I. SISSEJUHATUS

Käesolev on kahekümnes aruanne, mis käsitleb tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning milles võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ja nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes.

Junckeri komisjon tegi alates esimesest tööpäevast julgeolekust ühe oma prioriteedi. Tuginedes 2015. aasta aprillis vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskavale ning 2016. aasta aprilli teatisele tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole liikumise kohta, reageeris EL koordineeritult terrorirünnakutele ja muudele kasvavatele julgeolekuprobleemidele ning tegi olulisi edusamme meie ühise julgeoleku suurendamisel. Üha selgemaks on saanud, et tänapäevased julgeolekuprobleemid, nagu terrorism, organiseeritud kuritegevus, küberrünnakud, väärinfo levitamine ja muud arenevad küberohud, on ühised ohud. Ainult koostööd tehes suudame saavutada sellise ühise julgeoleku taseme, mida kodanikud õigustatult nõuavad ja ootavad. See ühine arusaam on olnud tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusammude alus. ELi tasandil pakutava toetuse puhul on lähtutud kodanike turvalisuse tagamisega tegelevate riiklike ametiasutuste vajadustest ning keskendutud seadusandlikele ja operatiivmeetmetele juhtudel, kui ühismeetmete abil on olnud võimalik liikmesriikide julgeolekut suurendada. Seda tööd on tehtud tihedas koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ning seejuures on tagatud täielik läbipaistvus laiema üldsuse jaoks. Töö keskmes on olnud põhiõiguste täielik austamine, sest liidu julgeoleku saab tagada ainult siis, kodanikud on kindlad, et nende põhiõigustest täiel määral kinni peetakse.

EL on astunud samme terrorismi tõkestamiseks, kitsendades terroristide tegutsemisruumi uute eeskirjadega, mis raskendavad terroristide juurdepääsu lõhkeainetele, tulirelvadele ja rahastamisele ning piiravad nende liikumist. EL on hoogustanud teabevahetust, et tagada eesliinil olevatele politsei- ja piirivalveametnikele hea juurdepääs täpsetele ja täielikele andmetele. Selleks on parimal viisil ära kasutatud olemasolev teave ning kõrvaldatud lüngad ja kitsaskohad. Sisepiirikontrollita vaba liikumise ala turvalisuse eeltingimus on välispiiride kindel kaitse. 2019. aasta märtsis jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu kokkuleppele veelgi tugevdatud ja täielikult varustatud Euroopa piiri- ja rannikuvalve suhtes ning sellekohane uus määrus peaks eeldatavasti jõustuma 2019. aasta detsembri alguses. EL on pakkunud kohalikes kogukondades töötavatele üksustele koostööplatvormi ja rahalisi vahendeid radikaliseerumise tõkestamise ja vägivaldse äärmusluse ennetamise parimate tavade vahetamiseks ning teinud ettepaneku kehtestada uued õigusnormid terroristliku veebisisu kõrvaldamiseks. ELi toetus on aidanud muuta linnad rünnakute suhtes vastupidavamaks. Vastu on võetud tegevuskavad, millega toetatakse avaliku ruumi kaitset ning millega parandatakse keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumajulgeoleku riskidega seotud valmisolekut. EL on astunud samme seoses küberturvalisuse ja küberohtudega. Ta on kehtestanud uue Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia, võtnud vastu asjakohased õigusaktid ning võidelnud väärinfo levitamise vastu, et paremini kaitsta meie valimisi. Jätkub töö meie digitaalse elutähtsa taristu turvalisuse tugevdamiseks, sealhulgas tõhustatud koostöö 5G-võrkude küberturvalisuse alal kogu Euroopas.

Teha on veel palju. Veebis otse üle kantud rünnak sünagoogi vastu ja kahe kodaniku tapmine Saksamaal Halles 9. oktoobril 2019 tuletas valusalt meelde ohtu, mis tuleneb vägivaldsest paremäärmuslusest ja antisemitismist. Samuti osutas see uuesti interneti väärkasutamisele terroristliku propaganda eesmärgil ja sellest tulenevale vajadusele võtta vastu kogu ELi hõlmavad eeskirjad terroristliku veebisisu eemaldamiseks. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel, mis toimus 7. ja 8. oktoobril 2019, arutati vägivaldse paremäärmusluse ja terrorismi küsimusi ning rõhutati vajadust jätkata tööd muu hulgas ebaseaduslike paremäärmuslike materjalide leviku tõkestamiseks nii internetis kui ka mujal. Samal ajal näitab kolme politseiniku ja veel ühe töötaja tapmine Pariisi politseipeakorteris 3. oktoobril 2019, et džihaadist ajendatud terrorismi oht on endiselt reaalne ning et senine tegevus liikmesriikide toetamiseks selle ohu kõrvaldamisel peab jätkuma. Kinnipeetud ISISe/Da’eshi liikmete põgenemine hiljutiste sündmuste taustal Põhja-Süürias võib tõsiselt mõjutada julgeolekut Euroopas. On tähtis, et liikmesriigid kasutaksid täiel määral olemasolevaid infosüsteeme välispiire ületavate terroristidest välisvõitlejate avastamiseks ja nende isiku tuvastamiseks. Samuti jätkub töö lahinguväljateabe kasutamiseks, et esitada terroristidest välisvõitlejatele süüdistused.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud värskemaid edusamme ning tuuakse ühtlasi välja valdkonnad, kus on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Aruandes esitatakse ajakohastatud teave 5G-võrkude küberturvalisuse suhtes kokkulepitud meetmete rakendamise kohta, eelkõige 9. oktoobril 2019 avaldatud ELi riskianalüüsi aruande ja väärinfo levitamise tõkestamise kohta.

Muu hulgas käsitletakse aruandes julgeolekuliidus tehtava koostöö välismõõdet, pidades silmas kahte kahepoolset terrorismivastase võitluse kokkulepet, mis sõlmiti Albaania ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga, ning edusamme, mis on tehtud kolmandatest riikidest partneritega broneeringuinfo vahetamise alases koostöös. Koos käesoleva aruandega võttis komisjon vastu soovituse anda luba alustada raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemise eesmärgil läbirääkimisi ELi ja Uus-Meremaa vahelise isikuandmete vahetamist käsitleva lepingu üle.

II. SEADUSANDLIKE PRIORITEETIDE ELLUVIIMINE

1.Radikaliseerumise ennetamine internetis ja kogukondades

Radikaliseerumise ennetamine on üks nurgakive, millel rajanevad liidu vastumeetmed terroriohtudele. Internet on 21. sajandil olnud terroristide kõige olulisem lahinguväli. Internetiplatvormid, kus radikaliseerunud isikud saavad suhelda ja veebisisu jagada, võimaldavad arendada nii džihadi äärmuslaste kui ka vägivaldsete paremäärmuslaste ülemaailmseid laienevaid võrgustikke. Seetõttu rakendab komisjon endiselt oma kahesuunalist lähenemisviisi internetis toimuva radikaliseerumise tõkestamisele, ning ebaseadusliku terroristliku veebisisu eemaldamiseks kavandatud eeskirjad peaksid tugevdama vabatahtlikku partnerlust veebiplatvormidega.

Selles kontekstis on oluline seadusandlik ettepanek terroristliku veebisisu levitamise tõkestamise kohta, mis sisaldab selgeid eeskirju ja kaitsemeetmeid ning kohustab internetiplatvorme eemaldama terroristliku sisu ühe tunni jooksul pärast pädevate asutuste põhjendatud taotluse saamist ja rakendama ennetavaid meetmeid, mis on proportsionaalsed terroristliku veebisisuga kokkupuute tasemega. Euroopa Parlament ja nõukogu peavad institutsioonidevahelisi läbirääkimisi; esimene kolmepoolne kohtumine toimus 17. oktoobril 2019. Pidades silmas terroristlikust veebisisust tulenevat ohtu, kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles jõudma kavandatava õigusakti suhtes kokkuleppele 2019. aasta lõpuks.

Kavandatav õigusakt täiendab vabatahtlikku koostööd internetisektori ja teiste sidusrühmadega, mida tehakse ELi internetifoorumi raames. Alates foorumi loomisest 2015. aastal on see ajendanud internetiettevõtteid tegutsema ennetavalt terroristliku veebisisu kindlakstegemisel ja eemaldamisel ning sillutanud teed ühise räsikoodide andmebaasi sektoripõhisele algatusele ja terrorismivastase võitluse ülemaailmse internetifoorumi loomisele. Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) koosseisu kuuluv ELi internetisisust teavitamise üksus on olnud abiks internetiettevõtetega tehtava koostöö tugevdamisel ja ELi internetifoorumi üldeesmärkide saavutamisel. ELi internetifoorumi viimasel ministrite kohtumisel, mis toimus 7. oktoobril 2019, kohustusid ELi liikmesriigid ja internetiettevõtete kõrgetasemelised esindajad tegema koostööd nn ELi kriisiprotokolli alusel. ELi kriisiprotokollis on kindlaks määratud tõhustatud koostöö kriteeriumid ja paika pandud kriisidele reageerimise uued tõhusamad viisid. See on osa rahvusvahelisel tasandil Christchurchi üleskutse rakendamiseks tehtavatest jõupingutustest ning selle eesmärk on tagada koordineeritud ja kiire reageerimine terroristliku ja vägivaldse äärmusliku sisu levikule veebis.

Lisaks nendele internetis toimuva radikaliseerumise vastu suunatud meetmetele toetab komisjon jätkuvalt riikliku ja kohaliku tasandi jõupingutusi radikaliseerumise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks kohalikes kogukondades. Tuginedes ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku raames kogutud rikkalikele kogemustele ja teadmistele, pakub EL sihipärast tuge kohalikele üksustele, sealhulgas linnadele, ning loob võimalusi praktikute, teadlaste ja poliitikakujundajate vaheliseks teabevahetuseks. Näiteks on võrgustik välja andnud konkreetsed juhised ja korraldanud seminare, et toetada pädevaid ametiasutusi konfliktipiirkondadest pärit lastega tegelemisel. ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku raames ellu viidava tegevuse järjepidevuse tagamiseks on komisjon käivitanud menetluse sellise uue raamlepingu sõlmimiseks, mille eeldatav kogumaht on 61 miljonit eurot nelja aasta jooksul alates 2020. aastast.

Selleks et võidelda terroristlikust veebisisust tuleneva ohuga, kutsub komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu:

·viima terroristliku veebisisu levitamise tõkestamise seadusandliku ettepaneku üle peetavad läbirääkimised lõpule enne käesoleva aasta lõppu.

2. Julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna tugevamad ja arukamad infosüsteemid

EL on hoogustanud teabevahetust, hõlbustades identiteedipettuste tõkestamist, tugevdades piirikontrolli, ajakohastades üleeuroopalisi õiguskaitsealaseid andmebaase, kõrvaldades teabelünki ja tugevdades Europoli. Kõige selle keskmes on ELi infosüsteemide koostalitlusvõime, mis tähendab olemasoleva teabe parimat ärakasutamist ja kitsaskohtade kõrvaldamist. Vastates eesliinil töötavate inimeste vajadustele, tagab koostalitlusvõime korrakaitse-, piirivalve- ja rändeametnike kiirema ja süsteemsema juurdepääsu teabele ning aitab sellega kaasa sisejulgeoleku ja piirihalduse parandamisele.

Koostalitlusvõime ja kõik sellega kaasnevad uuendused muudavad julgeoleku, piiride ja rände halduse valdkonnas kohapealset reaalset olukorda ainult siis, kui iga liikmesriik rakendab vastavaid õigusakte täies ulatuses. Seetõttu on koostalitlusvõime rakendamine julgeolekuliidus üks olulisi prioriteete nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil. Komisjon ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA) toetavad liikmesriike oskusteabe ja parimate tavade vahetamise kaudu, kasutades riiklike koordinaatorite võrgustikku ja töötades välja tulemuskaardi, mis võimaldab tõhusat järelevalvet ja tegevuse kooskõlastamist. ELi ametite, kõigi liikmesriikide ning Schengeni lepinguga ühinenud riikide tihe koostöö on äärmiselt oluline, et saavutada sihiteadlik eesmärk tagada ELi julgeoleku ning piiri- ja rändehalduse valdkonna infosüsteemide täielik koostalitlusvõime 2020. aastaks.