1.Sissejuhatus ja taust

2013. aasta novembris vastu võetud nõukogu soovituses tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta (edaspidi „nõukogu soovitus“) kutsuti komisjoni üles esitama iga kolme aasta järel aruannet soovituse rakendamise ja lisaväärtuse kohta. Esimene eduaruanne, mis hõlmas perioodi 2014–2016, avaldati 2016. aasta detsembris. Käesolev aruanne on järjekorras teine ja hõlmab perioodi 2017–2019.

Sport ja kehaline aktiivsus on kasulikud füüsilisele, vaimsele ja sotsiaalsele tervisele, kuid 2018. aasta Eurobaromeetri eriuuring spordi ja kehalise aktiivsuse kohta näitas, et ELis on liiga palju inimesi, kes ei vasta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitatavatele kehalise aktiivsuse miinimumtasemetele. Nõukogu soovituse eesmärk on selle probleemiga tegeleda. Spordiga tegelemise ja kehalise aktiivsuse määr erineb olenevalt soost, vanusest, haridustasemest ja sotsiaal-majanduslikust taustast ning ka riigiti, mis viitab sellele, et riiklikud poliitikameetmed ja suunised võivad käitumist mõjutada. Nõukogu soovituses innustatakse ELi liikmesriike töötama kehalise aktiivsuse edendamiseks välja riiklikke strateegiaid ja tegevuskavasid, mis hõlmavad kõiki asjakohaseid valdkondi, mitte üksnes sporti ja tervist. Samuti innustatakse soovituses liikmesriike üksteise ning komisjoniga tihedalt koostööd tegema ning teavet ja häid tavasid korrapäraselt vahetama.

Käesolev ülevaade nõukogu soovituse rakendamisest näitab, et tehtud on edusamme, sealhulgas on vastu võetud mitu uut poliitikameedet, parandatud sektoritevahelist koostööd riigi tasandil ja tagatud tihedam piiriülene koostöö.

2.Meetod

Nõukogu soovituse lisas on esitatud 23 näitajat (edaspidi „järelevalveraamistik“), mida kasutatakse selleks, et jälgida liikmesriikide edusamme tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise poliitika rakendamisel ja hinnata kehalist aktiivsust. Näitaja loetakse rakendatuks, kui liikmesriik on võtnud kasutusele poliitika või programmi, mille täitmist selle näitaja põhjal jälgitakse.

Nõukogu soovituses kutsuti liikmesriike üles määrama tervist tugevdava kehalise aktiivsuse riiklikud kontaktasutused, kes kooskõlastaksid riigi tasandil teabe kogumist järelevalveraamistiku jaoks. Pärast seda, kui võeti vastu esimene eduaruanne nõukogu soovituse kohta, on kontaktasutuste võrgustik kohtunud komisjoni ja WHO toel viis korda. Neid kohtumisi on kasutatud foorumina sektoritevahelise koostöö laiendamiseks, kaasates asjaomase valdkonna muid olulisi sidusrühmi. Kehalise aktiivsuse edendamine eeldab mitut sektorit hõlmavat lähenemisviisi. Kõigi sektorite kooskõlastatud tegevusega välditakse dubleerimist ja ebajärjepidevust. Näiteks 2018. aasta oktoobri kohtumine Luxembourgis korraldati ühiskohtumisena toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelise töörühmaga, mis loodi tervishoiupoliitika raames. 2019. aasta juuni kohtumisel Brüsselis osalesid liikmesriikide esindajad toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelisest töörühmast ja põllumajandusturgude ühise korralduse komiteest (koolikava), mis loodi põllumajanduspoliitika raames.

Alates nõukogu soovituse jõustumisest on komisjon teinud WHOga koostööd, et toetada liikmesriike ja nende kontaktasutusi programmi „Erasmus+“ kaudu. Käesolevas aruandes on kasutatud riiklike kontaktasutuste kogutud andmeid.

Eduaruanne kajastab ühtlasi WHO-lt ja nõukogu spordialaselt töörühmalt saadud teavet.

3.WHO Euroopa terviseteabe portaal „European Health Information Gateway“ ja riikide teabelehed tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kohta

Kõik järelevalveraamistiku abil kogutud andmed lisatakse WHO Euroopa terviseteabe portaali „European Health Information Gateway“, mille WHO võttis kasutusele 2016. aastal, et asendada Euroopa andmebaas toitumise, rasvumise ja kehalise tegevuse kohta. Kõnealune portaal on kõigi 53 WHO Euroopa piirkonna liikmesriigi jaoks käepärane vahend, kuidas saada kätte terviseandmeid, teavet ja ressursse, ning see aitab parandada eurooplaste tervist, kuna täiustatakse poliitika aluseks olevat teavet. See interaktiivne ühtne kontaktpunkt terviseteabe saamiseks võimaldab visualiseerida ja analüüsida andmeid enam kui 3 500 näitaja kohta.

Komisjon tegi WHOga tihedat koostööd, et koondada ELi liikmesriikidelt saadud teave riigipõhistesse kehalise aktiivsuse teabelehtedesse, mis avaldati 2018. aasta septembris. Teabelehtedel on kokkuvõtlikult kirjeldatud, kuidas ebapiisava kehalise aktiivsuse probleemiga poliitilisel tasandil tegeletakse. Samuti on koostatud temaatilised kehalise aktiivsuse teabelehed, milles keskendutakse tervisele ja haridusele ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade kehalise aktiivsuse edendamise olukorrast neis kahes sektoris ja valik ELi liikmesriikide edulugusid või heade tavade näiteid. Need edukad poliitikameetmed võivad anda innustust uute algatuste väljatöötamiseks ja nende ulatuse laiendamiseks, et edendada kehalist aktiivsust nimetatud sektorites.

4.Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse poliitikameetmete väljatöötamine ja rakendamine riigi tasandil

Kõik 28 ELi liikmesriiki kogusid andmeid 23 näitaja rakendamise kohta riigi tasandil. Kogutud andmed annavad hea ülevaate tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamisest ELis.

Alates esimese aruande avaldamisest on üldiselt suurenenud nende riikide arv, kus on välja töötatud poliitika ja strateegiad kehalise aktiivsuse edendamiseks elanike seas. Enamik riike esitas andmed, mis olid kogutud riiklike kehalise aktiivsuse jälgimise süsteemide abil. See on innustav, sest sellised andmed võimaldavad analüüsida suundumusi ja teha kindlaks tõhusad meetmed ning rohkem tähelepanu vajavad poliitikavaldkonnad ja elanikkonnarühmad. Samuti on innustav see, et on suurenenud nende riikide arv, kus on olemas riiklik koordineerimismehhanism ning tervist tugevdavat kehalist aktiivsust rahastatakse sihtotstarbeliselt mitmes sektoris. See näitab, et üha enam riike kasutab kehalise aktiivsuse edendamiseks terviklikku mitut sektorit hõlmavat lähenemisviisi ja et järjest rohkem tunnistatakse kehalise aktiivsuse olulisust.

2015.–2018. aastal paranesid kokkuvõttes 16 näitajat, neist 11 rohkem kui 20 % (vt joonis 1). 2015. ja 2018. aasta andmete vahetul võrdlemisel tuleb aga olla ettevaatlik, kuna uurimismeetodid olid pisut erinevad, uued kontaktasutused võisid koguda andmeid teisiti ning 2018. aastal osales uuringus rohkem liikmesriike kui 2015. aastal (Kreeka ei osalenud 2015. aasta uuringus). Nende näitajate puhul, mida rakendati 2015. aastal üksnes mõnes riigis (näiteks näitajad nr 7 ja 18, mõlemad suuniste kasutamise kohta), olid tulemused endiselt puudulikud. Soome on ainus riik, kes on terviklikult käsitlenud ja rakendanud kõiki 23 järelevalveraamistiku näitajat (vt lisa).

Allpool on esitatud ülevaade järelevalveraamistiku tulemustest. Üksikasjalikud andmed riikide kohta on esitatud portaalis „European Health Information Gateway“ ja riikide teabelehtedel kehalise aktiivsuse kohta.