ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 20.10. 2004 
KOM(2004) 679 lõplik 
.. 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, MAJANDUS- 
JA SOTSIAALKOMITEELE, EUROOPA KESKPANGALE JA EUROPOLILE  
ELi uus tegevuskava 2004.-2007. aastaks mittes ularahaliste maksevahenditega seotud 
pettuste vastaseks võitluseks 
 
 
{SEK(2004)1264}  
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, MAJANDUS- 
JA SOTSIAALKOMITEELE, EUROOPA KESKPANGALE JA EUROPOLILE  
ELi uus tegevuskava 2004.-2007. aastaks mittes ularahaliste maksevahenditega seotud 
pettuste vastaseks võitluseks 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. SISSEJUHATUS 
ELi pettusevastase võitluse tegevuskavas 2001-20031 kohustus komisjon esitama 2003. aasta 
järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruand e saavutatud edust kava rakendamisel ning 
tegema vajadusel ettepanekuid täiendavateks või alternatiivseteks meetmeteks. Komisjoni 
aruandes pettusevastase võitluse tegevuskava2 kohta on esitatud kasuta tud meetmete ja nende 
tõhususe hinnang. Käesoleva dokumendiga tä iendatakse aruannet ni ng pakutakse välja 
edaspidiseid meetmeid selles valdkonnas. 
2. TAUST 
aasta veebruaris võttis komisjon vastu pettusevastase võitluse tegevuskava, et tõhustada 
mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust. Pettusevastase võitluse tegevuskava sihiks on ed endada üleeuroopalist ja ühtset lähenemist 
pettustevastasele võitlusele. Ük sikud, eraldiseisvad pettusevast ase võitluse meetmed võivad 
olla tõhusad, kuid nendest ei piisa toimetul emiseks sellise ohuga nagu maksevahenditega 
seotud pettused. 
Konkreetsed põhjused, mis ajenda sid komisjoni tegevuskava esitama, olid järgmised: 
• Pettuste tase oli suhtel iselt kõrge. Aastal 2000 hinnati Euroopas ainuüksi 
maksekaardipettuste mahuks 600 miljoni eurot (ligikaudu 0,07% tolle aja 
maksekaardikäibest). 
• Iga-aastane pettuste ja võltsimise kasvu kiirus  oli murettekitav. Aastal 2000 kasvas pettuste 
hulk ELis umbes 50%. Valdkonnaks, kus lisandus pettusi enim, oli kaugmaksed (telefoni, 
posti või Interneti teel sooritatavad). 
• Pettuste osakaal oli piiriüle ste tehingute puhul proportsi onaalselt palju kõrgem kui 
riigisiseste tehingute puhul. Siiski rakendati ennetusabi nõusid tol ajal peamiselt riigi 
tasandil. 
• Organiseeritud kuritegevuse osal us kasvas. Kuritegelikud ühendus ed näitasid üles võimet 
muuta vastumeetmete vältimiseks kiiresti oma töömeetodeid. Mis kõige olulisem, 
                                                
 
1 Komisjoni teatis „Mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastane võitlus“, 
KOM(2001) 11 (lõplik) 9.2.2001. 
2 Komisjoni talituste töödokument nr …, milles käsitletakse aruannet ELi tegevuskava rakendamise 
kohta mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste vastaseks võitluseks. 
 
ET 3   ET pettustest saadud tulud tugevdavad kuritegeli kke ühendusi. Tänapäeval on see oluline 
kaalutlus, kätkedes endas terrorismi finantseerimise ohtu. 
• Pettused õõnestavad tarbijate usaldust maksesüsteemide vastu. Näiteks peetakse üldiselt 
maksepettuste ohtu e-kaubanduse eduka ar engu üheks peamiseks takistuseks. 
Pettusevastase võitluse tegevuskava alus põhimõte on kõigi sidusrühmade koostöö. 
Pettustevastane võitlus on põhimõtteliselt maks esüsteemiettevõtjate ülesanne ning kõige 
olulisem parandus on maksete turvalisuse tõhust amine (näiteks kiipkaartide juurutamine). 
Siiski peaksid kõik osapooled olema kaasatud ning osalema aktiivselt pettustevastases võitluses. Kahtlemata on ennetusabinõud palju tõhusamad, kui neid rakendatakse kõigi asjaomaste poolte koostöös. Selle põhimõtte kohaselt koostati pett usevastase võitluse 
tegevuskava eelnõu, konsulteer ides kõigi sidusrühmadega
3, ning komisjon tegi viimastega 
tihedat koostööd mitmesuguste meetmete rakendamisel. Suur enamik pettusevastase võitluse tegevuskavas ettenähtud meetmeid viidi edukalt lõpule.
4 
3. UUE  TEGEVUSKAVA  SUUNAS 
On laialdaselt omaks võetud, et komisjoni os alusega pettustevastases võitluses kaasned 
lisandväärtus. Komisjon mängi s pettusevastase võitluse tegevuskava elluviimises 
katalüsaatori rolli. Ta soodustas paremat teabevahetust,  tõstis teadli kkust ja tugevdas piiriülest 
koostööd. Eelkõige lõi ta raamistiku pettustevas tase võitluse asjatundjate kohtumisteks ja 
koostoimeks, k.a parimate tavade ja õppema terjalide vahetamine. Selle tulemusena on 
pettustevastane võitlus süvene nud, eriti piiriülesel tasandil. 
Perioodil, mida pettusevastase või tluse tegevuskava hõlmas, viisid maksesüsteemiettevõtjate, 
siseriiklike asutuste ja muude osapoolte ühisalgatused pettuste aastase kasvukiiruse 
vähenemisele ELis.5 Pettusevastase võitluse tegevuskava aitas ka juhtida suuremat tähelepanu 
maksepettuste probleemile. 
Et hoog ei raugeks, tuleb neid algatusi jätkat a. Pettused arenevad edasi. Kuriteod nagu 
andmepiraatlus või identiteedivargused6 kasvavad murettegeva kiirusega ning tekivad aina 
uued pettuseliigid. 
Seetõttu kavatseb komisjon jätkata meetmeid  maksepettuste vastu, esitades uue ELi 
pettustevastase võitluse tegevuskava aastate ks 2004-2007. Enamik selle meetmeid on juba 
kasutuselevõetud meetmete jätkumine või järelmeetmed. Uus pettusevastase võitluse tegevuskava on koostatud konsulteerides ELi pett ustevastase võitluse ekspertrühma ja muude 
asjaomaste rühmadega
7. See on täienduseks siseturu maks eteenuste direktiivile, mille kohta 
                                                 
3 Näiteks maksekaardisüsteemid, riikide ministeeriumid ja keskpangad, õiguskaitse, Euroopa Keskpank, 
Europol, Interpol, jaesektor, võrguettevõtjad ja tarbijate ühistud. 
4 Vaadake üksikasju komisjoni aruandest 2001-2003 tegevuskava elluviimise kohta, komisjoni talituste 
töödokument nr … või veebilehelt 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
5 Aastal 2000 suurenes pettuste arv umbes 50% aastas,  mis on palju enam kui praegu (15-20% aastas). 
6 Identiteedivargus on isikuandmete väärkasutamine  eesmärgiga esineda teise isikuna ilma viimase 
nõusolekuta. Tavaliselt kaasneb sellega ohvri pangakonto kuritarvitamine.  
7 Näiteks Euroopa maksenõukogu maksekaardipettuste vastase võitluse töörühm. Oma panuse on andnud 
ka maksesüsteemide tururühma ja maksesüsteemidega tegeleva valitsuste ekspertrühma üksikliikmed. 
Samuti on konsulteeritud Europoli ja õiguskaitse asjatundjatega.  
 
ET 4   ET komisjon teeb 2005. aastal ettepaneku, ühtse makseal a loomise toetamisel ELis. Eriti peab see 
jätkama ja veelgi tugevdama olemasolevaid pettustevastase võitluse algatusi ning andma 
panuse usalduse säilitamisse ja suurendamisse maksete vastu. 
Prioriteetseteks aladeks jäävad maksetoode te ja -süsteemide turvalisus ning koostöö 
tihendamine ametivõimude ja erasektori va hel. ELi praegusi andmekaitseseadusi on vaja 
pettustevastase võitluse meetmete suhtes selgem aks muuta, et võimaldada tõhusat ja laiemat 
teabevahetust, eriti piiriülesel tasandil. Jät kuv prioriteet on uute liik mesriikide kaasamine ELi 
pettustevastase võitluse raamistikku ning tihedamad sidemed kolmandate riikide ametivõimudega. Tegeletakse ka uute ähvardavate ohtudega. 
4. EL
I PETTUSTEVASTASE  VÕITLUSE  EKSPERTRÜHM 
Eesmärk:  
⇒ ELi pettustevastase võitluse ekspertrühma tuleb tugevdada ning selle töö ümber 
korraldada. 
Pettusevastase võitluse tegevuskavaga lõ i komisjon ELi pettustevastase võitluse 
ekspertrühma, kuhu kuuluvad kõik ELi tähtsa mad maksepettustevastase võitluse 
sidusrühmad8 ja mis pakub lisandväärtust foorumina, kus sidusrühmad saavad tõhusalt teavet 
ja pettustevastase võitluse hä id tavasid vahetada. Rühm on aidanud tihendada koostööd 
pettustevastasest võitlusest huvitatud osa poolte vahel, eriti p iiriülesel tasandil. 
Seoses ELi hiljutise laienemise ga on kõigi huvitatud sektorite ja liikmesriikide esindajate 
kohtumiste korraldamine sel viisil, et samal ajal säiliks tõhus töökord, muutunud veelgi 
raskemaks. Rühma liikmeskond ja töö on vaja ümber korraldada ning selle volitusi laiendada. 
Meetmed:   
⇒ Pettustevastase võitluse ekspertrühma liikm eskonda lihtsustatakse, selgitades välja 
pettusevastase võitluse asjatundjad igas sektoris  ja/või riigis, kes hakkavad toimima tõhusate 
kontaktpunktidena oma riikides ning r ühma töö tulemuste levitajatena. 
⇒ Pettustevastase võitlu se ekspertrühmas luuakse juhtrühm  ettenähtud meetmete tõhusamaks 
elluviimiseks. Juhtrühm valmistab pettustevasta se võitluse ekspertrühma töö ette ning juhib 
alltöörühmade tegevust. 
⇒ Aastas toimub vähemalt kaks pettustevastase võitluse ekspertrühma koosolekut.  
⇒ Pettustevastase võitluse ekspertrühm peab e tte valmistama ELi kodanikele ja kutseala 
esindajaile suunatud teavituskava uue tegevus kava meetmete edu ja tõhususe kohta. 
⇒ Luuakse pettustevastase võitluse ekspertrühma turvaküsimuste ja kasutajaküsimuste 
alamrühm. Alamrühmad kogunevad vastavalt pettustevastase võitluse ekspertrühmas kindlaks 
                                                 
8 Rühma kuulub riiklike ja ELi maksesüsteemide, pankade, riikide ministeeriumide ja keskpankade, 
õiguskaitseasutuste (s.h Europoli ja Interpoli), Euroopa Keskpanga, jaemüüj ate, tarbijarühmade ja 
võrguettevõtjate esindajaid. 
 
ET 5   ET määratud ajakavale ja teemadel e. Pettustevastase võitluse ekspertrühm võib moodustada uusi 
alamrühmi. 
5. TEHNOLOOGIA  ARENG 
Eesmärgid:  
⇒ Maksevahendajad peavad pakkuma e-maks ete puhul parimat majanduslikult põhjendatud 
turvataset. 
⇒ Maksetoodete loojad, makseteenuste pakkuja d ja riigiasutused peavad maksetoodete ja 
nende komponentide turvalisuse hindamise l rakendama kooskõlastatud ja kindla 
ülesehitusega lähenemisviisi. Tuleb parandada tu rvalisuse hindamise korra läbipaistvust ning 
edendada selle standardiseerimist. 
Üleminek kiipkaartidele ELis mõistliku aja jooksul  suurendaks turvalisust, aitaks vähendada 
pettuste arvu ning tugevdaks kasutajate us aldust. See on kõigi sidusrühmade ühendatud 
jõupingutusi vajav prioriteet. Komi sjon ja riigiasutused peavad olema vajadusel valmis aitama 
kaasa ELi üleminekule kiipkaartidele. 
Maksesüsteemiettevõtjad on rakendamas uusi tu rvalisemaid e-maksete ja mobiilmaksete 
lahendusi.9 Neid jõupingutusi tuleb jä lgida ning neile kaasa aidata. 
Et suurendada usaldust maksete vastu, on oluline,  et sidusrühmad teaksid maksetoote või selle 
komponendi turvataset nii absoluutnäitajais kui  võrreldes teiste samalaadsete toodetega. 
Praegu ei põhine turvalisuse hindamise kord ühi stel katsestandarditel ni ng selle läbipaistvus 
kasutajate jaoks on väike. Pangad ja kaubanduse ttevõtjad saaks teha paremaid otsuseid, kui 
nad teaks, mil määral üks toode  on teisest turvalisem. Kasuta jate usaldus suureneks, kui 
nendeni jõuaks üksikasjalikum teave läbiviidud  katsetest. Ühised turvalisuse hindamise 
kriteeriumid ja kord võiks olulis elt vähendada turvalisuse hinda misele kulutatavat raha ja 
aega. Sellegi poolest on tähtis, et turvalisus e hindamise kriteeriumide ühtlustamine ei 
vähendaks olemasolevat turvalisuse taset. 
Meetmed:  
⇒ ELi pettustevastase võitluse ekspertrühma raames luuakse turvaküsimuste alltöörühm. 
Alamrühma kuuluvad erinevad sidusrühmad vastavalt käsitletavatele teemadele. 
⇒ Komisjon käivitab uuringu kaardikasutaja tuvastusmeetodite kohta kaardimaksetel ning 
kasutajate tuvastusmeetodite kohta e-maksetel ja mobiilmaksetel. 
                                                 
9 Näiteks 3D turvaprotokollil põhinevaid. 
 
ET 6   ET 6. TEABEVAHETUS 
Eesmärk:  
⇒ Kõik sidusrühmad peaksid saama vahetada t eavet pettusekatsete varajaseks tuvastamiseks 
ning nendest teatamiseks, järgides sa mas üksikisikute õigusi ja vabadusi ning 
konkurentsieeskirju. 
Esimese pettusevastase võitluse tegevuskava käigus sellel alal võetud meetmeid tuleb jätkata. 
Peamine tuvastatud probleem on seotud asjaoluga,  et ELis ei ole võimalik vahetada teavet 
kõrge riskiga ja petturlike ka ubandusettevõtjate kohta. Laiald ase piiriülese andmevahetuse 
võimaldamiseks on vaja ELi andmekaitse-eeskirju pettustevastase võitluse meetmete osas selgemaks muuta ja ühtlustada. Selline se lgemaksmuutmine peab viima tasakaalu 
pettusevastase võitluse huvid ja üksikisikut e põhiõigused. ELi artikli 29 alusel loodud 
töörühm
10 moodustas konkreetsete küsimuste arut amiseks riiklike andmekaitseametkondade 
ja maksesüsteemiettevõtjate esindajate mitteametliku alltöörühma. Seoses sellega väljendati vastuseks siseturumaksete uut õigusraamis tikku käsitlevale konsulteerimisdokumendile
11 
tugevat toetust ELi andmekaitseseaduste täie likule ühtlustamisele. Artikli 29 alusel loodud 
töörühma alltöörühma töö veel kestab. Peale kõrge riskiga ja petturlike kaubandusettevõtjatega seotud teabevahetuse,  tuleb määratleda edasised meetmed 
valdkondades, kus õigusakte on vaja selgemaks muuta. Võik s kaaluda uusi algatusi (nt 
andmebaasid) teabe kogumiseks ja laialdasemaks levitamiseks pettustevastase võitluse asjatundjate seas. 
ELi pettustevastase võitluse veebilehe
12 võiks edasi arendada üleeuroopaliseks teabeallikaks 
pettustevastase võitluse kohta ELis, mis olek s kättesaadav kodanikele, äriühingutele ja 
valitsustele. 
Meetmed:  
⇒ Koostöös artikli 29 alusel lood ud töörühma kuuluvate liikmesriikide 
andmekaitseametkondadega määrab komisjon pettusevastase võitlusega seotud teabe 
vahetamise piirid ja tingimused. Kui selles küs imuses ei õnnestu saavutada piisavat selgust, 
võib komisjon alternatiivina teha ettepaneku  võtta vastu õigusakt ELi olemasolevate 
andmekaitse eeskirjade muutmiseks. 
⇒ Komisjon laiendab olemasolevat ELi pettustevastase võitluse veebilehte teabega muude 
pettusevastase võitlusega tegelevate organisatsioonide algatuste kohta. 
                                                 
10 See direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud rühm koosneb ELi liikmesriikide 
andmekaitseametkondade esindajatest. Tema sekretariaadi tegevuse eest vastutab komisjon (vt http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm
) 
11 Komisjoni teatis siseturumaksete uute õigusraamistike kohta (KOM(2003) 718, lõplik) 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
ET 7   ET 7. KOOLITUSPROGRAMMID,  ÕPPEMATERJALID  JA KOOSTÖÖ 
Eesmärgid:  
⇒ Veelgi tuleb tugevdada õiguskaitseorgan ite koolitust ning kohtunike ja prokuröride 
teadlikkust pettusevastasest võitlusest. 
⇒ Tuleb suurendada ELi haldusasutuste vahelist koostööd maksepettuste vastaseks 
võitluseks. 
⇒ Tuleb parandada liikmesriikide õiguskaitse asutuste võimet uurida pettusjuhtumeid. 
2003. aastal toimunud ELi maksekaardipettuste foorum andis kohtu-, õiguskaitse- ja 
erasektorile hea võimaluse maksepettuste va stase võitlusega seotud kogemuste ja mõtete 
vahetuseks. Et tagada nende kuritegude tõhusa m uurimine ja karistamine, tuleb jätkata 
teadlikkust tõstvaid meetmeid kohtuasutustes  ja algatusi õiguskaitsealaseks koolituseks. 
Õiguskaitsetöötajate koolituses tuleks selge eelis tus anda koordineeritud koolitusele. Samuti 
on oluline õiguskaitsele ette valmistada ja ajakohastada ammendavad koolituspaketid, võttes 
seejuures arvesse asjaolu, et pearoll ja -vastutus lasub siseriiklikel ametiasutustel, ja keskendudes riigiülestele küsimustele, ku s üleeuroopaline koolitus pakub reaalset 
lisandväärtust. 
Mõnes liikmesriigis on maksepettustevastase  võitluse tõhustamiseks loodud spetsiaalsed 
kesküksused.
13 Siseriiklike spetsialiseeritud või si htotstarbeliste üksuste loomine võib 
tugevdada uurimisvõimet ning aidata kaas a koostööle muude õigus kaitseüksuste ja 
turuosalistega. 
Mittesularahaliste maksevahenditega seot ud pettustevastaste meetmete puhul võib võtta 
eeskujuks valeraha valmistamise vastu võetud kaitsemeetmeid. Euro kaitsmiseks võltsimise 
vastu on loodud raamistik kõigi av alik- ja eraõiguslike asut uste töö korraldamiseks ja 
koordineerimiseks. Määruses sätestatak se konkreetsed meetmed euro kaitsmiseks 14 ning 
nõukogu tegi oma otsusega, millega luuakse konkreetne rahastamiskava15, komisjonile 
ülesandeks koordineerida koolit ust ning tehnilist abi. Eur oopa Keskpank on loonud ning peab 
VSS (võltsingute seiresüsteem i) andmebaasi võltsimisjuhtude kohta ning analüüsib võltsitud 
pangatähtede uusi tüüpe. Europol vastutab teabe edastamise ja  analüüsi eest ning on loonud 
õiguskaitseorganitele kasutamiseks kuritege vuse andmebaasi. Komisjon/OLAF jälgib 
õigusaktide rakendamist ning valmistab ette  õigusloome algatusi, haldab programmiga 
„Perikles“ seotud koolitust ja tehnilise abi kava ning analüüsib võltsitud euromüntide uusi 
tüüpe. Liikmesriigid on asuta nud riiklikud keskasutused ka itseks võltsimise eest ning 
võltsingute tehnilise analüüsi eest vastutavad asjaomased organid. Samuti on nad vastu 
võtnud seadused, millega kohustatakse krediidiasutusi võltsingud käibelt kõrvaldama ning 
                                                 
13 Näiteks infotehnoloogia kasutamisega seotud kuritegevuse vastu võitlemise keskasutus (OCLCTIC) 
Prantsusmaal või sihtotstarbeline tšeki- ja plastkaardiüksus (DCPCU) Ühendkuningriigis. 
14 Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise 
takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6). 
15 Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsus, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro 
kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (2001/923/EÜ), EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50. 
 
ET 8   ET pädevatele asutustele üle andma. Liikmesriig id viivad komisjoni koordineerimisel läbi 
koolitust ja tehnilise abi üritusi euro kaitsmiseks. 
ELi pädevad riiklikud haldusasutused  peaksid seega samuti rohkem osalema 
mittesularahaliste maksepettuste vastases võitluses. Selleks tuleb käivitada nende vaheline koostöö ja tegevuse koordineerimine. Kaaluda võiks ka ELi vahend itest rahastatavat 
koolitusraamistikku haldusasutustele. 
Alates 2004. aastast peaksid kümme uut liikmesriiki  täiel määral osalema ELi algatustes. Eriti 
peavad nad rakendama ELi karistusõigust ning  integreerima kehtestatud ennetusmeetmete 
raamistiku. 
Meetmed:   
⇒ Komisjon korraldab koostöös maksesüs teemiettevõtjate, Europoli ja muude 
sidusrühmadega üleeuroopalisi koolitusi spetsialiseerunud õigus kaitseametnikele, et neist 
saaksid diplomeeritud asjatundjad, samuti täienduskoolitust juba sertifitseeritud ametnikele. 
⇒ Komisjon korraldab teise kõrgtasemelise va nempolitseiametnike, kohtunike ja prokuröride 
konverentsi, et suurendada teadli kkust maksepettustest ja nende mõjust finantssüsteemidele. 
Kaalutakse sellise sündmuse muutmist korrapäraseks. 
⇒ Komisjon annab hinnangu siseriikliku taseme  spetsialiseeritud või eraldiseisvate 
maksepettuste vastaste üksuste asutamise eelistele.  
⇒ Komisjon soodustab siseriiklike pädevate asutuste kaasamis t maksepettuste vastasesse 
võitlusse. 
⇒ Komisjon korraldab uute liikmesriikide er asektori ja ameti võimude esindajaile 
pettustevastase võitluse alase seminari. 
8. MUUD  PETTUSTEVASTASE  VÕITLUSE  MEETMED 
Eesmärgid: 
⇒ ELi kodanikele tuleb anda rohkem ja selg emat teavet maksete turvalisuse kohta. 
⇒ Kaubandusettevõtjad peaksid saama kasutada paremaid õppematerjale ning neile tuleks 
anda piisavad vahendid andmepiraatluse ennetamiseks. 
⇒ Teavitamist kadunud ja varastatud maksekaartidest ELis tuleb tõhustada. 
⇒ ELis tuleb luua konkreetseid algatusi identiteedivarguste ärahoidmiseks. 
Teabevahetus olemasolevate õppematerjalide kohta jaesektoris ja tarbijate ühistutes on praegu 
veel piiratud, eriti piiriülesel tasandil. Tule b välja töötada parim tava teavitada tarbijaid 
mittesularahaliste maksetega seotud võimalikest ohtudest ning kuidas neid kõige paremini 
 
ET 9   ET vältida. Komisjoni uuring e-maksete turvalisusest16 näitas, et tarbijad ei ole hästi 
informeeritud nende poolt kasutatavate instru mentide turvalisusest. Lisaks e-maksete 
turvalisemaks muutmisele on kasutajate usaldu se saavutamiseks olulise tähtsusega „õige“ 
turvateabe pakkumine tarbijaile. 
Komisjoni uuring e-maksete turvalisusest näitas  ka, et jaesektor ei rakenda alati parimat 
saadaolevat tehnoloogiat; seda enamasti uute seadmete maksumuse tõttu. Samas vajavad kaubandusettevõtjate veebisaidid paremat kaitset  volitamata sissetun gide vastu. Mõned 
hiljutised tõsisemad häkkimisjuhud annavad tunnistust vajadusest arendada meetmeid küberkuritegevuse ennetamiseks. Turval isuse rikkumised e-kaubandusettevõtjate 
andmebaasides, kus on pääsetud ligi klien tide maksekaardinumbritele, suurendavad 
maksepettuse võimalusi. Selle kaugeleulat uvam tagajärg on kaubandusettevõtja maine 
kahjustamine ja tarbijate arvamuse langus Interneti turvalisuse ja makseinstrumentide 
kasutamise kohta selles kes kkonnas. See õõnestab tõsiselt ta rbijate usaldust e-kaubanduse 
vastu. Probleemi muudab veelgi tõsisemaks asjaol u, et paljudest sisset ungidest ei teatatagi 
politseile.
17 Hiljuti loodud Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)18 püüab saavutada 
Euroopas selles valdkonnas toimuva tegevuse s uurema koordineerituse. See võiks aidata 
makseteenuste pakkujail ja jaemüüjail parand ada oma kaitstust küberkuritegevuse vastu. 
Ühtse makseala loomise eesmärk ELis nõuab tä iendavaid jõupingutusi, et muuta maksed 
usaldusväärsemaks ja hoida paremini ära pettusi . See ühtse siseturu eesmärk suurendab veelgi 
vajadust ühtse telefoninumbri järele kogu ELis, kuhu saaks teada anda kadunud/varastatud 
maksekaartidest.19 Selliste ühtsete telefoninumbrite kasutamine ELis on tehniliselt juba 
võimalik.20 
Komisjon korraldas veebruaris 2004 ELi organi seeritud kuritegevuse va stase võitluse foorumi 
raames identiteedivarguste alase seminari. Seminar näitas, et identiteedivargus on valdkonnaülene, valitsusi, äriühinguid ja kodanikke mõjutav pr obleem, mis mõnedes 
valdkondades või riikides kiiresti kasvab
21 ning on sageli seotud  organiseeritud 
kuritegevusega. Identiteedivarguste vastu on  vaja ammendavaid ennetusabinõusid, sest 
identiteedi tuvastamine on ühiskonna tu rvalisuse jaoks äärmiselt oluline. 
Meetmed: 
⇒ ELi pettustevastase võitluse ekspertrühm as luuakse kasutajaküsimuste alltöörühm. 
Alltöörühm võimaldab üleeuroopalisel tasemel arut elu jaesektoris ja tarbijate ühistutes ning 
hõlmab vastavalt käsitletavatele teemadele erinevaid sidusrühmi. 
⇒ Komisjon jätkab arutelu ühts e telefoninumbri rakendamisest ELis, kuhu saaks teada anda 
kaotatud ja varastatud maksekaartidest. 
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
17 Hiljutine statistika näitas, et 80% küberkuritegevus e juhtudest finantssektoris  jääb teatamata (IDC ja 
Gartner, november 2002). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm . See also 
20 Praegu on võimalik kasutada Euroopa telefoninumeratsioonivälja (European Telephony Numbering 
Space – ETNS) numbreid ja rahvusvahelisi tasuta tele foninumbreid (Universal International Freephone 
Numbers – UIFN). Lähitulevikus võib saada võimalikuks ka muude numbrite kasutamine. 
21 Identiteedivargusi lisandub kiiresti väljaspool ELi (USAs, Kanadas, Austraalias) ning see on väga 
aktuaalne Ühendkuningriigis. Seni ei ole se e muudes ELi liikmesriikid es veel nii levinud. 
 
ET 10   ET ⇒ Maksekaardisüsteemid peaksid valmistama kaubandusettevõtjate jaoks ette ühtsed, kõiki 
kaarditüüpe hõlmavad õppevahendid. 
⇒ Komisjon annab hinnangu eelistele, mida annaks ELi ühtse kontaktpunkti loomine 
kodanike ja äriühingute teavitamiseks identiteedivargustest, kuhu võiks kuuluda 
identiteedivarguste vastase võitlusega  tegelevate organite register. 
⇒ Komisjon soodustab originaal- ja võltsitud isikutunnistuste andmebaasi loomist, mida 
saaks kasutada nii amet ivõimud kui erasektor. 
9. SUHTED  KOLMANDATE  RIIKIDEGA 
Eesmärk:  
⇒ Kolmandad riigid peaks kasutusele võtma tõhusad ennetusabinõud võitluseks pettuste ja 
sularahata maksevahendite võltsimise vastu ning jälgima nende rakendamist. 
Tuleb tugevdada dialoogi kolmandate riikidega, et  seal tegutsevad kurjat egijad ei kahjustaks 
ELi kodanike ja äriühingute huve. Komisjon ede ndab seda nii mitmepoolsete (nt G8) kui 
kahepoolsete suhete kaudu. 
Praegused kandidaatriigid22 ja nn laiemasse Euroopasse kuuluvad riigid23 on pettustevastase 
võitluse probleemalad. Nende riikide järk-järguline kaasamine ELi pettustevastase võitluse poliitikasse nõuab tihedamaid suhtei d nende riikide ametivõimudega. 
Meetmed:  
⇒ Komisjon korraldab koos maksesüsteemiette võtjatega ELi kandid aatriikide ja muude 
Euroopa riikide ametiasutustele algatusi, et  tõsta teadlikkust maksepettuste suhtes. 
⇒ Komisjon jätkab koostööd teiste riikidega nii kahepoolselt kui mitmepoolsetel foorumitel 
nagu G8, et aidata pettustega  võidelda ja neid ära hoida. 
10. JÄRELMEETMED 
2007. aasta lõppedes koostab komisjon Eur oopa Parlamendile ja nõukogule aruande 
tegevuskava rakendamisel saavutatud edust ning  teeb vajadusel ettepanekuid täiendavateks 
meetmeteks. 
                                                 
22 Bulgaaria, Rumeenia, Türgi ja Horvaatia. 
23 Näiteks Venemaa ja Ukraina.