[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.11.2007

KOM(2007) 706 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes ning teatavate Hiina Rahvavabariigist või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes algatatud menetluses, mida on laiendatud Taiwanist pärit või sealt saadetavate samalaadsete tulemasinate ning teatavate Hiina Rahvavabariigist või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1824/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes, mida on laiendatud Taiwanist pärit või sealt saadetavate samalaadsete tulemasinate ning teatavate Hiina Rahvavabariigist või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutele oli kooskõlas algmääruse sätetega juba uurimise käigus antud võimalus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste täielikku loendit. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu kinnitas määrusega (EÜ) nr 1824/2001[1] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oli kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95 (määruse reguleerimisala on laiendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999) (edaspidi „kehtivad meetmed”) vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. 16. septembril 2006 algatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 eespool mainitud meetmete aegumise läbivaatamise. Uurimise käigus jõuti järeldusele, et meetmete aegumise korral on tõenäoline dumpingu ja kahju kordumine. Lisaks sellele jõuti järeldusele, et ühenduse huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. Seetõttu tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud määruse ettepanek. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldatud vastavaid meetmeid ning need ei võimalda teha riiklikke otsuseid. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Eespool nimetatud algmäärus ei näe ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes ning teatavate Hiina Rahvavabariigist või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[2] (edaspidi „algmäärus“), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Nõukogu kehtestas 1991. aastal määrusega (EMÜ) nr 3433/91[3] 16,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas ka Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile.

(2) 1995. aastal asendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95[4] esialgne väärtuseline tollimaks 0,065 eküü suuruse koguselise tollimaksuga tulemasina kohta.

(3) Pärast algmääruse[5] artikli 13 kohast uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999[6] eelmainitud dumpinguvastaseid meetmeid: 1) Taiwanist saadetavate või pärit ühekordselt täidetavate gaasitoitega tulekiviga taskutulemasinate impordile; ja 2) teatavate Hiinast või Taiwanist pärit või Taiwanist saadetavate korduvtäidetavate tulemasinate impordile, mille netohind ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on väiksem kui 0,15 eurot ühiku kohta.

(4) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 kinnitas nõukogu 2001. aastal määrusega (EÜ) nr 1824/2001[7] lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oli kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95 (määruse reguleerimisala on laiendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999) (edaspidi „kehtivad meetmed”).

2. Läbivaatamistaotlus

(5) Pärast teate avaldamist kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta[8] sai komisjon 16. juunil 2006 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse nende meetmete läbivaatamiseks.

(6) Taotluse esitas BIC S.A, ühenduse tootja, kelle toodang moodustab üle 80 % gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate kogutoodangust ühenduses. Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise.

(7) Olles tuvastanud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on piisavalt tõendusmaterjali, algatas komisjon 16. septembril 2006 uurimise Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) avaldamisega[9].

3. Uurimine

3.1. Uurimisperiood

(8) Kahju ja dumpingu jätkumise ja/või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2003. aasta 1. jaanuarist kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.2. Uurimisega seotud isikud

(9) Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest taotluse esitanud ühenduse tootjale, ülejäänud kahele ühenduse tootjale, Hiina eksportijatele/tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ning Hiina ja Taiwani ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(10) Oma seisukohad tegid teatavaks taotluse esitanud ühenduse tootja, ülejäänud kaks ühenduse tootjat, kes on dumpinguvastase meetme pikendamise vastu, ja importijate ühingud. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid, teatades konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

(11) Algatamisteates märkis komisjon, et kõnealuse uurimise tarvis võidakse kasutada Hiina eksportijate/tootjate valimit. Kuna ükski teadaolevatest Hiina eksportijatest/tootjatest ei andnud endast teada, otsustati, et valimi moodustamine ei ole vajalik.

(12) Komisjon saatis küsimustikud taotluse esitanud ühenduse tootjale, ülejäänud kahele ühenduse tootjale, 62-le teadaolevale Hiina eksportijale/tootjale, 33-le importijale ja Euroopa tulemasinate importijate ühingule (ELIAS). Lisaks võeti ühendust esitatud võrdlusriigi, Brasiilia, tootjaga ja kaheksa muude võimalike võrdlusriikide tootjaga ning saadeti neile küsimustikud. Vastused saadi ainult taotluse esitanud ühenduse tootjalt, Brasiilia tootjalt ning Malaisia ettevõttelt, kellega oli ühendust võetud kui võimaliku võrdlusriigi tootjaga. Ükski teadaolev Hiina eksportija/tootja küsimustikule ei vastanud. Küsimustikule ei vastanud ka ükski importija, kellega oli ühendust võetud, väites, et nad ei importinud mitte vaatlusalust toodet, vaid üksnes elektrontulemasinaid.

(13) Komisjon kogus kokku kogu uurimiseks vajaliku teabe ja kontrollis seda ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:

Ühenduse tootjad:

- BIC S.A. HQ – Clichy, Prantsusmaa

- BIC IBERIA S.A. – Tarragona, Hispaania

Tootja ja sellega seotud võrdlusriigi ettevõte:

- BIC Amazonia S.A., Manaus, Brasiilia

- BIC Brasil S.A., Cajamar, Brasiilia

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(14) Vaatlusalune toode on sama, mis praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimises, st gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulekiviga taskutulemasinad. Nagu on kirjeldatud põhjenduses (3), laiendati 1999. aastal toote määratlust nii, et see hõlmab ka gaasitoitega korduvtäidetavaid plastikkorpusega tulekiviga taskutulemasinaid (edaspidi „tulekiviga tulemasinad” või „vaatlusalune toode”). Vaatlusalust toodet klassifitseeritakse praegu CN-koodide ex 9613 10 00 ja ex 9613 20 90 alla (TARICi koodid 9613 10 00 11, 9613 10 00 19, 9613 20 90 21 ja 9613 20 90 29).

(15) Üks kaebust mitteesitanud ühenduse tootja väitis, et analoogriigis Brasiilias toodetud ja müüdud tooted ei ole sarnased Hiinas toodetud ja ühendusse eksporditud toodetega. Eelkõige väideti, et Brasiilias toodetud tulemasinad olid kvaliteetsemad ja kauem kestvamad kui Hiina toodang. Kvaliteedierinevused ei ole siiski määravad toodete sarnasuse otsustamisel algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Uurimisel selgus, et Hiinas toodetud tulemasinatel ja Brasiilias toodetud tulemasinatel on samasugused tehnilised, füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

(16) Seega, nagu nähtub põhjendustes (1) kuni (3) nimetatud varasematest uurimistest, mida kinnitas ka praegune uurimine, on gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulekiviga taskutulemasinad, mida toodavad ja müüvad Hiinas ja ühenduse turul Hiina eksportivad tootjad, ning tooted, mida toodab ja müüb ühenduse turul taotluse esitanud ühenduse tootja, igati identsed või neil on vähemalt samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusalad. Sama kehtib ka Brasiilias toodetud ja müüdud tulemasinate kohta. Seetõttu on need tooted samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Sissejuhatavad märkused

(17) Nagu meetmete läbivaatamiseks korraldatud varasemate uurimiste puhul, keeldusid Hiina eksportivad tootjad ka nüüd koostööd tegemast. Seetõttu ei olnud võimalik meetmete läbivaatamise uurimisperioodil saada usaldusväärset teavet vahetult eksportivatelt tootjatelt vaatlusaluse toote ühendusse importimise kohta. Nende asjaolude tõttu ja vastavalt algmääruse artiklile 18 tugines komisjon kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmise küsimuses kättesaadavatele faktidele, st Eurostati andmetele, läbivaatamise algatamise taotlusele ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 30. jaanuaril 2007 avaldatud andmetele (OLAF /07/01).

2. Uurimisperioodi jooksul toimunud dumping

2.1 Võrdlusriik

(18) Vastavalt kehtivatele meetmetele kohaldatakse kõigi Hiinast pärit vaatlusaluste toodete importimisel ühendusse ühtset üleriigilist tollimaksu. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendas komisjon sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks kolmandast turumajandusriigist (edaspidi „võrdlusriik”) saadud teabe põhjal.

(19) Esialgses uurimises oli võrdlusriigiks Tai. Järgmistes uurimistes kasutati võrdlusriigina Filipiine, sest Tai tootjad keeldusid koostööd tegemast ja kuna leiti, et Filipiinid on muu hulgas oma siseturu suuruse ja avatuse tõttu võrdlusriigina sobiv ja mõistlik valik.

(20) Käesoleva uurimise algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina Hiina jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramisel. Brasiiliat peeti sobivaks selle siseturu suuruse ja avatuse tõttu ja selle tõttu, et üks Brasiilia tootja nõustus tegema uurimises täiel määral koostööd. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle kohta arvamust avaldama.

(21) Importijate ühing oli Brasiilia võrdlusriigiks valimise vastu, väites, et Brasiilias on ainult üks põhiline tootja ja et siseturuhinnad on väga kõrged. Üks kaebust mitteesitanud ühenduse tootja väitis, et konkurents Brasiilias on madalam kui Hiina turul ja seetõttu ei ole turud võrreldavad. Kuigi tootjate arv oli Brasiilias väiksem kui väidetav tootjate arv Hiinas, kinnitas uurimine siiski, et Brasiilias on kaks vaatlusaluse toote tootjat, millele lisandub import Euroopa Liidust ja Hiinast. Hiinast imporditud tulemasinate puhul näitasid Brasiilias kohapealse kontrolli käigus hangitud kaubaarved, et tooted sisenesid riiki väga madalate hindadega, avaldades seeläbi survet vaatlusaluse toote turuhinna alandamiseks Brasiilias. Lisaks sellele ei nõustunud tegema koostööd ükski muude võimalike võrdlusriikide, k.a Filipiinide, teadaolevatest tootjatest, kellega oli ühendust võetud. Malaisia ettevõtte vastas küll võrdlusriigi tootjate küsimustikule, kuid kuna ilmnes, et see ettevõte ise tulemasinaid ei tooda, ei saanud Malaisiat käsitada võrdlusriigina.

(22) Eelöeldule tuginedes jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt on Brasiilia võrdlusriigina kõige sobivam ja mõistlikum valik.

2.2. Normaalväärtus

(23) Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.

(24) Kõigepealt tegi komisjon kindlaks, et Brasiilia tootja müügimaht siseturul on piisav, mistõttu peetakse seda tüüpiliseks algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses.

(25) Seejärel uuriti, kas kõigi vaatlusaluse toote liikide tüüpilises koguses müümist võrdlusriigi siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Leiti, et nende toodete, mida müüdi tootmiskuludega võrduvate või neid ületavate netomüügihindadega, müügimaht moodustas vähemalt 80 % kogumüügimahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid. Seetõttu oli võimalik kasutada tegelikku siseturuhinda, mis arvutati läbivaatamise uurimisperioodi ajal siseturul toimunud müügitehingute hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müügitehing oli kasumlik või mitte.

(26) Seega määrati normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 tavapärase kaubandustegevuse käigus võrdlusriigi siseturu sõltumatute klientide poolt makstud või makstavate hindade alusel.

2.3. Ekspordihind

(27) Kuna ükski Hiina tootja ei teinud koostööd, arvutati vaatlusaluse toote ekspordihind kättesaadavate faktide, käesoleval juhul Eurostati andmete põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.

2.4. Võrdlus

(28) Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Veo-, kindlustus-, ja krediidikulusid kohandati asjakohaselt kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.

(29) Üks kaebust mitteesitanud ühenduse tootja väitis, et Brasiilia tulemasinate tootmiskulud on kõrgemad parema kvaliteedi tõttu, kuid ta ei esitanud tõendeid selle väite toetuseks. Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, ei selgunud uurimise käigus ühtegi viidet, mis oleks lubanud normaalväärtuse kohandamist väidetavate kvaliteedierinevuste alusel. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

2.5. Dumpingumarginaal

(30) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi võrdlusriigis kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja tehasehinnal põhinevat kaalutud keskmist ekspordihinda. See võrdlus näitas märkimisväärset dumpingut, kusjuures dumpingumarginaal ulatus üle 150 %.

3. Impordi areng meetmete kehtivuse lõppemise korral

3.1. Sissejuhatavad märkused

(31) Meenutagem, et meetmed kehtivad alates 1991. aastast. Kõnealustest meetmetest on siiski pika aja jooksul kõrvale hoitud. 1999. aastal avastati kaks levinud kõrvalehoidmise viisi: Taiwanis ümberlaadimine ja tulemasinatesse võltsventiilide paigutamine selleks, et need näiksid korduvtäidetavana, hoides seega kõrvale dumpinguvastase tollimaksu tasumisest. Seetõttu, nagu on märgitud põhjenduses (3), laiendati 1999. aastal kõnealuseid meetmeid, et tõkestada levinud praktikat. 2001. aastal näitas kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine, et meetmeid tuleks dumpingu ja kahju jätkumise ja kordumise tõenäosuse tõttu pikendada veel viie aasta võrra.

3.2. Asjaomase impordi maht ja hiljutised uurimistulemused seoses meetmetest kõrvalehoidmisega

(32) Vaatlusaluse toote impordimahud Hiinast ja Taiwanist moodustasid läbivaatamise uurimisperioodi ajal Eurostati andmetel 11,7 miljonit tooteühikut. Tegelikult on kõnealused impordimahud Euroopa Ühendusse siiski palju suuremad, kuna toimub Hiina tulemasinate massiline sissevedu Malaisia ja Indoneesia kaudu, mida hiljuti kinnitas OLAF. 2007. aasta jaanuaris OLAFi avaldatud andmete kohaselt laaditi viimase nelja aasta jooksul ainuüksi Malaisias ümber üle 300 miljoni Hiinast pärit tulekiviga tulemasina. Ümberlaadimiste ainueesmärk oli maskeerida toodete Hiina päritolu, hoidudes sel viisil dumpinguvastase tollimaksu tasumisest.

(33) Lisaks avastati OLAFi uurimise käigus, et suur osa Indoneesiast imporditud tulemasinaid ei olnud tegelikult pärit kõnealusest riigist. Nende tegeliku päritolu uurimine jätkub. Taotleja kavatseb esitada meetmetest kõrvalehoidmisega seonduva hagi kuue Kagu-Aasia riigi vastu.

(34) Lisaks OLAFi tõenditele ümberlaadimise teel meetmetest kõrvalehoidmise kohta esitas taotleja läbivaatamistaotluses tõendeid dumpinguvastase tollimaksu tasumisest kõrvalehoidmise eesmärgil tulekiviga tulemasinate (vaatlusaluse toote) valesti deklareerimise, st nn elektrontulemasinatena (mitte vaatlusaluse tootena) deklareerimise kohta.

(35) Importijate ühing ELIAS ja üks importöör väitsid, et komisjon teeb lõplikud järeldused käimasolevale OLAFi uurimisele tuginedes ning seetõttu ei saa nad nõuetekohaselt kasutada oma kaitseõigusi ja esitada märkusi järelduste kohta, mida komisjon on teinud konfidentsiaalsete uurimistulemuste põhjal.

(36) Siinkohal tuleb märkida, et komisjon kasutas ainult avaldatud teavet, mis on kättesaadav kõigile huvitatud isikutele, kusjuures järeldused ei vajanud selgitust ning neid ei olnud võimalik eirata käesoleva menetluse raames.

3.3 Hiina tootmise ja tootmisvõimsuse rakendamise areng

(37) Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst nii käesoleva uurimise kui varasemate uurimiste raames, puuduvad kontrollitavad andmed nende tootmisvõimsuse ja selle rakendamise kohta. Taotleja hinnangul ulatub tootmise koguvõimsus Hiinas ligi 3,9 miljardi tulemasinani aastas, enamik neist on tõenäoliselt tulekiviga tulemasinad. See hinnang on kooskõlas Hiina tulemasinate tootjate veebilehtedel esitatud andmetega. Näiteks Hiina üksiktootja Zhuoye Lighter Manufacturing Co Ltd märgib oma kodulehel, et tema kolme tehase toodang on kokku 700 miljonit tulemasinat aastas. Kõnealune tootja siiski ei täpsusta vaatlusaluse toote ja muud liiki tulemasinate osakaalu kogutoodangus. Samas saab taotleja väitel tootmist kergesti ümber lülitada tulekiviga tulemasinatelt elektrontulemasinate tootmisele.

(38) Eelneva põhjal võib järeldada, et arvestades Hiina tohutut tootmisvõimsust ja tootmisprotsessi ilmset paindlikkust, mis võimaldab tootmise kergesti ümber lülitada üht liiki tulemasinatelt teistele, on meetmete kehtivuse lõppemise korral väga tõenäoline kõnealuse impordi kasv ühendusse. Kinnitust leidnud meetmetest kõrvalehoidmine näitab veelgi, et Hiina eksportijatel on suur huvi ühenduse turu vastu.

3.4. Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse

(39) Kuna ükski Hiina eksportivatest tootjatest ei teinud koostööd, puuduvad kontrollitud andmed tulekiviga tulemasinate muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi kohta. Lisaks sellele ei eristata olemasolevas kolmandate riikide statistikas tulekiviga tulemasinaid ja elektrontulemasinaid, mistõttu ei ole võimalik võrrelda ekspordihindu ühendusse ja muudesse kolmandatesse riikidesse.

(40) Ühenduse tootmisharu on näidanud, et konkureerib edukalt Hiina impordiga USA turul, kus hiinlaste turuosa on vähenenud. See näitab, et Hiina tootjatel on meetmete kehtivuse lõppemise korral selge huvi suunata oma eksport ümber ühenduse turule.

(41) Importijad vaidlesid eespool esitatud järeldustele vastu, väites, et ühenduse tootmisharu saavutuse põhjuseks USA turul ei pruugi olla selle konkurentsivõimelisus, vaid äriline otsus kanda kasum ühendusest USAsse. Lisaks sellele väitsid importijad, et Hiina eksportivatel tootjatel ei ole vähimatki huvi suunata eksport kõrgemate kasumimarginaalidega USAst ühenduse turule.

(42) Importijad ei tõendanud ega põhjendanud täiendavalt oma väiteid, et ühenduse tootmisharu kannab kasumi üle USAsse ning et Hiina eksportivate tootjate kasumimarginaalid on USA turul kõrgemad. Kõnealuseid väiteid ei kinnitanud ka uurimistoimikus sisalduv kontrollitud teave. Seetõttu tunnistati need väited üksnes spekulatiivseteks ja jäeti tähelepanuta.

(43) Tuleb märkida, et konkurentsitaset USA turul ei saa pidada ainukeseks põhjuseks, mille alusel saaks järeldada, et ühenduse tootmisharu peaks saama väiksemat kasumit. Arvesse tuleb võtta ka muid asjaolusid, nagu tarbija ootused ja hinnatasemed.

(44) Lisaks sellele väitsid importijad, et ühenduse ja USA turud on sarnased selles mõttes, et mõlemal turul tuleb täita samu ohutusnõudeid; selles suhtes leiti, et USAs kehtivad rangemad nõuded lastekindlatele tulemasinatele alates 1994. aastast, samal ajal kui ühenduses kehtestati sellised õigusnormid alles 2007. aasta märtsis.

4. Järeldus

(45) Uurimine näitas, et kuigi vaatlusaluse toote impordimahud olid läbivaatamise uurimisperioodil suhteliselt väikesed, oli seoses kõnealuse impordiga avastatud dumpingu maht märkimisväärne.

(46) Võttes arvesse tohutut tootmisvõimsust, mis Hiinas on olemas, ja ühenduse turu ilmset atraktiivsust Hiina eksportivatele tootjatele, mida tõestas laialdane meetmetest kõrvalehoidmine, võib järeldada, et meetmete kehtivuse lõppemise korral saavutab dumpinguhinnaga impordi maht ühendusse suure tõenäosusega märkimisväärse taseme.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

(47) Ühenduses valmistavad samasugust toodet kolm tootjat, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu ühenduses algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(48) Tuleb märkida, et võrreldes esialgse uurimisega asub taotleja tootmine vastupidi Swedish Match’ile ja Flamagas’ile endiselt peamiselt ELis (Prantsusmaal ja Hispaanias).

(49) Taotluse esitanud ühenduse tootja BIC SA toodang annab 80 % ühenduse ühekordselt täidetavate tulemasinate toodangust ja moodustab seetõttu ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Teisi ühenduse tootjaid ei käsitletud ühenduse tootmisharu osana, sest nad ei teinud täies ulatuses koostööd, vaid üksnes esitasid teatava teabe meetmete mõju kohta nende tegevusele.

E. ÜHENDUSE TURU OLUKORD

1. Sissejuhatavad märkused

(50) Eespool põhjenduses 16 kirjeldatud põhjustel põhines ühenduse turu olukorda käsitlev analüüs gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate ja korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate (edaspidi „tulekiviga tulemasinad” või „vaatlusalune toode”) kohta kogutud andmetel.

(51) Pealegi, nagu on märgitud eespool, ei olnud võimalik saada andmeid kahe ühenduse tootja tegevuse kohta, kellel on tootmisrajatised ühenduse turul. Sellest tulenevalt kasutas komisjon igas olukorras, mil muud huvitatud isikud ei esitanud täpsemaid andmeid, kättesaadavaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18.

(52) Võttes arvesse asjaolu, et müügi ja tootmise kohta oli andmeid võimalik saada vaid ühelt huvitatud isikult, nimelt taotlejalt, peetakse sobilikuks jätta absoluutarvud avaldamata. Seetõttu on need asendatud sümboliga „–” ning esitatud indekseeritud kujul.

2. Tarbimine ühenduse turul

(53) Tulekiviga tulemasinate nähtavat tarbimist ühenduses hinnati ühenduse tootmisharu esitatud müügiandmete ja Eurostati esitatud ELi mittekuuluvatest riikidest pärit impordi andmete põhjal. Nende andmete hulka ei kuulu koostööst keeldunud EÜ tootjate müügiandmed.

Tabel 1. Tulekiviga tulemasinate tarbimine ühenduses (tuhandetes)

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Ühikuid | 529.550 | 575.394 | 661.378 | 727.715 |

Indeks | 100 | 109 | 125 | 137 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +9% | +15% | +10% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja ELi impordiandmed (COMEXTi TARICi andmebaas)

(54) Ühenduse nähtav tarbimine kasvas ajavahemikus 2003. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini 37 % võrra.

3. Hiinast ja Taiwanist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

3.1. Impordi maht ja turuosa

(55) Hiinast ja Taiwanist pärit tulekiviga tulemasinate impordi maht kasvas ajavahemikul 2003 kuni läbivaatamise uurimisperioodini 136 %, jäädes endiselt madalale tasemele ja ulatudes uurimisperioodil rohkem kui 11 miljoni ühikuni. See väljendub turuosas 1,6 %. Turuosa suurenes 2003. aasta 0,9 %-lt 1,6 %-ni läbivaatamise uurimisperioodil.

Tabel 2. Hiinast ja Taiwanist pärit tulekiviga tulemasinate import ja turuosa (tuhandetes)

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Impordi maht | 4.949 | 7.902 | 15.452 | 11.657 |

Indeks | 100 | 160 | 312 | 236 |

Turuosa | 0.9% | 1.4% | 2.3% | 1.6% |

Ühiku hind | 0,22 | 0,14 | 0,13 | 0,14 |

Indeks | 100 | 66 | 60 | 65 |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja ELi impordiandmed (COMEXTi TARICi andmebaas)

4. Import muudest riikidest

(56) Import teistest riikidest kasvas ligi 276-lt miljonilt ühikult ligi 487 miljoni ühikuni. Tuleb siiski märkida, et on vihjeid, et märkimisväärne osa sellest impordist on tegelikult pärit Hiinast ja Taiwanist.

Tabel 3. Teistest riikidest pärit tulekiviga tulemasinate import ja turuosa (tuhandetes)

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Impordimaht Malaisia | 60.596 | 57.717 | 65.729 | 47.162 |

Indeks | 100 | 95 | 108 | 78 |

Turuosa | 11,4% | 10,0% | 9,9% | 6,5% |

Ühiku hind | 0,04 | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Indeks | 100 | 95 | 93 | 89 |

Impordimaht Indoneesia | 51.968 | 56.907 | 68.524 | 72.012 |

Indeks | 100 | 110 | 132 | 139 |

Turuosa | 9,8% | 9,9% | 10,4% | 9,9% |

Ühiku hind | 0,05 | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Indeks | 100 | 76 | 75 | 81 |

Impordimaht Vietnam | 106.117 | 156.938 | 191.498 | 237.529 |

Indeks | 100 | 148 | 180 | 224 |

Turuosa | 20,0% | 27,3% | 29,0% | 32,6% |

Ühiku hind | 0,05 | 0,04 | 0,04 | 0,04 |

Indeks | 100 | 92 | 87 | 91 |

Impordimaht muu maailm | 53.294 | 56.377 | 65.025 | 119.268 |

Indeks | 100 | 106 | 122 | 224 |

Turuosa | 10,1% | 9,8% | 9,8% | 16,4% |

Ühiku hind | 0,08 | 0,09 | 0,07 | 0,07 |

Indeks | 100 | 101 | 81 | 83 |

5. Vaatlusaluse toote impordi hindade areng ja hinnakujundusstrateegia

(57) Nagu on märgitud eespool põhjenduses (12), ei olnud Hiina eksportivate tootjatega koostöö puudumise tõttu võimalik saada tulekiviga tulemasinate impordi hinnataseme kohta kontrollitud teavet. OLAF leidis hiljuti tõendeid selle kohta, et meetmetest hoitakse kõrvale toodete ümberlaadimisega Indoneesias ja Malaisias, samuti on tõendatud, et meetmetest hoitakse kõrvale mitut muud Aasia riiki kasutades (Laos, Tai, Vietnam ja Filipiinid). Tundub, et meetmetest kõrvalehoidmist võimaldavaid koostetehaseid võidakse Kagu-Aasias rajada mõne nädala jooksul. Eduka meetmetest kõrvalehoidmisega võib selgitada, miks ükski Hiina eksportijatest ei teinud käesolevas menetluses koostööd.

(58) Seega ei olnud lõppjäreldust vaatlusaluse toote impordihindade arengu ja hinnakujundusstrateegia kohta võimalik teha.

6. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

6.1. Üldised märkused

(59) Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud asjaomaseid majanduslikke tegureid ja näitajaid.

6.2. Tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(60) Ühenduse tootmisharu tulekiviga tulemasinate kogutoodang suurenes vaatlusalusel perioodil stabiilselt, st 22 %.

Tabel 4.

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Tootmine | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 109 | 120 | 122 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +9% | +10% | +1% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

(61) küsimustiku kontrollitud vastus Kuna tootmine suurenes tootmisvõimsusest kiiremini, siis vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes ka tootmisvõimsuse rakendamine. Üldiselt on tootmisvõimsuse rakendusaste järginud tootmisvõimsusega sarnaseid suundumusi, kasvades ajavahemikus 2003 kuni läbivaatamise uurimisperioodini 3 protsendipunkti võrra.

Tabel 5. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2003 | 2003 | 2004 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Tootmisvõimsus | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 109 | 114 | 118 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +9%% | +4% | +4% |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 76% | 75% | 80% | 78% |

Indeks | 100 | 100 | 105 | 103 |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.3. Varud

(62) Varud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Läbivaatamise uurimisperioodil täheldatud kõrgpunkt oli tingitud tahtlikust varude soetamisest, kuna arvestati tootmistegevuse lõpetamisega suvel, mistõttu pärast seda peaks olukord normaliseeruma. Seetõttu ei peetud nimetatud tegurit ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kindlaksmääramisel oluliseks.

Tabel 6. Varude maht

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Varud | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 105 | 95 | 225 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +5% | -10% | 137% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.4. Müügimaht, hinnad ja turuosa

(63) Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul vähenes 5 % 2003. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini, mis ei olnud kooskõlas ühenduse tarbimise kasvuga, mis tõusis samal perioodil olulisel määral (37 %). Kõnealune tarbimise kasv tähendab, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil kokku enam kui 14 protsendipunkti (lühendatult „pp”).

(64) Mis puutub ühiku keskmistesse müügihindadesse, siis need on pisut vähenenud alates 2003. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini ja suurenenud 2 % 2005. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini.

Tabel 7. Müügimaht, hinnad ja turuosa

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Müügimaht (ühik) | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 95 | 101 | 95 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -5% | +7% | -6% |

Keskmised hinnad (euro/ühik) Vt PN 10/2003 Rev. 1 | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 98 | 95 | 97 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -1% | -4% | +3% |

Turuosa | 47,7% | 41,6% | 38,6% | 33% |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -6,1pp | -3pp | -5,6pp |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.5. Tööhõive, tootlikkus ja palgad

(65) Vaatlusalusel perioodil kasvas tööhõive 5 %, st aeglasemalt kui tootmismaht; selle tulemusel suurenes märkimisväärselt tootlikkus (15 %). Tuleb märkida, et tööhõive kasvu põhjuseks oli pensionile minevate töötajate asendamiseks uute töötajate värbamine, keda seejärel koolitati.

(66) Tõepoolest, vaatlusalusel perioodil kasvasid ühenduse tootmisharu tööjõukulud üksnes pisut (+7 %). Selle tulemusel püsis tööjõukulude osakaal tootmise kogukuludes stabiilsena.

Tabel 8. Tööhõive, tootlikkus ja palgad

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Tööhõive | 816 | 856 | 856 | 859 |

Indeks | 100 | 105 | 105 | 106 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +5% | 0% | +0% |

Tootlikkus (ühikuid töötaja kohta) | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 104 | 114 | 115 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +4% | +10% | +1% |

Tööjõukulud (tuhandetes eurodes) | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 99 | 104 | 107 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -1% | +5% | +2% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.6. Kasum

(67) Kulutasuvus vähenes 4,6 protsendipunkti võrra.

Tabel 9. Kulutasuvus

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Kulutasuvus (%) | - | - | - | - |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -0,2pp | -2,0pp | -2.4pp |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.7. Investeeringud

(68) Alates 2003. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini kasvasid investeeringud märkimisväärselt , s.o 60 %, kasvades seejärel oluliselt 2005. aastal ligi 65 % tänu uute tootmisüksuste loomisele ühenduse tootmisharu poolt. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt alates 2005. aastast toimunud tootmise ümberkorraldamisega selleks, et taastada tootmisvõimsus. Nimetatud investeeringute kasv, mida saavutati tööjõu piiratud kasvuga, võimaldas ettevõttel tõsta tootlikkust, st toodangut ühe töötaja kohta.

Tabel 10. Investeeringud

2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |

Investeeringud | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 111 | 165 | 160 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | 11% | 49% | -3% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.8. Kapitali kaasamise võime

(69) Leiti, et ühenduse tootmisharu jaoks ei olnud kapitali hankimine vaatlusalusel perioodil probleemiks.

6.9 Rahavoog

(70) Rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt (–50 %). See negatiivne suundumus näitab, et tootmisharu on surve all. Arengusuundumus on samas kooskõlas üldise kulutasuvuse arenguga vaatlusalusel perioodil. Tuleb märkida, et läbivaatamise uurimisperioodi jooksul moodustas rahavoog ainult 1 % ühenduses toimunud müügist kokku, mida ei saa pidada ülemäära suureks.

Tabel 11. Rahavoog

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Rahavoog | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 74 | 72 | 50 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -26% | -4% | -30% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

6.10. Kasv

(71) Ajavahemikus 2003 kuni läbivaatamise uurimisperioodini kasvas tarbimine ühenduses 37 %, samal ajal kui ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul vähenes 7 %. Ühenduse tootmisharu kaotas ligi 14,7 protsendipunkti ulatuses turuosa, samal ajal kui import Kagu_Aasiast kasvatas oma osa.

(72) Uurimine näitas, et tulekiviga tulemasinate turg on viimastel aastatel kasvanud, kuigi tulekiviga tulemasinate ja elektrontulemasinate turuosa iseloomustas tõepoolest aeglane elektrontulemasinate turuosa kasv tulekiviga tulemasinate arvelt. Uurimisel selgus, et tulekiviga tulemasinad moodustavad endiselt ligi 70 % ühenduse turust ja nende osakaal kasvab jätkuvalt, arvestades tarbimise üldist suurenemist ühenduses. Ühenduse tootmisharu ei olnud siiski võimeline kasu saama kasvavast turust, nagu näitab selle turuosa vähenemine.

6.11. Dumpingumarginaali suurus

(73) Dumpingu ulatust analüüsides peab arvestama asjaolu, et praegu on jõus meetmed kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks. Nagu tehti kindlaks põhjenduses (32), viitab olemasolev teave sellele, et Hiina eksportivad tootjad jätkavad dumpinguhindadega müüki ühendusse. Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi võrdlusriigi puhul kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas märkimisväärset dumpingut, kusjuures dumpingumarginaal ulatus üle 150 %.

(74) Arvestades eelnevat, st kõrget dumpingumarginaali, tohutut tootmisvõimsust Hiinas ja meetmetest kõrvalehoidmist, mida on tõendanud nii OLAF kui taotleja, saab järeldada, et suure tõenäosusega kasvab meetmete kehtivuse lõppemise korral oluliselt dumpinguhinnaga import Hiinast.

6.12. Toibumine varasema dumpingu mõjudest

(75) Ühenduse tootmisharu olukord ei paranenud vaatlusalusel perioodil pärast meetmete pikendamist 2001. aastal eelmise aegumise läbivaatamise raames. Kuigi ühenduse tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil kasumis, langes kasum kõnealuse perioodi jooksul pidevalt. Samamoodi säilitas tootmisharu küll üsna suure turuosa, kuid see vähenes pidevalt vaatlusaluse perioodi jooksul. Samas avaldab Hiina import jätkuvalt survet (meetmetest kõrvalehoidmise tõttu) ja ka eespool esitatud näitajad kinnitavad, et ühenduse tootmisharu on ikka veel tundlik ja haavatav.

6.13. Ühenduse tootmisharu eksporditegevus

(76) Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus on arenenud järgmiselt:

Tabel 12. Ühenduse tootmisharu eksport

2003 | 2004 | 2005 | Läbivaatamise uurimisperiood |

Maht (ühik) | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 113 | 129 | 135 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +13% | +14% | +5% |

Väärtus (tuhandetes eurodes) | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 107 | 134 | 147 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | +7% | +25% | +10% |

Keskmine hind (euro/ühik) | - | - | - | - |

Indeks | 100 | 95 | 104 | 109 |

Muutus võrreldes eelmise aastaga | -5% | +9% | +5% |

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastus

(77) Ühenduse tootmisharu ekspordimaht kasvas alates 2003. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini olulisel määral. Sellise positiivse suundumusega kaasnes keskmiste hindade suurenemine, mida selgitab parem konkurentsipositsioon kolmandate riikide, nt USA turgudel.

7. Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

(78) Müügimaht vähenes alates 2003. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini 5 %, mis väljendub turuosa kahanemises 47,7 %-lt 2003. aastal 33 %-ni läbivaatamise uurimisperioodil. Ajavahemikus 2003 kuni läbivaatamise uurimisperioodini ühiku hind pisut langes, s.o 3%, kuigi toorme hind kasvas. Ühenduse tootmisharu kulutasuvus langes läbivaatamise uurimisperioodil. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste suurenesid, mis tuleneb siiski peamiselt ühenduse tootmisharu ekspordi kasvust. Tootmisharu kulutasuvuse tase on alati olnud väga kõrge, selleks et teha tasa investeeringud tootmise kohandamiseks uutele ohutusnõuetele ja ettevõtte üldise konkurentsivõime parandamiseks. Tuleb märkida, et läbivaatamise uurimisperioodi kohta arvutatud kahjumarginaal on üle 60 %. Hiinast ja Taiwanist pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest keskmiselt 39 % madalamad.

(79) Samasuguse toote iga-aastaste investeeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 60 %. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt alates 2005. aastast toimunud tootmise ümberkorraldamisega selleks, et taastada tootmisvõimsus. Tööhõive kasvas 5 %. Rahavood järgisid läbivaatamise uurimisperioodil kasumiga sarnaseid suundumusi ja vähenesid 50 %.

(80) Põhjendustes 69 ja 70 on näidatud, et peamised kahjutegurid (müügihinnad, müügimaht, turuosa ja kulutasuvus) vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul ja et ühenduse tootmisharu kandis kehtestatud meetmetest hoolimata endiselt kahju. Kahju väljendub peamiselt kasvanud tarbimisest hoolimata kahanenud turuosas, ning Hiinast ja Taiwanist pärit impordi hinnasurvest tingitud kulutasuvuse vähenemises. Niisiis ei saanud müügihindu tõsta, kuigi kulutused toormele kasvasid.

(81) Tootmisharu kulutasuvustase on alati olnud väga kõrge. Esialgses uurimises leiti kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramisel, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja teenida mõistlikku kasumit, milleks on 15 % müügikäibest. Kõnealune kasumimäär on vajalik, et teha tasa investeeringud tootmise kohandamiseks uutele ohutusnõuetele ja parandada ettevõtte üldist konkurentsivõimet.

(82) Seda, et kehtestatud meetmetest hoolimata on ühenduse tootmisharu seisund mõnevõrra negatiivne, saab selgitada tootmisharule iseloomuliku kõrge meetmetest kõrvalehoidmise tasemega, mida on tuvastanud ka OLAF.

(83) Importijad on vaidlustanud komisjoni järeldused ühenduse tootmisharu majandusliku seisundi kohta. Nende väidete tõestuseks esitatud andmed ei peegelda siiski ühenduse tootmisharu seisundit Euroopas gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate tootjana, vaid ühenduse tootjate ülemaailmset tegevust tulemasinate valdkonnas tervikuna. Need andmed ei omanud ühenduse tootmisharu seisundi kindlakstegemisel tähtsust ja seetõttu jäeti need väited tähelepanuta.

(84) Importijad väitsid, et ühenduse tootja kujundas märkimisväärse osa oma ühenduse toodangust ümber, asendades tulekiviga tulemasinate tootmise elektrontulemasinate tootmisega. Seetõttu hakkas tema turuosa tulekiviga tulemasinate tootjana kahanema. Uurimisel selgus, et see väide on vale. Tõepoolest kasvas ühenduse kogu tulemasinaturg viimastel aastatel ja tulekiviga tulemasinate osakaal tulemasinaturul on pisut vähenenud, kuid jäi püsima 2006. aastal 70 % tasemel. Seoses sellega tuleb meenutada, et vaatlusalusel perioodil suurenes tulekiviga tulemasinate tarbimine turul ja et ühenduse tootmisharu müüdud tulekiviga tulemasinate osakaal langes sama perioodi jooksul. Seetõttu jäetakse esitatud väited tähelepanuta.

(85) Importijad väitsid, et ühenduse tootja omab ühenduses monopoli ja et dumpinguvastased meetmed tugevdavad veelgi tema positsiooni. See väide on vale, kuna ühenduse turule siseneb kolmandate riikide import märkimisväärses mahus. Lisaks sellele konkureeris taotluse esitanud ühenduse tootja ka teiste ühenduse tootjatega. Samuti tuleb märkida, et igasugune tõendusmaterjal selle kohta, et ühenduse tootmisharu oleks kuritarvitanud mis tahes väidetavat turgu valitsevat seisundit, jäeti esitamata ning see ei olnud ka muul viisil kättesaadav.

(86) Taotleja üldist head majanduslikku seisundit selgitab osaliselt tema suutlikkus müüa USAs ja ELis toodetud vaatlusalust toodet USA turul kõrgema ühikuhinnaga, sest kõrgem ohutusstandard ja lastekindla seadme (kaitseseadise) olemasolu vaatlusalusel tootel võimaldab taotlejal müüa toodet kõrgema hinnaga. Lõpuks tuleb märkida, et tulekiviga tulemasinad on USA turul ulatuslikult esindatud ja et suitsetajate arvu pidevast vähenemisest hoolimata toimunud tulemasinaturu suhteline kasv näitab, et ühenduse tootmisharu suutis saavutada kasvu väga tugeva konkurentsiga turul.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

(87) Kuigi olulise kahju jätkumist, mida põhjustas vaatlusaluse toote pettuslikul viisil deklareerimine ja Hiinast pärit vaatlusaluse toote ümberlaadimine teistes Aasia riikides, tõendavad OLAFi uurimistulemused (vt põhjendus (33)), keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele. Sellega seoses analüüsiti kahte peamist parameetrit: 1) vaatlusaluse toote ekspordikoguste võimalik ümbersuunamine USA turult ühenduse turule, 2) asjaomase riigi prognoositud koguste ja hindade mõju ühenduse tootmisharule.

1. Ekspordikoguste ümbersuunamine USA turult ühenduse turule

(88) Hiina tulemasinate turuosa kahanemine USAs näitab, et neid võidi väga suurtes kogustes ja madalate hindadega suunata ümber ELi turule. Lisaks sellele, nagu on märgitud eespool põhjenduses (37), on vaatlusaluse toote tootmisvõimsused Hiinas väga suured, mida võidakse ümber suunata ELi. On väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eelistatakse Hiinast pärit importtooteid, kuna ühenduses on hinnad kõrgemad kui arenguriikides.

2. Kõnealuse impordi mõju ühenduses

(89) Meetmete kehtetuks tunnistamise korral on selge, et arvestades Hiina eksportivate tootjate toodangu madalamat hinda ja nende tootmisvõimsusi, halveneb oluliselt suurem osa ühenduse tootmisharu kahjunäitajatest (peamiselt müügimaht, tootmiskulud ja kulutasuvus).

3. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

(90) Eespool öeldule tuginedes ja võttes arvesse seda, et läbivaatamise uurimisperioodi kohta arvutatud kahjumarginaal on üle 60 % ja et Hiinast ja Taiwanist pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest keskmiselt 39 % madalamad, järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt ühenduse tootmisharu olulise kahju kordumise.

(91) Üks kaebust mitteesitanud ühenduse tootja vaidlustas ülalnimetatud järeldused, väites et kuna odavaid tulemasinaid imporditakse mitmest alikast, siis ei mõjutaks kehtivate meetmete tühistamine kuidagi ühenduse tootmisharu tegelikku olukorda. Väideti, et kui on üldse mingit kahju, siis on see juba tekitatud ning selle põhjuseks on import muudest allikatest. See ühenduse tootja ei vaidlustanud siiski, et Hiinas on märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust ning et Hiina eksportivatel tootjatel on tugev motivatsioon suunata oma eksport ühenduse turule. Samuti ei esitanud ta mingeid tõendeid ega teavet, mis näitaks, kuidas tulemasinate import muudest kolmandatest riikidest on mõjutanud ühenduse tööstusharu finantsolukorda. Seega ei lükanud ükski esitatud väidetest ümber eespool põhjendustes (87) kuni (90) tehtud järeldusi. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sisejuhatus

(92) Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate, st ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate, vaatlusaluse toote importijate huvide hindamisel.

(93) Tuleks meenutada, et varasemates uurimistes leiti järjekindlalt, et meetmete kehtestamine ja edasine pikendamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus.

(94) Selle põhjal uuriti, kas dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata leidub kaalukaid põhjusi, mille põhjal saaks järeldada, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(95) Kui dumpinguvastased meetmed tunnistataks kehtetuks, suureneks oluliselt odava dumpinguhinnaga import ühenduse turule ning kiireneks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine.

(96) Ühenduse tootmisharu on struktuuriliselt elujõuline, mida näitasid EList väljaspool asuvatel turgudel, nt USA turul saavutatud positiivsed tulemused. Tootmisharu jätkas investeerimist, mida võimaldas tootmisharu kõrge kulutasuvus. Kuid kokkuvõtteks võib öelda, et ilma dumpinguvastaste meetmete jätkamiseta selle olukord tõenäoliselt halveneb.

3. Muude ühenduse tootjate huvid

(97) Üks ühenduse tootja, kes ei vastanud küsimustikule, väitis, et praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed kahjustavad Euroopa tarbijat. Eelkõige väitis see tootja, et ühenduse hinnatase on kehtivate meetmete tõttu võrreldes kolmandate turgude hinnatasemetega kõrgem. Lisaks väitis kõnealune tootja, kes viis osa oma tootmisest üle Hiina, et kuna kehtivaid meetmeid kohaldatakse ka tema Hiinas toodetud vaatlusaluse toote ekspordile ühendusse, kahjustavad need meetmed tema ettevõtte huve ja seetõttu on nad oma olemuselt ühenduse huvidega vastuolus.

(98) Kõnealune tootja väitis ka, et kuna ühenduse tootmisharu ei ole tekkinud kahjust taastunud, ei olnud kehtivad meetmed tõhusad, mistõttu ei peaks nende kehtivust pikendama. Lõpuks väitis ta, et igasuguse kahju põhjuseks oli asjaolu, et ühenduse tootmisharu ei kohanenud uue maailmaturu tingimustega.

(99) Tarbijatele avalduva meetmete väidetava negatiivse mõju kohta ei esitanud asjaomane ühenduse tootja ühtegi tõendit, mis kinnitaksid tema väidet.

(100) See tootja väitis, et dumpinguvastased meetmed takistavad tema äritegevuse arendamist Hiinas ja mõjuvad negatiivselt tema tegevuse laiendamisele Kagu-Aasiasse ning avaldavad kaudset mõju ka Euroopas asuvatele tootja tootmisrajatistele. Kõnealune tootja väitis, et kehtiv meede mõjutab negatiivselt tema üldist kulutasuvust. Kuid ettevõte märkis, et ta suurendas hiljuti tootmist ELis asuvates tootmisrajatistes ja jätkas Kagu-Aasias asuvate tootmisrajatistega koostoimimise arendamist, et suurendada oma tootevalikut. Seetõttu ei leidnud kinnitust tema ELis asuvatele tootmisrajatistele avalduv meetmete väidetav negatiivne mõju.

(101) Asjaomane ühenduse tootja eitas oma tootmise ümberpaigutamist ja väitis hoopis, et ta rajas Hiinasse täiendavaid tootmisliine, millel toodetakse teistsugust toodangut kui ühenduses ning seega ta laiendas oma tootevalikut. Väidetavalt soodustas see tootmist ühenduses, mis tõusis. Nagu eelpool juba nimetati, ei vastanud see tootja küsimustikule ja seega ei teinud piisavalt koostööd käesolevas menetluses. Seetõttu ei olnud võimalik tema esitatud väiteid, mis esitati osaliselt pärast nõutavaid tähtaegu, kontrollida. Pealegi ei selgitanud tootja ega näidanud mingit seost tootmise rajamise vahel Hiina ja tootmise kasvu vahel ühenduses, nagu väideti. Esitatud teabe põhjal sellist seost ei ilmnenud. Ka ei selgitanud see tootja, mil moel need faktid mõjutavad põhjenduses (100) tehtud järeldusi või lükkaksid need järeldused ümber. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(102) Ettevõte ei tohi saada kasu dumpinguhinnaga impordist, mis toimub ühenduse tootmisharu arvel. Igal juhul tuleb märkida, et kõnealuse tootja ühenduses allesjäänud tootmisrajatises toodetakse ainult vaatlusalust toodet. Uusi ja väiksemaid tulekiviga tulemasinaid, mille suhtes kohaldatakse samuti kehtivat meedet, toodetakse Hiinas ja Indias.

(103) Muude ühenduse tootjate huvidega seoses võtsid mõlemad ühendust ja esitasid vastuväite kehtivate meetmete ja nende jätkumise kohta. Kuid nad ei suutnud siiski kinnitada oma vastuväiteid ühegi tõendiga meetmete kahjustava mõju kohta nendele.

(104) Eespool öeldule tuginedes järeldati, et kehtivad meetmed ei avalda olulist negatiivset mõju muudele ühenduse tootjatele ega nende finantshuvidele.

4. Importijate ja hulgimüüjate huvid

(105) Euroopa tulemasinate importijate ühing (ELIAS), mis tegutseb oma liikmete nimel, ja veel üks importija, Polyconcept, esitasid vastuväite kehtivate meetmete pikendamise kohta.

(106) Olgu märgitud, et ükski importija ei vastanud küsimustikule, sest nad ei importinud vaatlusalust toodet. Seetõttu puudusid tõendid, et arvutada meetmete täpset mõju importijatele.

(107) ELIAS ja Polyconcept põhjendasid mingil määral seda, miks tuleb kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada. Seoses nende märkustega taotlejale tekitatud kahju puudumise ja tema majandusnäitajate kohta on järeldatud, et ilma dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamiseta taotleja olukord tõenäoliselt halveneb.

(108) ELIAS ja Polyconcept väitsid, et ELi turunõudlus on suundunud tulekiviga tulemasinatest elektrontulemasinatele ja see suundumus jätkub ka tulevikus. Kuigi tarbijad kasutavad üha rohkem elektrontulemasinaid, moodustab tulekiviga tulemasinate turuosa endiselt ligi 70 %. Tulekiviga tulemasinate tarbimine on tõepoolest kasvanud (nagu on märgitud põhjenduses (53)), mis näitab turuosa kasvu, samal ajal kui ühenduse tootmisharu ei saanud sellest kasvust kasu, kuna peale müügimahu vähenemise vähenes ka tema tulekiviga tulemasinate turuosa.

(109) ELIAS ja Polyconcept väitsid, et üks väidetavate nõrkade majandusnäitajate põhjustest on taotleja suutmatus panna tähele muutusi ELi turunõudluses. Kuid ühenduse tootmisharu juba toodab elektrontulemasinaid ja seetõttu on võimeline katma igasuguse uue nõudluse elektrontulemasinate järele.

(110) USAs on samuti süvenemas suitsetamise vähenemise suundumus, kuid ühenduse tootmisharul õnnestus suurendada oma turuosa turul, mida saab pidada väga tiheda konkurentsiga turuks, arvestades paljude muude Kagu-Aasia ja ELi tootjate olemasolu kõnealusel turul. Tootmiskulusid silmas pidades nähtub USA näitest, et ühenduse tootmisharu on võimeline konkureerima muude ühenduse tootjatega, kes viisid oma tegevuse üle Aasia riikidesse.

5. Tarbijate huvid

(111) Ükski tarbija ega tarbijaorganisatsioon ei andnud endast käesoleva uurimise käigus teada.

(112) Eespool esitatud põhjustel leiti siiski, et meetmed ei mõjutaks oluliselt lõpptarbijale kehtestatavat müügihinda.

6. Järeldus ühenduse huvide kohta

(113) Eespool öeldu põhjal jõutakse järeldusele, et ühenduse huvi seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiks kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu.

H. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(114) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus kehtivad meetmed säilitada. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei esitatud ühtegi tõendit, miks määruse 192/1999 kohaldamine tuleks lõpetada.

(115) Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks säilitada määrusega (EMÜ) nr 3433/91, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1006/95 ja mille reguleerimisala on laiendatud määrustega (EÜ) nr 192/1999 ja (EÜ) nr 1824/2001, kehtestatud dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse Hiinast pärit ning Taiwanist saadetud või pärit gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile ja teatavate korduvtäidetavate tulemasinate impordile.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 9613 10 00 (TARICi kood 9613 10 00 19 ) alla kuuluvate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 0,065 eurot tulemasina kohta.

Artikkel 2

1. Käesolevaga laiendatakse artiklis 1 mainitud dumpinguvastast tollimaksu Taiwanist saadetud ja CN-koodi ex 9613 10 00 alla kuuluvate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte (TARICi kood 9613 10 00 11) ning Hiina Rahvavabariigist pärit või Taiwanist saadetud (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte (TARICi kood 9613 20 90 21)) ja CN-koodi ex 9613 20 90 alla kuuluvate (TARICi kood 9613 20 90 29) gaasitoitega korduvtäidetavate plastikkorpusega tulekiviga taskutulemasinate impordile.

2. Lõikega 1 laiendatud tollimaksu ei kohaldata selliste gaasitoitega korduvtäidetavate tulekiviga plastikkorpusega taskutulemasinatele, mille netohind ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on vähemalt 0,15 eurot, kui sellise hinna on ühenduses asuva sõltumatu importija jaoks kindlaks määranud Hiina Rahvavabariigis või Taiwanis asuv eksportija.

Artikkel 3

1. Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramiseks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145 osadeks, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna osadeks jagamisele.

2. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 248, 18.9.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 155/2003 (EÜT L 25, 30.01.2003, lk 27–28)

[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[3] EÜT L 326; 28.11.1991, lk 1.

[4] EÜT L 101, 4.5.1995, lk 38.

[5] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[6] EÜT L 22, 29.1.1999, lk 1.

[7] EÜT L 248, 18.9.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 155/2003 (EÜT L 25, 30.01.2003, lk 27–28)

[8] ELT C 321, 16.12.2005, lk 4.

[9] ELT C 223, 16.9.2006, lk 7.