Eriaruanne nr 12/2010 „ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias”





LÜHENDID AKV : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (Lomé konventsioon) Confemen : Prantsuskeelsete riikide haridusministrite konverents ECSEL : Euroopa ühenduse toetus Libeeria haridussüsteemile EFA : Programm "Haridus kõigile" EAF : Euroopa arengufond EL : Euroopa Liit ELT : Euroopa Liidu Teataja ESP : Haridussektori programm (Namiibia) EuropeAid : Koostöötalitus EuropeAid PASEC : Confemeni haridussüsteemide analüüsiprogramm PDDE : Plan Décennal de Développement de l’Éducation (Hariduse arendamise kümneaastane kava) (Niger) PEFA : Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse programm Sacmeq : Southern and Eastern Africa Consortium for Monitoring Educational Quality (Lõuna- ja Ida-Aafrika hariduse kvaliteeti kontrolliv konsortsium) SMART : Täpne, mõõdetav, saavutatav, asjakohane ja ajaliselt piiritletud (Specific, Measurable, Attainable, Relevant, Time-bound) SPSP : Valdkondliku poliitika toetusprogramm VVO : Valitsusväline organisatsioon MÕISTED Algkooli viimase klassini koolispüsimise määr : Protsent esimesse klassi astunud õpilastest, kes eeldatavalt viimase klassini jõuavad. Ideaalis peaks see protsent olema 100. Algkooli viimasesse klassi vastuvõetute kogumäär : Uute õpilaste arv algkooli viimases klassis (vanusest sõltumata), väljendatuna protsendina kogu vastavas vanuseklassis olevast elanikkonnast. See on kõige laialdasemalt kasutatav esinduslik näitaja hariduse omandamise määra mõõtmiseks. Jätkusuutlikkus : Arenguprojektidega seoses on tegemist kindluse määraga selle kohta, et projektid või nende tulemused kestavad nii kaua kui ette nähtud (st on selleks piisavalt hästitoimivad, isemajandavad ja /või rahastatud). Mõjunäitajad : On seotud programmi üldise eesmärgiga ja mõõdavad muudatuste pikaajalisi ja koondtulemusi abisaajate tasandil (näiteks üldine kirjaoskuse määr, koolilõpetanute töötuse määr, haridustaseme ja sissetulekute suhe, vaesusmäär jne). Põhiharidus : Unesco rahvusvaheliste haridusstandardite liigituse kohaselt hõlmab põhiharidus algharidust ja esimest kolme aastat keskastme haridusest. Sisendinäitajad : On seotud ressurssidega ja mõõdavad inim-, finants-, füüsilist ja muid (haldus- ja regulatiivseid) ressursse, mis on programmi elluviimiseks eraldatud (näiteks haridusele eraldatud eelarve, maksumus õpilase kohta, koolide juhtorganite moodustamise eeskiri jne). Soolise tasakaalu indeks : Teatud näitaja naiste ja meeste suhtarv: indeks 1 tähendab, et sugude vahel valitseb tasakaal, kui indeks on alla ühe, näitab see, et valitseb sooline ebavõrdsus naiste kahjuks. Tulemus : Valdkondlike programmide puhul kasutatakse käesolevas aruandes sõna "tulemus" seoses komisjoni "sisend-väljund-tulemus-mõju" terminoloogiaga. Tulemus on seotud tagajärjega nagu algkooli astumine, ja tulemusnäitajate abil mõõdetakse tulemusi abisaajate tasandil (näiteks õppurite netomäära). Tulemusnäitajad : On seotud programmi eesmärgiga ja mõõdavad väljundite tulemusi või tagajärgi abisaajate tasandil (näiteks õppurite neto- või kogumäär, koolispüsimise määr, hariduse omandamise määr, õpitulemused jne). Väljundinäitajad (ka protsessinäitajad) : On seotud tegevuste otseste tulemustega ja mõõdavad eri elluviidud meetmete (protsesside) ja kasutatud sisendite koheseid ja konkreetseid tulemusi (näiteks ehitatud koolide arv, koolitatud õpetajate arv, õpilaste/õpikute suhe jne). Õppurite kogumäär : Teatud haridustasemel õppivate õpilaste arv, sõltumata vanusest ja väljendatuna protsendina asjaomasesse vanuseklassi ametlikult kuuluvate inimeste arvust. Õppurite kogumäär võib olla suurem kui 100 %, põhjuseks klassi kordamine ja konkreetse klassi tavavanusest nooremate või vanemate laste koolitulek (varane või hiline kooliminek). Õppurite netomäär : Vastavasse vanuserühma kuuluvate ametlikult teatud haridustasemel õppijate arv, väljendatuna protsendina kogu vastava vanuseklassi elanikkonnast. KOKKUVÕTE I. Hariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamine on oluline tegur globaalses võitluses vaesusega, mis kajastub ka ÜRO aastatuhande arengueesmärkides ja liikumises "Haridus kõigile". Euroopa arengukonsensuse kohaselt on ELi peamised eesmärgid selles vallas kvaliteetne algharidus ja kutseharidus ning võitlus ebavõrdsuse vastu. II. Auditi käigus hinnatakse, kas ELi arenguabi Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias on aidanud mõjusalt kaasa põhihariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamisele. Kaheksa valitud riigi tulemusi võrreldakse rahastamislepingutes seatud eesmärkidega ning uuritakse põhjalikult seda, kuidas komisjon oma kulutusi kavandas ja kontrollis. III. Üldiselt on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuigi auditeeritud rahastamislepingute puhul saavutati täielikult vaid 45 % eesmärkidest. Seoses alghariduse tagamisega kõikidele lastele (ÜRO aastatuhande arengueesmärk nr 2) viidi ellu vaid osa kavandatud edusammudest ning üldiselt oli edasiminek liiga aeglane, et tagada 2015. aasta eesmärkide täitmine. Seoses soolise ebavõrdsuse kaotamisega hariduses (osa ÜRO aastatuhande arengueesmärgist nr 3) oli edusamme rohkem, kuigi hoolimata parematest üldtulemustest on näha, et teatud piirkondlikes ja sotsiaalsetes rühmades esineb ikka veel märkimisväärset ebavõrdsust. Kolmanda prioriteetse eesmärgi puhul, milleks on hariduse kvaliteedi parandamine, viidi ellu vaid mõned kavandatud arengutest. IV. Abistamise meetod on väga oluline, sest see määrab ära tulemuste kontrollimise mehhanismi. Kui abi anti valdkondliku eelarvetoetusena, oli see valik üldiselt kooskõlas komisjoni suunistega. Sahara-taguses Aafrikas on üldise eelarvetoetuse üha sagedasem kasutamine oluliselt vähendanud üksikasjalike eesmärkide ja näitajate seadmist põhiharidusele ning valdkondlik dialoog on vähem intensiivne. Komisjon ei võtnud täielikult arvesse usaldusriskide maandamiseks kasutatud meetmete (nagu näiteks need, mida kasutati ühisrahastamisel) eeliseid. V. Üldiselt on komisjoni kasutatud näitajad asjakohaselt keskendunud ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele, kuigi hariduse kvaliteedinäitajatele pööratakse ebapiisavalt tähelepanu. Siiski ei anna riiklikud haridusalased juhtimisinfosüsteemid, millele komisjon toetub, alati piisavat, usaldusväärset ja õigeaegset teavet. VI. Kooskõlastamine teiste rahastajatega on oluliselt paranenud, kuigi sellega käivad kaasas kompromissid, mis mõnikord mõjutasid komisjoni enda juhtimist või prioriteete. Delegatsioonidesse ei ole palgatud haridusala asjatundjaid ning teadmisi ei ole asjakohaselt kogutud, mis vähendab komisjoni suutlikkust haridusalase valdkondliku dialoogi jätkamisel. EL toetas suutlikkuse arendamist, kuid enamikul juhtudest ei toiminud see kavandatud moel. VII. Ülaltoodud tähelepanekute alusel esitab kontrollikoda soovitused, mille eesmärk on parandada komisjonipoolset ELi haridusalase arenguabi juhtimist. SISSEJUHATUS RAHASTAJATE VÕETUD KOHUSTUSED 1. Euroopa Liit peab haridust oluliseks teguriks ülemaailmses võitluses vaesuse vastu [1]. Liikumise "Haridus kõigile" [2] ja ÜRO aastatuhande arengueesmärkide [3] abil on EL ja rahvusvahelised rahastajad pühendanud end arengumaade toetamisele, et aidata neid mitmete eesmärkide saavutamisel, sealhulgas alghariduse tagamisel kõikidele lastele, soolise ebavõrdsuse kaotamisel ning hariduse kvaliteedi parandamisel. 2. Vaatamata sellele, et pärast 2000. aastat on tehtud märgatavaid edusamme, selgub 2010. aasta UNESCO programmi "Haridus kõigile" ülemaailmsest seirearuandest, et 72 miljonil lapsel puudub juurdepääs põhiharidusele (vt mõisted). Pärast põhiharidusele antava välisabi märkimisväärset suurenemist perioodil 1999–2004 on üldine suundumus muutunud. Üldised põhihariduse toetamiseks võetud abikohustused olid 2007. aastal 25 % madalamad kui 2004. aastal. 2010. aasta ülemaailmse seirearuande hinnangul on tegelikud kulutused rahastajate võetud abikohustustest ligikaudu 20 miljardi USA dollari võrra väiksemad. Samuti on aruande hinnangul iga-aastane üldine alafinantseeritus, mille kõrvaldamine võimaldaks arengumaadel saavutada liikumise "Haridus kõigile" eesmärgid, ligikaudu 16 miljardit USA dollarit, millest Sahara-taguse Aafrika osa on umbes kaks kolmandikku. 3. 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni ja 2008. aasta Accra tegevuskavaga nõustusid EL ja rahvusvahelised rahastajad rea põhimõtetega abi mõjusamaks muutmiseks (sealhulgas eelkõige aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks) abi osutamise meetodite ja menetluste parema ühtlustamisega läbi parema koostöö ja suurema toetumise riigi süsteemidele. ELi ARENGUPOLIITIKA ALASED KOHUSTUSED 4. Komisjoni 2002. aasta teatises [4] märgiti, et kohaldatavas strateegias on esikohal põhihariduse toetamine. 5. 2005. aasta arengupoliitikas [5] asetati rõhk aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele kaasa aitamisele ning määratleti inimareng, sealhulgas ka haridus, ühena komisjoni üheksast peamisest tegevusvaldkonnast. Märgiti ka ära, et ühenduse eesmärk on anda oma panus liikumisse "Haridus kõigile" ning et hariduse valdkonnas on eesmärgiks kvaliteetne algharidus, kutseharidus ja ebavõrdsuse kaotamine. Erilist tähelepanu pööratakse tütarlaste haridusele ja nende turvalisuse edendamisele koolis ning toetatakse riiklikuks otstarbeks mõeldud valdkondlike kavade väljatöötamist ja rakendamist ning osalemist regionaalsetes ja ülemaailmsetes temaatilistes haridusalastes algatustes. 6. ELi arenguabi haridusele rahastatakse peamiselt arengukoostöö rahastamisvahendist [6] ja Euroopa Arengufondist [7] (EAF). Arengukoostöö rahastamisvahendi vahendid on kättesaadavad ka valitsusvälistele osalejatele/ kodanikuühiskonna organisatsioonidele, millest mõned toetavad haridussektorit või tegutsevad seal teenusepakkujatena. Komisjoni panus kiiralgatusse "Haridus kõigile" [8] tuleb EAFist ja arengukoostöö rahastamisvahendist. Eraldised hariduse otsetoetuseks Lõuna-Aasias moodustasid käesoleval programmiperioodil (2007–2013) 452 miljonit eurot ehk 17,7 % kogu haridusele kavandatud arenguabist. Sahara-taguses Aafrikas oli hariduse otsetoetusteks eraldatud summa 344,6 miljonit eurot ehk 2,8 % kavandatud kogusummast. Sahara-taguses Aafrikas oli üldine eelarvetoetus, mis kaudselt edendab ka haridust, 3388,8 miljonit eurot ehk 27,6 % kogu kavandatud üldisest eelarvetoetusest perioodiks 2008–2013 (vt tabel 1 ja I lisa). 7. Komisjon toetab haridussektorit eelarvetoetuse, ühise rahastamise ja projektide kaudu. Komisjoni määratluse kohaselt on olemas kaks peamist eelarvetoetuse liiki: i) üldine eelarvetoetus, mille puhul vahendid kantakse üle riigikassasse riigi arengu või reformipoliitika ja -strateegia toetamiseks; ii) valdkondlik eelarvetoetus, mille puhul kantakse vahendid riigikassasse valdkondliku programmi toetuseks. Mõlemad eelarvetoetuse liigi puhul kantakse vahendid üle partnerriigi riigikassasse. Seega ei ole üldise ja valdkondliku eelarvetoetuse puhul menetluslikke erinevusi. Küll aga erinevad nende eesmärgid. Üldise eelarvetoetuse eesmärk on riikliku arengupoliitika ja -strateegia toetamine ning (tavaliselt tervise ja haridusnäitajatega seotud) muutuva suurusega väljamaksete võimaldamine, et edendada tulemuste saavutamist nendes olulise tähtsusega valdkondades. Valdkondliku eelarvetoetusega püütakse aga kiirendada partnerriigi valdkondlike eesmärkide saavutamist. Eesmärkide erinevus kajastub ka tingimustes ja dialoogis. Ühisfond on fond, mis saab osamakseid mitmetelt välistelt asutustelt ning teatud juhtudel ka valitsuselt, et rahastada eelarveridu või valdkondliku programmi toetamisel abikõlblikuks arvatud tegevusi. Lisaks võib komisjon otsustada kasutada sihtotstarbeliste tegevuste (projektide) rahastamisel asjakohaseid hanke- ja toetuste andmise menetlusi. 8. Tabelis 1 on esitatud haridusele ja üldisele eelarvetoetusele tehtud eraldised Lõuna-Aasias ja Sahara-taguses Aafrikas. Sellest on näha, et Sahara-taguses Aafrikas vähenes otse haridusele (projektide, ühisfondide ja valdkondliku eelarvetoetuse näol) eraldatud ELi arenguabi, kuigi üldine eelarvetoetus suurenes. Üldise eelarvetoetuse tulemusena oodatava sotsiaalvaldkonna arengu oluline osa on haridus. Hariduse arengut kajastavad omakorda tulemusnäitajad ja nendega seotud järelevalve, sealhulgas ka poliitiline dialoog. TABEL 1 HARIDUSE OTSERAHASTAMINE JA ÜLDINE EELARVETOETUS LÕUNA-AASIAS JA SAHARA-TAGUSES AAFRIKAS [9] Allikas: Euroopa Komisjon, 2010. Piirkond | Programmi periood | Haridustoetust saavate riikide arv (sihtvaldkond) | Komisjoni rahastamine – miljonit eurot | Hariduse osakaal kogusummast | Üldise eelarvetoetuse osakaal kogusummast | Programmi kulud kokku | Otseeraldis haridusele [1001] | Üldine eelarve toetus | Lõuna-Aasia | 2002–2006 | 8st 2 | 1824,1 | 184,0 | 0 | 10,1 % | 0 % | 2007–2013 | 8st 4 | 2555,0 | 452,0 | 0 | 17,7 % | 0 % | Sahara-tagune Aafrika | 2003–2007 | 50st 10 | 8804,8 | 396,2 | 2314,3 | 4,5 % | 26,3 % | 2008–2013 | 50st 10 | 12294,0 | 344,6 | 3388,8 | 2,8 % | 27,6 % | AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS 9. Auditi käigus hinnati, kas ELi arenguabi on mõjusalt kaasa aidanud liidu haridusvaldkonna poliitikaprioriteetide saavutamisele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Auditis keskenduti kahele küsimusele: a) kas ELi tegevus on aidanud mõjusalt kaasa kavandatud arengule põhihariduse vallas? b) kas komisjon juhib oma haridusalaseid meetmeid hästi? 10. Auditi ulatus piirdus põhiharidusega Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias [11]. Need on alampiirkonnad, mis tõenäoliselt ei täida haridusalaseid eesmärke aastaks 2015 (vt kaarti). KAART SAHARA-TAGUNE AAFRIKA JA LÕUNA-AASIA +++++ TIFF +++++ Allikas: GAUL – ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon. 11. Tehtud audititöö hõlmas dokumentide kontrolli ja intervjuusid komisjoni peakorteri ja delegatsioonide töötajatega, lisaks üksikasjalikku komisjoni tegevuse kontrolli kaheksas abisaajas riigis, neist neljas kohapealsete külastuste ja neljas dokumentide hindamise abil [12]. Riikide valikukriteeriumid olid paiknemine kogu Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias ning nõrgestatud riikide kaasamine. Kasutatud auditikriteeriumid on võetud otse komisjoni poliitika- või suunisdokumentidest. Audit hõlmas nimetatud kahes alampiirkonnas nelja riiki kaheksast, milles valdkondlikke eelarvetoetusprogramme ellu viiakse. II Lisas on ära toodud täielik loetelu auditeeritud projektidest ja programmidest. 12. Vaatamata mõningatele tuvastatud puudustele haridusalase statistika vallas kasutas kontrollikoda rahastamislepingutes paika pandud eesmärkide saavutamise üle aruandmiseks nimetatud lepingutes mainitud riiklikku statistikat, sest muud üldjuhul saadaval ei olnud. Selleks, et analüüsida arvude aja jooksul toimunud muutumist, kasutati võrdlemiseks Unesco statistikat. Selliste andmete usaldusväärsust käsitletakse punktides 58–60, millest selgub, et andmetesse tuleb suhtuda teatava ettevaatusega. 13. Nii üldise kui ka valdkondliku eelarvetoetuse puhul annavad arengupartnerid nii omandiõiguse kui ka vastutuse sisendite ja tegevuste haldamise eest valitsustele ning keskenduvad ise tulemustele. Tihe koostöö rahastajate vahel on samuti vajalik, sest nemad toetavad sama riiklikku strateegiat või programmi ning kasutavad sama süsteemi. Seega peab komisjon püüdma tagada selle, et tema toetus oleks kooskõlastatud teiste rahastajate toetusega, mis aitab partnerriikidel vähendada ka tehingukulusid. Sellega kaasneb nähtavate seoste kadumine komisjoni antava abi ja selle tulemuste vahel. 14. Kontrollikoda nõustub, et osutatud abi ja saavutatud tulemuste suhe auditeeritud rahastamislepingtes on keeruline. Seda käsitletakse lähemalt III lisas. Sellegipoolest on komisjon jätkuvalt ainuisikuliselt vastutav rahastamisotsuste tegemise eest, järgides partnerluse, riiklike strateegiate toetamise ja rahastamise koordineerimise põhimõtteid, ning annab aru eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele ELi vahendite kasutamise kohta. Oma auditis valdkondliku eelarvetoetuse vahendite abil võetud ELi meetmete kohta hariduse valdkonnas järeldab kontrollikoda sarnaselt komisjoniga, et ELi toetuse ja haridusalaste eesmärkide saavutamise vahel on seos, kuigi komisjon ei vastuta ainuisikuliselt tulemuste eest. 15. Audit tugineb kontrollikoja eriaruandele nr 10/2008 EÜ arenguabi kohta tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas. Aruanne käsitles peamise abi jagamise meetodina üldist eelarvetoetust, ning selle täienduseks keskenduti haridusalases audititöös peamiselt valdkondlikele toetusprogrammidele, mida rahastati tavaliselt valdkondlikust eelarvetoetusest või ühisfondidest. Samal ajal viis kontrollikoda läbi ka auditi komisjonipoolse üldise eelarvetoetuse haldamise kohta AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides [13]. TÄHELEPANEKUD KAS ELi TEGEVUS ON AIDANUD MÕJUSALT KAASA KAVANDATUD ARENGULE PÕHIHARIDUSE VALLAS? 16. Kontrollikoda hindas, kas ELi abi on viinud eelarvetoetust, ühisrahastamist ja projekte käsitlevates rahastamislepingutes kavandatud tulemuste saavutamiseni. Teostati üksikasjalik kontroll, sealhulgas analüüsiti aja jooksul tehtud edusamme nende tulemuste osas, mis on kõige otsesemalt seotud kolme rahvusvaheliselt kokku lepitud haridusalase esmatähtsa eesmärgiga: a) alghariduse tagamine kõikidele lastele; b) soolise ebavõrdsuse kaotamine hariduses; c) hariduse kvaliteedi parandamine. 17. Kontrollikoda auditeeris nii toetusi riiklikele haridusprogrammidele kui ka eriprojektidele. Programmitoetusi eraldati valdkondlikust eelarvetoetusest ja ühisrahastamismehhanismidest, sellal kui traditsioonilisi projekte rahastati otse. Komisjoni toetust kiiralgatusele kontrolliti, võttes arvesse selle algatuse hiljutist hindamist [14]. ÜLDISELT ON TEHTUD MÄRKIMISVÄÄRSEID EDUSAMME, KUIGI AUDITEERITUD RAHASTAMISLEPINGUTE PUHUL SAAVUTATI TÄIELIKULT VAID 45 % EESMÄRKIDEST 18. Auditeeritud ELi finantseeritud (nii valdkondlikust eelarvetoetusest kui ka ühisfondidest) hariduse toetusprogrammide hindamise tulemuste alusel järeldab kontrollikoda, et rahastamislepingutes sisalduvatest tulemusnäitajate eesmärkidest saavutati täielikult 45 % [15] ning veel 30 % näitajate osas tehti edusamme. 19. Auditeeritud projektide osas leiti, et suuremal osal juhtudest viidi ellu kavandatud tegevused ja saavutati oodatud tulemused [16]. Nende mõju oli valdkondlike programmidega võrreldes aga oma olemuselt piiratum, sest projektide ulatus oli väiksem. Lisaks ei olnud poolte auditeeritud projektide puhul tagatud jätkusuutlikkus, kas siis rahastamise puudumise tõttu pärast projekti lõppemist või ebapiisava institutsioonilise korra tõttu [17]. Näide on toodud 1. selgituses. 20. Lisas IV on esitatud nimekiri kõikidest auditeeritud programmidest ja projektidest koos tulemuste kokkuvõtva hinnanguga. Lisas V on esitatud saavutatud tulemuste üksikasjalik ülevaade programmide kaupa. Saavutatud tulemustega seotud leiud on erineval moel seotud kõigi kolme allpool toodud prioriteetse eesmärgiga. 1. SELGITUS BURKINA FASO: NÄIDE PROJEKTIST, MILLEL ON PROBLEEME JÄTKUSUUTLIKKUSEGA Põhihariduse toetamise projekt aitas peamiselt kaasa koolide ja õpetajate majade ehitamisele ning hooldamisele. ELi rahastatud koolide sööklad, mida auditi käigus külastati, kas ei töötanud üldse või ei suutnud pakkuda õpilastele toitu igapäevaselt. Auditiga leiti ka, et ELi rahastatud kirjaoskuse keskus oli muudetud algkooliks, sest see ei meelitanud inimesi kohale. Lisaks muudeti üks õppematerjali valmistav töökoda kutseõppekeskuseks, sest tegevusele ei antud rahalist ja institutsioonilist toetust. ALGHARIDUSE TAGAMINE KÕIKIDELE LASTELE: MÕNED KAVANDATUD EESMÄRGID ON SAAVUTATUD, KUID ÜLDISELT ON EDUSAMMUD OLNUD LIIGA AEGLASED 21. Alghariduse tagamine kõikidele lastele vastab aastatuhande eesmärgile nr 2 ja algatuse "Haridus kõigile" 2. eesmärgile. See on mahukas eesmärk, sest hõlmab nii kooliskäimise võimaldamist kõikidele lastele kui ka selle tagamist, et kooli pääsenud lapsed läbivad terve alghariduse õppetsükli. Edusammude mõõtmiseks on olemas mitmeid näitajaid. Nende seas kasutatakse kõige laialdasemalt õppurite netomäära, algkooli viimasesse klassi vastuvõetute kogumäära (hariduse omandamise määra representatiivne näitaja, vt Mõisted), ning kirjaoskuse määra 15–24aastaste meeste ja naiste hulgas. 22. Tabelis 2 on näidatud riikide kaupa alghariduse tagamise eesmärgi täitmine auditeeritud rahastamislepingutes paika pandud asjakohaste näitajate kavandatud ja tegelike tulemuste võrdluse alusel. Rahastamislepingutes kasutatud näitajad varieeruvad oluliselt, kajastades eri riikide tingimusi ja prioriteete. Üldkokkuvõttes on siiani täielikult täidetud alla poole (44 %) lepingutes paika pandud eesmärkidest ja edusamme on tehtud veel 37 % osas. 23. Oodatud õppurite netomäära tulemus saavutati Bangladeshis, Namiibias ja Tansaanias auditeeritud rahastamislepingute puhul, ei saavutatud aga Nepalis. Burkina Fasos ja Nigeris auditeeritud lepingute puhul ei kuulunud õppurite netomäär oodatud tulemuste hulka. Õppurite kogumäära eesmärk saavutati Bangladeshis ja Burkina Fasos, aga mitte Nepalis ja Nigeris. 24. Algkooli läbimist mõõdeti peamiselt kahe näitaja abil: alghariduse omandamise määr või 5. klassini koolispüsimise määr [18]. Viiest riigist, mille auditeeritud rahastamislepingutes sisaldus selline eesmärk, saavutas selle ainult Burkina Faso. 25. Kuna kirjaoskuse määra puhul võtab muutuste ilmnemine kaua aega, ei kasutanud komisjon üldiselt edusammude mõõtmiseks kirjaoskuse määra 15–24aastaste hulgas. Läbivaadatud programmide puhul olid selle eesmärgi näitajad paika pandud vaid Namiibias ja Nepalis, kuigi Namiibia kohta ei olnud andmed veel kättesaadavad. TABEL 2 RAHASTAMISLEPINGUTES SISALDUVAD ALGHARIDUSE TAGAMISE EESMÄRGIGA SEONDUVAD NÄITAJAD – KAVANDATUD JA SAAVUTATUD TULEMUSTE VÕRDLUS [19] Ei ole saadaval: Eesmärk on paika pandud, kuid andmed ei ole saadaval. Allikad: Euroopa Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda. Alghariduse tagamine (seotud aastatuhande eesmärgiga nr 2) | Riik, programmi staatus, andmed ja eesmärgid | Bangladesh (käimasolev) | Burkina Faso (lõpetatud, lõppandmed) | Namiibia (käimasolev) | Nepal (käimasolev, lõppandmed) | Niger (lõpetatud, lõppandmed) | Tansaania (käimasolev) | Eelkooli läbinud 1. klassi astujad | | | Saavutamata | Saavutamata | | | Õppurite kogumäär | Täielikult saavutatud | Täielikult saavutatud | | Saavutamata | Saavutamata | | Õppurite kogumäär maapiirkondades | | Täielikult saavutatud | | | Saavutamata | | Õppurite netomäär | Täielikult saavutatud | | Täielikult saavutatud | Saavutamata | | Täielikult saavutatud | Hariduse omandamise määr | Saavutamata | Täielikult saavutatud | | | Saavutamata | | 5. klassini koolispüsimise määr | | | Saavutamata | Saavutamata | | | Üleminekumäär 5. klassist 6. klassi | Täielikult saavutatud | | | | | Täielikult saavutatud | 1. klassi vastuvõetute netomäär | | | | Saavutamata | | | Õppurite määra piirkondlike erinevuste vähendamine (algkool) | | | | | | Täielikult saavutatud | Stipendiumisaajad (miljonites) | Täielikult saavutatud | | | | | | Kooliskäivad ebasoodsas olukorras lapsed | Täielikult saavutatud | | | | | | Väljalangejate määr (algkool) | Saavutamata | | | | | | Kirjaoskuse määr 15+ | | | | Saavutamata | | | Kirjaoskuse määr 15–24 | | | Ei ole saadaval | Saavutamata | | | Kirjaoskuse määr 6+ | | | | Saavutamata | | | 26. Selleks, et hinnata, kuidas auditeeritud rahastamislepingute [20] abil edendati ühtse alghariduse saavutamist perioodil 2000–2008, esitatakse VI lisa tabelis edusammude võrdlus riikide kaupa õppurite netomäära ja alghariduse omandamise määra [21] alusel. Nagu tabelist selgub, on suurem osa riikidest alates 2000. aastast täheldanud edu õppijate arvu osas, kuid terve algharidustsükli läbimine on kõikide riikide puhul endiselt probleemiks. Diagramm 1 Burkina Faso kohta kirjeldab seda vahet: koolis käib küll 60 % lastest, kuid algharidustsükli läbivad neist vaid 38 %. Vahe õppurite ja hariduse omandanute määra vahel näitab, et probleemiks on laste koolis püsimine pärast sisseastumist. Vahe on seotud nii haridussüsteemiväliste (nagu perede vaesus, laste tervis või alatoitumine) kui ka süsteemisiseste teguritega nagu takistused soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ning haridussüsteemi madal kvaliteet ja vähene mõjusus, mille tulemusel on klassikursuse kordajate ja väljalangejate arv suur. DIAGRAMM 1 EDUSAMMUD ÜLDISE ALGHARIDUSE OMANDAMISE SAAVUTAMISEL BURKINA FASOS +++++ TIFF +++++ Katkendjoon näitab praeguse suuna võimalikku jätkumist. Allikas: Unesco Statistikainstituudi andmed. 27. Kuna auditeeritud rahastamislepingute õppurite ja hariduse omandamise eesmärgid toetuvad tavaliselt aastatuhande või algatuse "Haridus kõigile" eesmärkidele, on nende eesmärkide realistlikkusel otsene mõju oodatavate tulemuste saavutamise tõenäosusele. See kajastub ka antud auditi leidudes, millest selgub, et enamjaolt ei ole aastatuhande eesmärkidele toetuvaid eesmärke täidetud. Nõuda, et kõikides riikides oleks alghariduse omandamise määr 2015. aastaks 100 % tähendab seda, et kõik riigid oleksid pidanud 2009. või 2010. aastal võtma kooli kõik kuueaastased lapsed. See aga pole kaugeltki nii mitte üheski Sahara-taguse Aafrika või Lõuna-Aasia riigis. Ühesõnaga, ei aastatuhande ega algatuse "Haridus kõigile" eesmärgid ei ole paljude maailma vaeseimate riikide jaoks realistlikud. 28. Kontrollikoda leidis ka juhtumeid, kus rahvastiku kasvu määr seadis ohtu õppurite määra kasvu, näiteks Burkina Fasos, Nigeris ja Tansaanias. Vaatamata rahvaarvu kasvuga kaasnevatele probleemidele arengu ja eelkõige hariduse vallas leiti väga vähe tõendeid selle kohta, et komisjon antud probleemiga tegeleb. DIAGRAMM 2 ÕPPURITE NETOMÄÄRA ARENG NAMIIBIAS (2000–2008) +++++ TIFF +++++ Katkendjoon näitab praeguse suuna võimalikku jätkumist. Allikas: Unesco Statistikainstituut. 29. ELi selgesõnaline poliitika on suunata oma toetus elanikkonna kõige vaesemale osale. See on haridusprogrammide toetamise puhul sageli keeruline, sest need hõlmavad ulatuslikke reforme ja mitmeid prioriteete, sellal kui projektid võivad olla suunatud ainult kõige vaesemate abistamisele. Vajadus laiendada võimalusi raskesti kaasatavate elanikkonnagruppide jaoks on eriti ilmne (ent ka keeruline) just kõrge õppurite netomääraga riikides (Bangladesh, Namiibia ja Tansaania). Diagramm 2 ja 2. selgitus käsitlevad mõlemad Namiibia juhtumit, kus õppurite netomäär on alates 2000. aastast püsinud pidevalt alla 90 %, sest hariduspoliitika ja -programmid ei ole piisavalt keskendunud vaestele. Selgituses on esitatud ka hea näide projektide eeldustest võimaldada kohalikul tasandil haridust lastele, keda on raske kaasata (Bangladesh). 30. Komisjon aitab kiiralgatuse elluviimisele kaasa ka sellega, et abistab alghariduse võimaldamisel kõikidele lastele neid arengumaid, millel on usaldusväärsed haridusprogrammid, kuid napib vahendeid (vt ka 8. joonealune märkus). Siiski selgus kiiralgatuse hiljutise hindamise käigus, et üldkokkuvõttes on algatuse lisaväärtus eeldatust tunduvalt väiksem. Mitme põhiprobleemi seas on aruandes ära mainitud kiiralgatuse piiratud toetus kõikidele lastele algkooli pääsemise võimaldamiseks ja vastuolu, mis tekib kiiralgatuse haridusele keskendumise ja algatuse "Haridus kõigile" laiemate eesmärkide vahel [22]. SOOLINE EBAVÕRDSUS: MÕNED KAVANDATUD PARANDUSED VIIDI ELLU, KUID MÄRKIMISVÄÄRNE EBAVÕRDSUS PÜSIB 31. Üldise alghariduse saavutamise eesmärgi kohaselt peaksid kõik tüdrukud ja poisid saama koolis käia ning läbida täieliku algharidustsükli. Soolise ebavõrdsuse kõrvaldamine 2005. aastaks ja võrdõiguslikkuse saavutamine 2015. aastaks on kooskõlas algatuse "Haridus kõigile" 5. eesmärgiga ja aastatuhande arengueesmärgi nr 3 haridust käsitleva osaga, hõlmates ühtlasi kogu haridussüsteemi. Kuigi sooline ebavõrdsus suureneb kõrgemal haridustasemel [23], piirdus kontrollikoda käesoleva auditi puhul alghariduse hindamisega, millele on suunatud suurem osa ELi meetmetest. 2. SELGITUS NAMIIBIA: HARIDUSSEKTORI PROGRAMM EI KESKENDU PIISAVALT KÕIGE VAESEMATELE Aastatuhande arengueesmärki nr 2 on 2015. aastaks raske saavutada. Namiibia tulemus (õppurite netomäär ligi 90 %) on küll teiste Aafrika riikidega võrreldes hea, kuid viimase kaheksa aasta jooksul ei ole see suurenenud. Raskused on seotud sotsiaal-majandusliku ebavõrdsusega ja hariduspoliitika ning -programmidega, sealhulgas ELi haridussektori programmiga, mis ei ole piisavalt vaeseid soosivad, et jõuda kõige rohkem puudust kannatavate lasteni (orvud ja ohustatud lapsed, San-vähemuse lapsed ja kõrvaliste piirkondade lapsed). Praegune rahastamismudel, mille kohaselt sõltuvad koolid vanemate maksetest koolide arengufondidesse, et võimaldada selliseid põhivahendeid nagu õpikud, materjalid, remont ja isegi õpetajad, suurendab ebavõrdsust; sellele probleemile ei ole haridussektori programmis piisavalt tähelepanu pööratud. Haridussektori programmis ei ole seatud piisavalt tähtsale kohale hariduse arengufondi, mille kaudu peaks katma nende laste õppekulud, kes on fondile tehtavatest maksetest vabastatud. Toitlustusprogramm ei kata samuti veel kõiki abivajavaid koole. Lisaks peavad õpilased maksma koolivormide ja eksamite eest. See kõik avaldab ränka mõju vaesematele piirkondadele, kus on palju selliseid õpilasi, kelle vanemad ei saa kooli arengufondi makseid teha. Haridussektori programmi peamine sellealane saavutus on orbude ja ohustatud laste poliitika heakskiitmine, kuigi seda ei olnud auditi ajaks ellu viidud. BANGLADESH: TOETUS MITTEAMETLIKU ALGHARIDUSE PROJEKTIDELE ANNAB KVALITEETSE ALGHARIDUSE LASTELE, KEDA ON RASKE KAASATA Vaatamata ligi 90 protsendini ulatuvale õppurite netomäärale ei ole tõenäoline, et Bangladesh saavutab 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärgi nr 2 (täielik algharidus). Olukord on piirkonniti endiselt väga erinev ning vaesemate laste juurdepääs haridusele on märgatavalt halvem kui rikastel lastel. ELi rahastatud projekt toetab raskesti kaasatavate laste mitteametlikku algharidust (näiteks linnade slummides ja kaugetes maapiirkondades elavad ning rahvusvähemustesse kuuluvad lapsed). Kolm projekti elluviivat VVOd avasid mitmeid koole ning jõudsid seega 330000 kõige ohustatuma vaestest peredest ja etnilistest vähemustest pärit lapseni, võimaldades neile kogu algharidustsükli läbimise. Projekt töötas välja sidemed ametliku algharidussüsteemiga, sealhulgas ka partnerlus kohalike haridusasutustega ja riiklike algkoolidega, et tagada saavutatud tulemuste jätkusuutlikkus. 32. Tabelis 3 on esitatud riikide ja hariduse toetusprogrammide kaupa soolise ebavõrdsuse kaotamise eesmärkidega seotud tulemuste saavutamine, võrreldes vastavaid tulemusnäitajaid kavandatud eesmärkidega. Komisjon kasutab selle eesmärgi jaoks vaid mõningaid näitajaid. Bangladeshi ja Namiibia puhul ei kasutatud näitajaid üldse, kuna nendes riikides oli sooline tasakaal juba saavutatud (vt punkt 33). Kolmes riigis ei olnud tulemused saavutatud või ei olnud enamasti saavutatud. Rahastamislepingu eesmärgid saavutati vaid Burkina Fasos. TABEL 3 RAHASTAMISLEPINGUTES SISALDUVAD SOOLISE EBAVÕRDSUSE KAOTAMISE EESMÄRGIGA SEOTUD NÄITAJAD – KAVANDATUD JA SAAVUTATUD TULEMUSTE VÕRDLUS (vt tabel 2, 1. joonealune märkus) Allikad: Euroopa Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda. Soolise ebavõrdsuse kaotamine (seotud aastatuhande arengueesmärgiga nr 3) | Riik, programmi staatus, andmed ja eesmärgid | Bangladesh (käimasolev) | Burkina Faso (lõpetatud, lõppandmed) | Namiibia (käimasolev) | Nepal (käimasolev, lõppandmed) | Niger (lõpetatud, lõppandmed) | Tansaania (käimasolev) | Soolise tasakaalu astmed 1–5 | | | | Täielikult saavutatud | | | Õppurite kogumäär (tüdrukud) | | Täielikult saavutatud | | | Saavutamata | | 1. klassi vastuvõetute kogumäär (tüdrukud) | | Täielikult saavutatud | | | | | % õpitulemustest algkooli viimases klassis (tüdrukud) | | | | | | Saavutamata | Kirjaoskuse määr 15–24 (naised) | | | | Saavutamata | | | Kirjaoskuse määr 6+ (tüdrukud) | | | | Saavutamata | | | Kirjaoskuse soolise tasakaalu indeks 15+ | | | | Saavutamata | | | 33. Tabel VII lisas näitab edusamme perioodil 2000–2008 kontrollitud riikide kaupa, kasutades selleks õppurite netomäära soolise tasakaalu indeksit ning õppurite netomäära ja hariduse omandamise määra tüdrukute seas. Sooline ebavõrdsus on pärast 2000. aastat vähenenud kõikides riikides, kolm riiki (Bangladesh, Namiibia ja Tansaania) on saavutanud soolise tasakaalu [24]. Ülejäänud riikides on edenemine olnud aeglane, eriti Burkina Fasos, Nigeris ja Pakistanis. 34. Keskmiste näitajate taga on aga olulisel määral ebavõrdsust linna- ja maapiirkondade tüdrukute, rikaste ja vaeste perede ning tõrjutud ja eelistatud rühmade vahel. Burkina Faso 20s vaesemas piirkonnas, millele ELi meetmetes erilist tähelepanu pööratakse, on aga tüdrukute ja poiste õppurite määra vahe alates 2001. aastast kasvanud. Maapiirkondades langevad tüdrukud koolist ka poistest sagedamini välja. Nepalis täheldati põhi- ja alghariduse programmi lõpphindamise käigus 2005. aastal, et soolise tasakaalu puudumine erakoolides on probleemiks [25]. 2010. aasta alguses leiti ELi rahastatud "Haridus kõigile" programmi kontrollikoja tehtud auditi käigus, et see probleem on endiselt suures osas lahendamata. 35. Kõige tavalisemad ELi toetatavad meetmed hõlmasid rahalisi soodustusi tüdrukutele kooliskäimise võimaldamiseks, naisõpetajate värbamist ning eraldi välikäimlaid. Nepalis oli riiklikes algkoolides töötavate naisõpetajate arv väike (34,5 %), mis on väga tagasihoidlik võrreldes erakoolide vastava arvuga (55,7 %), kusjuures erakoolid ei ole saanud abi ELi rahastatud programmist "Haridus kõigile". 3. selgituses on ära toodud ELi arenguabiga seonduvad probleemid riikides, mille riiklikes haridusprogrammides ei pöörata soolisele võrdõiguslikkusele piisavalt tähelepanu. Samuti on selgituses näidatud projektide potentsiaal soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks kohalikul tasandil. 3. SELGITUS NIGER: EBAPIISAV SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE EDENDAMINE HARIDUSES Niger ei ole üldise alghariduse saavutamisel 2015. aastaks vajalikke edusamme teinud, põhjuste seas on näiteks tõsise soolise ebavõrdsuse püsimine algkooli pääsemisel. EL toetas PDDE (hariduse arendamise kümneaastase kava) rakendamist üldise (2003–2008) ja valdkondliku (2006–2008) eelarvetoetuse abil. Sellest hoolimata oli edasiminek poiste ja tüdrukute kooliskäimise võimaluste vahe kõrvaldamisel selles ajavahemikus aeglane. 2007/2008. õppeaastal oli poiste ja tüdrukute õppurite netomäära erinevus ikka veel 12 protsendipunkti. Koolipääsemise näitajad ei ole piisavalt eristatud, et kajastada poiste ja tüdrukute vahelist ebavõrdsust maapiirkondades, kus elab 83 % elanikkonnast. PDDEs ei käsitleta konkreetselt ka institutsioonilisi ja sotsiaal-kultuurilisi piiranguid hariduse võimaldamiseks tüdrukutele. Kuna takistused soolise võrdsuse saavutamisel püsivad, on näiteks tüdrukute hariduse alternatiivkulu kõrgem seal, kus tüdrukuid vajatakse kodus töötamiseks või on kooli õhkkond kehv ja vaenulik ega taga tüdrukute turvalisust. Isegi kui mõned probleemid on PDDEs õigesti määratletud, puudub terviklik lähenemine ja asjakohane rahastamine, mistõttu on parandusmeetmete kava väga alafinantseeritud: ainult 0,34 % PDDEle kooliskäimise võimaluste parandamiseks eraldatud vahenditest perioodiks 2003–2007 oli mõeldud tüdrukute koolitamise edendamisele. PAKISTAN: HEA TAVA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE EDENDAMISEL HARIDUSES – PÕHJA- PAKISTANI HARIDUSPROGRAMM Peamine põhjus, miks Pakistan ei ole üldise alghariduse saavutamisel 2015. aastaks vajalikke edusamme teinud, on tõsise soolise ebavõrdsuse püsimine. EL rahastas programmi, mille eesmärk oli anda panus hariduse kättesaadavuse, kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamiseks, keskendudes soolise võrdõiguslikkuse suurendamisele põhjapoolsetes piirkondades ja Chitralis. 2007. aasta lõpuks oli suurenenud õpilaste arv partnerkoolides 30 % võrra 2003. aastaga võrreldes ning tüdrukud moodustasid 2007. aastal õpilaste koguarvust 64 %. 2003. aastaga võrreldes oli arv 19 % suurenenud. Teiseks peamiseks tulemuseks oli see, et 3785 õpilasele (94 % tüdrukud) võimaldati pääs keskkooli piirkondades, kus enne seda ELi programmi puudus naistel juurdepääs haridusele. Programm tegeles muu hulgas ebasoodsas olukorras olevate naisõpetajate küsimusega, tagades, et 52 % õpetajatest olid naised. Neid toetati ka juhtivatele kohtadele asumisel koolis, tagades naistele juhtkonnas 35-protsendilise kvoodi. HARIDUSE KVALITEET: KAVANDATUD PARANDUSTEST VIIDI ELLU VAID VÄHESED 36. Üldise alghariduse tagamise eesmärk on mitte ainult kõikide laste kooli toomine ja nende abistamine terve alghariduse tsükli läbimisel ning keskkooli astumisel, vaid ka neile eluks vajalike põhiteadmiste ja -oskuste andmine. 37. Erinevalt õpilaste arvust ja hariduse omandamisest puuduvad kvaliteedi parandamise tulemuste kontrollimiseks rahvusvaheliselt heakskiidetud näitajad. Tunnistatakse, et kvaliteedi kontrollimisel tuleks keskenduda õpisaavutustele, st sellele, mida õpilased on selgeks saanud lugemises, matemaatikas ja teadusainetes (vt ka punkt 57). See sõltub aga riiklike õpitulemuste hinnangute kättesaadavusest ning hindamisi ei viida läbi regulaarselt, sest see on kallis [26]. 38. Süstemaatilise õpitulemuste hindamise puudumisel on kõige enam kasutatud näitajad seotud eksamite sooritanute määradega ning kvaliteedi tagamiseks vajalike sisendite ja väljunditega: näiteks hea ettevalmistusega õpetajad (koolitatud ja kvalifitseeritud õpetajate arv ja osakaal), hea koolikeskkond (koolid, kus on tualetid, joogivesi, elekter, sööklad, raamatud, arvutiklassid), mõistliku suurusega klassid (õpetajate/õpilaste arvu suhe), õpikud on kättesaadavad (õpikute/õpilaste arvu suhe) jne. 39. Tabelis 4 on esitatud esitatud hariduse kvaliteedi parandamisega seotud tulemuste saavutamine riikide ja hariduse toetusprogrammide kaupa, võrreldes vastavaid tulemusnäitajaid kavandatud eesmärkidega. Ka antud juhul saavutasid rahastamislepingutes määratletud eesmärgi täielikult vaid vähesed riigid. Õpilaste/õpikute arvu suhe saavutati Burkina Fasos, aga mitte Tansaanias. Kahest kõige sagedamini kasutatavast representatiivsest kvaliteedinäitajast ühe (õpetajate/õpilaste arvu suhe) puhul saavutasid kaks riiki eeldatud tulemused (Bangladesh ja Namiibia), kaks aga mitte (Burkina Faso ja Nepal). Bangladeshis ja Nepalis saavutati vastavalt eesmärgid õpilaste koolist puudumise ja kvalifitseeritud õpetajate osas. Nigeris oli seatud vaid üks kvaliteedieesmärk, mida ei saavutatud. 40. Kvaliteedi hindamisel olemasolevate riiklike õpitulemuste hinnangute abil ei leidnud kontrollikoda kuigi palju tõendeid selle kohta, et ELi tegevus aitas kaasa hariduse kvaliteedi parandamisele. Ainult Bangladeshis olid õpitulemused paranenud ning need hinnati rahuldavaks. Enamikus riikides, kus õpitulemuste hinnangud olid kättesaadavad (Burkina Faso, Namiibia, Nepal ja Niger) olid tulemused madalad. TABEL 4 RAHASTAMISLEPINGUTES SISALDUVAD HARIDUSE KVALITEEDI PARANDAMISE EESMÄRGIGA SEOTUD NÄITAJAD – KAVANDATUD JA SAAVUTATUD TULEMUSTE VÕRDLUS (vt tabel 2, 1. joonealune märkus) Allikad: Euroopa Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda. Hariduse kvaliteedi parandamine | Riik, programmi staatus, andmed ja eesmärgid | Bangladesh (käimasolev) | Burkina Faso (lõpetatud, lõppandmed) | Namiibia (käimasolev) | Nepal (käimasolev, lõppandmed) | Niger (lõpetatud, lõppandmed) | Tansaania (käimasolev) | % õpitulemustest algkooli viimases klassis | | | | Saavutamata | | Täielikult saavutatud | Klassikordajate määr (algkool) | Saavutamata | | Ei ole saadaval | Saavutamata | | | 5. klassini koolispüsimise määr | | | Saavutamata | Saavutamata | | | Õpilaste/õpikute arvu suhe (algkool) | | Täielikult saavutatud | | | | Saavutamata | Õpilaste/õpetajate arvu suhe (algkool) | Täielikult saavutatud | Saavutamata | | Saavutamata | | | Õpilaste/kvalifitseeritud õpetajate arvu suhe (algkool) | | | | | | Saavutamata | Õpilaste/õpetajate suhtarvu piirkondlike erinevuste vähendamine (algkool) | | | | | | Saavutamata | Kvalifikatsiooniga/koolituse läbinud õpetajate protsent | | | | Saavutamata | | | Nõutava kvalifikatsiooniga õpetajate protsent | | | | Täielikult saavutatud | | | Õpilaste/laudade arvu suhe (%) | | Saavutamata | | | Saavutamata | | Õpilaste puudumise määr | Täielikult saavutatud | | | | | | 41. Kvaliteedi hindamisel sisendi- ja väljundinäitajate kaudu leidis kontrollikoda samuti väga vähe tõendeid ühtlasest edenemisest. Eelkõige oli kõikides auditeeritud riikides puudus õpetajatest ning õpetajate kvalifikatsioon ei olnud piisav, vaatamata sellele, et suurem osa kontrollitud ELi meetmeid toetas riiklikku poliitikat õpetajate arvu suurendamiseks ja neile koolituse tagamiseks. Näiteks Bangladeshis tehti märkimisväärseid edusamme alghariduse teise arenguprogrammi koolitustegevuse kvantitatiivsete eesmärkide saavutamisel. Programmiga toetatavate institutsioonide suutlikkus on aga endiselt piiratud (piiratud eelarve, asjakohase kogemusega töötajate nappus, ebasobiv struktuur) ning koolituse mõju näib olevat piiratud, sest õpetajatele ei pakuta hilisemat abi, mis toetaks neid uute meetodite väljatöötamisel. Ka on tehtud vähe edusamme soodustuste (nagu näiteks edutamine või palgatõus) tegemisel õpetajaks õppimisel. 42. Kvaliteetse hariduse võimaldamine tekitab kõikide külastatud riikide huvirühmade seas endiselt tõsist muret. Lisaks on levinud arusaam, et kuna aastatuhande arengueesmärgid on esmatähtsad, on valitsused ja arengupartnerid keskendunud rohkem õpilaste arvu suurendamisele kui hariduse kvaliteedi parandamisele. 4. selgituses on ära toodud kõige levinumad praktilised probleemid seoses kvaliteedi puudumisega. Näitena on toodud Tansaania, kus on auditi käigus kontrollitud riikidest õpilaste arv kõige rohkem suurenenud. 4. SELGITUS TANSAANIA KUI NÄIDE KVALITEEDI POOLE PÜÜDLEMISEST Tansaanias ei anna kasutatavad näitajad tunnistust hariduse kõigi kvaliteedimeetmete paranemisest hariduse toetamise valdkondliku reformiprogrammi rakendamise kestel. Alghariduse omandamise määr on viimase kahe aasta jooksul langenud, samas kui algkoolist väljalangejate arv ei ole viimase kümne aasta jooksul muutunud. Vähe on kvalifitseeritud õpetajaid, õpetajate palgad ei ole viimastel aastatel tõusnud ning nende töökeskkond on problemaatiline nii majutuse, transpordi kui ka palkade väljamaksmise osas. Õpikuid ei ole piisavalt ning napib ka muid õppematerjale. Algkooli õpilaste/õpikute arvu suhe (3:1) oli 2008. aastal sama mis 2003. aastal. Õpilase kohta makstav pearaha oli kõigest 3,6 USA dollarit aastas. 43. Ka kiiralgatuse puhul täheldati õpitulemuste ja hariduse kvaliteedi käsitlemise vajadust praeguses olukorras, mil hariduse kättesaadavus paraneb. Seetõttu julgustati partnerriike mõõtma õpilaste tulemusi ning õpetamise kvaliteeti. 2009. aastal võeti kasutusele kaks näitajat õpitulemuste hindamiseks [27]. Lugemisoskuse arengut on jälgitud rohkem kui 20 kiiralgatuses osalevas riigis ning tulemused on üldiselt olnud tagasihoidlikud. KAS KOMISJON JUHIB OMA HARIDUSALASEID MEETMEID HÄSTI? 44. Auditi käigus hinnati, millises ulatuses on võimalik selgitada vajakajäämisi täheldatud tulemustes komisjonipoolse puuduliku juhtimisega. Audit hõlmas nii kavandamis- kui ka rakendamisetappi. Seoses kavandamisega hindas kontrollikoda, kas komisjon, vastavalt oma suunistele [28]: - suunas meetmed kolmele Euroopa arengukonsensusega paika pandud prioriteetsele eesmärgile: algharidus, sooline võrdõiguslikkus ja hariduse kvaliteet; - hindas nõuetekohaselt eelarvetoetuse või alternatiivsete abi osutamise meetodite valimise asjakohasust. Rakendamise osas hindas kontrollikoda, kas komisjon, vastavalt oma suunistele: - omas järelevalve tegemiseks asjakohast teavet; - kontrollis aktiivselt haridustulemusi ja pööras asjakohast tähelepanu oma rahvusvahelistele kohustustele, mis olid seotud abiandmise koordineerimise ja ühtlustamisega; - tagas, et delegatsioonidel oli piisav kogemus mõjusa järelevalve tagamiseks ja valdkondliku haridusalase dialoogi jätkamiseks; - toetas piisavalt suutlikkuse suurendamist. Auditi käigus uuriti ka, millises ulatuses oli suunistest mittekinnipidamine õigustatud. KUI ABI OSUTATI VALDKONDLIKU EELARVETOETUSE KAUDU, OLI VALIK ÜLDISELT KOMISJONI SUUNISTEGA KOOSKÕLAS 45. Kuna komisjoni suunised on kavandamisetapis väga olulised, uuris kontrollikoda, kui täpselt neist kinni peeti ja kas neist oli abi. 46. Kui sihtvaldkonnaks oli haridus, valiti valdkondlik eelarvetoetus abi osutamise meetodiks täielikus kooskõlas haridusalase programmitöö suunistega. Suunised hõlmasid ka abikõlblikkuskriteeriume eelarvetoetuse saamiseks. 47. Pakistani loodepiiri provintsile antud ELi toetuse puhul ei olnud aga käesolevaks programmiperioodiks valdkondliku eelarvetoetuse kasuks otsustamine suunistega kooskõlas, sest riikliku haridussektori poliitika ei olnud rahastamislepingu allakirjutamise ajal paika pandud ning seega ei olnud abikõlblikkuskriteeriumid täidetud. 48. Tansaania puhul uuris kontrollikoda komisjonipoolset riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammi usaldusväärsuse hindamisi, mis olid üheks aluseks eelmise ja käesoleva programmiperioodi eelarvetoetuse maksmise rahastamisotsuste tegemisel. PEFA 2008. aasta mõjuanalüüsis [29] ja perioodi 2008–2013 riigi strateegiadokumendis välja toodud valitsuse piiratud isevastutus ja riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammi aeglane edenemine seavad kahtluse alla komisjoni kohaldatud hindamiskriteeriumide selguse ja järjepidevuse. KOMISJON EI VÕTNUD TÄIELIKULT ARVESSE USALDUSRISKIDE MAANDAMISE MEETMETE (MIDA KASUTATI NÄITEKS ÜHISRAHASTAMISEL) EELISEID 49. Komisjoni haridusalase programmitöö juhendites juhitakse tähelepanu ühisrahastamise teatud puudustele ning märgitakse, et komisjon eelistaks ühisrahastamisega liitumise asemel valdkondliku eelarvetoetuse eraldamist [30]. Seega ei kasutanud komisjon ühist rahastamist (välja arvatud Bangladeshis) isegi nendes auditeeritud riikides, kus teised arengupartnerid kasutasid valdkondliku poliitika toetusprogrammideks ühist rahastamist. Antud küsimuses olid suunised aga liiga üldised, sest sellega jättis komisjon tegelikult kasutamata mitmed võimalikud eelised, sealhulgas usaldusriski hajutamiseks mõeldud meetmed. Eriti oluline on see haridussektoris ja riikides, kus on suur vahendite väärkasutuse oht [31]. 50. Kui rahastajad teevad koostööd, kasutades selleks ühisrahastamist, võetakse tavaliselt meetmed kaitseks vahendite väärkasutuse eest. See hõlmab usaldusriski hindamist asjaomase valdkonna puhul ning väljamaksete tegemist auditeeritud raamatupidamise aastaaruannete alusel. Mõjusa kaitsemeetme näiteks võib tuua Nigeri, kus leiti ühisrahastamises osalevate partnerite 2006. aastal tellitud auditi käigus kuue miljoni euro suurune pettus, mis oli otseselt seotud PDDE elluviimisega. Sellele järgnenud uurimise ja kohtuprotsessi tulemusena mõisteti süüdi endine haridusminister. HARIDUSALASED EESMÄRGID JA NÄITAJAD EI OLE ÜLDISE EELARVETOETUSE PUHUL NII ULATUSLIKUD 51. Üldisest eelarvetoetusest rahastatud programmide puhul käsitletakse haridusalaseid küsimusi tulemusnäitajate kaasamise abil, näitajatele seatakse eesmärgid, mis on seotud eelarvetoetuse muutuva suurusega väljamaksetega. Näitajate arv on aga väga erinev ning võrreldes valdkondliku eelarvetoetusega on üldise eelarvetoetuse puhul tavaliselt rahastamislepingutega seotud oluliselt vähem näitajaid (enamasti 3-4). Lisaks on üldise eelarvetoetuse tingimused tavaliselt seotud üldiste riiklike strateegiatega (näiteks vaesuse vähendamise strateegiad), mitte valdkondliku poliitikaga. Eeltoodu ning piiratud näitajate arvu tõttu on haridusalane dialoog üldise eelarvetoetuse puhul vähem intensiivne. 52. Kontrollikoja audit hõlmas ka kahte 9. EAFi üldise arengutoetuse programmi Burkina Fasos ja Nigeris, mis kumbki sisaldas rohkem haridussektorile suunatud osa kui komisjoni tavalised üldise eelarvetoetuse programmid. Seega olid kasutusel üksikasjalikumad tingimused haridusalaste edusammude kontrollimiseks ja motiveerimiseks. Vaatamata valdkonnale põhjalikuma keskendumise eelistele pöördus komisjon 10. EAFi üldise eelarvetoetuse programmide puhul taas traditsioonilise lähenemise juurde tagasi. 53. Kontrollikoda tunnistab, et kui partnerriikide valitsused seavad esikohale kulutused haridusele, neil on kindel hariduspoliitika ning vastav riigi rahanduse juhtimissüsteem, siis võib üldine eelarvetoetus anda kasuliku panuse haridussektori toetamiseks. Komisjon ei ole siiski selgelt määratlenud, millises ulatuses erineb üldise eelarvetoetuse kasutamine haridusele mõeldud valdkondliku eelarvetoetuse programmide kasutamisest (vt punkt 51). KIIRALGATUS "HARIDUS KÕIGILE" EI OLE ANDNUD EELDATUD PANUST ÜLDISE ALAFINANTSEERITUSE VÄHENDAMISEKS 54. Kiiralgatuse üks eesmärke on aidata tagada algatuses "Haridus kõigile" osalevate abisaajariikide rahastamine ja seetõttu vaatas kontrollikoda läbi ka hiljutise hinnangu kiiralgatusele, et näha, kui suures ulatuses oli algatusest abi olnud. Kuigi kiiralgatuse raames anti riikidele olulist rahalist toetust, oli hinnangus toodud järeldus järgmine: "tõendid ei anna tunnistust sellest, et algatusel oleks olnud suur positiivne mõju välisabi tasemele, hariduse kodumaisele rahastamisele või kavandatud põhiharidusele". Samal seisukohal ollakse ka 2010. aasta ülemaailmses seirearuandes programmi "Haridus kõigile" kohta [32] (üldise alafinantseerituse kohta vt ka punkt 2). 55. Kiiralgatuses on seatud soovituslikuks eesmärgiks, et hariduse osakaal riigieelarves üldiselt on 20 % valitsuse kogukuludest. Kaheksast auditeeritud riigist kulutasid eelnenud eelarveaastal ainult kaks (Burkina Faso ja Namiibia) haridusele kogueelarvest 20 % või rohkem, sellal kui kahes riigis kulutas valitsus haridusele alla 12 % (Pakistan ja Libeeria). KOMISJONI KASUTATUD NÄITAJAD ON ASJAKOHASELT AASTATUHANDE ARENGUEESMÄRKIDELE KESKENDUNUD … 56. Komisjoni tehtud haridussektorite analüüsid perioodi 2007/2008–2012/2013 riikide strateegiadokumentide koostamiseks (vastavalt arengukoostöö rahastamisvahendi ja EAFi jaoks) olid üldiselt põhjalikud ning kajastasid asjakohaselt komisjoni poliitikakohustusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamise toetamisel. Prioriteetne eesmärk (võimaldada kõigile algharidus ja kaotada sooline ebavõrdsus) kajastus ka auditeeritud rahastamislepingute tulemuste mõõtmisel ja hindamisel kasutatud tulemusnäitajate valikus. Aastatuhande arengueesmärkidel põhinevad näitajad ei ole aga kõikide riikide (eriti vaesemate) puhul ühtviisi realistlikud, sest aastatuhande eesmärgid on oma olemuselt keerukad ning on kõikide riikide jaoks samad. … KUID HARIDUSE KVALITEEDINÄITAJATELE ON VÄHE TÄHELEPANU PÖÖRATUD 57. Kahes auditeeritud piirkonnas on hariduse kvaliteeti keerukas usaldusväärselt ja järjepidevalt mõõta (vt ka punktid 37 ja 38). Kuigi on olemas mitmeid representatiivseid näitajaid, sisaldasid auditeeritud rahastamislepingud nendest vaid üksikuid, nagu on näha ka tabelis 4. Seega ei olnud neist abi, et rõhutada hariduse kvaliteedi mõjusa hindamise vajadust. KOMISJONI KASUTATAVAD HARIDUSALASED JUHTIMISINFOSÜSTEEMID EI ANNA ALATI PIISAVAT, ASJAKOHAST JA ÕIGEAEGSET TEAVET 58. Komisjoni ja teiste partnerite kasutatavad haridusnäitajad, mille abil mõõdetakse kavandatud tulemuste saavutamist, põhinevad partnerriikide valitsuse haridusstatistika süsteemidel. Seega on tähtis, et nimetatud süsteemid tagaksid usaldusväärse statistika. Lisaks peaksid partnerriikide valitsused esitama regulaarseid aruandeid, mis võimaldaksid komisjonil ja teistel arengupartneritel mõõta toetust saavate haridusprogrammide edusamme, sealhulgas ka tulemusnäitajaid. 5. SELGITUS NEPAL: STATISTIKA USALDUSVÄÄRSUS Kuigi arengupartnerid peavad haridusalast juhtimisteabesüsteemi usaldusväärseks, ollakse siiski mures statistika aluseks olevate andmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse üle. Mõnest hinnangust on selgunud, et koolide edastatud andmete täpsuse kontrollimine on puudulik ning süsteem soosib tegelikest suurema õpilaste arvu esitamist (koolide rahastamine on seotud õpilaste arvuga). Lisaks teatasid koolid registreeritud õpilaste arvu, mitte tegelikult õppetöös osalejate oma. Ka kodumajapidamiste uuringutest selgus, et õppetöös osalevate laste arv on teatatust väiksem. Nende probleemide ulatus ei ole teada. Arengupartnerid tellisid kolm kooliharidust käsitlevat tehnilist läbivaatust, mis tehti 2005. ja 2006. aastal. Kontrolliti 1000 juhuslikult valitud kooli valimi 20 piirkonnas. Üldiselt olid aruannetes toodud arvud kooskõlas ametlikega. Suuri erinevusi leiti aga algastme õppurite kogumääras (130 ametliku 144 asemel) ning tüdrukute ja stipendiume saavate dalitite [33] protsendis (vastavalt 33 % ametliku 65 % asemel ja 53 % ametliku 81 % asemel). Arengupartnerid rõhutasid vajadust andmete põhjalikuma ristkontrolli ning erinevate allikate kasutamise järele, tuues välja ka võimaluse teha piirkonnas regulaarseid valimipõhiseid kontrolle. Unesco statistikainstituut ei ole esitanud kuigi palju sõltumatut statistikat õppurite netomäära ja hariduse omandamise määra kohta. Põhjuseks võib olla usaldusväärsete rahvastikuandmete puudumine, sest viimane rahvaloendus toimus kümme aastat tagasi. 59. Kaheksast juhust viiel leidis kontrollikoda, et partnerriikide valitsuste haridusalase statistika süsteemid esitavad andmeid regulaarselt. Bangladeshi, Libeeria ja Pakistani puhul on statistika puudulik andmete vähese kättesaadavuse tõttu, mille põhjuseks on andmeid koguvate ja töötlevate asutuste vähene suutlikkus [34]. Kontrollikoda leidis ka, et enamikus auditeeritud riikides ei ole komisjonile haridustulemuste kontrollimiseks kättesaadavad valitsuse aruanded piisavad, usaldusväärsed ja õigeaegsed. 60. Statistika kvaliteedi puhul täheldas kontrollikoda, et enamikus auditeeritud riikides toetas komisjon meetmeid ametliku statistika kvaliteedi parandamiseks [35]. Kontrollikoda leidis, et see toetus aitas kaasa haridusalaste juhtimisinfosüsteemide tugevdamisele, kuigi endiselt püsivad mõned levinud puudused: a) loenduspõhise statistika (näiteks õppurite netomäär) usaldusväärsus on Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias levinud probleem [36]; b) vastuolud koolide poolt haridusministeeriumile saadetud haldusinfo ning kodumajapidamiste uuringutega saadud teabe vahel. Viimased tuginevad üldiselt vanemate ütlustele selle kohta, kas nende lapsed käivad koolis [37]; c) ebapiisavalt eristatud statistilised ja analüüsiandmed kvaliteedi ja võrdsuse küsimustega tegelemiseks (näiteks madala sissetulekuga majapidamistest ja ebasoodsas olukorras olevatest ühiskonnagruppidest pärinevate õppurite haridusele ligipääs ja õpitulemuste tase). KOOSKÕLASTAMINE TEISTE RAHASTAJATEGA ON PARANENUD, KUID ON TEHTUD KA KOMPROMISSE 61. Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonide tehtud koostöö ja kooskõlastamine partnerriikide valitsuste ja muude haridussektori arengupartneritega pärast Pariisi deklaratsiooniga võetud kohustusi olnud üldiselt asjakohane. Burkina Fasos osutus see aga 9. EAFi programmi puhul keeruliseks, sest komisjon oli ainus arengupartner, kes kasutas eelarvetoetust, teised toetasid haridussektorit ühisfondi kaudu. Selline koordineerimine eeldab muidugi mõningaid kompromisse, kuid kontrollikoda märkis, et mõnel juhul mõjutas see komisjonipoolset haldust või prioriteete rohkem: a) Namiibias vaadati põhjalikult läbi ELi rahastatud haridussektori programm. Seda tehti haridusvaldkonna põhjaliku kontrollimise tulemusena. Kontrollijaks oli valitsus Maailmapanga toetusel, komisjoni ja muude arengupartnerite osalus oli vähene. Programmist kaasrahastatakse nüüd riikliku haridusprogrammi esimest etappi, mis hõlmab kogu haridussektorit ning pöörab piiratud tähelepanu algharidusele ja aastatuhande arengueesmärkidele ning algatuse "Haridus kõigile" eesmärkidele; b) Nepalis ei saanud komisjon võtta täielikult kasutusele tulemusnäitajatel põhinevaid osamakseid, sest teised arengupartnerid ei kasuta seda mehhanismi ega soovinud muuta valitsusega kokkulepitud rahastamiskorda; c) Pakistanis oli komisjoni eesmärk toetada projektiga haridussektorit Sindhi provintsis. Valitsus palus aga kasutada valdkondlikku eelarvetoetust, sest see oleks kooskõlas Maailmapanga toetusega. Seetõttu ei ole rahastamislepingu tulemuste maatriks kooskõlas haridussuunistega, sest alghariduse kättesaadavuse väljundi- ja tulemusnäitajad ei ole piisavad. Selle põhjuseks on asjaolu, et Maailmapanga lähenemisviis erineb ELi omast. Uues läbivaadatud maatriksis on küll rohkem näitajaid, kuid tulemusnäitajaid on endiselt vähe. 62. ELi rahastatud meetmeid, eelkõige valdkondlikku eelarvetoetust, jälgitakse peamiselt ühiskontrollide abil, mida arengupartnerid kasutavad kollektiivseks järelevalveks. Kontrollikoda leidis, et nende kontrollide puhul keskendutakse haridustulemuste asemel sageli protsessidele ja konkreetsete maksetingimustega seotud rahastamisküsimustele. KOMISJONI TÖÖTAJATE SEAS EI OLE PIISAVALT HARIDUSALA ASJATUNDJAID NING TEADMISI EI OLE ASJAKOHASELT KOGUTUD 63. Kontrollikoda on seisukohal, et iga riigi puhul, kus haridus on sihtvaldkond või kuulub üldise eelarvetoetuse alla, peaksid delegatsioonid määrama poliitilist dialoogi pidama ja valdkonda kontrollima vastava kogemusega töötajad (või töötajad, kellel on võimalus kogemusi saada), ning vajadusel kaasama asjatundjate abi. Auditi tegemise ajal ei olnud töötajate jagunemine optimaalne ning delegatsioonidel puudus järjepidev oskusteave, mis võimaldanuks neil hallata komisjoni selle valdkonna ülesandeid. 64. 2009. aasta lõpus oli üle maailma 44 delegatsiooni, mille sihtvaldkonnaks oli haridus, ning neist 16s (enam kui kolmandikus) ei olnud määratud hariduse eest vastutavat isikut [38]. Aastatuhande arengueesmärgi lepingu sõlminud seitsmes riigis (kõik Sahara-taguses Aafrikas) [39] oli kahes riigis määratud haridusvaldkonnaga tegelema kokku kolm inimest, sellal kui kaks delegatsiooni (Tansaania ja Rwanda) toetusid liikmesriikide kogemusele. 6. selgituses on toodud näide viivitusest töötajate määramisel Libeerias ning selle tagajärgedest. 65. Kui tegemist on üldise või valdkondliku eelarvetoetusega, vähendab piisavate teadmiste ja kogemusega töötajate puudumine delegatsiooni dialoogi abisaajariigiga ning takistab osalemist ühistes töörühmades koos teiste tulemuslikkust jälgivate rahastajatega. See tähendab, et üks keskseid viise tagamaks, et eelarvetoetusele seatud eesmärgid saavutatakse, on kas nõrgestatud või ei toimi üldse. 66. Komisjoni raskused asjakohase kogemusega töötajate värbamisel oma delegatsioonidesse annavad tunnistust probleemidest seoses värbamismenetluste, personali kvalifikatsiooni ja kaadri voolavusega. See on üleüldine probleem, mida ei saa lahendada peakorterite toetuse või lepinguliste töötajatega [40]. Kontrollikoda täheldas, et haridusala asjatundjad ei ole üldiselt ELi ametnikud ja nende komisjoni menetlusalane koolitustase on väga erinev. Teisest küljest ei olnud delegatsioonide personalil alati piisavalt temaatilist oskusteavet, pädevust ja oskusi üldist ja valdkondlikku eelarvetoetust saavate meetmete juhtimiseks. 67. Peakorteri personalitoega seoses märkis kontrollikoda, et ei kasutata selgeid kriteeriume ega mehhanisme, mille abil määratleda, kui oluline on saada vajadusel nõu arengu peadirektoraadi ja EuropeAidi vastavatelt valdkondlikelt üksustelt. 6. SELGITUS LIBEERIA: KOMISJONI MONROVIA BÜROO PERSONALIPROBLEEMID Perioodil august 2007 kuni september 2008 ei saanud komisjoni büroo Monrovias teha programmi ECSEL (Euroopa Ühenduse toetus Libeeria haridussüsteemile) järelkontrolli, sest haridusvaldkonnaga tegelevaid töötajaid ei olnud. Õigeaegse ja mõjusa järelkontrolli puudumine oli üks peamisi põhjusi, miks projekt viidi ellu viivitusega ning paljud meetmed ja tulemused on seetõttu praegugi veel ohustatud. Isegi kui kõige kõrgemal poliitilisel tasandil (arenguvolinik) juhiti tähelepanu personaliprobleemidele Monrovias, ei reageerinud komisjon piisavalt kiiresti, et tagada projekti ECSEL kavakohane rakendamine. Pärast seda, kui arengu peadirektoraadi kõrgem juhtkond palus võtta kiirmeetmed personaliprobleemide lahendamiseks Monrovias (veebruaris 2007), kulus 25 kuud, kuni Monroviale anti projekti ECSEL jaoks pikaajalist tehnilist abi (märtsis 2009). EL PAKKUS TUGE SUUTLIKKUSE ARENDAMISEKS, KUID ENAMASTI EI TOIMINUD SEE KAVANDATUD MOEL 68. Valdkondlike programmide ja eelarvetoetusega antakse vastutus programmi juhtimise eest partnerriikide valitsustele. Seetõttu on väga tähtis tagada asjaomaste institutsioonide ja isikute piisav suutlikkus programmide juhtimiseks ja elluviimiseks. 69. Kontrollikoda leidis, et komisjon plaanis anda kõikidele auditeeritud haridusalastele programmidele toetust suutlikkuse parandamiseks, sealhulgas haridusalaste juhtimisinfosüsteemide tugevdamiseks (vt punkt 60). Enamikus auditeeriud riikides (Burkina Faso, Libeeria, Namiibia, Nepal, Niger ja Tansaania) ei toiminud aga ELi suutlikkuse parandamiseks mõeldud toetus kavandatud moel. Peamised puudused olid seotud järgmiste asjaoludega: a) suutlikkuse arendamisega seotud algatusi ei kavandatud asjakohaselt ega asetatud strateegilisse konteksti, mille tulemusena osutati tehnilist tuge juhtumipõhiselt ning oskusteavet ei edastatud mõjusalt; b) komisjon ei suutnud mobiliseerida inim- ja tehnilisi ressursse õigeaegselt, mistõttu projekti elluviimine viibis märgatavalt; c) tehniline tugi kavandamise, järelevalve, eelarve koostamise ja finantsjuhtimise toetuseks jäi välja töötamata, põhjuseks probleemid hankemenetlusega ja valitsuse soovimatus taotleda tehnilist tuge; d) taustauuringute ebapiisav kvaliteet (vt 7. selgitus). 70. Kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga [41] ja kontrollikoja soovitustega [42] võttis komisjon juulis 2008 vastu strateegia, mille alusel tehakse üha rohkem tehnilist koostööd valitsuste ja arengupartneriga suutlikkuse arendamiseks vastavalt partnerriikide valitsuste vajadustele [43]. Käesoleva auditi käigus oli aga selle strateegia mõjusust veel vara hinnata. 7. SELGITUS BURKINA FASO: KOMISJON EI ERALDANUD PERIOODI 2005–2008 EELARVETOETUSEST VAHENDEID SUUTLIKKUSE ARENDAMISEKS Komisjon rahastas määratlusuuringu, et töötada välja suutlikkuse arendamise strateegia ja mitmeaastane kava haridusministeeriumi finants- ja planeerimisosakondadele. Ministeerium ei järginud soovitusi, sest neid oli liiga palju ja need olid liiga keerukad. Lisaks palus ministeerium viia läbi veel ühe uuringu tagamaks kavandatud tegevuste ja alustatud juhtimise detsentraliseerimisprotsessi vastavus. Delegatsioonid hindasid teise uuringu kvaliteedilt keskpäraseks, liiga mahukaks ja raskesti kasutatavaks. Ka selles uuringus esitatud soovitusi ei viidud ellu. Samal ajal panid ministeerium ja Maailmapank kokku tehnilise komitee, mille ülesandeks oli töötada välja mitmeaastane kava tervele haridusministeeriumile. Kuna aruannete kvaliteet oli keskpärane ning ministeeriumi osalustase seetõttu madal, ei olnud võimalik komisjoni poolt ministeeriumi suutlikkuse suurendamiseks eraldatud vahendeid (1 miljon eurot) kasutada ning perioodi 2005–2008 eelarvetoetusest ei olnud võimalik suutlikkuse arendamiseks toetust maksta. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED ELi TEGEVUSE ABIL SAAVUTATI SAHARA-TAGUSES AAFRIKAS JA LÕUNA-AASIAS MÕNED EELDATAVAD TULEMUSED PÕHIHARIDUSE VALLAS, KUID SIISKI KAVANDATUST VÄHEM 71. Üldiselt on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuigi auditeeritud rahastamislepingute puhul saavutati täielikult vaid 45 % eesmärkidest. 72. Seoses alghariduse tagamisega kõikidele lastele (aastatuhande arengueesmärk nr 2) viidi ellu vaid osa kavandatud eesmärkidest ning üldiselt oli edasiminek liiga aeglane, et tagada eesmärkide täitmine 2015. aastaks. Alghariduse võimaldamise alal olid tulemused üldkokkuvõttes tagasihoidlikud, kuigi õpilaste arvu näitajad olid hariduse omandamise tulemustest paremad. 73. Soolise ebavõrdsuse kaotamise eesmärgi osas aitas ELi sekkumine abisaajariikidel saavutada mõned kavandatud eesmärgid. Siiski esineb teatud piirkondades ja sotsiaalsetes rühmades endiselt märkimisväärset ebavõrdsust. 74. Kolmanda ehk viimase prioriteetse eesmärgi puhul, milleks on hariduse kvaliteedi parandamine, viidi ellu vaid mõned kavandatud eesmärgid. Kuigi tunnistatakse, et hariduse kvaliteeti on raske mõõta, tundub, et aastatuhande arengueesmärgi nr 2 (mis on suures osas kvantitatiivne) esikohale asetamine jättis varasematel aastatel tähelepanuta hariduse kvaliteedi hindamise. 75. Kuigi edu ei ole täielik, ei tohiks saavutusi alahinnata. Saavutatu näitab, kui oluline on hea juhtimine ELi vahendite õigeks suunamiseks ja järelevalveks, et tagada vahendite kasutamine maksimaalse kasu saamiseks. KOMISJONI JUHTKOND EI TAGANUD JÄRJEPIDEVALT ELi MEETMETE ASJAKOHAST KAVANDAMIST JA ELLUVIIMIST 76. Kui abi jagati valdkondliku eelarvetoetusena, oli see valik üldiselt kooskõlas komisjoni suunistega. Komisjon ei võtnud täielikult arvesse usaldusriskide maandamiseks kasutatud meetmete (nagu näiteks need, mida kasutati ühisrahastamisel) eeliseid. Põhiharidusele seati üldises eelarvetoetuses vähem üksikasjalikke eesmärke ja näitajaid ning seetõttu on ka dialoog vähem intensiivne. Kontrollikoda märkis, et kaks üldist eelarvetoetust saanud projekti Nigeris ja Burkina Fasos olid haridussektorile suunatud, kuid hiljem sellest lähenemisest loobuti. 77. Komisjoni keskendumine aastatuhande arengueesmärkidele haridusalase abi kavandamisel ja vormistamisel on üldiselt ajakohane. Aastatuhande arengueesmärgid ja algatus "Haridus kõigile" ei ole siiski sellisena automaatselt saavutatavad, eelkõige maailma kõige vaesemates riikides. Hariduse kvaliteedi näitajatele pööratakse liiga vähe tähelepanu. Leiti väga vähe tõendeid selle kohta, et demograafiliste muutuste – eelkõige rahvastiku kasvu – mõju arengusuundadele ja seeläbi ka näitajatele oleks põhjalikult läbi mõeldud. 78. Abisaajariikide valitsuste haridusalased juhtimisinfosüsteemid, millele komisjon toetub, ei anna alati piisavat, usaldusväärset ja õigeaegset teavet. 79. Kooskõlastamine teiste rahastajatega on oluliselt parem, kuigi sellega käivad kaasas kompromissid, mis mõnikord mõjutasid komisjoni enda juhtimist või prioriteete, sealhulgas ka näitajate valimist ja kasutamist. 80. Delegatsioonidesse ei ole palgatud haridusala asjatundjaid ning teadmisi ei ole asjakohaselt kogutud. See vähendab komisjoni suutlikkust haridusalase valdkondliku dialoogi jätkamisel ning takistab täielikult osalemast töörühmades koos teiste rahastajatega. Seeläbi kaotab komisjon olulise järelevalvemehhanismi ning parimad võimalused mõjutada rakendamist. 81. EL pakkus toetust suutlikkuse arendamiseks, kuid enamasti ei toiminud see kavandatud moel. SOOVITUSED 82. Pidades silmas eesmärkide ulatust ja universaalset iseloomu, toimub suurem osa haridusalasest arengutööst partnerriikide valitsuste juhitud riiklike programmide raames. Sellistel juhtudel on EL vaid üks mitmest abiandjast ja komisjonil puudub otsene võim rakendamist mõjutada. Kui haridus on sihtvaldkond või kasutatakse üldist eelarvetoetust, tuleb selleks, et komisjon vabaneks eelarve eest vastutamisest ja ELi toetus oleks võimalikult mõjus, pidada silmas kahte väga tähtsat asjaolu: esiteks tuleb panna paika hästi valitud ja realistlikud näitajad, et tulemusi paremini kontrollida, ning teiseks tuleb tagada, et delegatsioonidesse palgatakse töötajaid, kellel on piisavalt kogemusi partnerriikide valitsuste ja teiste rahastajatega dialoogi hoidmiseks, et seeläbi tagada, et programmi rakendamisel saavutatakse ELi arenguabi soovitud tulemused. 83. Täpsemalt soovitab kontrollikoda, et komisjon: a) kontrollib, kuidas piiratuma sotsiaalvaldkonnale keskendumise kontekstis mõjub üldise eelarvetoetuse kasutamise suurendamine haridusalasele arenguabile Sahara-taguses Aafrikas, ning kaalub, kas edaspidist kavandamist on vaja kohandada sellele vastavalt; b) tagab, et tulevikus haridusele antava arenguabi puhul keskendutakse varasemast enam hariduse kvaliteedile ning partnerriikide valitsuste suuutlikkusele tulla toime suurema õppurite arvuga; c) kaasajastab ja laiendab vastavaid haridusalaseid juhendeid nii, et need hõlmavad kõiki valdkonna jaoks olulisi abiandmismeetodeid, sealhulgas ühisrahastamine ja üldine eelarvetoetus, keskendudes eelkõige järgmistele asjaoludele: i) millises olukorras on soovitatav kasutada haridustulemuste toetamiseks üldist eelarvetoetust; ii) kuidas pidada hariduspoliitikaalast dialoogi, kui haridust toetatakse ainult üldise eelarvetoetuse kaudu; iii) kuidas valida ja töötada välja asjakohaseid haridusvaldkonna tulemusnäitajaid üldist eelarvetoetust saavatele programmidele; iv) kuidas hinnata valdkondlikku eelarvetoetust saanud programmide tulemusi; d) kasutab süstemaatiliselt mitmeid abiandmisviise ning eelkõige kaalub nii projektide elluviimist kui ka programmitoetuse andmist, et tagada kohalik oskusteave, kindlustada järelevalve ning kasutada ära valitsusväliste osalejate suutlikkus teha uuendusi ja pakkuda võimalusi kaugete piirkondade lastele; e) edendab avaliku sektori finantsjuhtimise valdkonnapõhist läbivaatamist (ja riiklike kulutuste kontrollimist) ning võtab keskse rolli hariduse rahastajate töörühmas, et koordineerida järelevalvet ja vajadusel toetada seda sõltumatute kontrollkäikudega; f) tagab, et eri rahastajate nõudmised valitsuse haridusalases aruandluses kasutatavate aruandlusviiside ja tulemuskriteeriumite kohta on rohkem ühtlustatud, kui sihtvaldkonnaks on haridus või selle toetamiseks kasutatakse üldist eelarvetoetust. III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Jan KINŠT, võttis käesoleva aruande vastu 16. novembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis. Kontrollikoja nimel +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira president [1] Komisjoni ja nõukogu ühisavaldus, 10. november 2000 (nõukogu dokument 12929/00). [2] "Haridus kõigile" on Unesco juhitud ülemaailmne liikumine, mille eesmärgiks on kõikide laste, noorte ja täiskasvanute õpivajaduste rahuldamine aastaks 2015. Liikumine käivitati aastal 1990 Jomtieni deklaratsiooni vastuvõtmisega (http://www.unesco.org/education/efa/ed_for_all/background/jomtien_declaration.shtml). Liikumise "Haridus kõigile" kuus eesmärki on: 1. väikelaste hoolduse ja hariduse laiendamine; 2. kõigile tasuta kohustusliku alghariduse võimaldamine; 3. noorte ja täiskasvanute õppe ja sotsiaalsete oskuste edendamine; 4. täiskasvanute kirjaoskuse suurendamine 50 %; 5. soolise tasakaalu saavutamine aastaks 2005, soolise võrdõiguslikkuse saavutamine aastaks 2015; 6. hariduse kvaliteedi parandamine. [3] Aastatuhande arengueesmärgi nr 2 (võimaldada kõigile algharidus) abil püütakse tagada, et 2015. aastaks saavad lapsed, nii poisid kui tüdrukud, igal pool täieliku alghariduse. Aastatuhande arengueesmärgi nr 3 (edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada naiste iseseisvust) abil püütakse kaotada sugudevaheline ebavõrdsus alg- ja keskhariduses eelistatavalt aastaks 2005 ning kõigil haridustasemetel hiljemalt aastaks 2015. [4] KOM(2002) 116. Hariduse ja koolituse osa vaesuse vähendamisel arengumaades. [5] Euroopa arengukonsensus (ELT C 46, 24.2.2006, lk 1). [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006 (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41). Kokku eraldatakse programmiperioodiks 2007–2013 Ladina-Ameerika, Aasia, Kesk-Aasia, Kesk-Ida ja Lõuna-Aafrika riikidele 16897 miljonit eurot. [7] Komisjoni otsus K(2007) 5223 suunavate eraldiste kohta riiklikele näidisprogrammidele AKV-EÜ koostöölepingu mitmeaastasest finantsraamistikust aastateks 2008–2013. Kokku eraldatakse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidele 13201,7 miljonit eurot. [8] Kiiralgatus "Haridus kõigile" on ülemaailmne partnerlus rahastajate ja arengumaade vahel, mis on mõeldud aastatuhande eesmärgi (algharidus kõigile aastaks 2015) kiiremaks saavutamiseks. Kiiralgatuselt võivad saada toetust kõik madalama sissetulekuga riigid, kes näitavad üles tõsist pühendumust selle eesmärgi saavutamiseks. [9] Üksikasjalik ülevaade riikide kaupa on esitatud I lisas. Sahara-taguse Aafrika andmetes sisalduvad ka Lõuna-Aafrika omad, kuigi seda ei rahastata EAFist, vaid arengukoostöö rahastamisvahendist nagu Lõuna-Aasia riikegi (vt punkt 6). [1001] Arvud hõlmavad põhiharidust, teise taseme ülemise astme haridust ning tehnilist ja kutsealast haridust ja väljaõpet, sest neid ei ole alati võimalik eristada. [11] Lõuna-Aasia määratlus vastab komisjoni omale ning hõlmab järgmisi riike: Afganistan, Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan ja Sri Lanka. [12] Lähetused toimusid Burkina Fasos, Namiibias, Nepalis ja Tansaanias, dokumentaalne hindamine hõlmas järgmisi riike: Bangladesh, Libeeria, Niger ja Pakistan. [13] Eriaruanne nr 11/2010. Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides. [14] Kiiralgatuse "Haridus kõigile" vahehindamine (Cambridge Education, Mokoro and Oxford Policy Management), november 2009. [15] Kasutatud näitajad ja eesmärgid pärinevad mõlemal juhul eelmisest aastast, mille kohta olid andmed saadaval. [16] Mõnel juhul ei olnud tulemusi võimalik selgelt mõõta, sest kohaldatud tulemusnäitajad ei olnud piisavalt täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud. [17] Projektide jätkusuutlikkuse probleemi on käsitletud mitmes Euroopa Kontrollikoja eriaruandes. Vt näiteks Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2009: valitsusväliste osalejate EÜ arengukoostöösse kaasamise komisjonipoolne haldamine, eelkõige punktid 63–68 (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/2722293.PDF). [18] 5. klassini koolispüsimist kasutatakse hariduse omandamise ja selle kvaliteedi näitajana (kõrget hariduse omandamise määra on raske säilitada ilma hariduse teatud kvaliteeditasemeta). Seetõttu sisaldub ka see näitaja tabelis 4. [19] Näitajad on valitud nende programmide rahastamislepingutest, mida auditeeriti nende olulisuse alusel prioriteetse valdkonna jaoks. Kuna vaid 19 % projekti ECSELi (EÜ toetus haridusele Libeerias) kavandatud tegevustest on ellu viidud, ei ole projekti mõju hindamine veel põhjendatud. Pakistanis auditeeritud meetmetest ei olnud ükski riiklikul tasandil selliste näitajatega seotud. Üksikasjalikum teave on V lisas. [20] Praegu käimasolevate programmide puhul olid kõige värskemad saadaolevad andmed 2008. aasta omad. [21] Representatiivne näitaja hariduse omandamise määra mõõtmiseks on algkooli viimasesse klassi vastuvõetute kogumäär (vt Mõisted). [22] Mitmed rahastajad on soovitanud kiiralgatuse ulatust laiendada (säilitades samas üldise alghariduse eesmärgi), et see vastaks kogu algatuse "Haridus kõigile" ja/või kogu haridussektori omale. Sellist otsust ei ole veel aga tehtud, peamiselt kogu sektorit hõlmava lähenemise kasutuselevõtmise finantsmõju tõttu. [23] Ligikaudu 63 % olemasolevate andmetega riikidest olid saavutanud soolise tasakaalu alghariduse tasandil, keskhariduse tasandil olid tasakaalu saavutanuid 37 % ja kõrghariduse tasandil alla 3 % (Unesco statistikainstituut: Gender Parity in Education: Not there yet, märts 2008). [24] Namiibia puhul oli huvitav see, et sooline tasakaal oli saavutatud ka keskhariduse puhul. Keskharidust saab rohkem tüdrukuid kui poisse ning tüdrukute tulemused on paremad ja koolispüsimise määr suurem. Lisaks on ka noorte naiste kirjaoskus noormeeste omast suurem (välja arvatud Kavango piirkonnas). Seega on soolise võrdsuse seisukohast praegusel hetkel riskirühmaks hoopis poisid. [25] Mõnes erakoolis olid suurem osa õpilasi poisid ning perekonnad lubasid tüdrukuid ainult riiklikesse koolidesse (mille hariduse kvaliteeti peetakse kehvemaks). See on rohkem levinud piirkondades, kus õpilased peavad küladest linna erakoolidesse sõitma. [26] Sahara-taguses Aafrikas on olemas ka piirkondlikud õpitulemuste hinnangud (nagu Programme d’Analyse des Systèmes Éducatifs de la CONFEMEN (PASEC) prantsuskeelsetele riikidele ning Southern and Eastern Africa Consortium for Monitoring Educational Quality (SACMEQ) ingliskeelsetele riikidele), kuid need ei ole ajakohased, kuna mõnedes riikides hinnatakse tulemusi iga 10 aasta tagant. [27] Nende õpilaste osakaal, kes pärast kahte kooliaastat loevad piisavalt soravalt, ning nende õpilaste osakaal, kes pärast algkooli läbimist loetust aru saavad. [28] Suunised hõlmavad haridusalaseid programmitöö suuniseid (jaanuar 2006), valdkondlikele programmidele antava toetuse suunised (juuli 2007) ja üldise eelarvetoetuse kavandamise ja juhtimise suunised (jaanuar 2007). [29] PEFA mõjuanalüüs – lõpparuanne, II köide – Country Impact Notes, juuni 2008. [30] Dokumendis Programming guidelines for Country Strategy Papers – Education – detailed version – January 2006 öeldakse ühise kaasrahastamise kui võimaliku toetusmeetme kohta järgmist: "Ühisrahastamine on põhimõtteliselt võimalik ka EÜ toetuse puhul. Siiski on see sageli keerukas ja vaevaline ning ei pruugi ühilduda komisjoni menetlustega. Lisaks on juhul, kui ühisrahastamine on võimalik, enamasti olemas sobivad tingimused valdkondlikuks eelarvetoetuseks. Lõppkokkuvõttes sobib ühisrahastamine paremini nendele rahastajatele, kes ei ole veel eelarvetoetusele üle läinud (sageli üleminekuetapis täielikule eelarvetoetusele) kui EÜ-le. Seega soovitab EÜ ühisrahastamises osalemise asemel kasutada valdkondlikku eelarvetoetust". [31] Kontrollikoda täheldas mitmes auditeeritud riigis riiklike ressursside kuritarvitamist. Näiteks Tansaanias 2009. aastal tehtud riiklike kulutuste kontroll näitas, et 13 % algkooliõpetajatest ei töötanud tegelikult koolis, kus nad ametlikult palgal olid (õpetajate töölt puudumine ja "libaõpetajad"). Õpetajate töölt puudumise probleemi täheldati ka mitmes teises riigis, näiteks Libeerias, kus haridusministeeriumi auditi käigus leiti mitmeid tõsiseid haldusprobleeme, sealhulgas eeskirjade eiramist palkade maksmisel. [32] Aruandes ollakse seisukohal, et "kiiralgatuse tulemused valmistasid pettumuse. Kui algatust võrrelda rahastamispuudujäägi ulatusega, ei olnud algatusest abi vajalike ressursside kokkusaamisel. Vaja on põhjalikke uuendusi". (Kokkuvõte, lk 35). [33] Kõige madalam kast Nepalis. [34] Need riigid saavad komisjonilt ja teistelt arengupartneritelt toetust statistika kogumise parandamiseks. [35] Bangladeshi toetas Maailmapank. [36] 2010. aastal avaldatud programmi "Haridus kõigile" ülemaailmse seirearuande järgi on nende laste arvu kindlakstegemine, kes on peaksid algkoolis käima, aga ei käi, "täppisteadusest kaugel". Haldusandmed, mida koolid haridusministeeriumile edastavad, on oluline ressurss ning riiklike aruandlussüsteemide mõjusus aina kasvab. Ebakindlus seoses demograafiliste profiilidega (ja seega ka igasse vanuserühma kuuluvate laste arvuga) tekitab aga segadust. [37] 29s Sahara-taguse Aafrika ning Lõuna- ja Lääne-Aasia riigis, mida kontrolliti 2010. aastal avaldatud programmi "Haridus kõigile" ülemaailmses seirearuandes selgus kodumajapidamistes tehtud uuringutest, et koolis käivate laste arv on ligi poole väiksem (kokku 22 miljonit) kui ametlikes andmetes näidatud. [38] Esialgsed tulemused komisjoni uuringust selle kohta, mitmes riigis rahastatakse haridust otse ja kui mitmes kasutatakse abiandmisvahendina üldist eelarvetoetust, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide lepinguid. [39] Uue aastatuhande arengueesmärkide lepinguga seotakse vahendid 10. EAFi kogu kestuse ajaks ehk kuueks aastaks, nii et kogusummast makstakse välja vähemalt 70 %, kui üldise eelarvetoetuse saamise abikõlblikkustingimusi ei rikuta. [40] EuropeAidi siseauditi üksuse järeldused, mis põhinevad inimressursi arengu auditil delgatsioonides 2009. aastal. [41] Pariisi deklaratsioon sätestab, et "Suutlikkuse arendamine on partnerriikide kohustus, mille puhul rahastajatel on toetav roll". [42] Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/673583.PDF). [43] Reforming Technical Cooperation and Project Implementation Units for External Aid provided by the European Commission, A Backbone Strategy. -------------------------------------------------- I LISA ERALDISED HARIDUSELE JA ÜLDINE EELARVETOETUS LÕUNA-AASIAS JA SAHARA- TAGUSES AAFRIKAS (STA) Põhineb arengu peadirektoraadi üksuste DEV.A.1 ja DEV.C.1 andmetel. Tabel ei sisalda andmeid Mayotte’i ja St Helena kohta. Burkina Fasos ja Nigeris ei olnud haridus sihtvaldkond, kuid mõlemad riigid said üldisest eelarvetoetusest eraldisi haridusele. Kuna 9. EAFi osas ei olnud saadaval üldise eelarvetoetuse (eelmine programmiperiood) kavandamisetapi andmeid, on siin kasutatud kulukohustuste andmeid. Tabel sisaldab ka käimasoleva programmiperioodi riigi strateegiadokumentide lisasid. Regioonid | Riigid | Kas haridus on sihtvaldkond? | Eelmine programm Kokku | Eelmine programm Haridus | Haridus (%) | Eelmine programm Üldine eelarve-toetus | Üldine eelarve-toetus (%) | Kas haridus on sihtvaldkond? | Praegune programm Kokku | Praegune programm Haridus | Haridus (%) | Praegune programm Üldine eelarve-toetus | Üldine eelarvetoetus (%) | Lõuna-Aasia | Afganistan | Ei | 973,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 1030,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | Bangladesh | Jah | 363,50 | 125,00 | 34,39 | 0,00 | 0,00 | Jah | 403,00 | 124,0 | 30,77 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | Bhutan | Ei | 15,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 14,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | India | Ei | 225,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 470,00 | 120,0 | 25,53 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | Maldiivid | Ei | 2,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 8,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | Nepal | Ei | 70,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 120,00 | 74,0 | 61,67 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | Pakistan | Jah [1] | 145,00 | 59,00 | 40,69 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 398,00 | 134,0 | 33,67 | 0,0 | 0,00 | Lõuna-Aasia | Sri Lanka | Ei | 29,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 112,00 | 0,0 | 0,00 | 0,0 | 0,00 | | 1824,10 | 184,00 | 10,09 | 0,00 | 0,00 | | 2555,00 | 452,0 | 17,69 | 0,0 | 0,00 | AKV-STA | Angola | Jah | 148,25 | 26,91 | 18,15 | 0,00 | 0,00 | Jah | 214,00 | 17,5 | 8,18 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Benin | Ei | 288,00 | 0,00 | 0,00 | 92,58 | 32,15 | Ei | 334,00 | 0,0 | 0,00 | 100,00 | 29,94 | AKV-STA | Botswana | Jah [1] | 56,54 | 51,00 | 90,20 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 73,00 | 62,0 | 84,93 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Burkina Faso | Ei | 432,40 | 15,00 | 3,47 | 197,00 | 45,56 | Ei | 529,00 | 0,0 | 0,00 | 320,00 | 60,49 | AKV-STA | Burundi | Ei | 162,39 | 0,00 | 0,00 | 84,12 | 51,80 | Ei | 176,00 | 0,0 | 0,00 | 90,00 | 51,14 | AKV-STA | Kamerun | Ei | 126,29 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 239,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Roheneemesaared | Ei | 44,91 | 0,00 | 0,00 | 21,23 | 47,27 | Ei | 51,00 | 0,0 | 0,00 | 33,00 | 64,71 | AKV-STA | Kesk-Aafrika Vabariik | Ei | 94,06 | 0,00 | 0,00 | 18,53 | 19,70 | Ei | 137,00 | 0,0 | 0,00 | 34,00 | 24,82 | AKV-STA | Tšaad | Ei | 209,90 | 0,00 | 0,00 | 23,80 | 11,34 | Ei | 299,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Komoorid | Jah | 29,75 | 16,00 | 53,78 | 0,00 | 0,00 | Jah | 45,00 | 11,3 | 25,11 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Kongo (Brazzaville) | Ei | 109,20 | 0,00 | 0,00 | 30,45 | 27,88 | Ei | 85,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Kongo (Kinshasa) – Kongo Vabariik | Ei | 388,60 | 0,00 | 0,00 | 106,00 | 27,28 | Ei | 514,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Elevandiluurannik | Ei | 37,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 218,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Djibouti | Ei | 38,24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 40,50 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Ekvatoriaal-Guinea | Ei | 7,81 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 0,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Eritrea | Jah | 118,50 | 53,00 | 44,73 | 0,00 | 0,00 | Ei | 122,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Etioopia | Ei | 446,00 | 20,00 | 4,48 | 58,27 | 13,07 | Ei | 644,00 | 0,0 | 0,00 | 195,00 | 30,28 | AKV-STA | Gabon | Jah | 34,60 | 6,00 | 17,34 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 49,00 | 10,0 | 20,41 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Gambia | Ei | 57,40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 76,00 | 0,0 | 0,00 | 22,00 | 28,95 | AKV-STA | Ghana | Ei | 281,00 | 0,00 | 0,00 | 111,00 | 39,50 | Ei | 367,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 47,68 | AKV-STA | Guinea | Ei | 8,78 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 0,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Guinea-Bissau | Ei | 73,30 | 0,00 | 0,00 | 18,10 | 24,69 | Ei | 100,00 | 0,0 | 0,00 | 32,00 | 32,00 | AKV-STA | Kenya | Ei | 290,00 | 0,00 | 0,00 | 125,00 | 43,10 | Ei | 383,00 | 0,0 | 0,00 | 126,80 | 33,11 | AKV-STA | Lesotho | Ei | 106,30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 136,00 | 0,0 | 0,00 | 53,80 | 39,56 | AKV-STA | Libeeria | Ei | 50,09 | 12,00 | 23,96 | 3,50 | 6,99 | Jah | 150,00 | 8,4 | 5,60 | 20,20 | 13,47 | AKV-STA | Madagaskar | Ei | 418,49 | 0,00 | 0,00 | 129,50 | 30,94 | Ei | 577,00 | 0,0 | 0,00 | 170,00 | 29,46 | AKV-STA | Malawi | Ei | 276,67 | 0,00 | 0,00 | 85,50 | 30,90 | Ei | 436,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 40,14 | AKV-STA | Mali | Ei | 395,20 | 0,00 | 0,00 | 156,53 | 39,61 | Ei | 533,00 | 0,0 | 0,00 | 150,00 | 28,14 | AKV-STA | Mauritaania | Ei | 115,40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 156,00 | 0,0 | 0,00 | 38,00 | 24,36 | AKV-STA | Mauritius | Ei | 48,70 | 0,00 | 0,00 | 28,55 | 58,63 | Ei | 51,00 | 0,0 | 0,00 | 43,50 | 85,29 | AKV-STA | Mosambiik | Ei | 502,61 | 0,00 | 0,00 | 149,92 | 29,83 | Ei | 622,00 | 0,0 | 0,00 | 311,00 | 50,00 | AKV-STA | Namiibia | Jah [1] | 69,43 | 29,00 | 41,77 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 103,00 | 42,2 | 40,97 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Niger | Ei | 332,80 | 20,00 | 6,01 | 181,00 | 54,39 | Ei | 458,00 | 0,0 | 0,00 | 150,00 | 32,75 | AKV-STA | Nigeeria | Ei | 552,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 677,00 | 5,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Rwanda | Ei | 176,00 | 0,00 | 0,00 | 101,76 | 57,82 | Ei | 290,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 60,34 | AKV-STA | São Tomé ja Príncipe | Ei | 10,33 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 17,10 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Senegal | Ei | 282,50 | 0,00 | 0,00 | 53,00 | 18,76 | Ei | 288,00 | 0,0 | 0,00 | 133,00 | 46,18 | AKV-STA | Seišellid | Ei | 4,41 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 8,40 | 0,0 | 0,00 | 7,50 | 89,29 | AKV-STA | Sierra Leone | Ei | 164,70 | 0,00 | 0,00 | 62,00 | 37,64 | Ei | 242,00 | 0,0 | 0,00 | 90,00 | 37,19 | AKV-STA | Somaalia | Ei | 153,81 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Jah | 212,00 | 55,0 | 25,94 | 0,00 | 0,00 | Arengukoostöö rahastamisvahend-STA | Lõuna-Aafrika | Jah | 515,00 | 22,00 | 4,27 | 0,00 | 0,00 | Jah [1] | 980,00 | 122,7 | 12,52 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Sudaan | Jah | 83,72 | 52,00 | 62,11 | 0,00 | 0,00 | Jah | 0,00 | 0,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Svaasimaa | Jah | 33,07 | 20,00 | 60,48 | 0,00 | 0,00 | Jah | 63,00 | 3,5 | 5,56 | 0,00 | 0,00 | AKV-STA | Tansaania | Jah [1] | 393,85 | 43,32 | 11,00 | 201,00 | 51,03 | Ei | 555,00 | 0,0 | 0,00 | 305,00 | 54,95 | AKV-STA | Togo | Ei | 16,23 | 0,00 | 0,00 | 5,00 | 30,81 | Ei | 123,00 | 0,0 | 0,00 | 32,00 | 26,02 | AKV-STA | Uganda | Ei | 256,60 | 0,00 | 0,00 | 92,00 | 35,85 | Ei | 439,00 | 0,0 | 0,00 | 175,00 | 39,86 | AKV-STA | Sambia | Ei | 351,50 | 10,00 | 2,84 | 179,00 | 50,92 | Ei | 475,00 | 0,0 | 0,00 | 232,00 | 48,84 | AKV-STA | Zimbabwe | Ei | 12,15 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Ei | 7,00 | 7,0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 8804,8 | 396,2 | 4,50 | 2314,3 | 26,28 | | 12294,0 | 344,6 | 2,80 | 3388,8 | 27,56 | [*] Haridust toetatakse valdkondlikust eelarvetoetusest. Pakistanis anti valdkondlikku eelarvetoetust piirkondlikul, aga mitte föderaalsel tasandil. -------------------------------------------------- II LISA AUDITEERITUD MEETMETE NIMEKIRI Rasvases [sinises] kirjas meetmete puhul kontrolliti ka nende tulemusi (vtIV lisa). Riik | Instrument/Abistamisviis | Meede | Summa kokku (miljonit eurot) | Bangladesh | Valdkondliku poliitika toetusprogramm – ühisrahastamine (dets. 2003 kuni dets. 2009) | II alghariduse arenguprogramm | 105,0 | Projekt (dets. 2006 kuni dets. 2010) | Toetus mitteametlikule algharidusele | 28,3 | Projekt (dets. 2007 kuni dets. 2012) | Tehniline ja kutseharidus ning väljaõpe | 14,0 | Burkina Faso | Projekt (1999–2004) | Põhiharidussektori toetusprogramm | 9,9 | Üldine eelarvetoetus eraldistega haridussektorile (2005–2008) | Üldine eelarvetoetus vaesuse vähendamiseks (2005–2008), mis sisaldab: muutuvsummaga osamakset hariduselevaldkondlikku eraldist algatusele "Haridus kõigile" | 192,4 22,5 15,0 | Aastatuhande arengueesmärkide leping (2009–2014) | Eelarvetoetus majanduskasvu suurendamiseks ja vaesuse vähendamiseks, mis sisaldab: muutuvsummaga osamakset haridusele (2013–2014) | 320,1 28,8 | Libeeria | Projekt (okt. 2006 kuni dets. 2010) | EÜ toetus Libeeria haridussüsteemile | 12,0 | Üldine eelarvetoetus (rahastamisleping ei ole veel alla kirjutatud) | Eelarvetoetus makromajanduslikule stabiliseerimisele (2009–2011) | 20,2 | Namiibia | Valdkondlik eelarvetoetus (2003–2009) | Namiibia haridussektori programm (ESP) | 24,0 | Valdkondlik eelarvetoetus (koostamisetapis – ei ole veel heaks kiidetud) | Ettepanek 10. EAFi haridussektori poliitika toetusprogrammi kohta | 42,1 | Nepal | Projekt/ühisrahastamine (1999–2004) | II põhi- ja alghariduse programm | 19,0 | Valdkondlik eelarvetoetus (2008–2013) | Haridussektori poliitika toetusprogramm | 25,0 | Valdkondlik eelarvetoetus (2010–2013) (koostamisetapis – ei ole veel heaks kiidetud) | Ettepanek koolisektori reformiprogrammi algatamiseks | 26,0 | Niger | Üldine eelarvetoetus eraldistega haridussektorile (PPARP 2006–2008) | Mitmeaastane toetusprogramm vaesuse vähendamiseks, mis sisaldab: muutuvsummaga osamakset hariduselevaldkondliku eraldist algatusele "Haridus kõigile" | 91,0 12,0 21,0 | Üldine eelarvetoetus (PPARP 2009–2011) | Mitmeaastane toetusprogramm vaesuse vähendamiseks, mis sisaldab: muutuvsummaga osamakset haridusele | 93,0 15,0 | Projekt (märts 2002 kuni mai 2009) | Põhihariduse toetusprogramm kahes uuenduslikus hariduspiirkonnas | 8,7 | Projekt (etapp 2005–2007) | Kutsealase jätkuõppe ja koolituse toetusprogramm | 5,6 | Projekt (etapp 2008–2010) | Tehnilise ja kutsehariduse ning väljaõppe toetusprogramm | 2,0 | Pakistan | Programm (mai 2003 kuni mai 2008) | Põhja-Pakistani haridusprogramm 2003–2008 | 19,3 | Valdkondlik eelarvetoetus (dets. 2006 kuni dets. 2011) | Sindhi hariduskava toetusprogramm | 39,0 | Valdkondlik eelarvetoetus (dets. 2008 kuni juuni 2013) | Pakistani loodepiiri provintsi haridussektori reformiprogramm | 20,0 | Programm (aug. 2009 kuni aug. 2014) | Toetus tehnilisele ja kutseharidusele ning väljaõppele | 20,0 | Programm (alla kirjutamata) | Toetus tehnilise ja kutsehariduse ning väljaõppe reformile Pakistanis | 26,0 | Tansaania | Üldine eelarvetoetus (mai 2006 kuni dets. 2010) | Vaesuse vähendamise eelarvetoetusprogramm Muutuvsummaga osamaksed | 101,8 | Valdkondlik eelarvetoetus (dets. 2006 kuni dets. 2010) | Haridussektori reformi toetusprogramm | 43,5 | Aastatuhande arengueesmärkide leping (dets. 2009 kuni mai 2015) | Aastatuhande arengueesmärkide leping 2009–2015 | 305,0 | Projekt koos Oxfam UK-ga (dets. 2005 kuni okt. 2009) | Hariduse kvaliteedi parandamine pedagoogika abil | 0,69 | Projekt koos Fida Internationaliga (dets. 2005 kuni jaan. 2011) | Ühenduse programm puudega noortele (töövaldkond 7: Toimiv raamistik algkoolidele puuetega laste ja noorte kaasamiseks) | 0,75 | Projekt koos Camfediga (okt. 2008 kuni okt. 2010) | Kodanikuühiskonna meede tüdrukute hariduse edendamiseks Tansaanias | 0,88 | Projekt koos Sense Internationaliga (nov. 2008 kuni nov. 2013) | Hariduse kättesaadavuse edendamine kurtidele, pimedatele ja liitpuudega lastele Tansaanias | 0,24 | Mitut riiki hõlmavad | Osamakse sihtfondi | Osamakse kiiralgatusele – katalüsaatorfond (EAFi AKV-sisene eraldis) | 63,0 | Osamakse sihtfondi | Osamakse kiiralgatusele – katalüsaatorfond ("Investeerimine inimestesse" teemaprogramm) | 31,1 | Osamakse sihtfondi | Osamakse kiiralgatusele – katalüsaatorfond (osamakse sekretariaadile – "Investeerimine inimestesse" teemaprogramm) | 1,0 | -------------------------------------------------- III LISA PÕHJUSLIKKUSE KÜSIMUS EELARVETOETUSPROGRAMMIDE PUHUL On tunnistatud, et tulemusnäitajate muutusi on raske põhjendada konkreetse projekti või programmiga. Sellel on kolm peamist põhjust: Ajaline viivitus. Võtab aega, enne kui meede on ellu viidud ja vilja kannab. Seetõttu on keeruline teha järeldusi kohe pärast programmi lõppemist. Eelkõige käib see hariduse kvaliteeti käsitlevate meetmete kohta. Näiteks õpetajate koolitamine, uue õppekava koostamine, õpikute kirjutamine, trükkimine ja laiali jagamine on kõik aeganõudvad tegevused ning võtab aega, enne kui see kõik mõõdetaval moel hariduse omandamist või õpitulemusi mõjutab. Teatud meetmeid on muidugi lihtsam ellu viia kui teisi ning mõned on teistest nähtavamad ja strateegilisemad (näiteks õpetajate koolitusasutuste või koolide ehitamine). Tarvilikud on aga kõik meetmed. Ei ole mõtet ehitada koole, kui napib koolitatud õpetajaid või kui koolitatud õpetajaid ei saadeta koolidesse, kus neid kõige enam vajatakse. Põhjuslikkus. Rahastaja ei saa kunagi olla päris kindel, milline meede tegelikult muutustele kaasa aitab. Lisaks ei sõltu tulemus enamasti vaid ühest tegijast või ühest meetmest. Panus. ELi rahastatud meetmed moodustavad sageli vaid piiratud osa kõikidest haridusressurssidest. See kehtib isegi väikeste ja abist äärmiselt sõltuvate riikide puhul ning seda enam suurte riikide puhul, kellel on endal märkimisväärsel hulgal ressursse ja palju teisi arengupartnereid. -------------------------------------------------- IV LISA AUDITEERITUD PROGRAMMID JA PROJEKTID KOKKUVÕTVATE TULEMUSTEGA Riik | Meede | Meetme alamvaldkond | Summa (eraldatud) | Hinnang | Rahastamisviis: valdkondlik eelarvetoetus Namiibia | Haridussektori programm (2003–2009) | Kogu haridussektor | 24,0 | Tulemused on enamasti saavutamata | Nepal | Haridussektori poliitika toetusprogramm (2008–2013) | Põhiharidus | 25,0 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutamata | Pakistan | Sindhi hariduskava toetusprogramm (2006–2011) | Põhiharidus | 39,0 | Ei ole võimalik hinnata [1] | Tansaania | Haridussektori reformi toetusprogramm (2006–2010) | Põhiharidus | 43,5 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutamata | Rahastamisviis: üldine eelarvetoetus eraldistega haridussektorile Burkina Faso | Üldine eelarvetoetus vaesuse vähendamiseks (2005–2008) mis sisaldab: muutuvsummaga osamakse hariduselevaldkondlik osamakse algatusele "Haridus kõigile" | | 192,4 22,5 15,0 | Tulemused on enamasti saavutatud | Niger | Mitmeaastane toetusprogramm vaesuse vähendamiseks (2006–2008), mis sisaldab: muutuvsummaga osamakse hariduselevaldkondlik osamakse algatusele "Haridus kõigile" | | 91,0 12,0 21,0 | Tulemused on saavutamata | Rahastamisviis: üldine eelarvetoetus muutuvsummadega osamaksetega seotud sotsiaalsektori tulemusnäitajatega Tansaania [2] | Vaesuse vähendamise eelarvetoetusprogramm (2006–2008) Muutuvsummaga osamakse (2006/2007) | Põhiharidus (tulemusnäitajad) | 101,8 0–15,3 [3] | Tulemused on enamasti saavutatud | Rahastamisviis: ühisrahastamine Bangladesh | Teine alghariduse arenguprogramm (2003–2009) | Algharidus | 105,0 | Tulemused on enamasti saavutamata | Nepal | II põhi- ja alghariduse programm (1999–2004) | Põhiharidus | 19 | Tulemused on enamasti saavutamata | Rahastamisviis: programm/projekt Bangladesh | Toetus mitteametlikule algharidusele (dets. 2006 kuni dets. 2010) | Algharidus | 28,3 | Tulemused on praeguseks saavutatud | Bangladesh | Tehniline ja kutseharidus ning väljaõpe (2007–2012) | Tehniline ja kutseharidus ning väljaõpe | 14,0 | Liiga vara hinnata | Burkina Faso | Põhiharidussektori toetusprogramm (1999–2004) | Põhiharidus | 9,9 | Tulemused on enamasti saavutatud | Libeeria | EÜ toetus Libeeria haridussüsteemile (2006–2010) | Valitsemistava ja algharidus | 12,0 | Tulemused on praeguseks saavutamata | Niger | Põhihariduse toetusprogramm kahes uuenduslikus hariduspiirkonnas (2002–2009) | Põhiharidus | 8,7 | Tulemused on enamasti saavutatud | Niger | Kutsealase jätkuõppe ja koolituse toetusprogramm (etapp 2005–2007) | Tehniline ja kutseharidus ning väljaõpe | 5,6 | Tulemused on enamasti saavutatud | Niger | Kutsealase jätkuõppe ja koolituse toetusprogramm (etapp 2008–2010) | Tehniline ja kutseharidus ning väljaõpe | 2 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutatud | Pakistan | Põhja-Pakistani haridusprogramm (2003–2008) | Põhiharidus ja teise taseme ülemise astme haridus | 19,3 | Tulemused on enamasti saavutatud | Tansaania | Hariduse kvaliteedi parandamine pedagoogika abil – projekt koos Oxfam UK-ga (2005–2009) | Haridusasutused ja koolitus | 0,69 | Tulemused on enamasti saavutamata või ei saa neid hinnata [4] | Tansaania | Ühenduse programm puudega noortele – projekt koos Fida Internationaliga (2005–2011) | Terviseõpetus | 0,75 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutamata või ei saa neid hinnata | Tansaania | Kodanikuühiskonna meede tüdrukute hariduse edendamiseks Tansaanias – projekt koos Camfediga (2008–2010) | Algharidus | 0,88 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutatud | Tansaania | Hariduse kättesaadavuse edendamine kurtidele, pimedatele ja liitpuudega lastele Tansaanias – projekt koos Sense Internationaliga (2008–2013) | Haridusasutused ja koolitus | 0,24 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutatud | Rahastamisviis: osamakse sihtfondi Ülemaailmne | Osamakse kiiralgatusele – katalüsaatorfond (EAFi AKV-sisene eraldis) | Põhiharidus | 63,0 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutamata | Ülemaailmne | Osamakse kiiralgatusele – katalüsaatorfond ("Investeerimine inimestesse" teemaprogramm) | Põhiharidus | 31,1 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutamata | Ülemaailmne | Osamakse kiiralgatusele – katalüsaatorfond (osamakse sekretariaadile – "Investeerimine inimestesse" teemaprogramm) | Põhiharidus | 1,0 | Tulemused on praeguseks enamasti saavutamata | [1] Poliitikamaatriks ei sisalda piisavalt väljundi- ja tulemusnäitajaid, et tulemusi hinnata.Tulemused seoses rahalise panuse näitajate ja haldus- ja regulatiivsete investeeringute kvantitatiivsete näitajatega on praeguseks saavutatud ettenähtud mahus. [2] Tulemused on vaid selle aasta kohta, millele olid määratletud eesmärgid (2006/2007). Perioodil 2006/2007 saavutati neljast eesmärgist kolm, kahe viimase rakendamisaasta kohta (2007/2008–2008/2009) puudusid aga andmed ja eesmärgid neljast tulemusnäitajast kahe kohta. [3] Muutuvsummaga osamakse jaoks saadaolev summa oli 9 miljonit eurot eelarveaastal 2008/2009 ja 6,3 miljonit eurot eelarveaasta väljamaksmata osamaksetest. Sellest muutuvsummaga osamaksest võib maksimaalselt 50 % maksta välja haridusnäitajate tulemuse alusel ning ülejäänud 50 % määratakse tervisenäitajate tulemuse alusel. [4] Sellel konkreetsel projektil oli väga positiivne ja mõõdetav mõju omavalitsusüksuses, kus see ellu viidi. Mõju hõlmab oluliselt suurenenud õppurite määra ja paremaid õpitulemusi algkoolis ning kohalike ametiasutuste pühendumist õpetajate koolituskeskuste taristu ülalpidamisele ja rahastamisele. Kontrollikoja hinnangul on saavutatud tulemused siiski rangelt seotud eeldatud tulemustega, nagu need on sõnastatud lõplikus hindamisaruandes kasutatud läbivaadatud loogilises raamistikus (EQUIP – lõplik hindamisaruanne – detsember 2008, lisa E). -------------------------------------------------- V LISA ÜLEVAADE SAAVUTATUD KOONDTULEMUSTEST AUDITEERITUD/LÄBIVAADATUD RIIKIDE JA PROGRAMMIDE KAUPA Märkus tabelites kasutatud värvide kohta: must – aruandes kasutati näitajaid, et mõõta nii üldiseid edusamme kui ka edusamme seoses alghariduse ja/või soolise võrdõiguslikkuse ja hariduse kvaliteedi tagamisega (sh juhud, mil eesmärk saavutati peaaegu, aga mitte täielikult (vt näiteks õppurite kogumäär Bangladeshis)); sinine – näitajat kasutati ainult üldiste edusammude mõõtmiseks; oranž – eesmärki ei saavutatud. BANGLADESH II alghariduse arenguprogramm (PEDP II) 2003–2009 1. PEDP II programmi puhul mõõdeti edusamme konkreetsete peamiste tulemusnäitajate abil. Tabelis on esitatud kokkuvõte 14 peamise tulemusnäitajaga seoses saavutatud edusammudest, nagu see on esitatud PEDP II iga-aastases haridusalases valdkondlikus tulemuslikkuse aruandes 2009. Tabelist ilmneb, et 14st näitajast kuue puhul ei ole eesmärke saavutatud ja nendest kolme puhul on ka arengutendents negatiivne. Peamised tulemusnäitajate eesmärgid, mille saavutamine ei ole tõenäoline, on seotud: i) õppetsükli läbimise määraga, ii) õpilaste õpitulemustega ja iii) hariduskulude osaga RKTst. Kavandatud ja saavutatud tulemuste võrdlus Näitajad | Lähtekoht 2005 | Tulemus 2008 | Eesmärk 2009 | Üldine arengutendents | Eesmärk saavut