EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 19.10.2011 
SEK(2011) 1230 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke 
hõlmavate suuniste kohta 
{KOM(2011) 657 lõplik} 
{SEK(2011) 1229 lõplik}  
 
ET 2   ET Käesolev dokument on kokkuvõte mõjuhinnangust määruseettepaneku kohta, milles 
käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsi oonivõrke hõlmavaid suuniseid, ja mis on osa 
Euroopa Ühendamise Rahastust 2013. aasta le järgneval programmiperioodil.  
1. POLIITIKA KONTEKST , MENETLUSKÜSIMUSED JA KO NSULTEERIMINE HUVITATUD 
ISIKUTEGA  
Kõnealuses valdkonnas sekkumise õiguslik alus  on Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikkel 172. Artiklites 170–172 on sätestatud,  et EL aitab kaasa üleeuroopaliste 
võrkude rajamisele ja arendamisele tr anspordi-, telekommunikatsiooni- ja 
energiataristute valdkonnas. Eraldiseisvas katusmääruses, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu, määratak se kindlaks üleeuroopalistele võrkudele 
rahalise toetuse andmise tingimused, m eetodid ja menetlused ning käesolevate 
suunistega nähakse ette telekommunika tsiooni valdkonnas lairibavõrkude ja 
digitaalteenuste taristute jaoks kavandat ud eesmärgid, prioriteedid ja põhisuunad.  
Euroopa 2020. aasta strateegiasse kuuluva Euroopa digitaalarengu tegevuskava  
juhtalgatuse
12eesmärk on „tagada jätkusuutlik maja nduslik ja sotsiaalne kasu, mida 
annab kiirele ja ülik iirele internetiühendusele ja koosta litlusvõimelistele rakendustele 
tuginev digitaalne ühtne turg”.  
Komisjon tegi oma 29. juunil 2011 vastuvõetud teatises „Euroopa 2020. aasta 
strateegia aluseks olev eelarve”  (edaspidi „mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev 
teatis”) ettepaneku asutada Euroopa Ühendamise Rahastu. Liikmesriikide, 
tööstusharu ja sotsiaalsete sidusrühmadega on peetud arvukaid konsultatsioone . 
Nimetatud konsultatsioonid hõlmasid asepre sident Kroesi korraldatud ümarlauda 
tippjuhtidega infosisu pakkumise, seadme te valmistamise, investeerimise ja 
telekommunikatsiooniteenuste osutamiseg a tegelevatest maailma juhtivatest 
ettevõtetest ning esimest digitaalarengu tegevuskava assambleed, mis toimus 16.–17. 
juunil 2011 Brüsselis.  
2. PROBLEEMI OLEMUS  
Interneti lairibaühendus ja p iiriülesed digitaalteenused on tuleviku digitaaltaristud. 
Need on konkurentsivõimelise, kaasava ja jätkusuutliku ühiskonna eelduseks, nagu 
kinnitati Euroopa 2020. aasta strateegias.  
Mõjuhinnangus määratakse üldiselt kindlak s teatavad probleemid, mis mõjutavad 
lairibavõrke, st investeeringute vähesus,  mistõttu jäävad kasvupotentsiaal ja 
ühiskondlikud kasud realiseerimata; turgu vali tsevatele investoritel e osutatakse vähe 
survet kaasaegsetesse lair ibavõrkudesse investeerimiseks ning puudub asjakohane 
strateegia lairibavõrkude kasutuselevõtu toetamiseks piirkondades, mis ei ole 
majanduslikult atraktiivsed. Digitaalteenus te puhul ei asenda erasektor avaliku 
sektori investeeringuid digit aalteenuste põhielementidesse  (platvormid, üldteenused 
                                                 
1 KOM(2010) 2020. 
2 KOM(2010) 245. 
 
ET 3   ET jne) ning tehnilise koostalitlusvõime val dkonnas tehtavatele ponnistustele vaatamata 
võivad avalikud sidusteenused jääda piiri taha pidama.  
3. EESMÄRGID  
Lisaks eespool osutatud aluslepingu koha se ülesande täitmisele on kavandatud 
algatuse üldine eesmärk  tagada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne kasu, mida 
annab kiirele ja ülik iirele interne tile ning koostalitusvõi melistele rakendustele 
tuginev ühtne e-turg, nagu on märgitud eespool. 
Üldise eesmärgi saavutamiseks peaks liit üritama saavutada järgmisi 
tegevuseesmärke : 
(a) mõjutada turudünaamikat lairibaühendu sse investeerimiseks, ergutades nii 
tavapäraseid kui ka uusi investoreid osal ema lairibataristu kasutuselevõtus ning 
tagades neile võrdsed ko nkurentsitingimused;  
(b) hõlbustada koostalitlusvõimeliste digit aalteenuste kasutamiseks vajalikke 
liikmesriikide pingutusi, et nimetatud olulised teenused saaksid toimida piiriüleselt ja päästa va lla digitaalse infosisu ressursid, mis loovad võimalusi 
ettevõtluse arendamiseks. 
4. P
OLIITIKAVALIKUD  
Mõjuhinnangus määrati kindlaks kaks peamist poliitikavalikut. Esimese 
poliitikavalikuga toetatakse praeguse tegevus e jätkumist (poliitika ei muutu). Teise 
poliitikavaliku raames hinna takse lairibavõrkude ja di gitaalteenuste taristu 
rahastamist Euroopa Ühendamise Rahast u kaudu. Teine poliitikavalik on jagatud 
kolmeks allvalikuks, millega pakutakse eri viise Euroopa Ühendamise Rahastu rakendamiseks telekommunikatsioonivaldkonnas. 
Esimeses poliitikavalikus  – poliitika ei muutu  – tähendab põhistsenaarium 
lairibaühenduse jaoks reguleerivale lähe nemisviisile toetumist investeeringute 
soodustamiseks ja jätkuvaid kapitalipiirangui d alternatiivsetele investoritele, kes 
peavad võitlema kuni 220 miljardi euro suurus e investeeringulõhe täitmiseks. ELi abi 
andmine jätkub peamiselt struktuurifondi de (toetuste vastuvõtmise suutlikkusega 
seonduv püsiv probleem) ja toet uste kaudu. Digitaalteenuste taristute puhul tähendab 
põhistsenaarium katseprojektide kaudu anta vat jätkuvat piiratud toetust (kuigi 
enamik tehnoloogilisi lahendusi on küpsed ja kasutusvalmis) ning pingutusi poliitika 
koordineerimiseks, mistõttu liikmesriikidel puudub motivatsioon teha olemasolevaid lahendusi piiriüleselt ko ostalitlusvõimeliseks. 
Teine poliitikavalik  – Euroopa Ühendamise Rahastu  – koosneb valdavalt i) 
lairibavõrkudest, mis katavad geograafilis elt mitmekesist paketti projektidest, 
millega aidatakse kaasa Euroopa digitaalarengu tegevuskavas seatud eesmärkide saavutamisele, ja ii) digitaalteenuste taristute väljatöötamisest, kasutuselevõtust ja jätkusuutlikkusest. Teist poliitikavalikut on võimalik rakendada kolmel eri viisil 
(allvalikud). 
 
ET 4   ET (1) Ainult toetused:  nii lairibavõrkudele kui ka digi taalteenuste taristutele antakse 
rahalist abi üksnes toetuste kaudu. Te gelik rakendamine te llitakse üldjuhul 
olemasolevalt rakendusametilt, na gu Üleeuroopalise Transpordivõrgu 
Rakendusamet. 
(2) Ainult rahastamisvahendid : selle allvaliku raames teeb komisjon tihedat 
koostööd asjaomaste rahvusvaheli ste finantseerimisasutustega. 
Rahvusvahelised finantseerimisasutused  valiksid projekte nende rahalise 
elujõulisuse põhjal ja järgiksid asjakoha seid väljatöötat ud tavasid. Võib 
kasutada järgmisi rahastamisvahendeid : investeerimisfondide kapitaliosalus; 
osamaksed, et rahastada laenuga seotud makseid ja kapitali assigneeringuid 
laenude ja/või tagatiste või muude risk ijagamisvahendite jaoks (see hõlmab 
projektivõlakirju, kuid ei piirdu nendega) ning muud spetsiaalsed 
rahastamisvahendid, sealhulgas laenud, tagatised, vastugarantiid, riskikapital ja mis tahes muud legaalsed rahastamisvahendid. 
(3) Kombineeritud lähenemisviis:  Kolmandas allvalikus ühendatakse kaks 
eelmist lähenemisviisi. Seega sisaldab  juhtimisstruktuur mõlema eespool 
esitatud allvaliku elemente. Toetuste  ja rahastamisva hendite asjakohast 
ühendamist käsitlev otsus lisatakse aas tastesse tööprogra mmidesse vastavalt 
poliitilistele ja sektoripõhistele vajadustele.  
5. M
ÕJUANALÜÜS  
5.1. Esimese poliitikavaliku rakendamise mõjud 
Struktuurifondide vähene kasutamine ja puudulik haldussuutlikkus abi vastu võtta, 
mida märgiti 2010. aasta strateeg iaaruandes ühtekuuluvuspoliitika kohta,3 seaksid 
jätkuvalt ohtu lairibavõrkude rajamise ja kasutuselevõtu.  
Selleks et hõlbustada liikmesriikide  täiendavaid jõupingutusi 
koostalitlusvõimeliste piiriüleste digitaalteenuste kasutuselevõtuks ja 
kasutamiseks , sisaldab kõnealune poliitik avalik konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogrammi kuuluva info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
poliitika toetusprogrammi jätkamist. Kats eetapis saadud kogemuste põhjal oleks 
võimatu võtta digitaalteenuste ta ristud kasutusele kogu Euroopas.  
Seega ei suudeta nimetatud poliitikava likuga kõrvaldada ühtse e-turu rajamise 
peamist allesjäänud tõket. Konsultatsioonifirma Copenhagen Economics hinnangul4 
on Euroopa ühtse e-turu lõplikult välja kujundamata jätmise kulud  aastaks 2020 
ligikaudu 4,1 % SKPst.  
5.2. Teise poliitikavaliku rakendamise üldmõjud 
Teisest poliitikavalikust tulenevaid mõjusid võib liigitada majanduslikeks, 
sotsiaalseteks ja keskkonnamõjudeks. 
                                                 
3 KOM(2010) 110, 31.3.2010.  Kättesaadav aadressil: 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm  
4 Euroopa ühtse e-turu majanduslik mõju, 2010. 
 
ET 5   ET (4) Majanduslikud mõjud : arvukatest uuringutest nähtub, et ülikiirete 
lairibavõrkude kättesaadavusel on märkim isväärne mõju tööviljakusele ja SKP-
le inimese kohta. Lairibavõrkudel võib olla ka positiivseid välismõjusid, 
millest oleks kasu ühiskonnal terv ikuna. Üldotstarbelise tehnoloogia 
võimaldajana mõjutab lairibaühendus e levik positiivselt tootlikkust 
(lairibaühenduse leviku 10 %-line suur enemine aastas vastab tööviljakuse 
1,5 %-lisele kasvule järgmisel viiel aastal),5 kapitali akumuleerumist ja lõpuks 
SKP suurenemist. Digitaalteenuste ta ristud võivad aidata märkimisväärselt 
vähendada avaliku sektori kulusid ning ettevõtjate ja elanike tehingukulusid.   
(5) Sotsiaalsed mõju:  lairibataristu ja digitaalteen uste taristu ühine arendamine 
parandab lõpuks ka Euroopa kodanike elukv aliteeti. Peamine kasu saadakse e-
valitsuse, e-tervise ja e-kaubanduse teenus tega seotud rakenduste elluviimisest. 
Sellega on seotud ka otseselt või ka udselt töökohti loov so tsiaalne tegur. 
(6) Keskkonnaaspektid : lairibavõrkude abil võib vähendada heidet, piirates 
transpordivajadust (kaugtöö) või optimeer ides energiatarbimist (nutivõrgud). 
Muud olulised mõjud tulenevad lairibav õrkude ja digitaalteenuste taristu 
kõrvalmõjust teistele sektoritele. Kõig e rohkem mõjutavad nimetatud positiivsed 
välismõjud haridust ja koolitusi, tervishoidu, tööhõivet, transporti ning energiat. 
5.3. Allvaliku erimõjud 
1. allvalik 1. allvalikut kasutusele võttes saavut ataks suunistes seatud eesmärgid üksnes 
osaliselt. Eesmärgi puhul, mis käsitleb turudünaamika mõjutamist  
lairibaühendusse investeerimise ergutam iseks, on toetused tõenäoliselt üksnes 
osaliselt tõhusad ja tulemuslikud. Tõhusus e osas on kaasrahastamise määr, mida 
lairibavõrgud vajavad, suhteliselt kõrge.  Toetustel on üksnes piiratud võimendav 
mõju. Toetuste abil võib edukalt toetada ja pakkuda tehnilist abi, kuid erainvesteeringute õhutamiseks ei ole see kõige tõhusam vahend. 
Samas hõlbustavad toetused tõhusalt l iikmesriikide jõupingutusi võtta 
kasutusele piiriülesed digitaalteenused . Antud juhul toimiksid toetused keskse 
investeeringuna, millega suunatakse ELi  kaasrahastamist taristusse, mida 
liikmesriigid üksi välja ei arendaks. Digitaalteenuste taristute kaasrahastamismäärad on tavaliselt üsna kõrged. Sellele vaatamata ei  ole erainvestoritel sellist tüüpi taristu 
kasutuselevõtmiseks suurt huvi.  
2. allvalik 
2. allvaliku kasutuselevõtmisega saavutatak se suuremalt jaolt eesmärk, mis käsitleb 
turudünaamika mõjutamist lairibaühe ndusse investeerimise ergutamiseks . 
Piirkondades, kus lairibavõrguprojektid on tõenäoliselt rahaliselt elujõulised, 
toimiksid rahastamisvahendid avaliku ja er asektori investeeringute võimaldajana, 
                                                
 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche ja Milind Singh (2009): Digital Highways. The 
Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company. 
 
ET 6   ET mis vähendaks tegelikult kapitali kaal utud keskmist hinda ja lühendaks 
tagasimaksmisaega. Rahastamisvahendite ka sutamine suurendaks ka tõhusust, kuna 
need tagavad suurema võimendava mõju . Riskijagamisrahastu ja  projektivõlakirjade 
hinnangu põhjal meelitab ELi eelarvest päri nev 1 miljardi euro suurune rahaline 
toetus tõenäoliselt ligi avaliku ja erasek tori muid vahendeid, mis võivad toetada 
koguinvesteeringuid lairibavõrkudesse suur uses 6–15 miljardit eurot, olenevalt 
rahastamisvajadusest ja alusin vesteeringute riskiprofiilidest. Kuid ilma toetusteta 
eelistatakse alati linna- või linnaläheda ste piirkondade projekte maapiirkondade 
projektidele ka siis, kui kõik muud tegurid  on samaväärsed, kuna linnaprojektid on 
üldiselt tulusamad. Rahastamisvahenditega oleks tõenäoliselt ka raske suurendada 
võimendavat mõju tehnilise abi, kavandamise, kaardistamise ja muude tugitegevuste kaudu, mida tavaliselt kaasraha statakse toetuste abil.  
Rahastamisvahendid ei toeta ka kuigivõrd tõhusalt  liikmesriikide  jõupingutusi 
võtta kasutusele piiriülesed digitaalteenused . Konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse raamprogrammist saadud koge mus näitab, et selles valdkonnas on 
raske isegi liikmesriike protsessi kaasata. Erainvestorid võivad näidata teatavat huvi 
rakendustasandi suhtes, kuid na d ei soovi tõenäoliselt inve steerida digitaalteenuste 
taristu põhitasandisse, kuna sellist arhitektuuri ei saa ärieesmärkidel kasutada.  
3. allvalik 
Kui vastu võetakse 3. allvalik, kombineerit ud finantslähenemisviis, looks see hea 
tasakaalu toetuste ja rahastamisvahendite vahel. Selle allvaliku raames tuleksid 
peamised investeeringud rahastamisvahendi test ning ülejäänu s aadakse toetustest. 
Nimetatud stsenaariumi kohaselt ei kombin eeruks toetused ja rahastamisvahendid 
mitte ainult vertikaalselt (mõlemad rahastamisskeemid oleksid kättesaadavad nii lairibaühendusele kui ka digita alteenuste taristutele), vaid  ka horisontaalselt projekti 
raames.  
Selle allvalikuga saavutatakse täielikult eesmärk, mis käsitleb turudünaamika 
mõjutamist lairibaühendusse investeerimise ergutamiseks . Lairibaühenduse 
valdkonnas eraldatakse suurem osa rahast amisest rahastamisvahenditest, nii et 
turupotentsiaali kasutatakse tä ies ulatuses ja rahastatav ates konsortsiumides osaleb 
võimalikult suurel määral eri osalejaid. Se lline lahendus oleks tõhus, kuna avaliku ja 
erasektori osalised pääseksid kapita li juurde väiksema kuluga ning nende 
investeeringud oleksid piisav alt pikaajalise perspektiivi ga. Nimetatud allvaliku puhul 
oleks Euroopa Ühendamise Rahastu ja struktuurifondide  vahel selge koostoime nii 
toetuste, finantskorralduse kui ka projekti elluviimise sujuvuse toetamise osas, mis on senini takistanud ELi va hendite tõhusat kasutamist nii ühtekuuluvuse kui ka 
maaelu arengu valdkonnas. 
Piiriüleste digitaalteenuste kasutamise ks vajalike liikmesriikide pingutuste 
hõlbustamisega seoses annaks nimetatud lähenemisviis komisjonile võimaluse olla 
taotlustega seotud projekti konkurssides rahastamisvahe ndite osas paindlikum, 
riskimata sellega, et erainvest orid tõugatakse digitaalteenus te taristust välja. Teiselt 
poolt tagatakse sellega toetuste jagamine kõrgete rahastamismääradega ülemistel tasanditel (põhiteenused). 
 
ET 7   ET 6. POLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS  
Mõjuhinnangu aruandest järel dub, et 2. poliitikavalik koos 3. allvalikuga (kombineeritud 
rahastamine) on IKT-valdkonda kä sitlevate Euroopa digitaalar engu tegevuskava ja Euroopa 
2020. aasta strateegia eesmärkide  saavutamiseks sobivam kui 1. poliitikavalik, nagu on näha 
allpool esitatud tabelis. 
2. poliitikavalik – Euroopa Ühendamise Rahastu  Eesmärgid  1. 
poliitikavali
k – poliitika 
ei muutu  1. allvalik – 
toetused  2. allvalik – 
rahalised 
vahendid  3. allvalik –
kombineeritud 
lähenemisviis  
Üldine eesmärk  
Tagada jätkusuutlik majanduslik ja 
sotsiaalne kasu, mida annab kiirele ja ülikiirele internetile ning 
koostalitusvõimelistele rakendustele 
tuginev ühtne e-turg, mis võimaldab pakkuda kõikidele Euroopa kodanikele 
2013. aastaks juurdepääsu 
lairibaühendusele ja 2020. aastaks juurdepääsu veelgi kiiremale 
internetiühendusele (30 Mbit/s või 
kiirem) ning vähemalt pooltele Euroopa kodumajapidamistele juurdepääsu 
kiiremale kui 100 Mbit/s 
internetiühendusele.
 0 + + ++ 
Erieesmärk nr 1. Mõjuta da turudünaamikat lairib aühendusse investeerimiseks , ergutades nii tavapäraseid kui ka 
uusi investoreid osalema lairibataristu kasutuselevõtu s ning tagades neile võrdsed konkurentsitingimused.  
1a Tagada piirkondades, kus 
lairibavõrguprojektid on tõenäoliselt 
rahaliselt elujõulised, investoritele, 
sealhulgas alternatiivsetele avaliku sektori ja erainvestoritele juurdepääs 
kapitalile mõistlike kuludega 
(intressimäärad) ja piisavalt pika aja jooksul.
 0  
– + ++ ++ 
1b Pakkuda piirkondades, mis ei ole 
majanduslikult eriti atraktiivsed, piisavat 
avaliku sektori rahalist toetust 
lairibavõrkude kasutuselevõtuks.  0 ++ + ++ 
1c Tagada kõikjal liidus, et avaliku ja 
erasektori investorid arendaksid suutlikkust läbi viia lairibataristu 
projekte, pakkudes tehnilist abi näiteks 
kavandamisel ja kaardistamisel.
 0 + 0 + 
1d Tagada taristuprojektide toetamisel, 
et liidu rahalistel vahenditel oleks era- ja 
(muudele) avaliku sektori 
investeeringutele maksimaalselt ergutav (võimendav) mõju. 
 0 - ++ ++ 
 
ET 8   ET Erieesmärk nr 2. Hõlbustada koostalitlusvõimeliste piiriüleste digitaalteenuste kasutamiseks vajalikke 
liikmesriikide pingutusi ja päästa valla digitaalse infosisu ressursid, mis loovad võimalusi ettevõtluse 
arendamiseks  
Hõlbustada koostalitlusvõimeliste 
piiriüleste digitaalteenuste kasutamiseks 
vajalikke liikmesriikide pingutusi ja päästa valla digitaalse infosisu ressursid, 
mis loovad võimalusi ettevõtluse 
arendamiseks.
 0 ++ - ++ 
 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon ja muud rakendusasutused, nagu Eur oopa Investeerimispank (EIB), Euroopa 
Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja  Üleeuroopalise Transpordivõrgu 
Rakendusamet, jälgivad lairibaühendusse (nagu ka transpordi- ja energiavaldkonda) tehtud 
Euroopa Ühenduse Rahastu inve steeringute mõju vastavalt Euroopa Ühendamise Rahastu 
üldmääruses esitatud näitajatele . Näitajad hõlmavad järgmisi va ldkondi (mittetäielik loetelu): 
• tarnimine: juurdepääs lairibaühendus ele (kontrollida vastavust Euroopa 
digitaalarengu tegevuskava eesmärkidele,  mille kohaselt peaks 2020. aastaks olema 
kõikidel kodanikel juurdepääs  internetiühendusele kiirus ega 30 Mbit/s ning vähemalt 
pooltel kodanikel juurdepääs  internetiühendusele k iirusega 100 Mbit/s);  
• nõudlus: lairibaühenduse kasutuselevõ tt (kontrollida vastavust Euroopa 
digitaalarengu tegevuskava eesmärgile, m ille kohaselt pooltel kodanikel peab 2020. 
aastaks olema juurdepääs intern etiühendusele kiir usega 100 Mbit/s); 
• investeerimisprogrammide üldised jä relevalvenäitajad, nagu vahendite 
kasutuselevõtt, toetuse eraldamise ks ja maksmiseks kuluv aeg jne; 
• toetuste osakaal võrrelduna innova atiliste rahastamisvahenditega. 
Komisjon avaldab korrapäraselt arenguaruande, milles käsitletakse Euroopa Ühendamise 
Rahastu investeeringuid lairibavõr kudesse ja digitaalteenuste ta ristutesse ning mis esitatakse 
Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Maja ndus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide 
Komiteele.  
Lisaks komisjoni ja muude rake ndusasutuste teostatavale pi devale järelevalvele viiakse 
programmiperioodi keskel läbi Euroopa Ühenda mise Rahastu üldise raamistiku sõltumatu 
hindamine, milles võetakse arvesse programmi ajas tust ja edusamme, ning teatav arv aastaid 
pärast programmiperioodi lõppu ka järelhinda mine. Hindamiste käigus vaadeldakse meetme 
asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust ja esia lgset mõju. Erilist tä helepanu pööratakse 
juhtimisküsimustele ja rakendusmehhanismide asjakohasusele.