SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liitu saabunud enneolematu suure rändajate voo ja olulise teisese rände tõttu taastas 2015. aastal mitu ELi liikmesriiki ajutiselt piirikontrolli. Olukord kujutas endast mitme Schengeni riigi jaoks tõsist ohtu avalikule korrale ja sisejulgeolekule.

Oht tekkis tõsiste probleemide tõttu teatavate liidu välispiiri osade kontrollimisel, seades kahtluse alla kogu Schengeni ala toimimise. Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kohaselt võeti nõukogu soovitusega komisjoni ettepaneku alusel vastu ELi tasandil koordineeritud lähenemisviis, millega soovitati viiel Schengeni riigil (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra) jätkata proportsionaalset ajutist piirikontrolli piiratud arvul sisepiiri lõikudel.

Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kasutuselevõtt ja ajutist piirikontrolli käsitleva koordineeritud lähenemisviisi vastuvõtmine ELi tasandil kuuluvad nende algatuste hulka, mis on esitatud tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“. Tegevuskava eesmärk on luua tingimused kõigi sisepiirikontrollide kaotamiseks ja Schengeni ala tavapärase toimimise taastamiseks niipea kui võimalik.

Nõukogu soovitas esialgu jätkata proportsionaalset ajutist piirikontrolli kuue kuu jooksul. Nõukogu pikendas kooskõlas artikliga 29 oma soovitust nendele viiele liikmesriigile kaks korda, kummalgi korral kolmeks kuuks. Samas märkis nõukogu, et meetmed on andnud tulemusi ja olukord on üldiselt paranenud. Seda silmas pidades seati piirikontrolli jätkamiseks rangemad tingimused ja asjaomaseid Schengeni riike kohustati esitama iga kuu üksikasjalik aruanne.

Schengeni piirieeskirjade artiklite 25 ja 29 kohaselt võib kooskõlas artiklis 29 sätestatud tingimuste ja menetlusega piirikontrolli tähtaega pikendada, kui erandlik olukord ei lõpe.

Nõukogus vastuvõetud soovitus ei takista võtmast kõikidele Schengeni riikidele, sealhulgas viiele asjaomasele Schengeni riigile kättesaadavaid täiendavaid meetmeid vastavalt üldeeskirjadele, mille kohaselt taaskehtestatakse sisepiiridel ajutiselt piirikontroll, kui liikmesriigi avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardab muu tõsine oht, mis ei tulene puudustest välispiiri haldamisel. Näiteks teatas selle tähtaja jooksul Prantsusmaa, keda soovitused ei hõlma, kogu oma sisepiiril piirikontrolli taastamisest ja jätkamisest terrorismiohu tõttu. Pärast Stockholmis toimunud terroriakti teatas Rootsi ajutise piirikontrolli taaskehtestamisest kogu sisepiiril ajavahemikuks 7.–15. aprill 2017.

Komisjon on täiesti teadlik sellest, et uute rändevoogude tekkimine mis tahes ELi piirilõigul ohustaks tõsiselt avalikku korda ja sisejulgeolekut ühes või mitmes liikmesriigis. Seetõttu võetakse meetmeid tegevuse koordineerimiseks mitmel mere- ja maapiiri lõigul. Muu hulgas suurendatakse partnerlusraamistiku raames ja uute meetmetega jõupingutusi Vahemere keskosa marsruudil asuvatel asjakohastel välispiiri lõikudel. Komisjon tunnistab, et viimastel aastatel on tekkinud uusi julgeolekuprobleeme. Seda näitasid hiljutised terroriaktid Berliinis, Stockholmis ja Pariisis. Seoses sellega tuleks märkida, et komisjon uurib, kas kehtiv õigusraamistik, mis vastab senisele julgeolekuorukorrale, on kohane ka siis, kui julgeolekuohud muutuvad.

Komisjon kavatseb jätkata tööd, et tagada olemasolevate vahendite täielik ärakasutamine ning tulla olukorra stabiliseerimiseks välja vajalike uute algatustega, pidades silmas, et sisepiiride kontrollimise jätkamise puudused (majanduslik kulukus, inimeste liikumisvabaduse kärpimine) ja sisepiiridel kontrollimise senised tulemused peavad olema tasakaalus.

Praegune olukord

Komisjon järeldab, tuginedes viie asjaomase Schengeni riigi kuuaruannetele ja tema käsutuses olevale teabele, et kontrollimine toimub soovituses esitatud tingimuste kohaselt. Nagu ka eelmiste tähtaegade jooksul, on kontrollimist teostatud ainult siis, kui see on vajalik, see on olnud proportsionaalne ja suunatud, selle intensiivsus on jäänud hädavajaliku piiresse ning see on võimalikult vähe takistanud tavainimestel ületada asjaomaseid sisepiire. Komisjon märgib, et kõik viis Schengeni riiki osutasid oma aruannetes vajadusele sisepiirikontrolli jätkata. Samas märgib komisjon, et Sloveenia väljendas kahtlust, kas Austria ja Sloveenia vahelisel piiril kontrolli jätkamine on vajalik. Sloveenia leiab, et ajutise sisepiirikontrolli kehtestamise järgsel ajal on olukord põhjalikult muutunud.

7. veebruari 2017. aasta soovituse kohastes Schengeni riikide aruannetes esitatud teave kinnitab 2016. aasta 12. mai ja 11. novembri soovituste alusel esitatud aruannetest ilmnenud suundumusi saadud varjupaigataotluste ja sisenemiskeelu saanud isikute arvu kohta, andes tunnistust olukorra järk-järgulisest stabiliseerumisest.

Kreeka välispiiri kaudu Euroopa Liitu saabujate arv oli ka 7. veebruari 2017. aasta soovituse kehtivusaja jooksul madal, kuigi viimase paari nädala jooksul see pisut suurenes, kuna ilm oli leebem ja soodsam. Olukorra kontrolli all hoidmiseks käivitatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametit ning rakendatakse ELi-Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust.

Kuid selleks et tagada Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti suutlikkus kaitsta ELi välispiire, tuleb veel palju ära teha. Lõpule tuleb viia ametile operatsioonide läbiviimiseks vajalike vahendite loomine. Eelõige peavad liikmesriigid andma tema käsutusse kiireks reageerimiseks vajalikud vahendid. Lõpule tuleb viia nõrkade kohtade hindamine. Esimesed soovitused esmajärjekorras lahendamist vajavate puuduste kohta esitatakse asjaomastele liikmesriikidele tõenäoliselt mai lõpuks ja esimese simulatsiooniõppuse tulemused 2017. aasta oktoobri lõpuks. 2017. aasta aprillis, kui nõukogu oli heaks kiitnud läbirääkimisvolitused staatust käsitleva lepingu sõlmimiseks kahe ELi naaberriigiga, algasid läbirääkimised Serbiaga. EL loodab, et peagi algavad ka läbirääkimised endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga.