SELETUSKIRI

Vastavalt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal anda ühehäälselt igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.

Kirjas, mille komisjon registreeris 2. mail 2019, taotles Luksemburg luba jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat, nagu on sätestatud käibemaksudirektiivi artiklis 285, ning suurendada seda 30 000 eurolt 35 000 eurole.

Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 21. juuni 2019. aasta kirjaga Luksemburgi taotlusest teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 24. juuni 2019. aasta kirjaga Luksemburgile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi XII jaotise 1. peatükiga on liikmesriikidel lubatud kohaldada väikeettevõtjate suhtes erikorda, sealhulgas kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat summat. Selle maksuvabastuse alla kuuluvad maksukohustuslased ei pea oma tarnete pealt käibemaksu tasuma ning seega ei saa sisendkäibemaksu maha arvata.

Võimalus kohaldada väikeettevõtjate suhtes spetsiaalseid käibemaksueeskirju, sealhulgas maksuvabastusi või astmelisi maksusoodustusi, kehtestati kõigepealt nõukogu direktiivi 67/228/EMÜ artikliga 14. Liikmesriikidel, kes kõnealuse sättega ettenähtud võimalust siiski ei kasutanud, lubati hiljem vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 24 lõike 2 punktile b, mis on nüüdseks uuesti sõnastatud käibemaksudirektiivi artikli 285 esimeseks lõikeks, kohaldada käibemaksuvabastust üksnes selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 5 000 eurot või samaväärset summat riigi vääringus. Käibemaksudirektiivi artikli 285 teise lõigu kohaselt võivad kõnealused liikmesriigid anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive ületab liikmesriikide poolt maksuvabastuse kohaldamiseks kehtestatud ülemmäära.

Kuni 2012. aasta lõpuni kohaldas Luksemburg käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületanud 10 000 eurot. Samal ajal kasutas Luksemburg käibemaksudirektiivi artikli 285 teise lõigu kohast võimalust anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive on vahemikus 10 000–25 000 eurot.

Seejärel taotles Luksemburg erandit artikli 285 esimesest lõigust ja sai loa kohaldada väikeettevõtjate maksuvabastuskava raames 25 000 euro suurust käibekünnist, lõpetades samal ajal astmelise maksusoodustuse kohaldamise. Nõukogu rakendusotsusega 2013/677/EL lubati Luksemburgil kohaldada eespool nimetatud erandmeedet kuni 31. detsembrini 2016. Nõukogu rakendusotsusega 2017/319/EL lubati Luksemburgil pikendada erandmeetme kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2019 ja suurendada samal ajal künnist 25 000 eurolt 30 000 euroni. Luksemburgi praegune taotlus pikendada erandi kehtivusaega veelgi ja suurendada künnist 30 000 eurolt 35 000 euroni põhineb samadel alustel, mis on esitatud eelmistes taotlustes. Eelkõige väidab Luksemburg, et erandmeede vähendab nii väikeettevõtjate kui ka maksuhaldurite halduskoormust. Sellega seoses lihtsustab erandmeede maksukogumise menetlust ja kuulub seega käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 1 esimese lõigu eesmärkide hulka.

Luksemburg rõhutab, et taotletud erand on kooskõlas komisjoni 2018. aasta ettepaneku (milles käsitletakse uusi lihtsustuseeskirju väikeettevõtjate käibemaksu kohta) põhimõtetega, kuivõrd ettepanek võimaldab liikmesriikidel kehtestada käibemaksust vabastamiseks nõutava aastakäibe künnise, mis ei ole suurem kui 85 000 eurot (või samaväärne summa riigi vääringus).

Luksemburgi väitel oleks taotletava erimeetme mõju lõpptarbimise etapis kogutava käibemaksutulu kogusummale tühine (mitte üle 0,1 %), nagu on nõutud käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 1 teises lõigus. Täpsemalt märgitakse, et 2017. aastal kasutas erandit 105 maksukohustuslast, kelle käive jäi vahemikku 10 000–30 000 eurot (2015. aastal 64 ja 2016. aastal 73). Sellel aastal moodustab selliste ettevõtete arv 0,14 % käibemaksukohustuslaste arvust. Luksemburgi hinnangul on käibemaksust saadava tulu maksimaalne vähenemine maksuvabastuse tõttu 271 525,60 eurot. See summa moodustab 0,01 % 2017. aasta käibemaksutulu kogusummast. Luksemburg eeldab, et künnise tõstmine 35 000 euroni võib mõjutada 1106 maksukohustuslast, kes moodustavad 2017. aastal 1,5 % käibemaksukohustuslastest. Kui oletada, et ükski neist maksukohustuslastest ei vali tavapärast käibemaksuga maksustamist, ei tohiks maksuvabastuskünnise 30 000 eurolt 35 000 euroni tõstmisest tulenev tulu vähenemine ületada 0,1 % kogu käibemaksutulust.

Luksemburgi esitatud teabe põhjal ilmneb, et erandmeetme pikendamise taotluse eesmärk on vabastada väikeettevõtjad mitmest tavapärase käibemaksukorra kohasest käibemaksukohustustest ning vähendada maksuhalduri koormust maksude kogumisel ja väikeettevõtjate auditeerimisel. See võimaldaks maksuhalduril keskenduda kontrollitegevuses suurematele maksukohustuslastele. Erandmeede on seega kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 1 esimese lõiguga, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada erimeetmeid, millega kehtestatakse erand käibemaksudirektiivi sätetest, et lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust. Sellega seoses märgitakse, et meetme kohaldamine on praegu ja ka tulevikus kõikide maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik.