevas aruandes kirjeldatud arengule, töötab komisjon praegu välja 2010. aasta järgset bioloogilise mitmekesisuse strateegiat, mille sihiks on ELi 2020. aasta eesmärgi saavutamine elurikkuse valdkonnas.

BIOLOOGILISE MITMEKESISUSE OLUKORD JA ARENGUSUUNAD

EUROOPA KESKKONNAAGENTUURI JUUNIS 2010 AVALDATUD ELI 2010. AASTA BIOLOOGILIST MITMEKESISUST KÄSITLEV VÕRDLUSTASE [7] viitab sellele, et ELi elurikkus on tõsise surve all ja seda ähvardab suur oht. Võrdlustasemes keskendutakse bioloogilise mitmekesisuse seisundile, võrreldes seda võetud meetmetega, millest antakse ülevaade käesolevas aruandes.

Võrdlustasemest selgub, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine Euroopas 2010. aastaks ei ole suudetud saavutada. Lisaks sellele on Euroopa ökosüsteemi teenused vahepealses seisundis või halvenenud – s.t ei suuda enam osutada optimaalse kvaliteediga või optimaalses mahus selliseid põhiteenuseid nagu kultuurtaimede tolmlemine, puhas õhk ja vesi[8].

Ülemaailmne olukord on veelgi ärevusttekitavam, sest surve bioloogilisele mitmekesisusele tugevneb jätkuvalt, nagu näitab mais 2010 avaldatud 3. elurikkuse aruanne Global Biodiversity Outlook [9]. Rahvusvaheline üldsus pole suutnud saavutada ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärki oluliselt pidurdada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kogu maailmas 2010. aastaks. Ka Euroopa on selle ebaõnnestumise eest vastutav. Viimase 40 aastaga on Euroopa ökoloogiline jalajälg, mis võrdleb inimeste nõudmisi planeedi ökoloogilise varuga, kasvanud 33 % võrra[10].

PÄRAST VAHEHINDAMIST TOIMUNUD ARENGU KOKKUVÕTE

A. 1. POLIITIKAVALDKOND: BIOLOOGILINE MITMEKESISUS ELIS

Eesmärgid

1. Kaitsta ELi kõige olulisemaid elupaiku ja liike

Linnudirektiiv ja loodusdirektiiv moodustavad Natura 2000 kaitsealade võrgustiku õigusliku aluse. Töö Natura 2000 võrgustiku lõpuleviimiseks on märkimisväärselt paranenud, eriti merekeskkonna osas. Kuid merekaitsealasid luuakse ikka veel ebapiisavalt, kuigi Läänemeres on nende arv suurenenud enam kui kaks korda.

Natura 2000 võrgustik koosneb praegu umbes 26 000 alast ja katab peaaegu 18 % ELi maismaakeskkonnast. Kuid enamik ühenduse tähtsusega alasid tuleb liikmesriikidel veel ametlikult loodusalaks määrata.

[pic]

Üha enam pööratakse tähelepanu Natura 2000 võrgustiku alade tõhusale majandamisele ja taastamisele, et saavutada ELi kaitse alla võetud liikide kaitsestaatuse mõõdetav paranemine.

Muud olulised punktid

- Keskkonnahindamine . 2009. aastal komisjoni kahe aruande vastuvõtmine keskkonnamõju hindamise direktiivi ja strateegilise keskkonnahindamise direktiivi rakendamise ja tõhususe kohta.

- Bioloogiline mitmekesisus äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumitel (ÜMT) . Komisjonis ja teatavates liikmesriikides vabatahtlike looduskaitsekavade väljatöötamine äärepoolseimate piirkondade ja ÜMTde jaoks, kus asuvad ohustatud alad, mis on bioloogilise mitmekesisuse poolest ühed maailma rikkamad ja kus ei kohaldata ELi õigusakte.

2. Säilitada ja taastada bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ELis üldiselt

Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on maapiirkondade bioloogilist mitmekesisust kõige tugevamini mõjutav poliitikavahend. 2009. aastal vaadati see poliitika põhjalikult läbi (nn tervisekontroll). Läbivaatamise käigus muudeti nõuetele vastavusega seotud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi.

Üks elurikkust mõjutavaid tagasilööke oli kohustusliku tootmisest kõrvaldamise kaotamine. Maa tootmisest kõrvaldamine, mis võeti ühises põllumajanduspoliitikas kasutusele 1988. aastal ja sai kohustuslikuks 1992, aitas tublisti elurikkust kaitsta ja suurendada.

Kuid tänu „tervisekontrollile” leidsid aset ka muud, bioloogilise mitmekesisuse jaoks olulised, positiivsed muudatused, sealhulgas:

- bioloogilise mitmekesisuse määramine üheks ühise põllumajanduspoliitika viiest uuest ülesandest;

- elukeskkondade loomiseks ja/või säilitamiseks uue vabatahtliku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste standardi kasutuselevõtmine;

- uue kohustusliku normi kasutuselevõtmine vooluveekogude äärde puhverribade rajamiseks;

- raha suurenenud ülekandmine ühise põllumajanduspoliitika esimesest sambast teise (ümbersuunamise teel), võimaldades seega bioloogilise mitmekesisuse lisarahastamist.

Võeti vastu uued direktiivid geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide kohta, mis on kohanenud kohalike ja piirkondlike oludega.[11]

Muud olulised punktid

- Energia . Edusammud vedelate biokütuste suhtes kehtestatud säästvust käsitlevate kriteeriumide kehtestamisel ja taastuvenergia direktiivi[12] rakendamisel, eesmärgiga vältida negatiivset mõju ELi ja maailma bioloogilisele mitmekesisusele.

- Vesi . Ajavahemikul detsembrist 2009 kuni märtsini 2010 – vesikondade majandamiskavade vastuvõtmine liikmesriikides ja esitamine komisjonile vastavalt vee raamdirektiivi[13] artiklile 13. Komisjon viib praegu läbi majandamiskavade täielikku hindamist. Majandamiskavade eesmärk on täita 2015. aastaks vee hea ökoloogilise seisundi saavutamise kohustus.

- Mets . Komisjoni roheline raamat metsade kohta võeti vastu 2010. aastal, algatati arutelu ELi lähenemisviisi üle, mis käsitleb metsade kaitset ja metsaalast teavet kliimamuutuse tingimustes[14].

- Muld . EL ei ole senini suutnud koostada ja vastu võtta mulla kaitse raamdirektiivi, milles käsitletaks peamisi ohte mullale, millel oleks otsustav mõju mulla bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ning mis aitaks kaasa elurikkuse vähenemise peatamisele.

3. Säilitada ja taastada bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ELi merekeskkonnas üldiselt

Komisjon peab vastu võtma otsuse merevee hea keskkonnaseisundi kriteeriumide ja metoodiliste normide kohta, mis kujutab endast olulist sammu merestrateegia raamdirektiivi rakendamisel, mille üks põhieesmärke on merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamine. Täitmise kindlustamiseks tagatakse selle direktiivi rakendamine liikmesriikide ja komisjoni ühisstrateegiaga, milles käsitletakse muu hulgas ka andmete töötlemist ja seiretegevust.

Kalandusega seoses võttis komisjon 2009. aastal vastu ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu,[15] milles tunnistati, et reformi elluviimine on ebaõnnestunud ja toonud kaasa selle, et 88 % ühenduse varudest püütakse üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja 46 % väljaspool ohutuid bioloogilisi piire, mis tähendab, et kalavarud ei pruugi taastuda. Sellisele järeldusele jõuti hoolimata eelmisest ühise kalanduspoliitika reformist 2002. aastal, mille käigus võeti kasutusele mitmeid positiivseid uuendusi, eelkõige ökosüsteemipõhine pikemaajaline kalavarude majandamise käsitlus. Roheline raamat oli esimene samm ühise kalanduspoliitika täielikul reformimisel, mis kavatsetakse lõpule viia 2012. aastaks. Sellega seoses on oluline täita kohustus, mille EL võttis Johannesburgis 2002. aastal toimunud säästva arengu ülemaailmsel tippkohtumisel: saavutada 2015. aastaks kahanenud liikide varude maksimaalne jätkusuutlik saagikus.

Muu oluline punkt

- Integreeritud merenduspoliitika . Komisjoni tegevusaruanne ELi integreeritud merenduspoliitika kohta[16] muutis merestrateegia raamdirektiivi selle keskkonnaalaseks tugisambaks. Direktiiviga pannakse alus kõigi merega seotud tegevusalade edukale arendamisele, pöörates vajalikku tähelepanu nende kogumõjule.

4. Tugevdada piirkondliku ja territoriaalse arengu kokkusobivust bioloogilise mitmekesisusega ELis

Ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil tegeldakse nii otseselt kui ka kaudselt elurikkuse säilitamisega. Liikmesriigid on eraldanud kokku ligikaudu 2,7 miljardit eurot bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse (sealhulgas Natura 2000) edendamiseks. Turismi valdkonnas on eraldatud täiendavad 1,1 miljardit eurot loodusvaradega seotud projektide rahastamiseks ja 1,4 miljardit eurot looduspärandi kaitseks, mõlemad hõlmavad looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud projekte. Üldkokkuvõttes näitab see, et ligikaudu 1,5 % ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatud summadest kulutatakse 2007.–2013. aastal otseselt bioloogilise mitmekesisuse toetuseks.

Lisaks sellele võimaldavad muud olulised keskkonnainvesteeringud toetada looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset, näiteks reovee töötlemise ja loodusriskide vältimise alal ning samuti piiriülese ja regioonidevahelise koostöö raames,[17] sealhulgas äärepoolseimates piirkondades.

Kõik peale kahe liikmesriigi on eraldanud raha bioloogilise mitmekesisuse kaitseks, kuid selleks ettenähtud summade osakaal kogueraldistest on liikmesriigiti erinev. Seitse liikmesriiki kavatsevad kasutada bioloogilise mitmekesisusega seotud kategooriate rahastamiseks rohkem kui 2 % enda eraldatud vahenditest.

Lisaks sellele näitas 2010. aasta strateegiline aruanne,[18] et mitmel liikmesriigil on raskusi looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitseks määratud summade kasutamisel.

Muu oluline punkt

- Roheline infrastruktuur . Rohelise infrastruktuuri[19] arendamist ja sellesse investeerimist on esile tõstnud nii komisjon kui ka nõukogu. Komisjon toetab heade tavade vahetamist pärast 2010. aastat koostatava ELi rohelise infrastruktuuri strateegia alusena[20].

5. Oluliselt vähendada invasiivsete võõrliikide ja võõrgenotüüpide mõju ELi bioloogilisele mitmekesisusele

2008. aasta teatis „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes”[21] on käivitanud arutelu sidusrühmades ja Euroopa institutsioonides. Juunis 2009 kutsus keskkonna nõukogu üles tõhusa strateegia koostamisele, mis täidaks ELi tasandi lüngad ja arvestaks kõigi poliitikavaldkondade võimalustega. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee nõudsid konkreetselt õigusakte. Komisjon tegeleb ELi strateegiaga invasiivsete liikide kohta.

B. 2. POLIITIKAVALDKOND: Euroopa Liit ja ülemaailmne bioloogiline mitmekesisus

Eesmärgid

6. Oluliselt tugevdada bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste rahvusvahelise juhtimise tulemuslikkust

Pärast ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste üheksandat konverentsi 2008. aastal on komisjoni jõupingutused keskendunud võetud kohustuste täitmise tagamisele – alates metsa bioloogilisest mitmekesisusest ja kaitsealadest kuni merekaitsealadeni – ning samuti oktoobris 2010 toimuva kümnenda konventsiooni osaliste konverentsi ettevalmistamisele, et tagada selle tulemuslikkus. Kümnenda konverentsi päevakorra kolmel põhiküsimusel – jõuda kokkuleppele ajakohastatud ja läbivaadatud konventsiooni strateegilises kavas 2011.–2020. aastaks, geneetilistele ressurssidele ligipääsu ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jagamist käsitlevas protokollis ja maailma bioloogilise mitmekesisuse rahastamise eesmärgis – on ülimalt oluline mõju rahvusvahelise üldsuse suutlikkusele tegeleda elurikkuse vähenemise probleemiga.

Hoolimata ELi jätkuvatest intensiivsetest jõupingutustest parandada bioloogilise mitmekesisusega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei ole suudetud saavutada ülemaailmset eesmärki vähendada tunduvalt bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kogu maailmas aastaks 2010,[22] nagu näitavad aastatuhande arengueesmärkide uus aruanne ja 2010. aastal avaldatud kolmas maailma bioloogilise mitmekesisuse ülevaade, mis ilmus koostöös EÜ toetatava maailma bioloogilise mitmekesisuse näitajate alase partnerlusega.

Muud olulised punktid

- G8 . Aprillis 2009, mil Itaalia oli G8 eesistujariik, võeti ELi kuuluvate G8 liikmete ja komisjoni jõulisel juhtimisel vastu ambitsioonikas elurikkust käsitlev „ Siracusa Carta ”, milles tuuakse välja esmatähtsad meetmed ülemaailmsel tasandil. G8 l’Aquila tippkohtumisel pandi G8 liikmetele samuti kohustus muu hulgas „tugevdada ja laiendada rahvusvahelisi, piirkondlikke, riiklikke ja kohalikke meetmeid bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks”.

- Euroopa Liidu Nõukogu järeldused maailma bioloogilise mitmekesisuse kohta . Detsembris 2009 võeti vastu nõukogu järeldused maailma bioloogilise mitmekesisuse kohta pärast 2010. aastat, milles rõhutati muu hulgas kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse seost ning soovitati välja töötada ja kasutada ökosüsteemil põhinevat lähenemist kliimamuutusega kohanemisele ja kliimamuutuse leevendamisele.

- Keskkonna ja loodusvarade temaatiline programm . EÜ 2010. aasta tegevuskavas on ette nähtud 1 miljon eurot ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sekretariaadi toetuseks bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste kümnenda konverentsi otsuste elluviimisel ja täiendav 1 miljon eurot bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni merekaitsealadele keskenduva kaitsealade tegevuskava elluviimise toetuseks.

- Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline 10. Euroopa Arengufond. EÜ 2010. aasta tegevuskavas on ette nähtud 20 miljonit eurot Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna looduskaitse ja bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutliku kasutamise pikemaajaliseks täiustamiseks ning kaitsealade ümbruses elava rahvastiku vaesuse vähendamiseks.

7. Oluliselt tugevdada toetust bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele ELi välisabis

Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava 2008. aasta hindamine näitas, et aastatel 2003–2006 anti ELi välisabi raames bioloogilise mitmekesisuse kaitseks aastas keskmiselt ligikaudu 740 miljonit eurot, mis on 48 % ülemaailmsest bioloogilise mitmekesisuse kaitseks eraldatud abist. Seda arvu ajakohastatakse aastate 2007–2009 kohta. Komisjon ajakohastab andmed oma osaluse kohta enne bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 10. konverentsi.

Euroopa Komisjoni hallatav välismeetmete portfell sisaldas aastatel 2007–2009 kokku ligikaudu 325 miljonit eurot bioloogilise mitmekesisusega seotud tegevuste kulukohustusi.

Muud olulised punktid

- Ülemaailmne Keskkonnafond . Neljanda vahendite täiendamisega 2010. aasta kevadel suurenes Ülemaailmse Keskkonnafondi üldine rahastamispakett 34 % võrra. Suures osas toimus see tänu mitme ELi liikmesriigi lisapingutustele.

- Keskkonnamõju hindamine . Hiljutine kahe- ja mitmepoolsete arenguagentuuride keskkonnamõjude hindamise korra läbivaatamine[23] näitas, et kuigi kõik ELi liikmesriikide analüüsitud arenguasutused arvestasid oma tegevuses teatud määral keskkonna hindamisega, olid selle rakendusmeetodid ja rangus eri maades erisugused.

- Keskkonna ja loodusvarade temaatiline programm . Keskkonna ja loodusvarade temaatilise programmi vaheülevaates järeldati, et programm on äärmiselt oluline oma eesmärkide saavutamiseks, mille hulka kuulub ka bioloogilise mitmekesisuse kaitse. Samuti kutsuti ülevaates üles keskkonna ja loodusvarade temaatilise programmi raames tehtud töö paremale sidumisele tähtsamate geograafiliste programmidega. Keskkonna ja loodusvarade temaatilise programmi teine etapp kestab 2011. aastast 2013. aastani ja on tehtud ettepanek suurendada bioloogilise mitmekesisuse rahastamist.

- ELi töötajate koolitamine bioloogilise mitmekesisuse alal . Alustatud on ELi delegatsiooni ja kohalike esinduste töötajate väljaõppega, et süvendada elurikkuse alast teavitustegevust kolmandates riikides.

8. Oluliselt vähendada rahvusvahelise kaubanduse mõju maailma bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele

Ebaseaduslik kauplemine ohustatud liikidega avaldab tugevat survet bioloogilisele mitmekesisusele. ELil on ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis juhtiv roll ja ta toetas oluliste otsuste vastuvõtmist konventsiooni osaliste 14. konverentsil Dohas 2010. aasta märtsis. Kahjuks ei suutnud konventsiooni osalised jõuda kokkuleppele mereliikide kaitse suhtes, millega oli seotud ka hariliku tuuni näidisjuhtum.

EL on täielikult kaasatud läbirääkimistesse, mis käsitlevad rahvusvahelise korra kehtestamist ligipääsuks geneetilistele ressurssidele ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamist, eesmärgiga võtta see vastu bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste kümnendaks konverentsiks oktoobris 2010.

Muud olulised punktid

- ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT) . Novembris 2009 ratifitseeriti esimene vabatahtlik partnerlusleping Ghanaga. FLEGTi käsitlevad läbirääkimised on käimas Malaisia, Indoneesia, Libeeria ja Kesk-Aafrika Vabariigiga. Lepingud Kameruni ja Kongo-Brazzaville’iga on sõlmimisel.

- Ebaseaduslik metsaraie . Juulis 2010 kiitis Euroopa Parlament heaks määruse, millega kehtestatakse puitu ja puidutooteid turule viivate käitajate kohustused eesmärgiga kõrvaldada ELi turult ebaseaduslik puit ning selle vastuvõtmist oodatakse 2010. aasta lõpuks.

- Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang . Prioriteediks on jäänud kaubanduslepingutes esitatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute soovituste järgimine.

C. 3. POLIITIKAVALDKOND: Bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutused

Eesmärk

9. Toetada bioloogilise mitmekesisuse kohanemist kliimamuutustega

EL rõhutab jätkuvalt olulisi vastastikuseid seoseid bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse vahel ning see peegeldub üha enam poliitika kujundamises. Detsembris 2009 ja märtsis 2010 vastu võetud nõukogu järeldustes tunnistati sõnaselgelt, et kui on vaja abistada riike kliimamuutusega kohanemisel, osutab bioloogiline mitmekesisus paljusid samu teenuseid kui inimese loodud tehnoloogilised lahendused, sageli ka märkimisväärselt madalamate kulutustega. Seega pakuvad bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ja taastamine mõningaid kulutõhusaid võimalusi kliimamuutuse leevendamiseks või sellega kohanemiseks. 2009. aasta detsembri järeldused sisaldavad soovitust töötada välja ökosüsteemil põhinev lähenemine kliimamuutuse leevendamisele ja sellega kohanemisele ning seda rakendada.

Muud olulised punktid

- Kliimamuutustega kohanemist käsitlev valge raamat[24] . 2009. aastal vastu võetud valges raamatus rõhutatakse ökosüsteemi terviklikkuse säilitamise ja taastamise ning rohelise infrastruktuuri arendamise tähtsust.

- Kopenhaageni kokkulepe . Vastavalt detsembris 2009 ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni alusel sõlmitud Kopenhaageni kokkuleppele ja eriti tööstusriikide antavat rahalist abi käsitlevatele sätetele uurib komisjon võimalusi suurendada sellega kaasnevat kasu bioloogilisele mitmekesisusele.

- Raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine. Metsade raadamist käsitleva 2008. aasta teatise alusel kutsub EL üles peatama metsade hävitamine hiljemalt aastaks 2030 ja troopiliste metsade raadamine vähemalt 50 % ulatuses praegusest tasemest aastaks 2020. Raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine on oluline eesmärk, mille saavutamine aitaks oluliselt ohjeldada kliimamuutusi ja kaitsta bioloogilist mitmekesisust. Raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise alase kokkuleppe saavutamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsiks Cancúnis detsembris 2010 on ELi peamine eesmärk.

- Euroopa Komisjoni algatusel loodud ülemaailmne kliimamuutuste liit (GCCA) toetab muu hulgas kohanemismeetmeid vähim arenenud riikides ja väikestest saareriikidest arengumaades. Mitme projekti raames keskendutakse ökosüsteemil põhinevale käsitlusele, näiteks märgalade ja ranniku ökosüsteemide taastamine.

D. 4. POLIITIKAVALDKOND: Teadmiste pagas

Eesmärk

10. Oluliselt täiendada ELis ja kogu maailmas elurikkuse kaitsmise ja säästva kasutamisega seotud teadmiste pagasit

Viimasel kahel aastal on tehtud märgatavaid edusamme elurikkuse kaitsmise ja selle säästva kasutamisega seotud teadmiste pagasi suurendamisel nii ELis kui ka ülemaailmsel tasandil.

Muud olulised punktid

- ELi elurikkuse võrdlustase . Juunis 2010 avaldas Euroopa Keskkonnamet ELi 2010. aasta elurikkuse võrdlustaseme ja sellega seotud näitajad, mis kirjeldavad bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste seisundit ELis ja kogu maailmas.

- Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (BISE) . Juunis 2010 käivitasid komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet teabesüsteemi BISE. See on esimene veebiportaal, millesse koondatakse kõik andmed ja teave elurikkuse kohta ELis.

- Raamprogrammid ja Euroopa teadusruum : innovatiivse teadustöö käigus mulla, mere, maismaa ja magevee bioloogilise mitmekesisuse kohta on tekkinud uued teadmised, mõistmine ja suutlikkus, millest teavitatakse poliitikuid ja valitsusi.

- IPBES . Maailma tasandil jõudis rahvusvaheline üldsus juunis 2010 kokkuleppele valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise platvormi (IPBES) loomiseks, et korrata valitsustevahelise kliimamuutuse paneeli edu. EL oli IPBES-i loomise algataja ja tähtsaim pooldaja.

- TEEB . 2007. aastal Potsdamis G8 poolt algatatud ökosüsteemide ja elurikkuse majanduslikke aspekte käsitlev uuring (TEEB) eesmärgiga rõhutada bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise majanduslikku külge. Komisjon on algusest peale olnud TEEB-i peamine rahastaja. Pärast 2008. aastat on TEEB avaldanud mitmeid materjale, sealhulgas 2009. aastal „TEEB otsustajatele” ja 2010. aastal „TEEB ettevõtjatele”. Kõigi TEEB-i aruannete lõpuleviimine on kavandatud oktoobriks 2010.[25]

E. NELI PEAMIST TOETUSMEEDET

1. Piisava rahastamise tagamine

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (eriti selle 2. telg) jääb Natura 2000 ja bioloogilise mitmekesisuse kõige olulisemaks ühenduse rahastamisallikaks ELis. Lisaks sellele on olulisteks ühenduse rahastamisallikateks Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Kalandusfond. Jätkuvalt valmistab raskusi ja ootab lahendust kokkulepitud metoodika kehtestamine, mille alusel saaks määrata, kui suure osa ühenduse vahenditest on liikmesriigid kasutanud looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitseks; ilma sellise metoodikata on raske saada usaldusväärseid arve.

Kaetud on vaid 20 % kõigist Euroopa kaitsealade, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku haldamise rahastamisvajadustest[26]. 2004. aasta hinnangu järgi oli ELi 25 liikmesriigis Natura 2000 haldamiseks vaja 6,1 miljardi euro suurust investeeringut aastas[27]. Liikmesriikide saadetud teabel põhinev ajakohastatud hinnang toetab varasemat hinnangut. Seepärast on EÜ alustanud liikmesriikidega Natura 2000 rahastamise majanduslike ja sotsiaalsete kasutegurite ning praeguste kulutuste ja tegeliku vajaduse hindamist. Selleks on välja töötatud infotehnoloogiavahend.

ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia osana töötatakse välja laialdasemate, Natura 2000 võrgustikust kaugemale ulatuvate elurikkuse kaitse vajaduste hinnangut.

Muud olulised punktid

- Natura 2000 – alade kaitsekorralduskavad . Selliste vahendite ebapiisav arendamine takistab jätkuvalt Natura 2000 piisava rahastamise tagamist.

- LIFE+ . Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse rahastamine LIFE+ programmi vahenditest on väiksema ulatusega kui muud ELi rahastamisvahendid, kuid ajavahemikuks 2007–2013 kulutada olev ligikaudu 836 miljardit eurot on suunatud otseselt looduse ja bioloogilise mitmekesisuse toetuseks.

2. ELi otsustamisprotsessi ja õigusaktide rakendamise parandamine

Varem pidas komisjon lünki õigusaktide rakendamisel üheks tõenäoliseks põhjuseks, miks ELi ei suuda täita oma 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärki. Komisjon on aktiivselt tegelenud peamiste rakenduslünkadega.

Muud olulised punktid

- Keskkonnaõigus . 2008. aastal võeti vastu teatis Euroopa Ühenduse keskkonnaõiguse rakendamise kohta,[28] et näidata, kuidas ELi keskkonnaõigust saaks mitmesuguste uudsete vahendite kombineerimisega paremini kohaldada.

- Euroopa keskkonnaasutuste võrgustik (ENEA) . 2009. aastal lõi Euroopa keskkonnaasutuste võrgustik (mille moodustas komisjon ja mis koosneb liikmesriikides tõukefondide programmidega tegelevatest ekspertidest) bioloogilise mitmekesisuse töörühma.

- Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava aruandlus . Hoolimata bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava mittesiduvast iseloomust ja selle aruandlusnõuete vabatahtlikkusest on liikmesriigid teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et esitada komisjonile ulatuslikku ja ajakohastatud teavet.

3. Partnerluse loomine

Riikide ja ELi tasandil on eduka elurikkuspoliitika ühe nõudena korduvalt rõhutatud partnerluse loomist liikmesriikide, muude institutsioonide ja sidusrühmadega.

Muud olulised punktid

- ELi ettevõtluse ja bioloogilise mitmekesisuse platvorm . Selle platvormi algatas komisjon juunis 2010, et aidata ettevõtjatel kindlaks teha bioloogilise mitmekesisusega seotud ettevõtlusriske ja võimalusi. Praegu on eesmärgiks luua sünergia muude samasuguste algatustega liikmesriikides.

- Euroopa Investeerimispanga grupp (EIP grupp) . 2010. aastal tegeles komisjon EIP grupiga partnerluse loomisega, et töötada välja innovatiivseid rahastamisvahendeid elurikkuse kaitseks.

4. Inimeste harituse, teadlikkuse ja osaluse suurendamine

EL on jätkanud jõupingutusi, et suurendada üldsuse teadlikkust elurikkuse tähtsusest ja rõhutada elurikkuse säilitamise vajadust.

Muud olulised punktid

- Eurobaromeeter . 2010. aastal viis komisjon läbi Eurobaromeetri arvamusuuringu bioloogilise mitmekesisuse kohta[29]. Kahele kolmandikule ELi kodanikest oli väljend „bioloogiline mitmekesisus” tuttav. Kuid ainult 38 % ütles, et nad teavad selle tähendust ja kümnest vastajast kaheksa ei olnud midagi kuulnud Natura 2000-st.

- ELi bioloogilise mitmekesisuse kampaania . Jaanuaris 2010 käivitati ulatuslik kampaania,[30] et kasutada üldsuse toetust bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks võetavate meetmete rakendamisel.

- Roheline nädal . Roheline nädal 2010 oli täielikult pühendatud bioloogilisele mitmekesisusele, eesmärgiga sidusrühmi paremini teavitada ja kaasata.

F. SEIRE

Lisaks eespool esile tõstetud olulistele meetmetele (ELi bioloogilise mitmekesisuse võrdlustase, BISE) on tõhustatud uurimistööd ja seiret, et täita olulisemad bioloogilise mitmekesisuse seisukorraga seotud lüngad ja tundmatud suurused inimeste teadmistes.

Muud olulised punktid

- Teadmistes esinevate lünkade analüüs . Euroopa Keskkonnaagentuur kavatseb avaldada analüüsi teadmistes esinevate lünkade kohta, eelkõige seoses ökosüsteemide ja ökosüsteemi teenustega.

- Biosoil . 2009. aastal lõpetas EL selle metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire määruse[31] alusel kaasrahastatava metsamuldade bioloogilise mitmekesisuse seire näidisprojekti.

- Natura 2000 viewer . 2010 käivitas EÜ uue interaktiivse vahendi Natura 2000 viewer , kus inimesed saavad vaadata Natura 2000 alade asukohti ja näha nende kohta infot..

- Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES). 2011. aastal käivitatav algatus võimaldab hankida Maa vaatluse andmeid ja sellest tuletatud infotooteid, et toetada nii maismaa- kui ka merekeskkonna seiret.

KOKKUVÕTE

Hoolimata olulistest edusammudest bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava täitmisel ei saavutatud üldist eesmärki peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ELis, samuti mitte ülemaailmset eesmärki.

Kuigi sellest ei piisa, on viimasel kahel aastal tehtud märkimisväärseid edusamme seoses:

- Natura 2000 alade valimise ja tõhusama kaitsega;

- teadmusbaasi suurendamisega;

- bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse vaheliste täiendavate seoste kindlakstegemise ja lõimitud käsitlusest saadava kasu rõhutamisega.

Käesoleva aruande järeldused kinnitavad ka 2010. aasta järgse aja poliitika valikuvõimalusi käsitlevas teatises[32] kindlaks tehtud puudujääke. Paremini tuleks edasi jõuda järgmistes valdkondades:

- bioloogilist mitmekesisust käsitlevate kaalutluste ja muude valdkondlike poliitikate omavaheline sidumine;

- vajaliku rahastamise kättesaadavaks tegemine;

- poliitikavaldkonna vajakajäämiste kõrvaldamine.

Komisjon tegeleb ELi tulevase elurikkuspoliitika raamistikuga. Käesoleva dokumendi, bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamise 2010. aasta hinnangu järeldused on selle töö heaks väärtuslik abimaterjal. Meetmeid ja nende rakendamist on vaja ka edaspidi mitmel tasandil: rahvusvahelisel, ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil. ELi bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavas omaksvõetud lähenemisviis jagada vastutus rakendamise eest kõikide sektorite vahel ja luua partnerlussuhted liikmesriikidega on ka tulevikus olulise tähtsusega. Samuti on selge, et bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava senise rakendamise puudujääkide üle ja 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi kättesaamatuks jäämise üle tuleb järele mõelda, et tagada 2020. aasta eesmärgi edukas täitmine nii ELis kui ka kogu maailmas.

[1] KOM(2006) 216.

[2] KOM (2008) 864 (lõplik).

[3] KOM (2010) 4 (lõplik).

[4] EUCO 7/10 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/113591.pdf

[5] KOM(2010) 2020.

[6] Veebisait: http://biodiversity.europa.eu/countries_and_networks

[7] http://www.eea.europa.eu/publications/eu-2010-biodiversity-baseline/

[8] http://www.rubicode.net

[9] http://gbo3.cbd.int/

[10] Global Footprint Network 2010.

[11] Direktiivid 2008/62/EÜ ja 2009/145/EÜ.

[12] Direktiiv 2009/28/EÜ.

[13] Direktiiv 2000/60/EÜ.

[14] KOM(2010) 66 (lõplik).

[15] KOM(2009) 163.

[16] SEK (2009) 1343.

[17] http://www.surf-nature.eu/index.php?id=2

[18] KOM(2010) 110 ja SEK(2010) 360 (lõplik).

[19] Roheline infrastruktuur on looduslikke alasid ühendav võrgustik, mis hõlmab põllumajandusmaid, piki haljasalasid kulgevaid kergliiklusteid, märgalasid, parke, kaitsealuseid metsi, kohalikke taimekooslusi ja merealasid, mis iseenesest reguleerivad tormiga kaasnevat suurt veevoolu, temperatuure, üleujutusohtu ning vee, õhu ja ökosüsteemi kvaliteeti.

[20] KOM(2010) 4 (lõplik).

[21] KOM(2008) 789 (lõplik).

[22] Global Biodiversity Outlook 3.

[23] Kanada Rahvusvahelise Arenguagentuuri poolt OECD arenguabikomitee keskkonna ja arenguabi töörühma nimel koostatud keskkonnamõjude hindamise kokkuvõtted kahe- ja mitmepoolsete arenguagentuuride kohta: http://www.acdi-cida.gc.ca/acdi-cida/acdi-cida.nsf/en/REN-218131217-PEH

[24] KOM(2009) 147 (lõplik).

[25] TEEB. www.teebweb.org

[26] TEEB 2009.

[27] KOM(2004) 431.

[28] KOM(2008) 2876.

[29] Eurobaromeetri kiiruuringud nr 290 http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_290_en.pdf

[30] http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/campaign/index.htm

[31] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus).

[32] KOM(2010) 4.