1. SISSEJUHATUS

Õiglane maksustamine on ELi sotsiaalse ja majandusliku mudeli ning selle jätkusuutlikkuse jaoks keskse tähtsusega. See on oluline jätkusuutlike tulude, konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna ja üldise maksumaksjate moraali seisukohast. Väga oluline on saavutada mõned ELi põhieesmärgid, sealhulgas õiglane ühiskond, tugev jätkusuutlike tuludega ühtne turg, võrdsed võimalused kõigile ettevõtjatele ja stabiilne majandus, mis põhineb majanduskasvul, töökohtadel ja investeeringutel. Seetõttu on komisjoni president von der Leyen rõhutanud, et õiglane maksusüsteem, kus igaüks maksab oma õiglase osa, on üks komisjoni prioriteete. Pidades silmas maailmamajanduse taastumist, on partnerriikide jaoks samavõrra oluline, et majanduse taastumist toetaks riigisiseste ressursside kasutuselevõtmine, mille keskmes on toimiv maksusüsteem. See aitab tegeleda COVID-19 kriisi sotsiaal-majanduslike tagajärgedega.

Euroopa Parlament on samuti korduvalt nõudnud ELi meetmeid kahjuliku maksukonkurentsi ja agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, maksuparadiiside vastu võitlemiseks, õiglasemaks ja tulemuslikumaks maksustamiseks ning rahapesu ohu vähendamiseks. Järgmistel kuudel ja aastatel on õiglase maksustamise tegevuskava veelgi olulisem, sest EL teeb tööd COVID-19 kriisi tagajärgedest taastumiseks ning rohe- ja digiülemineku kiirendamiseks. See on äärmiselt oluline stabiilsete avaliku sektori tulude, hea ettevõtluskeskkonna ja avalikesse teenustesse investeerimise, turutõrgete kõrvaldamise ning säästvaks tarbimiseks õigete hinnasignaalide saatmise seisukohast, mis aitab sillutada teed kiirele ja jätkusuutlikule taastumisele kogu ELis ja mujal, nagu on rõhutatud komisjoni hiljutises teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“.

Hea maksuhaldustava on õiglase maksustamise alus. Üldiselt hõlmab hea maksuhaldustava maksustamise läbipaistvust, õiglast maksukonkurentsi, kahjulike maksumeetmete puudumist ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardite kohaldamist. Viimastel aastatel on ELi ja rahvusvahelisel tasandil võetud märkimisväärseid meetmeid nende põhimõtete tugevdamiseks ja nende järgimise tagamiseks.

Komisjon on välja töötanud ambitsioonika tegevuskava, et parandada head maksuhaldustava ning vähendada otsustavalt maksukuritarvitusi ELis ja mujal. Selle tulemusena on liikmesriikidel nüüd olemas tugev maksustamise läbipaistvuse raamistik, ühised maksustamise vältimise vastased meetmed ja uus mehhanism maksuvaidluste lahendamiseks. Juriidiliste isikute ja õiguslike üksuste suhtes kohaldatavad rangemad läbipaistvusnõuded on vähendanud maksudest kõrvalehoidmiseks tehtavate väärkasutuste ohtu. Maksukuriteod on lisatud rahapesu eelkuritegude hulka ning kõigi maksuküsimustes nõu või abi pakkuvate spetsialistide suhtes kehtib nüüd ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega seotud kohustus vähendada kurjategijate võimalusi nende ebaseadusliku tulu pesemiseks. Riigiabi juhtumite ja Euroopa poolaasta soovituste kaudu on komisjon tõstatanud kahjustava konkurentsi probleemi ja juhtinud tähelepanu ebaausatele maksutavadele. Lisaks jätkavad liikmesriigid üksteise maksukordade vastastikust hindamist äriühingute maksustamise käitumisjuhendi alusel, et tagada nende vastavus õiglase maksukonkurentsi põhimõtetele.

Samal ajal on EL teinud tööd selle nimel, et edendada paremat maksuhaldustava ka rahvusvahelisel tasandil. EL on tugevalt toetanud OECD tööd maksustamise läbipaistvuse ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise valdkonnas ning olnud eeskujuks kogu maailmas, integreerides uued üleilmsed normid ELi õigusesse. Paljudel ELi tasandil rakendatud uutel algatustel on väliselement – sealhulgas riikide lõikes aruandlus, ühised hübriidseid ebakõlasid käsitlevad eeskirjad ja maksunõustajatele esitatavad nõuded maksuplaneerimiskavadest teatamiseks. Lisaks aitas EL digimajanduse õiglase maksustamise alase töö käivitamisega anda uut hoogu seda küsimust käsitlevatele rahvusvahelistele aruteludele.

Komisjoni 2016. aasta tõhusa maksustamise välisstrateegias esitati ELi ühtne ja terviklik lähenemisviis, et edendada kogu maailmas head maksuhaldustava ja teha maksuküsimustes koostööd oma rahvusvaheliste partneritega. Välisstrateegia peamine eesmärk oli tugevdada koostööd kolmandate riikidega hea maksuhaldustava küsimustes kahepoolsete lepingute klauslite kaudu, toetada arenguriike maksuküsimustes ja võtta meetmeid, et vältida ELi maksupoliitika negatiivset ülekanduvat mõju. Strateegiaga võeti siiski kasutusele ka uus vahend – ELi loetellu kandmise menetlus, et julgustada ELi rahvusvahelisi partnereid järgima kokkulepitud hea maksuhaldustava standardeid.

Kõik need algatused on aidanud kaasa õiglasema maksukeskkonna loomisele ELis ja mujal. Siiski kerkivad jätkuvalt esile uued probleemid ning ELi vahendid õiglase maksukonkurentsi reguleerimiseks ja kahjulike maksutavade ärahoidmiseks nii ELis kui ka väljaspool seda peavad nendega sammu pidama. Üleilmastumine, digiüleminek ja tänapäevased ärimudelid loovad uusi piiranguid maksukonkurentsile ja uusi võimalusi agressiivseks maksuplaneerimiseks. ELi hea maksuhaldustava tegevuskava peab jätkuvalt edasi arenema, et vältida kahju liikmesriikide ja ELi eelarvele ning tagada, et ELi kodanikud ja ettevõtjad saaksid ka tulevikus tugineda õiglasele ja tulemuslikule maksustamisele.

Käesolev teatis on osa ELi majanduse taastamist toetavast õiglase ja lihtsa maksustamise maksupaketist, mis sisaldab teatist tegevuskava kohta, milles esitatakse mitmed tulevased algatused otsese ja kaudse maksustamise valdkonnas seoses maksupettuste vastase võitluse ja maksukordade lihtsustamisega, ning seadusandlikku ettepanekut halduskoostöö direktiivi muutmiseks.

Edasised meetmed tagavad, et ELi maksuõigus on kooskõlas tänapäevase majandusega ja kohandatud äriühingu tulumaksu reformi rahvusvahelise arenguga. Nende meetmete täiendamiseks keskendutakse teatises peamiselt pehme õiguse meetmetele ja välistegevusele, võttes arvesse seniseid kogemusi ja tehes kindlaks selles valdkonnas vajalikud muudatused. Selle põhjal määratakse teatises kindlaks lähiaastate prioriteetsed tegevusvaldkonnad, et tõhustada hea maksuhaldustava standardeid ja tagada õiglane maksustamine.

2. ÄRIÜHINGUTE MAKSUSTAMISE KÄITUMISJUHENDI REFORM

Äriühingute maksustamise käitumisjuhend (edaspidi „juhend“) on alates selle koostamisest 1997. aastal olnud ELi peamine vahend kahjuliku maksukonkurentsi ärahoidmiseks. See lähtub eeldusest, et kuigi riikidevaheline maksukonkurents ei ole iseenesest problemaatiline, on vaja ühiseid põhimõtteid selle kohta, mil määral saavad riigid kasutada oma maksukordi ja -poliitikat ettevõtjate ja kasumi ligimeelitamiseks. See on eriti oluline ühtsel turul, kus aluslepingust tulenevad vabadused suurendavad kasumi ja investeeringute liikuvust.

Juhend on pehme õiguse allikas, mis toimib liikmesriikide vastastikuste eksperdihinnangute ja vastastikuse surve alusel. Selles on kehtestatud õiglase maksukonkurentsi põhimõtted ja seda kasutatakse selleks, et teha kindlaks, kas maksukord on kahjulik või mitte. Liikmesriikide kõrgetasemelistest esindajatest koosnev käitumisjuhendi töörühm teeb järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriigid juhendit järgivad. Töörühm hindab liikmesriikide maksumeetmeid ja teeb kindlaks, kas need on kahjulikud, ning tugineb seda tehes komisjoni tehnilisele analüüsile. Kui leitakse, et maksumeede on kahjulik, peab asjaomane liikmesriik seda muutma või selle tühistama. Alates juhendi kehtestamisest on ELis hinnatud üle 400 maksukorra ja ligikaudu 100 neist leiti olevat kahjulikud.

Lisaks juhendiga seotud saavutustele ELis on see viimastel aastatel avaldanud märkimisväärset mõju ka üleilmsele maksukeskkonnale. Seda seetõttu, et see on olnud aluseks kolmandate riikide hindamisel maksualast koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ELi loetelu kontekstis (vt allpool punkt 2). Juhendi keskne roll ELi loetellu kandmise menetluses rõhutab juhendi tähtsust kahjuliku maksukonkurentsi vastu võitlemise ja hea maksuhaldustava põhimõtete laialdase edendamise vahendina.

Juhendiga saavutatust hoolimata on samas selge, et seda on vaja reformida ja ajakohastada. Maksukonkurentsi olemus ja vorm on viimase kahe aastakümne jooksul palju muutunud ning juhendit ei ole uute probleemide lahendamiseks edasi arendatud. Üleilmastumine, digiüleminek, hargmaiste ettevõtjate kasvav roll maailmamajanduses, immateriaalse vara suurem tähtsus ja ettevõtlustõkete vähendamine on kõik suurendanud riikidele avalduvat survet kasutada maksustamist välisinvesteeringute pärast konkureerimiseks. See on tinginud maksukonkurentsi süvenemise ja muutumise, pannes proovile õigluse parameetrid. Sellega seoses on nii liikmesriigid kui ka Euroopa Parlament seadnud kahtluse alla juhendi suutlikkuse võidelda kahjuliku maksukonkurentsi tänapäevaste vormide vastu. Juhendi tulemuslikkust tuleks oluliselt suurendada, võttes arvesse eespool kirjeldatud praegust olukorda.