Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Energiapakett: gaas, vesinik ja metaaniheide“

(2022/C 498/13)

Raportöör: Jakub CHEŁSTOWSKI (ECR/PL), Sileesia vojevoodkonna marssal Viited: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturgude ühiseeskirju COM(2021) 803 final Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta COM(2021) 804 final Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse metaaniheite vähendamist energeetikasektoris ja millega muudetakse määrust (EL) 2019/942 COM(2021) 805 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturgude ühiseeskirju

(COM(2021) 803 final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 6

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] kõigil turuosalistel võtta oma tegevuse kavandamisel arvesse fossiilgaasi rolli üleminekuetapis ja antakse vastavaid stiimuleid, et vältida seotuse mõju ja tagada fossiilgaasi kasutamise järkjärguline ja õigeaegne lõpetamine, eelkõige kõigis asjakohastes tööstussektorites ja kütte puhul. […] kõigil turuosalistel võtta arvesse fossiilgaasi rolli üleminekuetapis , tagamaks et uus ehitatud maagaasitaristu sobib vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaasidele ja antakse vastavaid stiimuleid, et vältida seotuse mõju taristu amortisatsiooniperioodi kestel ja tagada fossiilgaasi kasutamise järkjärguline ja õigeaegne lõpetamine, eelkõige kõigis asjakohastes tööstussektorites ja kütte puhul.

Motivatsioon

Selleks et suurendada vähese CO2 heitega gaaside kasutamist, on oluline, et uue gaasitaristu, sealhulgas torujuhtmete, veeldatud maagaasi terminalide ja gaasihoidlate investeerimiskavades arvestatakse taristu projekteerimist ja ehitamist selliselt, et see on käitamise algusest peale kohandatud vähese CO2 heitega gaasidele.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 9

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] Siiski võib vähese CO2 heitega kütustel, nt vähese CO2 heitega vesinikul olla energiapöördes oluline roll eriti lühikeses ja keskpikas perioodis, aidates olemasolevate kütuste heidet kiiresti vähendada ja toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud kütuste, nt taastuvatest energiaallikatest toodetud vesiniku kasutuselevõttu. Sellise ülemineku toetamiseks on vaja kehtestada kasvuhoonegaaside heite vähendamise künnis vähese CO2 heitega vesiniku ja sünteetiliste gaasiliste kütuste jaoks. […] […] Siiski võib vähese CO2 heitega kütustel, nt vähese CO2 heitega vesinikul olla energiapöördes oluline roll eriti lühikeses ja keskpikas perioodis, aidates olemasolevate kütuste heidet kiiresti vähendada ja toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud kütuste, nt taastuvatest energiaallikatest toodetud vesiniku kasutuselevõttu. Veel üks kliimaeesmärkide saavutamiseks oluline taastuvkütus on biometaan, mis sobib suhteliselt kergesti kokku praeguse maagaasitaristuga (asenduskütus) ning ELil on suur sisemine potentsiaal seda toota. Biometaanituru arengu tagamiseks peaksid liikmesriigid eelkõige püüdma teha investeeringuid kooskõlas biomassi astmelise kasutamise põhimõttega, et märkimisväärselt suurendada biogaasi ja biometaani hajutatud kujul tootmist olemasolevatest jäätmetest sellistes sektorites nagu põllumajandus, metsandus ja munitsipaalmajandus. Välja tuleks jätta selliste taimede tootmine, mida kasutatakse üksnes biogaasirajatistes, ja selliste biogaasirajatiste ehitamine, mis sõltuvad intensiivse loomakasvatuse säilitamisest. Sellise ülemineku toetamiseks on vaja kehtestada kasvuhoonegaaside heite vähendamise künnis vähese CO2 heitega vesiniku ja sünteetiliste gaasiliste kütuste jaoks.

Motivatsioon

Lühiajalises perspektiivis on oluline arendada biogaasi- ja biometaanisektorit, et vähendada osaliselt sõltuvust Venemaa maagaasitarnetest ning arendada kohalikke energiakogukondi sellistes sektorites nagu põllumajandus, metsandus või munitsipaalmajandus, kus jäätmeid saab muuta tootmissubstraadiks. Siiski tuleks ühemõtteliselt selgitada, et biometaani võib põletada ainult siis, kui see on juba olemas. Välja tuleb jätta taimede tootmine üksnes biogaasirajatistes kasutamiseks ja intensiivse loomakasvatuse säilitamine üksnes biogaasi ja biometaani saamiseks energia tootmise eesmärgil, sest see aeglustab rohepööret.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 20

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] Kuigi elektrifitseerimine on rohepöörde keskne element, tarbivad kodumajapidamised tulevikus ikkagi maagaasi, sh üha rohkem taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi. […] Kuigi elektrifitseerimine on rohepöörde keskne element, tarbivad kodumajapidamised tulevikus ikkagi maagaasi, sh üha rohkem taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi. Tagamaks, et kodumajapidamised saavad taastuvallikatest toodetud gaase kasutusele võtta ja kasutada, algatavad liikmesriigid koostöös Euroopa Komisjoniga dialoogi turu sidusrühmadega sobivate seadmete tehnoloogilise kättesaadavuse ja nende kasutuselevõtu võimalike kulude üle.

Motivatsioon

Väljaarendatud vähese süsinikuheitega gaasiturg peab arvesse võtma jaekliente: kodumajapidamisi ja mõningaid VKEsid. Kütte- ja jahutusseadmeid uuendamata või uusi seadmeid ostmata on lõpptarbijatel tehniliselt raske või võimatu minna fossiilkütustelt üle vähese CO2 heitega gaasidele.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 108

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] pakkumine ja nõudlus, transporditaristu, teenuse kvaliteet, piiriülene kauplemine, investeeringud, tarbijahinnad, turu likviidsus. […] pakkumine ja nõudlus, transporditaristu, teenuse kvaliteet, piiriülene kauplemine, investeeringud, tarbijahinnad, turu likviidsus. Turu läbipaistvus peaks hõlmama ka kõigis liikmesriikides uue vähese CO2 heitega gaaside taristu ehitamise kulude üksikasjalikku kindlaksmääramist. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused koostöös riigi võrgu halduritega tegema üksikasjalikud majanduslikud arvutused vähese CO2 heitega gaasi taristu laiendamisse investeerimise tulevaste kulude kohta. See võimaldab võrkude arendamist realistlikult kavandada, teha kindlaks võimalik rahastamispuudujääk ja tagada, et tariifipoliitikat saab kujundada nii, et sellest saaksid kasu nii haldurid kui ka tarbijad.

Motivatsioon

Vähese CO2 heitega gaaside taristu ehitamise kulud võivad liikmesriigiti märkimisväärselt erineda. Selleks et vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaaside turu arengut asjakohaselt kavandada, tuleks arvesse võtta kohalikku kuluperspektiivi.

Muudatusettepanek 5

Artikli 4 lõige 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] energiaostuvõimetutele ja kaitsetumatele kodutarbijatele tarnitava maagaasi hinnakujunduse puhul. Riiklikule sekkumisele kehtivad lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused. […] energiaostuvõimetutele ja kaitsetumatele kodutarbijatele või kaitstud tarbijatele, nagu on määratletud määruses (EL) 2017/1938, tarnitava maagaasi hinnakujunduse puhul. Riiklikule sekkumisele kehtivad lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused. Pikaajalise olulise hinnatõusu korral võib lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavaid sekkumisi laiendada muule kliendirühmale, et vältida energiaostuvõimetuse negatiivseid tagajärgi.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni ettepanek on hindade järsu tõusu olukorras liiga piiratud. Muudatusettepanek puudutab võimalust lisada gaasivarustuskindluse määruses (2017/1938) määratletud kaitstud tarbijate kategooriad.

Muudatusettepanek 6

Artikli 8 lõige 11

(Uus lõige)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 11. Selleks et tõendada lõpptarbijatele, kui suur on konkreetse taastuvatest energiaallikatest toodetud või vähese CO2 heitega kütuste tarnija energiaallikate jaotuses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal võrreldes turule toodud energiaga, mis on lepingute alusel edastatud tarbijatele, tagavad liikmesriigid, et taastuvatest energiaallikatest või vähese CO2 heitega kütuste, sealhulgas biogaasi, biometaani, vesiniku, ammoniaagi, metanooli ja sünteetiliste gaasiliste kütuste tootja taotlusel saab vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 19 lõike 7 punktile ii anda välja gaasi päritolutunnistuse. Lisaks on väga oluline, et lõpptarbijad on teadlikud rohepöörde tähtsusest ning et neid teavitatakse taastuvkütuste või vähese CO2 heitega kütuste mitmekesisusest ja nende õigusest taotleda päritolutunnistust.

Motivatsioon

Vähese CO2 heitega ja taastuvkütuste ühendatud Euroopa turu arendamiseks tuleb kasutada vahendeid, mille abil anda teavet toodetud ja lõpptarbijatele tarnitud gaaside päritolu kohta.

Muudatusettepanek 7

Artikli 10 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] kauplemis- ja tasakaalustuseeskirju. Liikmesriigid võtavad sellega seoses kõik vajalikud meetmed tagamaks, et haldusmenetlustega ei diskrimineerita tarnijaid, kes on teises liikmesriigis juba registreeritud. […] kauplemis- ja tasakaalustuseeskirju ning nõutud lube, mille annab vastavalt artikli 7 lõikele 2 selle liikmesriigi reguleeriv asutus, kuhu gaasi tarnitakse . Liikmesriigid võtavad sellega seoses kõik vajalikud meetmed tagamaks, et haldusmenetlustega ei diskrimineerita tarnijaid, kes on teises liikmesriigis juba registreeritud.

Motivatsioon

Nõue, et tarnijad täidaksid liikmesriikide standardeid, tagab tarbijatele varustuskindluse. Sätte ülejäänud osaga tagatakse, et need standardid ei ole diskrimineerivad.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 26

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega gaaside tootmisrajatised on ühendatud jaotus- või ülekandevõrku. […] taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega gaaside tootmisrajatised on ühendatud jaotus- või ülekandevõrku, kui neid peetakse artikli 51 kohaste riiklike võrgu arenduskavade põhjal kasulikuks. Liikmesriigid tagavad vajalike mehhanismide olemasolu, tagamaks et uute taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega gaaside tootmisrajatiste ühendamisega seotud kulud jagatakse õiglaselt ja proportsionaalselt.

Motivatsioon

Hüvitamismehhanismid kehtestatakse eesmärgiga vältida kulude ebaõiglast ülekandmist teistele võrgukasutajatele ning tagada turul võrdsed tingimused. Ühendatud peaksid olema ainult need rajatised, mille jaotus- ja ülekandevõrku ühendatus annab selget lisaväärtust, sest pikas perspektiivis tuleks keskenduda taastuvenergia kestlikule arendamisele ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest elektri tootmisele.

Muudatusettepanek 9

Artikli 51 lõike 2 punkt b

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek b) loetleb kõik otsustatud investeeringud ja määrab kindlaks uued investeeringud, mida tuleb teha järgmise kolme aasta jooksul, b) loetleb kõik otsustatud investeeringud ja määrab kindlaks uued investeeringud, mida tuleb teha järgmise kolme aasta jooksul, koos üksikasjaliku majandusanalüüsiga, sealhulgas vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaaside taristu ehitamise või olemasoleva taristu uuendamise kulud, ning märge võimaliku rahastamispuudujäägi kohta seoses traditsioonilise maagaasitaristuga,

Motivatsioon

Vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaasi taristu arendamise pikaajaline kavandamine peab hõlmama üksikasjalikku kulude planeerimist. Kui jätta üksikasjalikud majandusküsimused üksnes gaasi ülekandesüsteemi haldurite ja gaasi jaotussüsteemi haldurite vastutusele, võib see põhjustada raskusi investeerimiseesmärkide täitmisele pööramisel.

Muudatusettepanek 10

Artikli 72 lõike 4 punkt f

(Uus punkt)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek f) luua reguleeritud liivakastid, et võimaldada sihipäraseid ja ajutisi erandeid riiklikest, piirkondlikest või kohalikest õigusraamistikest uuenduslike investeeringute tegemiseks vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaasidesse. Sellise reguleeritud testimiskeskkonna loomise eesmärk on kiirendada investeeringuid vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaasidesse, eelkõige liikmesriikides, kus need investeeringud ei ole täielikult kooskõlas kehtiva õigusliku ja reguleeriva raamistikuga, samuti võib see hiljem hõlbustada regulatiivse keskkonna kohandamist selliste investeeringutega.

Motivatsioon

Soovitatav on luua nn reguleeritud liivakastid, millega tehakse ajutine erand riiklikust, piirkondlikust või kohalikust õigusraamistikust, et teha uuenduslikke investeeringuid, mille jaoks ei ole veel välja töötatud asjakohast õigusraamistikku.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taastuvallikatest toodetud ja maagaasi ning vesiniku siseturu kohta

COM(2021) 804 final

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 42

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek […] Samaaegselt ühtlustatud lähenemisviisi tagamisega gaasi kvaliteedile piiriülestes ühenduspunktides, tuleks säilitada liikmesriikide paindlikkus seoses gaasi kvaliteedinormide kohaldamisega oma siseriiklikes maagaasisüsteemides. […] Samaaegselt ühtlustatud lähenemisviisi tagamisega gaasi kvaliteedile piiriülestes ühenduspunktides, tuleks säilitada liikmesriikide paindlikkus seoses gaasi kvaliteedinormide kohaldamisega oma siseriiklikes maagaasisüsteemides. Päritolutagatised on vajalikud, et tagada hästi integreeritud, koostalitlusvõimeline ja läbipaistev vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaaside – mille kogused maagaasisüsteemis suurenevad – turg. Selliste tagatiste eesmärk on sertifitseerida gaasi tootmise allikas ja tekitatud CO2 jalajälg, et tagada tootjatele ja lõpptarbijatele võimalus kaubelda standardsel viisil ning dokumenteerida saavutatud CO2 heite vähenemine.

Motivatsioon

Päritolutagatisteta ei ole võimalik tõendada konkreetse gaasi tootmise allikat ja CO2 jalajälge, mis takistab kliimameetmete ja muu kui finantsaruandluse rakendamist.

Muudatusettepanek 12

Artikli 43 lõike 1 punkt c

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek c) määratakse kindlaks investeerimislüngad, eelkõige seoses piiriülese võimsusega. c) määratakse kindlaks investeerimislüngad, eelkõige seoses piiriülese võimsusega ja süsteemiühendustega kolmandate riikidega, kust imporditakse vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaase, et katta Euroopa Liidu kogu energianõudlus .

Motivatsioon

Selleks et tagada tööstussektorites tootmise järjepidevus ja ELi energiajulgeolek uuel vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaaside turul, tuleks kavandamisel peamiselt keskenduda selle tagamisele, et väljastpoolt ELi imporditakse vajalikud vesinikukogused, et katta kestlikult ja turvaliselt ELi kogu energiavajadus.

Muudatusettepanek 13

Artikli 43 lõige 4

(Uus lõige)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek — 4. Selleks et koostada korrektne, realistlik ja teostatav kogu liitu hõlmav võrgu kümneaastane arengukava, peaksid ACER, ENTSOG ja ENTSO-E alustama riiklike reguleerivate asutustega konsulteerimist vähese CO2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaaside taristu ehitamise või uuendamise kulude üle kohe pärast käesoleva määruse jõustumist. See puudutab eelkõige investeeringukulude ja tegevuskulude täpset kavandamist uute varade puhul, nagu vesinikuterminalid, elektrolüüsiseadmed ja vesinikuvõrgud.

Motivatsioon

Vt eespool.

Muudatusettepanek 14

Artikli 60 lõike 1 punkt b

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek b) investeeringuga aidatakse kaasa CO2 heite vähendamisele; b) investeeringuga aidatakse kaasa CO2 heite vähendamisele ja tagatakse, et uus maagaasitaristu on projekteeritud nii, et see suudab käidelda taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega gaase kasutusaja algusest peale, minimeerides seotuse ohtu ;

Motivatsioon

Vt eespool.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega käsitletakse metaaniheidete vähendamist energeetikasektoris ja muudetakse määrust (EL) 2019/942

COM(942) 805 final

Muudatusettepanek 15

Artikkel 3

(Uus artikkel)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek — Taastuvate gaasiallikate pikaajalise potentsiaali hindamine kui ülekande- ja jaotussüsteemi arendamise optimeerimise alus 1. Liikmesriigid vastutavad biometaani tootmispotentsiaali hindamise eest kohalikul tasandil kogu oma territooriumil osana oma riiklikest biogaasi ja biometaani strateegiatest. Hindamine viiakse läbi kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. See võib tugineda olemasolevatele hinnangutele. 2. Hindamisel võetakse biomassi hulgas arvesse direktiivi 2018/2001 artiklis 2 (sealhulgas IX lisas) määratletud toorbiomassi, mis vastab ELi kestlikkuse kriteeriumidele. 3. Hindamise kavandamise etapis konsulteerivad liikmesriigid asjaomase reguleeriva asutuse ning ülekandesüsteemi ja jaotussüsteemi halduritega, et määrata kindlaks: a) territoriaalüksus, kus tootmispotentsiaali hinnatakse, b) kogu hinnatava biomassi puhul – geograafiline lähedus olemasolevatele maagaasivõrkudele; 4. Hindamisel või olemasoleva hindamise laiendamisel ning hilisemal ajakohastamisel konsulteerivad liikmesriigid piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ning ülekandesüsteemi ja jaotussüsteemi halduritega. Nad võivad konsulteerida teiste asjaomaste asutustega.

Motivatsioon

Biogaasi ja biometaani pikaajalise tootmispotentsiaali hindamine on eeltingimus võrgu tugevdamise kulutõhusaks kavandamiseks, et gaasivõrgud suudaksid vastu võtta suurenevaid biometaani koguseid.

Muudatusettepanek 16

Artikli 3 lõige 3

(Uus lõige)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek — 3. Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER) koos riiklike reguleerivate asutustega arvutab üksikasjalikult välja igas liikmesriigis metaaniheite vähendamisega seotud investeerimis- ja tegevuskulud. Esmakordne arvutus viiakse lõpule hiljemalt … [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ja seda ajakohastatakse iga kolme aasta järel. Investeerimis- ja tegevuskulude arvutus on tariifi- ja rahastamispoliitika kavandamise alus.

Motivatsioon

Metaanilekete analüüsimisel, metaaniheite kohta aru andmisel ja selliste võimalike uute investeeringute rakendamisel, mille tulemusel metaaniheide väheneb, tuleks arvesse võtta süsteemseid kulusid, mis ei tohi koormata lõpptarbijat ega suurendada energiaostuvõimetute piirkondade arvu.

Muudatusettepanek 17

Artikli 10 lõige 4

(Uus lõige)

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Komisjon kehtestab koostöös rahvusvahelise metaaniheite vaatluskeskusega rakendusaktide abil kogu liitu hõlmava metaani heitkoguste seire, neist aru andmise ja nende kontrollimise metoodika, et täita käesoleva määruse 3., 4. ja 5. peatükis sätestatud kohustusi.

Motivatsioon

Metaani heitkoguste vähendamisele suunatud koordineeritud jõupingutustega alustamiseks on vaja kasutusele võtta üldine seire-, aruandlus- ja kontrollimetoodika, mis hõlmab kogu sektorit ja tagab, et heitetekitajad saavad esitada aruandeid läbipaistvalt ja võrreldaval viisil.

Muudatusettepanek 18

Artiklid 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28 ja 29

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Artiklid 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29 Artiklis 12 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 12 kuu võrra. Artiklis 14 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 9 kuu võrra. Artiklis 17 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 9 kuu võrra. Artiklis 18 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 12 kuu võrra. Artiklis 25 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 12 kuu võrra. Artiklis 26 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 9 kuu võrra. Artiklis 27 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 9 kuu võrra. Artiklis 28 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 12 kuu võrra. Artiklis 29 sätestatud kohustuslike tähtaegade pikendamine 12 kuu võrra.

II. POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE (RK)

1. rõhutab vajadust kaitsta tarbijaid kõrgete hindade eest ja tagada neile energiavarustuskindlus. See on eriti oluline praeguses geopoliitilises olukorras;

2. Euroopa rohelise kokkuleppe ja kaheksanda keskkonnaalase tegevuskava eesmärkide saavutamiseks ning kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega, võttes arvesse energiajulgeoleku küsimusi, peaks liit võimalikult kiiresti järk-järgult kasutuselt kõrvaldama fossiilkütused, sealhulgas maagaasi, ning saavutama väga energiatõhusa ja peamiselt taastuvenergial põhineva majanduse. Seepärast on vaja kiiresti luua ühine raamistik maagaasi järk-järgult kasutuselt kõrvaldamiseks;

3. märgib, et vesinikumajanduse hoogustamine sõltub otseselt vesinikutaristu õigeaegsest välja- ja ümberehitamisest. Mitmetahuliste projektide ja algatuste rakendamine dünaamilises keskkonnas nõuab asjakohast ELi õigusraamistikku, et tagada investeeringute jaoks vajalik planeerimiskindlus;

4. rõhutab, et vähese CO 2 heitega gaaside üha suurem kasutuselevõtt ei tohiks mõjutada gaasi kvaliteeti lõpptarbijate jaoks;

5. juhib tähelepanu vajadusele analüüsida taristu arendamise kulusid, et tagada majanduslikult prognoositav energiasüsteemi ümberkujundamine. Vähese CO 2 heitega gaaside taristu arendamiseks võib olla vaja täiendavaid kulu-uuringuid ja uuringuid kõnealuse ümberkujundamise mõju kohta äärepoolseimatele piirkondadele, võttes arvesse nende eripära, nagu on nõuetekohaselt sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 349;

6. kutsub üles vältima kasutuskõlbmatute varade loomist. Iseäranis uued gaasirajatised tuleks kavandada nii, et neis oleks võimalik tulevikus koospõletada kõrge kontsentratsiooniga vähese CO 2 heitega gaase või et need töötaksid selliste gaaside baasil;

7. soovitab võtta kasutusele nn reguleeritud liivakastid, et tagada vähese CO 2 heitega gaaside integreeritud turu areng, kui riiklikul tasandil puuduvad piisavad valdkondlikud õigusaktid;

8. juhib tähelepanu võimalusele võtta kasutusele vähese CO 2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaaside päritolutagatised, mis tagavad turul läbipaistva kauplemise;

9. soovitab koostada tegevuskava vähese CO 2 heitega gaaside importimiseks ELi, et säilitada energiajulgeolek ja vastata tulevasele nõudlusele;

10. kutsub üles laiendama Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku (ENTSOG) volitusi, et need hõlmaksid vähese CO 2 heitega ja taastuvallikatest toodetud gaasi turu arendamist, selle asemel et luua selleks eraldi Euroopa vesinikuvõrgu haldurite võrgustiku (ENNOH) organisatsioon;

11. on kriitiline kavandatud rangete eeskirjade suhtes, mis käsitlevad vesinikuvõrgu omandisuhete vertikaalset ja horisontaalset eraldamist. Need on vastuolus eesmärgiga saavutada lühiajalised ja ulatuslikud investeeringud vesinikuvõrku, mis rajatakse ja mida käitatakse tõhusalt olemasolevate maagaasivõrkude alusel; kutsub seepärast üles säilitama eelkõige vesiniku jaotusvõrgu tasandil elektri ja gaasi eraldamise nõuded; juhib tähelepanu võimalusele panna gaasi ülekandesüsteemi haldurile (gTSO) vastutus vesiniku ülekandevõrgu arendamise eest. Vesiniku ülekandevõrgu halduri eraldamine eraldi ettevõttena, mis on gTSOst sõltumatu, ei pruugi olla energiasüsteemi ümberkujundamise tempo seisukohast kasulik;

12. kutsub üles arendama biogaasi ja biometaani substraadibaasi. Oluline on tagada orgaanilise kütusega varustamine, et kasutada maksimaalselt ära piirkondade potentsiaali nende gaaside osas; kutsub samal ajal üles jätma välja selliste taimede tootmise, mida kasutatakse üksnes biogaasirajatistes, ja selliste biogaasirajatiste ehitamise, mis sõltuvad intensiivse loomakasvatuse säilitamisest;

13. kutsub üles hindama biogaasi ja biometaani tootmise pikaajalist potentsiaali piirkondlikul tasandil, mille põhjal oleks võimalik kindlaks teha vähese CO 2 heitega gaasi ökosüsteemi arendamise potentsiaal piirkonnas;

14. soovitab luua metaaniheite seireks ühise metoodika, mis võimaldab alustada kooskõlastatud jõupingutusi metaaniheite vähendamiseks ELis;

15. juhib tähelepanu sellele, et metaani tuleb koostootmisseadmetes kütusena kasutada ainult erandjuhtudel ja üleminekuperioodil;

16. soovitab võtta arvesse metaaniheite vähendamiseks ELis tehtavate jõupingutuste kulusid. Euroopa Komisjon peaks võtma arvesse liikmesriikide jaoks vajalikke kulusid ja kavandama abifonde, millest saavad lõpptarbijad otsest kasu, iseäranis vähem arenenud piirkondades ja suure küttevajadusega piirkondades;

17. kutsub üles ELi õigusaktides täielikult tunnustama ja toetama biogaasi kasutamist ka transpordis, et vähendada heitkoguseid olelusringi seisukohast vaadatuna. Praegu tunnustatakse ELi kestliku tegevuse taksonoomias kestliku tegevusena biogaasi tootmist, kuid mitte selle kasutamist transpordis;

18. juhib tähelepanu sellele, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste volitused on Euroopa Liidus erinevad ning et otsuseid tuleks teha valitsuse tasandil, kus see on kõige tõhusam. Komitee leiab, et asjaomased ettepanekud vastavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.