ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 14.07.2004 
KOM(2004) 469 lõplik 
2004/0150 (COD) .
 
Ettepanek 
EEE. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 
mis paneb paika programmi Kultuur 2007 (2007 −2013) 
. 
Esitatud Komisjoni poolt 
  
{SEC(2004) 954} 
 
ET 2   ET PÕHJUSTE LOETELU  
1. S ISSEJUHATUS : KONTEKSTIALANE MEELDETULETUS  
1.1 Juriidiline baas 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikke l 151 on sobiv juriidiline baas Ühenduse 
kultuurialaseks tegevuseks.  
Kõnealune artikkel rõhutab vajadust respekteer ida kahte põhimõistet: ühelt poolt kultuuriline 
mitmekesisus, mis austab toetuspõhimõtet ja te iselt poolt ühise kultuurip ärandi väärtustamine 
ning liikmesriikide vaheline koostöö. Seeg a tuleb julgustada kultuurialast koostööd 
liikmesriikide vahel, mis täiendab nende endi tegevust.  
1.2 Artikli 151 rakendamine 
Kõnealuse artikli baasil on vastu võetud esimesed  kaks generatiooni programme: kõige pealt 
valdkonnasisesed programmid Ka leidoskoop, Ariane ja Raphael1 vahemikus 1993 −1999, 
seejärel üksainus raam programm - Kultuur 20002, mis võeti vastu veebruaris 2000. Kõik 
mainitud programmid on püüdnud edendada loomeinimeste loometööd ja mobiilsust, suurema hulga inimeste juurdepääsu kultuurile, kultuuri ja kunsti levitamist, inte rkulturaalset dialoogi 
ja Euroopa rahvaste ajaloo paremat tundma õppimist.  
Paralleelselt toetab Euroopa Liit ka kultuuriala se koostöö organisatsioone ja võrgustikke, mis 
tegutsevad meie kontinendi integratsiooni ja Euroopa tsiviilühiskonna
3 väljakujundamise 
nimel ning aitavad kaasa, et kindlustada sundasu misele saatmisega seotud paikade ja arhiivide 
kaitse ning mälestamine4.  
Ning alates aastast 1985 nimetab EL igal aasta l kas ühe või mitu Euroopa kultuuripealinna, 
mida ühtlasi toetatakse rahaliselt5.  
                                                 
1 Vaadata vastavalt Euroopa Parlemendi ja Nõukogu otsuseid nr 719/96/EÜ (EÜT L 99, 20.04.1996),  
2085/97/EÜ (EÜT L 291, 24.10.1997), 2228/97/EÜ (EÜT L 305, 08.11.97).  
2 Vaadata Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsuseid nr 508/2000/EÜ (EÜT L 63, 10.03.2000) ja nr 626/2004/EÜ 
(EÜT L 99, 03.04.2000). 
3 Vaadata iseäranis Nõukogu 14. novembri 1991. aasata resolutsiooni Euroopa kultuurivõrgustike kohta.  
4 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus nr 792/2004/EÜ (EÜT L 138, 30.04.2004). 
5 Alguses valitsustevahelise initsiatiivina kavandatud e ttevõtmisest on saanud Ühenduse tegevus Euroopa  
Parlamendi ja Nõukogu otsusega nr 1419/1999/EÜ (EÜT L 166, 01.07.1999).  
 
ET 3   ET 2. U UE PROGRAMMI PÕHIALUSED  
2.1 Tähtis töö analüüsi ja tulevikuväljavaadete vallas 
Et valmistada ette uut programmi ja teha kokkuv õtteid kultuurialase koos töö vallas läbi viidud 
tegevustest, on läbi viidud Ühenduse kultuuria laste tegevuste ja programmide hindamine6. 
Nendele hinnangutele on lisandunud kultuurisektoripoolsed panused ja kogemused, mille Komisjon oma kultuurialaste programmide ellurakendamisel on omandanud.  
Kusjuures on Komisjon läbi vii nud laiahaardelised tulevikku suunatud kaalutlusprotsessid. 
Komisjon korraldas kultuur ialase koostöö Foorumi
7, andis ekspertide grupile ülesandeks 
arutleda tulevase kultuurialase programmi üle8 ja korraldas avaliku konsultatsiooni9. Lisaks 
on ta korraldanud või osalenud  valdkonnasisese või läbiva temaatikaga seminaridel ning 
tellinud mitmeid uuringuid kultuurialase koostöö teemadel10.  
Lõpetuseks on Komisjon oma ettepaneku vä ljatöötamise ajal võtnud arvesse Nõukogu, 
Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee töid11.  
2.2 Peamised tulemused 
Kõnealune ulatuslik ettevõtmine tõestas kõig epealt Euroopa Liidu kultuurialase tegevuse 
põhjendatust ja asjakohasust.  
Sellegi poolest osutas ta ka mõningatele puudujääkidele, mida uus programm kavandab 
korrigeerida.  
                                                 
6 Ex post  hinnang endistele kultuuriprogrammidele Kaleidoskoop, Ariane ja Raphael, hinnang käimasolevale  
programmile Kultuur 2000, Euroopa kultuurihuviasutuste hindamine.  
7 2001. aasta 20-21 novembrini toimunud Euroopa kultuurialase koostöö Foorum.  
8 Selle raames töötas ekspertide grupp juunis 2003 välja raporti pealkirjaga « Towards a new cultural framework  
program of the European Union ». 
9 Avalikkuse arvamust Euroopa tulevase kultuurialase  programmi kohta küsiti Interneti vahendusel aprillist 
juunini 2003. 
10 Uurimus kultuurisektori potensiaalse rakendamise kasutamise ja arengu kohta (juuni 2001), uurimus inimeste 
ja toodete mobiilsuse ja vabaringluse kohta Euroopa kultuurisektoris (aprill 2002), eurobaromeetri uurimus  
inimeste osalemise kohta kultuurivaldkonnas Euroopa Liidus (aprill 2002), uurimus Euroopa Liidu  
kultuurialase koostöö observatooriumi loomise teostatavuse kohta (august 2003), raport Euroopa  kultuurialase koostöö hetkeolukorra kohta (oktoober 2003).  
11 Vaadata iseäranis Nõukogu 2002. aasta 25. juuni resolutsioon (EÜT C 162, 06.07.2002) ja 2002. aasta 19.  
detsembri resolutsiooni (EÜT C 13, 18.01.2003), Euroopa Parlamendi 2001. aasta 5. septembri (EÜT C 72 E,  
21.03.2002), 2002. aasta 28. veebruari (EÜT C 293 E, 28 .11.2002) ja 2002. aasta 21. oktoobri (EÜT C 300  
E, 11.12.2003) resolutsioone ning Regioonide Komitee 9. oktoobri 2003. aasta seisukohta programmi  
Kultuur 2000 pikendamise kohta.  
 
ET 4   ET 2.2.1 Euroopa kultuurialasest tegevusest 
Ühenduse tegevus on käesoleval hetkel l iiga killustatud. Raamprogrammiga „Kultuur 
2000“ eksisteerivad samaaegselt veel kaks Ühe nduse suurt ettevõtmist: Euroopa kultuurihuvi 
organisatsioonide toetamine ja „Euroopa kult uuripealinnade“ valimine. Nende ettevõtmiste 
side kõnealuse programmiga on väga nõrk, isegi olematu. See jagunemine kolmeks 
tegevuseks rikub kodanike silmis Ühenduse kuju tluspilti, kes pole teadlikud nende kultuuride 
säilitamiseks ja õitsenguke ette võetud jõupi ngutuste ulatusest ega Euroopa ülesehitamisel 
arvesse võetavast kultuurilises t dimensioonist, ning ennekõike  nõrgeneb selle tagajärjel 
tervikpildi koherentsus.  
2.2.2 Programmist Kultuur 2000 
Programm Kultuur 2000 on endale  võtnud liiga palju eesmärke, võrreldes tema käsutuses 
olevate rahaliste vahenditega. See kahjustab tema efektiiv sust ja „loetavust“, sest 
rohkearvulised ja erinevad projektid, mi da programm toetab, võivad jätta mulje 
laialivalguvusest.  
Lisaks on märgitud, et eraldatus erinevate kul tuuri harude vahel programmis Kultuur 2000 
takistab täideviijate tööd, se st see ei võimalda võtta piis avalt arvesse sektori muutuvat 
reaalsust ja võib seega tähelepanuta jätt a mõningad kultuurilise väljenduse vormid.  
2.2.3 Toetatud tegevuste tüübist 
Ühenduse kultuurialane programm ei võta arve sse mõningaid tegevuseliike. Seega puudub 
hetkel korralik toetus mõttetöötegevustele , mis puudutab Euroopa kultuurialase koostöö 
panuseid ja vahendeid.  
3. KOLMANDA GENERATSIOONI PROGRAMM  
3.1 Üldine nägemus 
Ühenduse tegevuse peaeesmärk on Euroopa kultuurialase koostöö arendamise läbi välja 
töötada ühine kultuuriruum. Kõnealune tegevus aitab seega olulisel määral kaasa Euroopa 
identiteedi arengule.  
Nagu märkis Komisjon ühes oma hiljutises teatises12, „loomulikult on kõik Euroopa Liidu 
kultuurialased tegevused lõppkokkuvõttes suunat ud Euroopa kodanikele. Siiski on Euroopa 
institutsioonidel tarvis vahe ndajaid, et jõuda kodanikeni ja pakkuda Euroopa dimensiooni 
puudutavaid kultuurialaseid tegevusi.“ Nende ks vahendajateks on teatrid, muuseumid, 
ametialased ühendused, uurimiskeskused, ülikoolid, kultuuriinstituudid, riiklikud ametiasutused, jne. 
                                                
 
12 « Aktiivne kodakondsus - soodustada Euroopa kultuure ja paljusust läbi noorte, kultuuri, audiovisuaalsete ja  
kodanikuosaluse programmide », KOM (2004) 154 lõplik. 
 
ET 5   ET Eelnevalt mainitud töödest selgub, et on vajalik vähendada eesmärkide ar vu ja eelistada antud 
perspektiivis kolme peamist tegevusssunda, millele sai osaks suur konsensus13. 
kultuurisektoris töötavate isikute riikidevah elise mobiilsuse toetamine, kunsi ja kultuuri 
toodangu ning kunstiteoste riikidevahelise ringlu se toetamine ning lõpuks interkulturaalse 
dialoogi toetamine. On vaja lik anda kultuuritöötajatele,  ja seega kodanikele, rohkem 
võimalusi luua võrgustikke, ellu viia projekte , olla mobiilsem ja soodustada kultuuridialoogi 
Euroopas ja teiste maakera regioonidega. Pr ojektid, mida programmi raames toetatakse, 
peavad olema piisava ulatusega ja neil peab olema maksimaalne lisaväärtus Euroopa tasandil: 
iga projekt peab järgima vähemalt kahte neist eesmärkidest.  
Võrreldes kahe eelneva generatsiooni kultu urialase tegevusega, püüab kõnealune programm 
olla koherentne, üldine ja kõikehaarav tööva hend, mis soodustab mitm epoolset kultuurialast 
koostööd Euroopas ning, mis oleks suuteline haarama kogu selle kompleksust. Programm 
näeb ette tegevust kolmel tasandil; igaüks ne ist on suunatud kultuurialase koostöö erinevatele 
ja üksteist täiendavatele astmetele ning vastavad seega erinevatele, kuid üksteisest sõltuvatele 
vajadustele. Selles seisnebki kõn ealuse programmi peamine uuendus: üldnägemus, mis haarab 
kultuurisektorit tervikun a ja soodustab koostööd.  
Igale tegevustasandile  vastab üks osa.  
Esimene osa seisneb otseses rahalises toes  pikaajalistele, uu riva iseloomuga või 
"spetsiaalsetele"14 koostööprojektidele. See on oluline se davõrd, kui ta aitab kaasa Euroopa 
dimensioonis kultuurialase tegevuse paindlik umaks muutmisele ja konkretiseerub Euroopa 
kodaniku silmis läbi nähtavate tegevuste nii prog rammis osalevate riikide territooriumil kui ka 
sealt väljas. See osa võimaldab Euroopa Liidul tugevdada om a kultuuri õitsengut 
rahvusvahelises ulatuses, soodustades kohapealsete projektide paljusust.  
Kõnealust tegevust tuleb siiski täiendada st ruktureerituma sekkumisega, mis soodustaks 
koostööd ja mis läheks kaugemale lähenemisest iga projekti kaupa eral di. Sellepärast näeb 
teine osa ette Ühenduse kultuurialase tegevuspr ogrammi täieliku ühtlustamise, et edendada 
organisatsioone, kes on tegeva d kultuurivaldkonnas Eurooma ta sandil; peamiselt mõeldakse 
selle all toimimistoetuse väljas tamist nendele Euroopa organi satsioonidele, kes töötavad 
järjepidavalt kultuurialase koostöö arenda mise nimel või kelle kanda on Euroopa 
„kultuurisaadiku“ roll ja kes on omanda ndu selles valdkonnas suure asajtundlikkuse15.  
                                                 
13 Muu hulgas vaadata Nõukogu 21. jaanuari 2002 aasta resolutsiooni (EÜT C 032, 05.02.2002), Nõukogu 19.  
detsembri 2002. aasta resolutsiooni (EÜT C13, 18.01.2003, lk 5), Euroopa Parlamendi 2002. aasta 22.  
oktoobri (EÜT C 300 E, lk 156) ja 2003. aasta 4. septembri resolutsioone, kultuurialase koostöö Foorumi  
järeldusi, avalikkusega konsulteerimise tulemusi  ja ekspertgrupi 2003. aasta juuni raportit.  
14 2003. aasta 9. oktoobri seisukohas teatab Regioonide Komitee, et soodustab lokaalse iseloomuga ja  
kõrgetasemeliste kultuurialaste tegevuste edendamist . Kusjuures käimasolev programmi Kultuur 2000  
hindamine ja samuti eelnevate kultuurialaste programmide hinnangud on tõestanud projektide kaupa  lähenemise asjakohasust ja koherentsust.  
15 1991. aasta 14. novembri resolutsioonis (EÜT C 314, 05.12.1991) rõhutas Nõukogu kultuuriorganisatsioonide  
võrgustiku olulisust kultuurialases koostöös Euroopas. 
 
ET 6   ET Antud mitmeaastane toetus peab võimaldama ne ndel organisatsioonidel rakendada tulusalt 
oma kogemusi ja arendada oma ettevõtmisi. Et tagada organisatsioonidele suunatud 
abiprogrammi kestvust, on samuti vajalik toet ada tegevusi, mis kaitsevad ja mälestavad 
olulisimaid sundasumisele saatmisega seonduvaid paiku ja arhiive.  
Ning kolmas osa on suunatud analüüsi ja teabet egevuse toetamiseks, et luua sobiv keskkond 
koostööks. Programm hõlmab kolme täiendavat te gevust, mis „ümbrits evad“ kultuurialast 
koostööd erinevatel tasanditel. Esimene püü ab soodustada kontseptuaalsete vahendite 
toodangut, toetades uuringute ja analüüside lä biviimist kultuurialase koostöö vallas; see 
võimaldab ühtlasi paremini tundma õppida se da fenomeni. Teine püüab kõrvaldada mõned 
praktilised takistused koost ööl, arendades Intern eti kaudu teabe ja praktika vahetust16. Kolmas 
näeb ette "kultuuri kokkupuutepunktide“ toetamis e, et kindlustada uut programmi puudutava 
praktilise info eesmärgikohane, efek tiivne ja asukohalähedane levik.  
Kõiki neid tegevusi tuleb vaadata läbi kolme eriotstarbelise eesmärgi prisma.  
3.2 Uue programmi eriotstarbelised eesmärgid 
Siinkohal äratoodud eriotstarbelistel eesmärkidel on Euroopa jaoks oluline lisaväärtus. See 
tähendab, et Ühenduse tegevustega nende eesmärk ide taotlemine on täie likult õigustatud sel 
määral, kus neid eesmärke ei püüta saavutada mõne riikliku ettevõtmisega17. Projektid ja 
tegevused, mis soovivad kasu saada Ühenduse to etusest, peavad kõik  vastama vähemalt 
kahele neist eesmärkidest.  
3.2.1 Kultuurisektoris töötavate inimeste riikidevahelise mobiilsuse toetamine 
Töötajate käsutuses olev informatsioon lühiaj alise või pikaajalise viibimise korral mõnes 
teises riigis rakendatavate sotsiaalsete, juhe ndikohaste ja rahaliste klauslite kohta on väga 
sageli fragmentaarne. Et soodustada kõnealuste  elukutseliste töötajate mobiilsust, on seega 
hädavajalik soodustada võrgustike rajamist, minna suurema koordi neerituse teed ja toetada 
teadmiste- ning infolevitamist.  
Ühenduse tegevusega julgustatakse kultuurival dkonnas kahte liiki mobiilsust: kultuuriteenuste 
ettekandmise mobiilsus (nt: ringreisid) või mo biilsus eesmärgiga koolitada, seista silmitsi 
teiste kultuuride ja kunstiprak tikatega , vahetada kogemusi.  
3.2.2 Julgustada kunstiteoste ja kunsti- ning  kultuuritoodete ringl ust riikide vahel 
Materiaalsete või mittemateriaalsete kunstiteos te ning kunsti- ja kultuuritoodete viimine 
väljaspoole riigipiire toob ko rraldajale kaasa lisakulutusi: transpordikulud, kindlustuskulud, 
uute turgude tundmaõppimiskulud, suurenenud jõupi ngutused reklaami vallas, et tutvustada 
                                                 
16 Oma 2001. aasta 21. jaanuari resolutsioonis (EÜT C 032, 05.02.2002, lk 1) kutsub Nõukogu Komisjoni ja 
liikmesriike üles « kasutama olemasolevaid võrgustikke või neid võrgustikke, mida võidakse tulevikus 
liikmesriikides luua, et lihtsustada koostööd ja vahetada teavet ning edukaks osutunud praktikat 
Euroopa tasandil » ja «soodustama kultuurialase teabe võrku ülespanemist, mille eesmärk on anda kõikidele kodanikele juurdepääs Euroopa kultuuriprogrammide sisule kasutades kõige arenenumat 
tehnikat ja soodustama Komisjoni alustatud Euroopa internetiportaali arengut ning ühendades 
kõnealuse portaali liikmesriikides olevate kultuuriala se teabega portaalidega ». Uurimus kultuurialase 
koostöö observatooriumi loomise teostatavuse kohta näitas samuti vajadust korraldada kultuuritöötajate 
kasutuses olevat suurt hulka informatsiooni, mida pakuvad erinevad võrgustikud ja interneti leheküljed.  
17 Juba mainitud 2002. aasta 19. detsembri resolutsioon (EÜT C 13, 18.12.2003, lk 5).  
 
ET 7   ET teoseid või artiste, kelle tuntus välismaal või b olla väiksem, investeerimine aega, mis kulub 
vastuvõtva turu tundmaõppimisse (vastuvõtvad st ruktuurid, administrati ivsed ja reeglikohased 
formaalsused, jne.) See eesmärk on vastavuses as utamislepingu omaga (ar tiklid 3q ja  151) ja 
vastab mõnele Ühenduse põhimissioonile (siseturu eesmärgikohane korraldamine ja Euroopa integratsiooni tugevdamine tänu ühtse kultuuriruumi loomisele). 
3.2.3 Soodustada interkulturaalset dialoogi 
Kultuuride avatusele ja võrdväärsusele rajatud vahetusprotsessina viib interkulturaalne 
dialoog vastastikuse rikastumise ja ühiste väärtuste ning jagatud interpretatsioonide otsimisele. 
Samuti võib ta mängida fundamentaalset rolli er inevatest kultuuridest pärit uute eurooplaste 
integreerimisel.  
3.3 Vahendid 
3.3.1 Uus ja avatum töövahend uus programm on avatum vastavalt sellele, m il määral ta eraldub lähenemisest valdkondade 
kaupa (kunsti ja kultuuri distsipl iinidele lähenemine eraldi). Korraldajad võivad vabalt välja 
pakkuda kas valdkonnasiseseid või valdkondade vahelisi projekte, mis vastavad nende 
huvidele ja taotlustele, sel määral, mil need vastavad vähemalt kahele ülalkirjeldatud 
eesmärgile. Ükski kultuuri ja loometegevuse ha ru ei ole seega aprioorselt välistatud.  
Ühenduse kultuurialane tegevus tahab avada enna st väga erinevatele osalejatele, alates 
ametiasutustest võrgustikeni, kultuuriühendustest kultuurisektori ettevõteteni, ja võimaldada 
koostööd paljudes ning muutuvates vormides.  
Ja lõpuks tahab programm olla avatum kolmandate st riikidest pärit osalejatele, iseäranis 
riikidest, mida katab uus naaberriikide poli itika, ja toetada projekte, mis leiavad aset 
väljaspool Euroopa Liidu piir e; sellega aidatakse ühtlasi  kaasa ELi õitsengule.  
3.3.2 Uus ja täiuslikum töövahend 
Uus programm on täiuslikum selles mõttes, et ta ühendab ühte finantsvahendisse erinevad 
kultuurialase koostöö küljed. Ta ar endab kolme suurt tegevusharu.  
 
ET 8   ET 3.3.2.1 Esimene haru: toetab kultuurialaseid tegevusi 
See haru näeb ette otsese toetuse erineva ke stvuse ja ulatusega Eu roopa koostööprojektidele, 
mis on suunatud vähemalt kahele eelnevalt defi neeritud eriotstarbelisele eesmärgile. „Koostöö 
poolused“ panevad rõhu koostöö pi kaajalisele iseloomule. Iga poolus koondab tegijaid ühest 
või mitmest sektorist ümber er inevate tegevuste või mitmeaas taste projektide; need võivad 
olla nii valdkonnasisesed kui va ldkondadevahelised tegevused ja  projektid, kuid neil peavad 
olema ühised eesmärgid. „Koostöötegevused“ on suunatud loovuse ja innovatiivsuse poole 
ning nad avavad tee uutele koostööprojektidele, mis võivad mõningatel juhtudel 
koostööpooluste raames üksteisele järgnenda. Koos töötegevused kestavad maksimaalselt ühe 
aasta ja nad ühendavad tegija id Euroopas ümber valdkonnasi seste ja valdkonnavaheliste 
tegevuste. „Eriotstarbelisi te gevusi“ iseloomustab nende "pilt lik" ja liidusarnane loomus. 
Kõnealused olulise dimensiooni ja ulatuseg a tegevused peaksid leidma märkimisväärset 
vastukaja Euroopa rahvastelt ja aitama paremini inimestele t eadvustada, et kuulutakse ühte ja 
samasse kogukonda, samuti peaksid nad aitama tekitada inimestes huvi liikesriikide 
kultuurilise mitmekesisuse vastu ja interku lturaalsele ja rahvusva helisele dialoogile. 
„Eriotstarbeliste tegevuste“ hulgas figureerivad  iseäranis „Euroopa kul tuuripealinnad“, mille 
Euroopa dimensiooni on tarvis tugevdada.  
3.3.2.2 Teine haru: kultuurivaldkonna s tegutsevate Euroopa orga nisatsioonide toetamine. 
Lisaks otsesele toetusele koostööprojektidel e, on tarvilik a nda toimimistoetust 
organisatsioonidele, kes töötavad kult uurialase koostöö heaks või on Euroopa 
"kultuurisaadikute" rollis. Uus programm kavatseb ühendada toetuse nendele organisatsioonidele, et  suurendada Ühenduse tegevuse koherentsust.  
Siia alla kuuluvad ka tegevused, mida toetatakse eesmärgig a kaitsta ja mälestada olulisimaid 
sundasumisele saatmisega seonduvaid paiku ja arhiive, mida sümboliseerivad endistele 
koonduslaagrite asukohtadele ja teistele rask ete kannatustega seotud kohtadele ning suure 
hulga tsiviilisikute hävitamispaikadele püsti tatud mälestussambad, ja samuti eesmärgiga 
säilitada mälestust nendes paikades hukkunud ohvritest.  
3.3.2.3 Kolmas haru: toetab analüüside tegemi st ja teabe kogumist ning levitamist 
kultuurialase koostöö vallas 
Informatsiooni ja arvuliste andmete olemas olu Euroopa mastaabis kultuurialase koostöö 
arenemise kohta on väga oluline, eriti selles  osas, mis puudutab näitlejate mobiilsust, 
kunstiteoste ringlust ja interkulturaalset dial oogi. See võimaldab rikastada teadmisi koostöö 
fenomenist ja luua soodsa pinnase  tema kiireks arenemiseks.  
Kusjuures kavatseb programm julgustada ka Internetis toimiva side- ja teabevahendi 
väljatöötamist, mis on suunatud koostööa lal töötavatele spetsialistidele.  
Ja lõpuks, et kindlustada pr ogrammi puudutava praktilise info rmatsiooni sihtotstarbelist, 
efektiivset ja asukohalähedast levitamine, näeb programm ette „kultuuri kokkupuutepunktide“ toetamise. Üksused, mis toimivad  riiklikul tasandil rajatakse koostöös 
liikmesriikidega ja vabatahtlikul baasil.  
3.4. Teel kergemini kasu tatava programmi suunas 
Eelpool mainitud 2004. aasta 10. veeb ruari ja 2004. aasta 9. märtsi teatiste s rõhutas Komisjon, 
et on väga oluline kasutada juriidiliste aktide läbivaatamist selleks, et lihtsustada olulisel 
 
ET 9   ET määral Ühenduse aktide loomist ja ellu ra kendamist ning muuta nii palju kui võiamlik 
Ühenduse uued programmid mõistusega haaratavamateks.  
3.4.1 Lihtsamad üksikasjad kasusaajatele 
Komisjon uurib kõiki hetkel või malikke vahendeid, et kerge ndada kasusaajate raskusi, 
respekteerides jõusolevaid fi nantseeskirju ja iseäranis:  
- lihtsustades ankeete ja taotluseesitamise üksikasju, - muutes rahaeraldamisprotseduuri läbipaistvamaks ja parandades taotlejate informeeritust, 
- rakendades nii palju kui võima lik proportsionaalsuse põhimõtet,  näiteks kasutades väikeste 
hüvitiste või identifitseeritavate kulutuste puhul  hankesüsteeme ja piirates nõuet viia läbi 
finantsvõimekuse kontroll nende kasusaavate or ganisatsioonide puhul, kes saavad väikese 
toetussumma.  
3.4.2. Ratsionaalne haldamisviis 
Et tugevdada programmi efektiivsust ja tõhusust, usaldab Komisjon selle haldamise 
täidesaatvale agentuurile, rakendades Nõukogu ees kirja täidesaatvate agentuuride staatuse 
kohta, mis tegelevad mõnede Ühenduse programmide haldamisega seotud küsimustega
18 ja 
rakendades "Euroopa Ühenduse ül deelarvest finantseeritavat e täidesaatvate agentuuride 
asutamise ning toimimise juhtliine“19. 
4. K OKKUVÕTE  
Euroopa Komisjon, kelle ambitsiooniks on luua  ühtne kultuuriruum, mis respekteeriks 
rahvuslikke ja regionaalseid eripärasid, pakub välja programmi, mille eesmärgiks on 
riikidevahelise kultuurialase koostöö arenda mine läbi kultuurialase koostöötegevuste, 
kultuurivaldkonnas tegutsevate Euroopa orga nisatsioonide, uuringute ja analüüside 
korraldamise ning informatsiooni ja  kommunikatsiooni toetamise.  
Komisjon teeb seega Euroopa Parlamendile ja  Nõukogule ettepaneku vastu võtta lisas olev 
otsus programmi Kultuur 2007 kohta.  
                                                 
18 2002. aasta 19. detsembri Nõukogu eeskiri nr 58/2003, EÜT L 11, 16.01.2003. 
19 K(2003) 4645, 12.12.2003.  
 
ET 10   ET 2004/0150 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 
mis rakendab ellu pr ogrammi Kultuur 2007 (2007 −2013) 
EUROOPA RARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artikli 151 lõigu 5 esimest 
sidekriipsu,  võttes arvesse Komisjoni ettepanekut
20, 
 võttes arvesse Regioonide komitee seisukohta
21, 
 otsustades kooskõlas asutamislepingu arti klis 251 silmas peetud protseduuriga,  
 arvestades järgmist:  
(1) On oluline soodustada koostööd ja vahetu si kultuurivallas, et  respekteerida ja 
tutvustada kultuuride paljusust Euroopas ja parandada Euroopa kodanike teadmisi 
teistest Euroopa kultuuridest peale nende  oma. Koostöö ja kultuuride paljususe 
edendamine aitab kaasa Euroopa kodakonds use muutmisele käega katsutavaks 
reaalsuseks julgustades Euroopa  kodanike otsest osalemist integratsiooni protsessis.  
(2) Kultuur peaks kaasa aitama Euroopa Liidu välise nähtavuse parandamisele tänu 
kultuurilise paljususe ja oma kultuurid e ühiste dimensioonide väärtustamise. 
 
(3) Kodanike täielik liitumine Euroopa in tegratsiooniprotsessiga ja selles osalemine 
eeldab, et hakatakse rohkem esile tõstma  nende ühiseid väärtusi ja ühiseid 
kultuurilisi juuri ja seda nii nende identiteedi võtmeelemendina kui ka kuulumisel 
ühiskonda, mis rajaneb vabadusel, võrdsusel, de mokraatial, sallivusel ja solidaarsusel.  
(4) Samuti on tähtis edenda da aktiivseks kodanikuks olem ist ja toetada võitlust 
kõrvalejäämise vastu selle kõikides vormides , seal hulgas rassism ja ksenofoobia.  
(5) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikke l 3 sätestab, et kõikide tegevuste puhul, 
mida selle artiklis silmas peetakse, püüab Ühendus kõrvaldada ebavõrdsused ja 
edendada võrdõiguslikkust m eeste ja naiste vahel.  
(6) Kultuuriprogrammid Kaleidoskoop, Ariane ja  Raphael, seejärel Kultuur 2000, mis on 
asutatud vastavalt Euroopa Parlame ndi ja Nõukogu otsustele nr 719/96/EÜ22, nr 
                                                 
20 EÜT C [...], [...], lk [...]. 
21 EÜT C [...], [...], lk [...]. 
22 EÜT L 99, 20.04.1996, lk 20. 
 
ET 11   ET 2085/97/EÜ23, nr 2228/97/EÜ24 ja nr 508/2000/EÜ25, on olnud positiivseteks 
vaheetappideks Ühenduse kultuurialase  tegevuse ellurakendamisel. Nende 
programmidega on omandatud oluline koge mustepagas, iseäranis tänu kõnealuste 
kultuuriprogrammide hindamise tulemusel. Hetkel on oluline muuta tõhusamaks ja tugevdada Ühenduse kultuurialaseid tegevus i, toetudes nende hinnangute tulemustele, 
kõikide huvitatud osapooltega läbiviidud kons ultatsioonide tulemu stele ja Euroopa 
institutsioonide tööle. Seega on olemas koht, et rajada selle eesmärgiga programmi.  
(7) Euroopa institutsioonid on erinevatel põhjustel avaldanud arvamust teemade kohta, 
mis puudutavad Ühenduse kultuurialast tegevu st ja kultuurialase koostöö panuseid: 
täpsemalt Nõukogu oma 2002. aasta 25. juuni resolutsioonis uue tööplaani kohta 
Euroopa kultuurialase koostöö valdkonn
26 ja 2002. aasta 19. detsembri 
resolutsioonis27, kus töötatakse välja Euroopa  kultuurialase koostöö valdkonna 
tööplaan, Euroopa Parlament oma 2001. aasta 5. septembri resolutsioonis 
kultuurialase koostöö kohta Euroopa Liidus28, 2002. aasta 28. veebruari 
resolutsioonis programmi Kultuur 2000 ellurakendamisest29, 2002. aasta 22. oktoobri 
resolutsioonis teatri  ja näitekunsti olulisusest ja paindlikkusest laienenud Euroopa 
Liidus30 ning Regioonide Komitee oma 2003. aasta 9. oktoobri seisukohas 
programmi Kultuur 2000 tä htaja pikendamisest.  
(8) Nõukogu rõhutas vajadust võtta Ühendus e tasandil omaks koherentsem lähenemine 
kultuurivaldkonnale ja seda, et Euroopa lis aväärtus on oluline ja määrav mõiste 
Euroopa kultuurialase koostöö raames ja  samuti ka Ühenduse tegevuste põhitingimus 
kultuuri küsimustes31.  
(9) Et muuta ühtne kultuuriruum Euroopa rahvastele kättesaad avaks, on oluline 
edendada kultuurialal töötavate inimeste r iikidevahelist mobiilsust, kunstiteoste ja 
kultuuri- ning kunstitoodangu riikidevahelist ringlust ja samuti on oluline soodustada 
kultuuride dialoogi ja vahetusi.  
                                                 
23 EÜT L 291, 24.10.1997, lk 26.  
24 EÜT L 305, 08.11.1997, lk 31.  
25 EÜT L 63, 10.03.2000, lk 1.  
26 EÜT C 162, 06.07.2002, lk 5.  
27 EÜT C 13, 18.01.2003, lk 5. 
28 EÜT C 72 E, 21.03.2002. 
29 EÜT C 293 E, 28.11.2002, lk 105.  
30 EÜT C 300 E, 11.12.2003, lk 156. 
31 Juba mainitud Nõukogu 2002. aasta 25. juuni resolutsioon ja 2003. aasta 19. detsembri resolutsioon.  
 
ET 12   ET (10) Selles kontekstis on vaja edendada tih endatud koostööd kultuuriinimeste vahel, 
julgustades neid looma koostööpooluseid,  mis võimaldavad arendada ühiseid 
tegevusi, toetada eesmärgikohasemiad tegevusi, millel on Euroopa jaoks oluline lisaväärtus, toetada sümboolseid kultuuriü ritusi, toetada Euroopa kultuuriaalase 
koostöö organisatsioone ja julgustada anal üüsitegevust Euroopa huvi orbiidis olevatel 
teemadel ja kultuurialase koostöö valdkonda puudutava teab e kogumine ja 
levitamine.  
(11) Rakendades otsust, mis rajab Ühen duse tegevuse "Euroopa kultuuripealinnad"
32, on 
tarvilik anda olulisel määral rahalist tuge antud avaldusele, mis on Eurooplastele selgelt näha ja mis aitab tugevdada tunne t, et kuulutakse üht sesse kultuuriruumi. 
Selle avalduse raames tule b rõhk asetada üleeu roopalisele kultuurialasele koostööle.  
(12) On tarvilik anda toimimistoetust organisatsioonidele, mi s töötavad Euroopa 
kultuurialase koostöö nimel ja on seega Eur oopa „kultuurisaadikute“ rollis, toetudes 
Euroopa Liidu kogemustele, mis on oman adatud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 
2004. aasta 21. aprilli otsuse nr 792/2004/EÜ raames ja mis rajab Ühenduse tegvusprogrammi nende organisatsioonide edendamiseks, mis on tegevad Euroopa 
tasandil kultuurivaldkonnas
33.  
(13) Samuti on oluline jätkata tegevust, m ille Euroopa Liit algatas eelpool mainitud 
otsuse nr 792/2004/EÜ raames, et kindlus tada üleeuroopaline ja rahvusvaheline 
kaitse ajaloolistele monumentidele, mille ks on kuulutatud natsi koonduslaagrite 
asupaigad.  
(14) Et suurendada Ühenduse tegevuse lisaväär tust, on oluline kindlustada koherentsus ja 
üksteise täiendamine tegevuste vahel, mida viiakse läbi antud otsuse raames ning 
teiste poliitikate, asjakoha ste Ühenduse tegevuste ja vahe ndite vahel, respekteeris 
asutamislepingu artikli 151 lõiku 4.  
(15) On vajalik, et programm, respekteerides  väljendusvabaduse põhimõtet, aitaks kaasa 
Euroopa Liidu jõupingutustele kestva ar engu edendamise valdkonnas ja võitlusel 
igasuguse diskrimineerimise vastu.  
(16) Euroopa Liidu kandidaatriigid ja Eu roopa Majandusruumi Euroopa vabakaubanduse 
assotsiatsiooni (AELE) kokkuleppe liikmesriigid saavad osaleda Ühenduse programmides vastavalt kokkulepetele, mis nende riikidega sõlmitud on.  
                                                
 
32 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 25. mai 1999. aasta otsus nr 1419/1999/EÜ, mis sätestab Ühenduse tegevuse  
« Euroopa kultuuripealinnad » aastateks 2005 −2019 (EÜT L 166, 01.07.1999).  
33 EÜT L 138, 30.04.2004.  
 
ET 13   ET (17) Saloniki Euroopa Nõukogu 2003. aastal 19.- 20. juunil võttis vast u „Lääne-Balkani 
riikide Agenda: edendada Euroopa integr atsiooni", mis näeb ette, et Ühenduse 
programmid peaksid olema avatud riikidel e, kus on käimas stabiliseerumis- ja 
ühinemisprotsess toetudes Ühenduse ja nende  riikide vahel sõlmitud raamlepingutele. 
Kui kõnealused riigid avaldavad sellek s soovi, peavad nad olema suutelised, 
eelarveliste kaalutluste või poliitiliste prioriteetide tõ ttu, programmis osalema või 
kasu saama mõnest väiksema ulatuseg a koostöövormist, toetudes täiendavatele 
rahasummadele ja spetsiifil istele üksikasjadele, mis tuleb kohandada asjaosaliste 
osalaevate riikide vajadustele.  
(18) Samuti peab programm olema avatud koost ööle teiste kolmandate riikidega, kes on 
kirjutanud Euroopa Ühendusega alla kokku lepetele, mis sisaldavad kultuuri 
valdkonda ja mille üksikasjad tuleb eraldi paika panna.  
(19) On vajalik rajada ühtne rahastamis- ja programmeerimissüsteem kultuurialasele 
koostööle, mille pealkiri on „program m Kultuur 2007“ ja mis katab perioodi 
01.01.2007-31.12.2013.  
(20) Ühenduse tegevus täiendab riiklike või regionaalseid tegevusi kultuurivallas. Võttes 
arvesse, et liikmesriigid po le iseseisvalt võime lised plaanitava tegevuse eesmärke 
(Euroopa kultuuritöötaj ate riikidevaheline m obiilsus, kunstiteoste ja kultuuri- ning 
kunstitoodete riikidevaheline ringlus, interkul turaalne dialoog) küllaldaselt realiseerima 
tänu nende riikidevahelisel e iseloomule ning seega on neid võimalik paremini 
realiseerida Ühenduse tasa ndil, võib Ühendus rakendada meetmeid kooskõlas 
toetuspõhimõttele, millele on pühendatud asut amislepingu artikkel 5. Kooskõlas 
eelnevalt nimetatud artikli proportsionaalsuse  põhimõttega ei ületa see otsus seda, mida 
on vaja kõnealuste eesmär kide saavutamiseks.  
(21) Mis puutub Ühenduse toetuse ellurakenda misse, tuleb arvesse võtta kultuurisektori 
spetsiifilist iseloomu Euroopas ja iseäranis jälgida seda, et administratiivseid ja 
finantsilisi protseduure lihtsu stataks nii palju kui võimalik  ja, et neid kohandatakse 
vastavalt taodeldavatele eesmärkidele ja kultuurisektori praktikale ning arengule.  
(22) Komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö raames on vaja kindlustada kõnealuse 
programmi järjepidev jälgimine ja hinda mine, et võimaldada täpsustusi, eriti 
meetemete ellurakendamise prioriteetides. Hindamine hõlmab välist hindamist, mille viivad läbi iseseisvad ja erapooletud asutused.  
(23) Et ära hoida ebaregulaarsusi ja pettusi  ja uuesti katta kaduma läinud raha, mida on 
makstud või kasutatud seadusevastaselt,  tuleb ellurakendada obivad meetmed.  
(24) Käesolev otsus peab ette nägema kogu programmi kestvuse ajaks rahalised vahendid, 
mis oleks peamiseks viiteallikaks 1999. aas ta 6. mai Euroopa Parlemendi, Nõukogu 
ja Komisjoni institutsioonidevaheli se kokkuleppe punkti 33 mõistes ning, mis 
puudutab eelarve distsipliini ja eelarve menetluse parandamist
34.  
(25) On vaja vastu võtta otsus vajalike m eetmete kohta, mis puudutavad kõnealuse otsuse 
ellurakendamist kooskõlas Nõukogu 1999. aas ta 28. juuni otsusega 1999/469/EÜ, 
                                                 
34 EÜT C 172, 18.06.1999, lk 1. 
 
ET 14   ET mis paneb paika Komisjonile usaldatud täidesaatva võimupädevuse rakendamise 
üksikasjad35.  
(26) On vaja ette näha ülemineku sätted, et  kindlustada takistuste ta üleminek Euroopa 
Parlamendi ja Nõukogu otsustega nr  508/2000/EÜ või 792/2007/EÜ rajatud 
programmidelt kõnealuse otsusega  rajatavale programmile,  
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1 
Programmi rajamine ja kestus 
1. Käesolev otsus rajab programmi Ku ltuur 2007, ainus mitmeaastane programm 
Ühenduse kultuurialastele tegevus tele, edaspidi „programm“.  
2. Programmi rakendatakse vahemikus  1. jaanuar 2007–31. detsember 2013.  
Artikkel 2 
Programmi finantsallikad 
1. Rahaline kate käesoleva programmi täitmis eks artiklis 1 märgitud perioodiks on 408 
miljonit eurot.  
2. Aastas kasutatavate rahasummade  kohta annab loa eelarvevõimkond 
finantsperspektiivide raamistikus.  
                                                 
35 EÜT L 184, 17.07.1999, lk 23.  
 
ET 15   ET Artikkel 3 
Programmi eesmärgid  
1. Programmi põhieesmärk on aidata kaasa ühise Euroopa kultuuriruumi 
väärtustamisele tegeledes kultuurialase  koostöö arendamisega loomeinimeste, 
kultuuritöötajate ja programmis osalevate riikide kultuuriasutuste vahel eesmärgiga soodustada Euroopa kodakondsuse esilekerkimist. 
 
2. Programmi spetsiifil ised eesmärgid on:  
(a) edendada kultuurisektoris töötavate inimeste riikidevahelist mobiilsust; 
(b) julgustada kunstiteoste ja kunsti- ni ng kultuuritoodangu riik idevahelist ringlust; 
(c) soodustada interkulturaalset dialoogi. 
Artikkel 4 
Programmi tegevusliinid 
1. Programmi eesmärke täidetak se järgmiste tegevuste ellu viimise kaudu, nii nagu neid 
kirjeldatakse lisas:  
(a) Kultuurialase tegevuse toetamine 
• Koostöösuunad 
• Koostöötegevused 
• Spetsiaalsed tegevused 
(b) Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegut sevate organisatsioonide toetamine 
ja nende ettevõtmiste toetamine, mille eesmärgiks on kaitsta ja mälestada olulisimaid sundasumisele saatmisega seonduvaid paiku ja  arhiive, mida 
sümboliseerivad endistele koonduslaagrite  asukohtadele ja teistele raskete 
kannatustega seotud kohtadele ni ng suure hulga tsiviilisikute 
hävitamispaikadele püstitatud mälestussambad, ja mille eesmärgiks on ka säilitada mälestust nendes paikades hukkunud ohvritest.  
(c) Toetus analüüside tegemisele ja teabe kogumisele ning levitamisele 
kultuurialase koostöö vallas 
2. Neid tegevusi viiaks läbi va stavalt lisas är atoodud sätetele. 
 
ET 16   ET Artikkel 5 
Kolmandaid riike puudutavad sätted 
1. Programm on avatud osalemiseks järgmistele riikidele:  
– AELE riigid, mis on EEE liikmed va stavalt EEE kokkuleppe sätetele; 
– kandidaatriigid, kellele rake ndub Euroopa Liidu liitumiseel ne strateegia, vastavalt 
üldpõhimõtetele ja tingimustele ning kõn ealuste riikide Ühenduse programmis 
osalemise üldistele sätetele, mis on kehtestatud vastavalt raamleppes ja Assotsiatssiooni Nõukogu otsustes; 
– Lääne-Balkani riigid vastavalt nende riikidega sõlmitavates raamlepetes defineeritud 
üksikasjadele, mis puudutavad nende osalemist Ühenduse programmides. 
Käesolevad lõigus tsiteeritud riigid os alevad täieõiguslikult programmis juhul kui 
nõutavad tingimused on täidetud ja täiendavad rahasummad on laekunud.  
2. Samuti on programm avatud koostööle teiste ko lmandate riikidega, kes on kirjutanud 
Euroopa Ühendusega alla liitumis- või koos töökokkulepetele, mis sisaldavad kultuuri 
valdkonda puudutavaid klausleid ja mis to etuvad täiendavatele rahasummadele ning 
mille üksikasjad tuleb eraldi paika panna.  
– Esimeses lõigus nimetatud Lääne-Balkani riigid, kes ei soovi täielikult programmis 
osaleda, võivad kasu saada programmiga koostöötegemisest käesolevas lõigus ette 
nähtud tingimustel.  
Artikkel 6 
Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega 
Programm võimaldab teha kultuurivaldk onnas koostööd pädevate rahvusavaheliste 
organisatsioonidega, nagu nä iteks UNESCO või Euroopa N õukogu, tingimusel, et tehakse 
samaväärseid panuseid ja respekteeritakse iga institutsiooni või organisatsiooni omaeeskirju 
artiklis 4 nimetatud tegevuste elluviimisel.  
Artikkel 7 
Ühenduse teiste tegevuste täiendamine 
Komisjon kindlustab programmi ja teiste Üh enduse meetmete omavahelise artikulatsiooni, 
eriti nende tegevuste osas, mis puudutavad järgmisi valdkondi: haridus, ametialane koolitus, noored, sport, keeled, sotsiaalne kaasamine,  võitlus diskrimineerimisega ja uuringud.  
 
ET 17   ET Artikkel 8 
Rakendamine 
1. Komisjon kindlustab käesolevas progra mmis sisalduvate Ühenduse tegevuste 
ellurakendamise vastavalt lisale.  
2. Järgmised meetmed on vastu võetud koos kõlas artikli 9 lõi gus 2 ära toodud 
haldamisprotseduurile. 
(a) aastane tööplaan, siia alla arvatakse ka prioriteedid ja selekteerimisprotsessi 
kriteeriumid;  
(b) aastaeelarve ja raha jagamine programmi erinevate tegevuste vahel; 
(c) programmi jälgimise ja hindamise meetmed.  
3. Kõik ülejänud meetmed, mis on vajalikud käesoleva otsuse ellurakendamiseks, on 
vastu võetud kooskõlas artikli 9 lõigus 3 ära toodud konsultatiivprotseduurile. 
Artikkel 9 
Komitee 
1. Komisjoni abistab komitee, mis on moodustatu d liikmesriikide esindajatest ja mille 
eesistuja on Komisjoni esindaja.  
2. Juhul kui on viidatud käesolevale lõigul e rakendatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 
4 ja 7, respekteerides viimase artikli 8 sätt eid. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõigus 3 
ette nähtud periood on kaks kuud.  
3. Juhul kui on viidatud käesolevale lõigul e rakendatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 
3 ja 7, respekteerides viimase artikli 8 sätteid. 
4. Komitee võtab vastu enda sisekorra eeskirja.  
 
Artikkel 10 
Kultuuri kokkupuutepunktid 
1. Kultuuri kokkupuutepunktid, nagu nad on defi neeritud lisa punktis I.3.3, toimivad 
riiklikul tasandil programmi kohta informatsi ooni levitamise täidesaatvateorganitena, 
mis respekteerivad artikli 54 lõik 2 punkti c) ja Eeskirja (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 
lõiku 3. 
2. Kultuuri kokkupuutepunktid peavad resp ekteerima järgmisi kriteeriume:  
 
ET 18   ET – nad peavad omama piisavat personali, ke llel on olemas ametialane kvalifikatsioon, 
mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja rahvusvahelise koostöö keskkonnas vajaminev keeleoskus; 
– neil peab olemas olema vajalik infrastru ktuur, eriti informaatika valdkonda puutuv 
aparatuur ja sidepidamisvahendid;  
– nad peavad tegutsema sellises administ ratiivses kontekstis, mis võimaldab neil 
korralikult täita oma ülesandeid ja vältida igasugust huvide konflikti;  
 
Artikkel 11 
Finantssätted 
1. Rakendades Komisjoni Eeskirja (EÜ, Eu ratom) nr 2342/2002 artikli 176 teist lõiku, 
võib Komisjon otsustada vastavalt kasusaaja omadustele ja tegevuste iseloomule, kas 
on vaja viimast vabastada kompetentsuse ja  nõutava professionaal se kvalifikatsiooni 
kontrollist, mida on vaja, et edukalt soor itada tegevusi või tä ita tööprogrammi.  
2. Rahaline abi antakse üle toetuse vormis moraalsele isikule. Mõningatel juhtudel on 
võimalik eraldada füüsilistele iskut ele stipendiume, rakendades Nõukogu 
Finantseeskirja nr 1605/2002 artikli 114 lõiku 1. Samuti võib Komisjon määrata 
auhindu füüsilistele või moraal setele isikutele te gevuste või projektide eest, mis on 
ellu rakendatud käesoeva programmi raam es. Vastavalt Komisjoni Eeskirja (EÜ, 
Euratom) nr 2324/2002 artiklile 181 ja va stavalt tegevuse iseloomule on lubatud 
hankelepingute alusel finantseerimine ja/või ühtse hinnatabeli kasutamine.  
3. Rakendades Komisjoni Eeskirja (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 esimest 
lõiku, võivad mõned Euroopa kultuurip ealinnade, mis on nimetatud Euroopa 
Pralamendi ja Nõukogu 1999. aasta 25. ma i otsuse 1419/1999/EÜ kohaselt, mis 
sätestab Ühenduse tegevuse „Euroopa  Kultuuripealinnad“ aastateks 2005 −2019, 
üksikasjalised tegevused saada toetust.  
Artikkel 12 
Programmi panus teistele Ühenduse poliitikatele 
Programm aitab kaasa Euroopa Ühenduse läbi vate poliitikate tugevdamisele, eriti:  
(a) toetades väljendusvabaduse põhiprintsiipi; 
(b) julgustades kestva arengu toetamise olulisusest teadlikuks saamist; (c) aidates kõrvaldada diskrimineerimist s oo, rassi või etnilise päritolu, religiooni 
või tõekspidamiste, puude, vanuse või se ksuaalse orientat siooni alusel. 
Programmi ja Ühenduse poliitika te vaheline koherent sus ja komplementaar sus kultuurialase 
koostöö vallas kolmandate riikideg a on erilise tähelepan all.  
 
ET 19   ET Artikkel 13 
Jälgimine ja hinnangute andmine 
1. Komisjon kindlustab programm i regulaarse jälgimise. Jälgimis- ja hindamisprotsessi 
tulemusi võetakse programmi ellurakendamisel arvesse.  
Jälgimine hõlmab iseäranis lõigu 3 punktides  a) ja c) silmas peetud raportite 
sisseseadmist.  
Eriotstarbelised eesmärgid vaadatakse üle esimesel võimalusel jälgimisraporti 
tulemuste läbivaatamisel. 
2. Komisjon kindlustab programmi regulaar se, välise ja iseseisva hindamise.  
3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, N õukogule, Majandus- ja  Sotsiaalkomiteele 
ja Regioonide komiteele:  
(a) hinnanguandmise vaherapor ti saavutatud tulemuste ja käesoleva programmi 
ellurakendamise kvalitatiivsete ja kvantita tiivsete aspektide kohta hiljemalt 31. 
detsembriks 2010.  
(b) teatise käesoleva programmi jätkam ise kohta hiljemalt 31. detsembriks 2011; 
(c) ex post hinnanguraporti hiljemalt 31. detsembriks 2015. 
 
Artikkel 14 
Ülemineku sätted 
Enne 2006. aasta 31. detsembrit alustatud tegevusi  vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 
otsustele nr 508/2000/EÜ ja nr 792/2004/EÜ ha llatakse kuni nende lõppemiseni kooskõlas 
nende otsuste sätetega.  
Otsuse nr 508/2000/EÜ artiklis 5 ette nähtud Ko mitee asendatakse käesol eva otsuse artiklis 9 
ette nähtud Komiteega.  
 
ET 20   ET  
Artikkel 15 
Jõustumine 
Käesolev otsus jõustub 20. p äeval pärast selle ilmumist Euroopa Ühenduste Teatajass . 
 
Brüssel, [...] 
 Nõukogu nimel 
 Eesistuja 
 
ET 21   ET LISA  
I. T EGEVUSTE JA SÜNDMUSTE KIRJELDUS  
1. E SIMENE OSA : TOETUS KULTUURIALASTELE TEGEVUSTELE   
1.1. Koostöösuunad 
Programm toetab kestvaid ja  struktureeritud kultuuriala se koostöö suundasid Euroopa 
kultuuritöötajate vahel. Selle toe eesmärgiks on toetada kõneal useid suundasid nende algus- 
või struktureerimisfaasis või nende geograafilise la ienemise faasis. Neil aidatakse ennast sisse 
seada tuginedes kestvale aluspõhjale ja  saavutada rahalist autonoomiat.  
Iga suund peab koosnema vähemalt kuuest tegija st kuuelt erinevalt m aalt, kes osalevad 
programmis ja võib koondada sama või erinevat e sektorite kultuuriinimesi ümber erinevate 
tegevuste või mitmeaastaste projektide, mis on kas valdkonnasisese või valdkondadevahelise 
iseloomuga, kuid mis taotlevad ühist eesmärki.  
Iga suund näeb ette paljude struktureeritud ja mitmeaastaste kultuurialaste tegevuste 
realiseerimise. Kõnealuseid te gevusi tuleb ellu rakendada kog u Ühenduse rahastamise kestuse 
ajal. Neil peab olema vähemalt kaks eriotstarbelist eesmärki kolmest, mis on ära toodud käesoleva otsuse artiklis 3. Nendele suundadele, mis arendavad tegevusi, mis vastavad kõigile 
kolmele eriotstarbelisele eesmärgile juba mainitud artiklis, antakse eelisõigus.  
Suunad valitakse pärast konkursi korraldamist re spekteerides eeskirja (EÜ, Euratom) nr 
1605/2002
36 (edaspidi „finantseeskiri“) ja selle rakendamis meetmeid. Selles raamistikus 
viiakse selekteerimisprotsess läbi muuhulgas ka  ekspertiisi baasil, mille on heaks kiitnud 
kaasorganiseerjad antud tegevusvaldkonnas, viimas te finants- ja tegevusvõimekuse baasil viia 
lõpuni alustatud tegevused ja samuti nende tege vuste kvaliteedi ja sobivuse baasil, st nende 
sobivus programmi põhieesmärgi ja eriotsta rbeliste eesmärkidega , nagu see on kirjas 
käesoleva otsu se artiklis3.  
Suunad peavad põhinema koostöökokkuleppele, st ühisele dokumendile, millel on ühes 
osalevas riigis juriidiline vor m ja millele on alla kirjutanud kõik kaasorganiseerijad.  
Ühenduse toetus ei või ületada 50%  projekti eelarvest ja  tal on vähenev iseloom. Toetus ei või 
ületada 500 000 eurot aastas. Toetust an takse 5-aastase perioodi vältel.  
Umbes 36% programmi kogu eelarvest kulut atakse sarnastele toetustele.  
1.2. Koostöötegevused 
Programm toetab valdkonnasise seid või valdkondadevahelisi tegevusi kultuurialase koostöö 
vallas Euroopa tegijate vahel. Oluline osa selles on pühendatud loovus ele ja innovatsioonile. 
Iseäranis julgustatakse ettevõtmisi, mille eesmärgiks on uurida koostöö võimalusi, et arendada neid pikemas perspektiivis.  
                                                
 
36 EÜT L 248, 16.09.2002, lk 1.  
 
ET 22   ET Kõik tegevused tuleb välja töötada ja ellu rakendada partnerluse raames vähemalt nelja 
kultuuritöötaja vahel kolmest erinevast osalevast riigist, kultuuritöötajad võivad olla ühest või 
mitmest sektorist.  
Tegevused valitakse välja pärast konkursi korraldam ist, respekteerides finantseeskirja ja selle 
rakendamismeetmeid. Selles raamistikus viiakse selekteerimisprotsess läbi muuhulgas ka 
ekspertiisi baasil, mille on heaks kiitnud kaasor ganiseerjad antud tegevusvaldkonnas, viimaste 
finants- ja tegevusvõimekuse baasil viia lõpuni alustatud tegevused ja samuti nende tegevuste 
kvaliteedi ja sobivuse baasil, st nende sobivus  programmi põhieesmärgi ja eriotstarbeliste 
eesmärkidega, nagu see on kirjas käesoleva otsuse artiklis 3.  
Ühenduse toetus ei või ületada 50% projekti eelarvest. Toetus ei või olla väiksem kui 60 000 
eurot aastas ega suurem kui 200.000 eurot aasta . Toetust antakse maksimaalselt 12-kuulise 
perioodi vältel.  
Umbes 24 % programmi kogu eelarvest kulu tatakse sarnastele toetustele.  
1.3. Spetsiaalsed tegevused 
Programm toetab samuti spetsiaalseid tegevusi. Kõnealused tegevused on  erilised sellepärast, 
et nad peavad katma olulise dimensiooni ja ul atuse, neil peab olema märkimisväärne mõju 
Euroopa rahvastele ja nad peavad aitama kaasa mõistmisele, et kuulutakse ühte kogukonda, 
samuti peavad nad aitama kaasa liikmesriikid e kultuurilisuse paljususe taju kasvule, 
interkulturaalsele ning rahvusvahelisele di aloogile. Neil peab olema vähemalt kaks 
eriotstarbelist eesmärki kolmest, mis on är a toodud käesoleva otsuse artiklis 3.  
Kõnealused spetsiaalsed tegevused aitavad samuti kaasa Ühenduse kultuurialase tegevuse 
nähtavamaks muutmisele ja suurendada meie kontinendi kultuuri õitsengut.  
„Spetsiaalsete tegevuste“ nä itena võib tuua auhindade jagamised, mis valgustavad 
loomeinimesi, teoseid ja tegemisi kultuuri ning  kunsti maastikul, tutvus tavad neid väljaspool 
riigipiire ja soodustavad seeg a mobiilsust ja vahetusi.  
Märkimisväärne toetus eraldata kse ka „Euroopa kultuuripealinnad e“ projekti raames, et aidata 
kaasa nende tegevuste ellura kendamisele, mis asetavad rõhu Euroopa nähtavamaks 
muutmisele ja üleeuroopalisele kultuurialasele koostööle.  
Samuti võidakse selles raamistikus eraldada toet usi koostöötegevustele kolmandate riikide ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega , nii nagu seda näeb ette käes oleva otsuse artikli 5 teine 
lõik ja artikkel 6.  
Üleval toodud näited ei ammenda nende tegevuste  nimekirja, mida võidakse programmi antud 
allharuga toetada.  
Spetsiaalsete tegevuste selekteerimise üks ikasjad on kõnealuse tegevuse ülesandeks. 
Rahalised toetused antakse pära st avaliku konkursi ja enampakkumise välja kuulutamist, välja 
arvatud nendel juhtudel, mida  käsitlevad finantseeskirja ar tiklid 54 ja 168. Samuti võetakse 
arvesse iga tegevuse vastavust programmi põhieesmä rgile ja eriotstarbe listele eesmärkidele, 
nagu on kirjas käesoleva otsuse artiklis 3.  
Ühenduse toetus ei või ületad a 60% projekti eelarvest.  
 
ET 23   ET Umbes 17% programmi kogu eelarvest kulut atakse sarnastele toetustele.  
2. T EINE OSA : NENDE EUROOPA ORGANISATSIOONIDE TOETAMINE , MIS ON EUROOPA 
TASANDIL TEGEVAD KULTUURIVALDKONNAS JA NENDE TEGEVUSTE TOETAMINE , 
MILLE EESMÄRGIKS ON KAITSTA JA MÄLESTADA PEAMISI PAIKU JA ARHIIVE , 
MILLEL ON SIDE SUNDASUMISELE SAATMISTEGA  
Seda toetust eraldatakse kahe l järgnevalt ära toodud viisil: 
– kas toimimistoetuse vormis, mis on s uunatud kultuurivaldkonnas Euroopa üldhuvi 
taotleva asutuse pideva tööprogrammi kulutus te kaasfinantseerimisele või eesmärgile, 
mis kuulub Euroopa Liidu poliitika r aamistikku selles valdkonnas.  
– või toetusena, mis on suunatud konkreetse tegevuse kaasfinantseerimisele antud 
valdkonnas (punkt 2.2). 
On kindlaks määratud, et toetusi väljastata kse igaaastaste avalike konkursside baasil. 
Umbes 10% programmi kogu eelarvest kulutatakse sellele osale.  
2.1. Euroopa kultuurihuvi organisat sioonide toimimise toetamine 
Sellest toetusvormist võivad ka su saada asutused, mis tegutse vad kultuurialase  koostöö nimel 
kindlustades esindamisfunktsioonid Ühenduse tasa ndil, kogudes või levitades informatsiooni, 
mis soodustab Ühenduse üleeuroopalist kultuur ialast koostööd, ühendades Euroopa tasandil 
kultuurivaldkonnas tegevaid organisatsioone, osaledes kultuurialase koostöö projektide 
elluviimisel või olles Euroopa  "kultuurisaadiku" rollis.  
Kõnealustel asutustel peab olema tõeline Euro opa dimensioon. sellest lähtuvalt peavad nad 
korraldama oma tegevust Euroop a tasandil, kas üksinda või erinevate assotsiatsioonide 
koostöö vormis, ning nende struktuur (registreer unud liikmed) ja tegevused peavad leidma 
potensiaalset vastukaja terves Euroopa Liidus või katma vähemalt seitset Euroopa riiki.  
Kõnealuste toimimistoetusete saajad selekt eeritakse pärast avali kku konkurssi. Valik 
sooritatakse asutuse tööprogrammi vas tavuses olevuse baasil eriotstarbeliste 
eesmärkidega, mis on ära toodud käesoleva otsuse artiklis 3.  
Eraldatud toimimistoetuse summa lisa selle osa kohaselt ei tohi ületada 80% asutuse 
lubatavatest kulutustest tsiviilaasta jooksul, milleks toetus on eraldatud.  
2.2. Nende tegevuste toetamine, mille eesmä rgiks on kaitsta ja mälestada peamisi 
paiku ja arhiive, mis on se otud sundasumisele saatmistega 
Võib toetada tegevusi, mille eesmärgiks on kait sta ja mälestada peamisi paiku ja arhiive, 
millel on side sundasumisele saatmistega, mida sümboliseerivad endiste koonduslaagrite 
asukohtadele, suurte kannatustega seotud paikad ele ja nendele kohtadele, kus on hävitatud 
suurel hulgal tsiviilisikuid püstitatud mälestussambad ja mille eesmärgiks on samuti nendes kohtades hukkunud ohvrite mälestuse säilitamine.  
 
ET 24   ET 3. K OLMAS OSA : ANALÜÜSITEGEVUSE JA INFORMATSIOONI KOGUMISE NING 
LEVITAMISE TOETAMINE KULTUURIALASE KOOSTÖÖ VALDKONNAS  
Umbes 5% programmi kogu eelarvest kulutatakse sellele osale.  
3.1. Analüüsitegevuse toetamine ku ltuurialase koostöö valdkonnas 
Programm toetab uuringute läbiviimist ja an alüüsitegevust kultuurialase koostöö valdkonnas. 
Kõnealuse toetuse eesmärgiks on suurendada  informatsiooni kogust ja arvulisi andmeid 
kultuurialase koostöö kohta Euroopa tasandil, erit i selles osas, mis puudutab kultuuriinimeste 
mobiilsust, kunstiteoste ja kultuur i- ning kunstitoodete ringlust ja interkulturaalset dialoogi.  
Selle osa raames võidakse toetada uuringuid ja  analüüsitegevust, mis aitavad suurendada 
teadmisi üleeuroopalise kultuur ialase koostöö fenomeni kohta ja luua soodne pinnas tema 
arenemiseks. Iseäranis tuleb julgustada tegevusi, mille eesmärgiks on statistiliste andmete kogumine ja analüüsimine.  
3.2. Analüüsitegevuse ja informatsioonik ogumise ning levitamise toetamine 
kultuurialase koostöö valdkonnas 
Programm toetab informatsiooni kogumist ja levitamist Intern etis väljaarendatava vahendi 
kaudu, mis on suunatud kultuurispetsialistide vaja dustele üleeuroopalise kultuurialase koostöö 
valdkonnas.  
Kõnealune vahend peab võimaldama kogemuste ja edukaks osutunud praktika vahetusi, 
informatsiooni levikut kultuurialaste program mide kohta ja üleeuro opalise kultuurialase 
koostöö kohta laias mõttes.  
3.3. Kultuuri kokkupuutepunktide toetamine 
Et kindlustada programmi praktilise info rmatsiooni eesmärgikohane, efektiivene ja 
asukohalähedane levik, näeb see osa ette „kultuuri kokkupuutepunktide" toetamise. Need 
asutused, mis tegutsevad riiklikul tasandil, on rajanud Komisjon koostöös liikmesriikidega ja vabatahtlikul baasil.  
 
ET 25   ET Kultuuri kokkupuutepunktide ül esanded on järgmised.  
– kindlustada programmi tutvustamine,  
– lihtsustada juurdepääsu programmile ja  julgustada võimalikult suure hulga 
kultuuriinimeste ja kultuuritöötajate os alemine tegevustes tänu informatsiooni 
efektiivsele levitamisele,  
– kindlustada erinevate institutsioonide vahe l oidev võrgustik, mis toetab liikesriikide 
kultuurisektorit, aitab seega kaasa progr ammi tegevuste komplementaarsusele ja 
riiklike meetmete toetamisele,  
– kindlustada sobival tasandil programmis osalevate inimeste vahel informatsiooni 
levik ja kontaktivahendid ja samuti teiste Ühenduse programmide vahel, millel on juurdepääs kultuuriala stele projektidele.  
II. P
ROGRAMMI HALDAMINE  
Programmi rahalised allikad võivad samuti katta tegevuste kulud, mis on seotud 
ettevalmistuse, jälgimise, kontro lli, auditi ja hindamisega; kulud, mis on otseselt vajalikud 
programmi haldamiseks ja selle eesmärkide rea liseerimiseks, iseärani s mõeldakse nende all 
uuringuid, koosolekuid, informatsiooni- ja aval damistegevusi, kulutusi, mis on seotud 
infovahetuseks väljatöötatud arvut ivõrkude haldamisega ning kõiki teisi administratiivseid ja 
tehnilisi lisakulutusi, mida Komisjon või b programmi haldamiseks kasutada.  
III. K ONTROLL JA AUDIT  
Projektidele, mis on selekt sioneeritud vastavalt käesoleva otsuse  artikli 11 lõigus 1 kirjeldatud 
protseduurile, on paika pandud audi tisüsteem näidise alusel.  
Toetuse saaja annab Komisjoni käsutu sse kõikide sooritatud kulutuste kohta 
tõendusmaterjalid 5-aastase peri oodi vältel alates viimasest ma ksmisest. Toetuse saaja jälgib 
seda, et tõendusmaterjalid, mida säilitavad te ma partnerid või liikemd oleksid Komisjonile 
kättesaadavad.  
Komisjonil on õigus, kas otseselt oma ametnike vahendusel või mõne teise tema valitud välise 
kvalifitseeritud asutuse vahendusel , korraldada audit toetusrahade  kasutamise kohta. Auditeid 
võib korraldada terve lepingu kehtivuse aja vältel ja 5-aastase perioodi vä ltel alates toetuse 
vahesumma maksmise kuupäevast. Vajaduse korra l võivad auditi tulemu sed viia Komisjoni 
rahatagasinõudmise otsusteni. 
Komisjoni personalil ja samu ti Komisjoni volitatud välistel isikutel on ligipääsu õigus 
iseäranis kasusaaja büroole,  kui ka kogu vajalikule info rmatsioonile, kaasa arvatud 
elektroonilisel kujul, et viia  edukalt läbi audit.  
Nii Arvepidamis Kohtul kui ka Euroopa Pettusevastase Võitluse Bürool (OLAF) on samad 
õigused mis Komisjonil, iseär anis juurdepääsuõigus.  
Et kaitsta Euroopa Ühenduse raha lisi huvisid pettuste ja teiste  ebakorrapärasuste eest, on 
Komisjonil käesoleva programmi raames õigus  viia koha peal läbi kontrolliaktsioone 
 
ET 26   ET vastavalt Nõukogu Eeskirjale (EURATOM, EÜ) nr 2185/9637. Vajaduse korral viib Euroopa 
Pettusevastase Võitluse Büroo (OLAF) läbi küsitlusi  ja mida juhitakse Euroopa Parlamendi ja 
Nõukogu eeskirjaga (EÜ) nr 1073/199938.  
IV. T EABE - JA SIDEPIDAMISTEGEVUSED  
1. Komisjon 
Komisjon võib korraldada seminare, kollokviume või koosolekuid, et lihtsustada programmi 
ellurakendamist, tegeleda info rmeerimise, avaldamise ja sobivate levitamistegevustega, 
samuti programmi jälgimise ja hindamisega. Kõ nealuseid tegevusi võib fi nantseerida toetuste 
abil, turuprotseduuride baasil või korraldab ja  finantseerib neid otseselt Komisjon ise.  
2. Kokkupuutepunktid 
Komisjon ja liikmesriigid korraldavad ja tugevdavad vabatahtlikul baasil programmi 
ellurakendamiseks vajaminema informat siooni vahetamist kultuuri kokkupuutepunktide 
vahendusel, mis toimivad riiklikul tasandil ellu rakendamisorganitena, kooskõlas eeskirja nr 
1605/2002 artikli 54 lõik 2 punktig a c) ja lõiguga 3.  
V. Ü LDEELARVE JAGUNEMINE  
Programmi aastaeelarve jagunemine 
 Eelarve protsent 
 
Osa 1 (toetus projektidele)  Umbes 77%  
- koostöösuunad Umbes 36% 
- koostöötegevused Umbes 24% 
- spetsiaalsed tegevused  Umbes 17% 
Osa 2 (toetus 
organisatsioonidele)   
Umbes 10%  
Osa 3 (analüüs ja teave)   
Umbes 5%  
kõik tegevusega seonduvad 
kulutused Umbes 92% 
                                                 
37 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.  
38 EÜT L 136, 31.05.1999, lk 1.  
 
ET 27   ET Programmi haldamine Umbes 8% 
 
 
ET 28   ET FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaine(s) politique(s): Education et Culture 
Activité(s): culture et langues 
 
Intitulé de l'action: programme Culture 2007  
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
15 04 02 01 - Programme-cadre en  faveur de la culture 
15 01 04 07 - Programme-cadre en faveur de la culture - Dépenses pour la gestion 
administrative 
15 01 04 30 – Agence exécutive Education et culture 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES   
2.1. Enveloppe totale de l'action : crédits d'engagement 
408,00 millions d'euros  
2.2. Période d'application: 
Du 1er janvier 2007 au 31 décembre 2013 
2.3. Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
 Millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918
Crédits de paiement 
(CP) 24,596 33,874 36,505 45,429 49,643 58,231 126,640 374,918
 
ET 29   ET b) Assistance technique et administrativ e (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 
6.1.2)  
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
Crédits de paiement 
(CP) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
 
Sous-total a+b 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 45,0 47,0 51,0 57,0 62,0 69,0 77,0 408,0
Crédits de paiement 
(CP) 28,678 38,038 40,754 50,155 54,600 63,558 132,217 408,0
 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
(CE)/(CP) 2,239 2,239 2,239 2,240 2,240 2,240 2,241 15,678
 
TOTAL a+b+c 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 47,239 49,239 53,239 59,240 64,240 71,240 79,241 423,678
Crédits de paiement 
(CP) 30,917 40,277 42,993 52,395 56,840 65,798 134,458 423,678
 
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la Comm unication de la Commission concernant 
les moyens budgétaires 2007-2013 - COM (2004) 101 du 10 février 2004 
 
ET 30   ET  Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des
 perspectives financières,  
 y compris, le cas échéant, un r ecours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière sur les recettes (concerne de s aspects techniques 
relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).  
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF
DNO  CD  NON  OUI OUI 3 
4. BASE  LÉGALE   
Article 151 du Traité CE. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 
5.1.1 Objectifs poursuivis L'objectif poursuivi est de permettre à l'action communautaire de coopération culturelle de 
continuer sur une base renouvelée, à la suite du programme "Culture 2000"
39 et du 
programme d'action communautaire pour la pr omotion des organismes actifs au niveau 
européen dans le domaine de la culture40 qui devraient s'achever le 31 décembre 2006.  
Comme indiqué à l'article 3 de la propositi on de décision, l'objectif  général du programme 
proposé est de poursuivre la mise en œuvre de l'article 151 du Trai té, en contribuant à la mise 
en valeur d'un espace culturel commun aux Europ éens par le développement de la coopération 
culturelle entre les créateurs, les acteurs culture ls et les institutions culturelles des pays 
participant au programme.  
                                                 
39 Le Programme Culture 2000 a été initialement fondé sur la décision du Parlement européen et du 
Conseil 508/2000/CE du 14 février 2000 (JO L63 du 10.3.2000) établissant ce programme pour la période 2000-2004, puis prolongé de deux années par la décision n
o 626/2004/CE du Parlement 
européen et du Conseil du 31 ma rs 2004 modifiant la décision no 508/2000/CE établissant le 
programme « Culture 2000 » (JO L 99 du 03.04.2000). 
40 Décision du Parlement Européen et du Conseil 792/2004/CE du 21 avril 2004 (JO L138 du 30 avril 
2004) établissant un programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au 
niveau européen dans le domaine de la culture. 
 
ET 31   ET Compte tenu des considérations qui précèdent,  les effets directs co rrespondant aux objectifs 
spécifiques visés par le programme, à court et  à moyen terme, peuvent être groupés comme 
suit: 
(a) mobilité transnationale accrue des acteurs de  la culture. Deux sortes de mobilité seront 
encouragées : d’une part, la mobilité pour presta tion de services cultur els (ex: tournées) ou 
établissement et, d’autre part, la mobilité dans le but de se former, de se confronter à d'autres 
cultures ou pratiques artistique s, d'échanger des expériences; 
(b) circulation transnationale accrue des œuvres et des produits artisti ques et culturels. Il 
s’agit d’aider la circulation de s œuvres d’art et des produits artistiques et culturels au-delà des 
frontières nationales, qui entraîne un surcoût pour l’organisateur. Cet objectif correspond à 
ceux du Traité (article s 3q et 151) et répond à certaines missions communautaires de base 
(finalisation du marché intérieur et renforce ment de l’intégration européenne grâce à la 
réalisation d’un espace culturel commun, qui serait f ondé à la fois sur la diversité nationale et 
régionale et sur les valeurs pa rtagées par les Européens);  
(c) dialogue interculturel renforcé. L’object if est de favoriser un échange fondé sur 
l’ouverture et l’égalité entre cultures visant à am ener, dans le respect des droits fondamentaux 
de la personne humaine et du principe de divers ité culturelle, à un enrichissement mutuel et à 
la recherche commune de valeur s et interprétations partagées et visera notamment à mieux 
permettre l'intégration des nouveaux Européens issus de cultures diverses. 
Par la nature même de ses trois principa ux objectifs, le progra mme Culture 2007 a un 
caractère clairement multilatéral et, partant, un e valeur ajoutée europée nne élevée. En effet, 
bien que les autorités nationales ou régionales contribuent à favoriser les échanges culturels, 
une étude récente sur l’état de la coopérati on culturelle en Europe a montré que les 
gouvernements continuaient à axer leur politi que culturelle étrangère sur la coopération 
bilatérale et qu’une poignée d’Etats membres se ulement faisaient de la mobilité culturelle 
l’une de leurs priorité s ou encourageaient au développement du dial ogue trans-culturel en 
allant au-delà des limites plutôt formelles des accords de coopération culturelle bilatéraux ou 
multilatéraux. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
a) Un rapport d'analyse d'impact étendue, intégr ant également les exigences de l'évaluation 
ex°ante, a été réalisé par les services de la  Commission européenne entre septembre 2003 et 
mars 2004.  
Ce rapport est disponible su r le site internet Europa41. Il inclut notamment un exposé des 
problèmes que le nouveau programme sera chargé  de traiter, une présentation des objectifs 
généraux, spécifiques et opérationnels de ce tte nouvelle proposition et des indicateurs 
pertinents, une analyse des différentes options st ratégiques et des mécanismes alternatifs, un 
examen des risques et des éventuelles incert itudes soulevées par le programme proposé, un 
exposé des impacts attendus, l'examen de la vale ur ajoutée européenne de l'action, les leçons 
tirées du passé et notamment des évaluations des programmes antérieurs, une analyse coût-
efficacité des propositions, etc. 
                                                 
41 Document SEC (2004) xxx… 
http://europa.eu.int/comm/cu lture/eac/other_actions/aft er_2006/after2006_fr.html. 
 
ET 32   ET b) Brève description des constatations et en seignements tirés de l'évaluation ex ante42. 
L'évaluation ex ante permet d’abord de souligne r le bien-fondé et la pertinence de l’action 
culturelle de l’Union européenne, qui peut à la fois contribuer aux gra nds objectifs de l'Union 
européenne tels que le renforcement d'un espace de  liberté et de citoyenneté en Europe ou le 
développement du dialogue interculturel, et ré pondre aux besoins particuliers du secteur.  
L’expérience acquise à travers les programmes précédents et Culture 2000 a révélé que la 
coopération culturelle est un phénomène dont la co mplexité tend à s’accroître parallèlement 
au développement des télécommunications et des transports et, d’une manière plus générale, 
au développement du secteur culturel et de la société civile. L’analyse des besoins exprimés 
par le secteur ainsi que des différents points de  vue permet de conclure à la nécessité d’un 
nouveau programme, qui serait un outil global et  cohérent en faveur  de la coopération 
culturelle et irait au-del à du soutien direct apporté  aux actions culturelles. 
Des observations spécifiques ont été form ulées sur un certain nombre de points : 
- La nécessité d’un budget culturel accru. L’octr oi d’une aide commun autaire à des projets 
axés sur la coopération multilaté rale est éminemment souhaitabl e, étant donné que les États 
membres ont tendance à soutenir essentiellem ent des projets nationaux ou bilatéraux. Les 
opérateurs ont également souligné la nécessité d’une aide financière à long terme pour mettre 
en place des projets de coopération durables. L’ appui au fonctionnement de certains réseaux 
ou associations européennes peut également présenter une important e valeur ajoutée. 
- La nécessité d’une véritable stratégie gl obale en ce qui concerne l'action culturelle 
européenne et d'une action plus cohérente. Le grand nombre d'objectifs de Culture 2000 s'est 
avéré déroutant et a été considéré comme dommageable à l’efficac ité du programme. Les 
opérateurs ont également mentionné le fait que la division du programme Culture 2000 en 
différents secteurs ou activités culturels représentait pour eux une contrainte, étant donné que 
certains projets pluridisciplinaires n’entrent pa s dans ces catégories. Les priorités annuelles 
fixées par le programme semblent être une source  de « frustration » pour tous ceux qui ne sont 
pas éligibles (ou ne le sont que d'une manièr e limitée). C’est pour répondre à cette demande 
que l’approche sectorielle a été supprimée dans le cadre du programme et que le nombre 
d’objectifs spécifiques a été réduit à trois, considérés comme prés entant une véritable valeur 
ajoutée européenne (voir point 5.1.1.). 
- Un réel besoin d’une plus gr ande quantité d’informations pr atiques et actu alisées sur la 
coopération culturelle43 et d’une meilleure diffusion de s bonnes pratiques. L’attention a 
fréquemment été attirée sur le manque de trav aux de recherche concernant la coopération 
culturelle en Europe. De tels travaux, ainsi que la collecte de données st atistiques, aideraient à 
asseoir la position de la culture au sein de s politiques européennes et contribueraient 
indirectement à l’essor de la coopération europé enne. C’est la raison po ur laquelle une partie 
du programme (troisième volet) est consacrée au soutien à des trav aux d’analyse et de collecte 
de données dans le domaine de  la coopération culturelle. 
                                                 
42 Communication sur l'évaluation SEC (2000)1051. 
43 Etude sur la mobilité et la libre circulation des personnes et des productions dans le secteur culturel 
européen et étude de faisabilité sur la création éventuelle d’un observatoire européen de coopération 
culturelle. 
 
ET 33   ET - Il semble nécessaire d’accroître la visibilité  de l’action communautaire  dans le domaine de 
la culture. Cet objectif pourrait être atteint gr âce à un programme plus ciblé et plus cohérent, 
mais aussi à une meilleure communication aut our du programme et des projets soutenus. 
C’est pourquoi il a été décidé de regrouper au sein d’un se ul programme des actions qui 
relevaient précédemment de programmes différe nts. Par ailleurs, le nouveau programme 
apportera à un certain nombre de projets un sout ien de plus longue durée que les programmes 
précédents et renforcera son soutien à des ac tions emblématiques telles que les capitales 
européennes de la culture 
- C’est en tenant compte de ces nécessités que la Co mmission a élaboré un nouveau 
programme, de troisième génération, qui tire de s enseignements des expériences passées et 
explore de nouvelles pistes d’actions.  
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post 
Les travaux d’évaluation des pr ogrammes communautaires antérieu rs dans le secteur de la 
culture (évaluation à mi-parcours du programme  "Culture 2000" prévue à l’article 8 de la 
décision n° 508/2000/CE, évaluation des ancien s programmes Ariane, Kaléidoscope et 
Raphaël, évaluation de l'ancienne ligne budgétair e A30-42 intégrée depui s dans le programme 
de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel)44 ont fourni des éléments 
d’appréciation dont il a été tenu compte pour juger de la pertinence de proposer un nouveau 
programme. 
Les enseignements du passé peuvent être c onsidérés sous deux angles différents: 
– a) les enseignements applicable s à la conception du programme 
En ce qui concerne la conception du progra mme, la Commission a bien pris note des 
difficultés relevées par les éval uations des autres programmes dans le domaine culturel, par 
exemple en ce qui concerne le cloisonnement en tre les différentes disciplines culturelles au 
sein du programme « Culture 2000 » menti onné comme étant une contrainte pour les 
opérateurs, ou encore le nombre trop élevé d' objectifs qui a pu entraîner une dispersion des 
effets de l'action compte tenu des masses budgétaires relativement limitées. 
– b) les enseignements applicab les à la gestion du programme 
En ce qui concerne la gestio n du programme, la Commission a tenu compte des critiques 
figurant dans les évaluations d'autres progr ammes communautaires en envisageant plus 
particulièrement des mécanismes de mise en œuvre permettant une gestion simplifiée et 
allégée. Lors de l'élaboration de la proposition,  une attention particulière a été accordée aux 
critiques émises à l'égard de la gestion de la première phase du programme Culture 2000, la 
Commission ayant d'ailleurs depuis adopté des mesures pour y remédier. 
La proposition vise plus particulièrement  à éviter dans la mesure du possible: 
                                                 
44 Voir rapport d'évaluation réalisé par société PLS Ramboll Management et rapport de la Commission sur 
l'évaluation - COM(2003) 722. 
 Voir aussi évaluation ex post des anciens progr ammes culturels Kaléidoscope, Ariane et Raphaël, 
évaluation des organismes d’intérêt culturel européen. 
 ( http://europa.eu.int/c omm/culture/eac/sources_info/st udies_evaluation/studies_fr.html ). 
 
ET 34   ET – les procédures financières complexes, 
– les procédures admini stratives lourdes,  
– le caractère tardif des décisions relatives à la sé lection des bénéficiaires. 
L’adoption du présent programme entraînera un e diminution du nombre de bases juridiques 
actuellement en vigueur dans le secteur cultur el, qui passeront de deux à une, et de lignes 
budgétaires, qui seront ramenées de quatre à une . L'existence d'un seul et unique programme 
financier donnera une visibil ité et une cohérence beaucoup plus importantes à l'action 
communautaire dans le domaine de la coopération culturelle. 
Le programme sera conçu comme un outil global, cohérent et plus convivial en faveur de la 
coopération culturelle. Il sera ouve rt à tous les secteurs  culturels et artisti ques, sans catégories 
préétablies, et à une plus gra nde variété d’opérateurs culturel s, allant des administrations 
nationales ou locales aux réseaux et  entreprises du secteur culturel. 
La décision législative sera rédi gée dans un souci de concision, de  simplicité et de souplesse. 
Par exemple, aux fins d’une lisibilité accrue, certains articles de l'ancienne décision, qui 
portaient sur des questions assez différentes, seront divisés en articles distincts. Puisque les 
actions soutenues seront ouvertes à tous les secteurs artistiques et culturels et seront toutes 
axées sur les trois mêmes objectif s stratégiques, la description des actions soutenues figurant 
dans les annexes sera plus courte et plus s imple. Certains éléments de flexibilité seront 
introduits dans l'article ayant trait aux aspects financiers. 
La Commission proposera certaines simplificati ons pratiques d’une grande importance pour 
les bénéficiaires, telles que l’ autorisation de financements forfaitaires pour de petites 
contributions ou pour des coûts spécifiques. 
Lors de la mise en œuvre de ce programme , la Commission veillera à ce qu'il reste aussi 
simple et facile à utiliser que possible. 
5.2 Actions envisagées et modalit és de l'intervention budgétaire  
Le nouveau programme tire des enseignement s des expériences passé es et explore de 
nouvelles pistes d’actions. Il s’agit d’un programme de tr oisième génération, après les 
programmes de la période 1994-1999 (Kaléidoscope , Ariane, Raphaël) et ceux de la période 
2000-2006 (Culture 2000, et programme de soutie n aux organismes actifs dans le domaine 
culturel sur la fin de cette période).  
Durant la période 2004-2006, deux programmes d’action communautaire vont en effet 
coexister dans le domaine culturel, le prog ramme « Culture 2000 » ainsi que le « programme 
d'action communautaire pour la promotion des orga nismes actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture ». Cette proposition pr ocède à une simplifica tion de ce système 
puisqu’elle prévoit l’in tégration de la plupart  des champs d’action de chacun de ces 
programmes au sein d’un même programme. 
Par rapport aux deux premières générations de l’action culturelle, le programme proposé se 
veut donc un outil cohérent, gl obal et complet en faveur de la coopération culturelle 
multilatérale en Europe , capable d’en appréhender toute la complexité. Les objectifs du 
programme sont mis en œuvre dans les domaines d'intervention suivants : 
 
ET 35   ET – Premier volet : soutien à des actions culturelles  
Le programme prévoit un soutie n direct à trois catégories de projets européens de coopération, 
de durée et d’ampleur variables. 
• Les pôles de coopération  
• Les actions de coopération 
• Les actions spéciales 
– Deuxième volet : soutien à des organismes actifs au niveau européen dans le 
domaine culturel 
Ce volet permet d’intégrer au sein du nouve au programme les actions de promotion des 
organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture, qui font actuellement 
l’objet d’un programme distinct.  
– Troisième volet : soutien à des travaux d’ana lyse ainsi qu’à la collecte et à la 
diffusion de l’information dans le do maine de la coopération culturelle  
Ce volet vise à apporter un soutien à des activités  d’analyse et à l’information, afin de créer 
un environnement propice à la coopération. Il comporte trois actions complémentaires : 
• Soutien à des travaux d’analyse dans le  domaine de la coopération culturelle 
• Soutien à la collecte et à la diffusion de l’in formation dans le domaine de la coopération 
culturelle 
• Soutien aux points de  contact culture 
Toutes ces actions concernent le secteur cultur el européen et les opéra teurs des Etats membres 
et des autres pays participant au programme qui seront susceptibles de pa rticiper à des actions 
de coopération culturelle au niv eau européen. De manière plus indirecte, ce sont tous les 
citoyens européens qui sont visés. 
Les actions seront financées par les moyens suivants : 
– subventions destinées à cofinancer des projet s bénéficiant également d'une aide du secteur 
public et/ou privé; le financement à 100 % par la Communauté européenne ne sera pas possible; 
– financement à 100 % des achats de servic es (études, publications ou experts). 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les mécanismes de mise en œuvre prévus dans la proposition suivent l'approche 
communautaire classique en matière de subven tions et de cofinancements, fondée sur des 
demandes de financement détaillées. 
La Commission assure la mise en œuvre de ce pr ogramme par le biais de ses services et d’une 
agence exécutive. 
 
ET 36   ET Des crédits sont à pré voir pour couvrir les dépenses admi nistratives directement liées à 
l'objectif du programme (études,  réunions d'experts, informa tion et publications, contribution 
aux frais de fonctionnement d'une  agence exécutive et autres dé penses d'assistance technique 
et administrative). 
Les financements seront accordés à la suite d'appels à propositions et d'appels d'offres, sauf 
dans des cas relevant des articles 54 et 168 du Règlement financier. 
 
6. INCIDENCE FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
Volet 1 - soutien à des 
projets 34,265  35,874  39,160  43,790  47,798  53,380  59,893  314,16
0 
- Pôles de coopération 16,200 16,920 18,360 20,520 22,320 24,840 27,720 146,880 
- Actions de coopération 10,800 11,280 12,240 13,680 14,880 16,560 18,480 97,920 
- Actions spéciales 7,265 7,674 8,560 9,590 10,598 11,980 13,693 69,360 
Volet 2 - soutien aux 
organismes 4,403 4,612 5,041 5,634 6,145 6,843 7,680 40,358 
Volet 3 - Analyse et 
information 2,250 2,350 2,550 2,850 3,100 3,450 3,850 20,400 
TOTAL 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918 
 
6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):         
a) contribution à l’agence 
exécutive 3,566 3,638 3,713 4,178 4,399 4,757 4,996 29,247 
 
ET 37   ET b) Autre assistance 
technique et 
administrative: 
- intra-muros:  
- extra-muros: 
  
 
0,171 
 0,029 
  
 
0,174 
 0,030 
  
 
0,178 
 0,030 
  
 
0,182 
 0,031 
  
 
0,185 
 0,031 
  
 
0,189 
 0,032 
  
 
0,193 
 0,033 
  
1,272 
 0,216 
 
Sous-total 1 3,766 3,842 3,921 4,391 4,615 4,978 5,222 30,735 
2) Dépenses d’appui 
(DDA): 
         
a) Études 
 0,104 0,106 0,108 0,110 0,113 0,115 0,117 0,773 
b) Réunion d’experts 
 0,061 0,062 0,063 0,064 0,065 0,067 0,068 0,450 
c) Information et 
publications 0,151 0,154 0,157 0,161 0,164 0,167 0,170 1,124 
Sous-total 2 0,316 0,322 0,328 0,335 0,342 0,349 0,355 2,347 
TOTAL  4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082 
Ces dépenses incluent la contribution du progra mme aux frais de fonctionnement de l'agence 
exécutive Education et culture, notamment les frais de personnel qui seront exposés par cette 
agence au titre de ce programme. Ces dépenses  de personnel correspondent à une estimation 
de 26 personnes (personnel statut aire de l'agence et agents c ontractuels) en 2007 et de 34 
personnes en 2013; l'augmentation de cet effec tif au cours de la période résulte de 
l'augmentation des volumes d'activité qui seront confiés à l'agence, du fait de la croissance des budgets alloués aux volets dont la  gestion lui sera déléguée. 
6.2 Calcul des coûts par mesure envisagée en  partie B (pour toute la période de 
programmation) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3
ème décimale) 
Ventilation Type de réalisations / 
outputs Nombre de 
réalisations / outputs Coût unitaire 
moyen Coût total 
 
Volet 1 - Soutien aux projets 
    
314,160 
 
ET 38   ET Pôles de coopération  -> subventions à des 
projets  
 80 1,836  146,880 
Actions de coopération -> subventions à des 
projets  
 870 0,113 97,920 
Actions spéciales -> subventions à des 
projets  
 400 0,173 69,360 
Volet 2 - Soutien aux organismes 
actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture  ->subventions de 
fonctionnement  
 305 0,132 40,358  
Volet 3 - Analyse et information  
 
 -> subventions à des 
projets  
 -> marchés:
 
- Etudes, collecte et 
diffusion d’informations 
 
-> PCC  
  
 
 60 
 
 17 
 
182 
  
 
 0,143 
 
 0,200 
 
0,046 
 20,400  
 
 
8,570 
 
 3,430 
 
8,400 
 
Gestion du programme Assistance technique et 
administrative (ATA) et 
dépenses d’appui (DDA)    
33,082 
COÛT TOTAL    408,0 
 
 
ET 39   ET 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  DE 
FONCTIONNEMENT   
7.1 Incidence sur les ressources humaines 
L'estimation des dépenses relevant de ce point  7 est une estimation moyenne sur la période 
2007-2013. Il est envisagé d’augmen ter les ressources humaines ac tuellement affectées à la 
gestion du programme Culture 2000 afin de pr endre en compte l’évolution des crédits 
opérationnels affectés au programme; ces resso urces humaines passeraient de 16 hommes/ans 
en 2007 à 20 hommes/ans en 2013.  
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
Temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
Agents 
temporaires A 
B 
C 4 (5) 
3 (5) 
6 (7)  
 
 4 (5) 
3 (5) 
6 (7) Mise en œuvre du programme 
Autres ressources 
Humaines   1 
2 Support Staff 
National Experts 
Total 13 (17)  16 (20)  
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires /Agents temporaires 1 404 000 € 
(1 836 000 €) 13 * 108 000 € 
(17 * 108 000 €) 
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire) 108 000 € 
90 000 € 1 * 108 000 € Support Staff 
2 * 45 000 € National Experts 
Total 1 602 000 € 
(2 034 000 €)  
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
 
ET 40   ET  
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire 
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires 
(1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Etudes et consultations 
Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
41 250 € 
116 000 € 64 500 € 
 
200 000 €  
5pers. * 10missions * 825 € (average) 
2meet. * 50pers. * (860 € + 2*(150 €) 3meet. * 25pers. * 860 € (Management 
Committee) 
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles)   
Total 421 750 €  
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) 2 239 750 € 
7 15 678 250 € 
Les besoins en ressources humaines et administra tives seront couverts à l'intérieur de la 
dotation allouée à la Direction Générale ges tionnaire dans le cadre de la procédure 
d'allocation annuelle.  
L'allocation de postes dépendra d'une part, de l'organisati on interne de la prochaine 
Commission et d'autre part, d'une éventuelle ré allocation de postes entre services suite aux 
nouvelles perspectives financières.  
 
ET 41   ET 8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Au niveau de la mise en œuvre du programme, des indicateurs de réal isation ont été définis 
concernant le nombre de projets à sout enir au titre des différents volets. 
Le système de collecte des données relatives aux projets et actions cofinancés par le 
programme fonctionnera à plusieurs niveaux : 
- les formulaires de demande de subvention; - les rapports d'activité et financ iers intermédiaires et finaux pr ésentés par les bénéficiaires à 
la Commission et que celle-ci doit approuver;  
- les éventuels audits et visites in situ effectués par le personnel de la Commission. 
 
ET 42   ET Pour les besoins du suivi, les indicate urs ci-dessous ont été déterminés :  
Objectifs Indicateurs 
Objectif général  
Contribuer à l’épanouissement de valeurs 
culturelles européennes partagées sur la base d'une coopération culturelle accrue entre les artistes, les opérateurs culturels et les institutions culturelles • Attitudes des bénéficiaires du 
programme 
Objectifs spécifiques  
Promouvoir la mobilité transnationale des 
artistes et des opérateurs culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
intensifier les déplacements d’artistes et d’opérateurs culturels 
• Nombre d’artistes participant, par le 
canal du programme, à des échanges 
et des collaborations 
• Nombre d’opérateurs culturels 
participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations 
• Proportion de projets correspondants 
menés à bien qui, s’ils n’avaient pas 
bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été entrepris (sur la base d'une enquête réalisée auprès des participants) 
Encourager la circulation transnationale des œuvres d’art et des produits artistiques et culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
encourager la circulation des œuvres d’art et des produits artistiques et culturels 
• Nombre d’œuvres d’art et de produits 
artistiques et culturels mis en 
circulation par le canal du programme 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Favoriser le dialogue interculturel • Proportion de projets lancés/exécutés 
 
ET 43   ET  qui visent/visaient expressément à 
favoriser le dialogue interculturel et promouvoir la diversité culturelle 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un 
financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Objectifs opérationnels  
Soutenir les actions culturelles via: 
— des pôles de coopération culturelle  
  — des actions de coopération 
 
  — des actions spéciales  
• Nombre de pôles lancés 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
pôles (objectif indicatif : 36%). 
• Nombre d’actions de coopération 
lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les actions de coopération (objectif indicatif : 24%) 
• Nombre d’actions spéciales lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
actions spéciales (objectif indicatif : 17%) 
Soutenir des organismes européens actifs dans le domaine culturel • Nombre d’organismes européens 
actifs dans le domaine culturel soutenus 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir de 
tels organismes (objectif indicatif : 10%) 
Soutenir des travaux d’analyse ainsi que 
la collecte et la diffusion d’informations dans le domaine de la coopération culturelle • Nombre d’études et d’enquêtes 
financées 
• Nombre de conférences soutenues 
• Degré d’utilisation du portail 
d’information 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir cet 
objectif opérationnel (objectif indicatif : 5%). 
 
ET 44   ET  
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
La Commission présentera au Parlement europ éen, au Conseil, au Comité économique et 
social et au Comité des régi ons un rapport intermédiaire d'éval uation sur les résultats obtenus 
et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la  mise en œuvre du prés ent programme (au plus 
tard le 31 décembre 2010) et une Communicati on sur la continuation du présent programme 
au plus tard le 31 décembre 2011. 
Au terme de l'exécution du programme proposé,  la Commission présentera au Parlement 
européen, au Conseil, au Comité économique et  social et au Comité  des régions un rapport 
centré sur sa mise en œuvre (ra pport d'évaluation ex post au plus  tard le 31 décembre 2015).  
Ces rapports d'évaluation mettront en particulier en évidence la création de la valeur ajoutée, 
notamment de nature cu lturelle et européenne. 
9. MESURES  ANTI-FRAUDE 
Les décisions et conventions de financem ent conclues entre la Commission et les 
bénéficiaires prévoient que la Co mmission et la Cour  des comptes effectuent des contrôles in 
situ dans les locaux des bénéficiaires d'une  aide communautaire, et confèrent le pouvoir 
d'exiger des justificatifs de toute dépense eff ectuée au titre desdits conventions, accords et 
engagements juridiques dans les cinq ans suiv ant la fin de la pé riode contractuelle. 
Les bénéficiaires sont assujettis à des obligations de déclaration et de comptabilité financière, 
lesquelles sont analysées sous l'angle du c ontenu et de l'éligibilité des dépenses, 
conformément à l'objet du financement comm unautaire et compte tenu des obligations 
contractuelles et des principes d'éco nomie et de bonne ge stion financière. 
En annexe aux conventions de financement figuren t des informations de nature administrative 
et financière, destinées à préci ser le type de dépenses élig ibles dans le cadre de ces 
conventions. Le cas échéant, une limitation de l'intervention communaut aire à la couverture 
de certains éléments de coût, réels, identifi ables et vérifiables da ns la comptabilité du 
bénéficiaire, sera de nature à faciliter le contrôle et l'aud it (ainsi que l'évaluation pour les 
besoins de la sélection) des projets subventionnés.