ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 810 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitatakse Itaalia 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Itaalia ajakohastatud stabiils usprogrammi (2011–2014) kohta 
{SEK(2011) 720 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitatakse Itaalia 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Itaalia ajakohastatud stabiil susprogrammi (2011–2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta
1, eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse komisjoni soovitust,2 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
3; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT lk  
3 Kehtivust pikendati 2011. aasta peale nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
eelkoordineerimise esimese Euroopa pool aasta algust; majanduspoliitika parem 
koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroal a paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustu sed, mis lisatakse nende stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse. 
(6) Itaalia esitas 6. mail 2011 oma ajakohastat ud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 
2011–2014 ja oma riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose 
arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.  
(7) Itaalia majandust on kimbuta nud struktuurinõrkus ammu en ne praegust ülemaailmset 
majandus- ja finantskriisi. Ajavahemi kus 2001–2007 oli SKP ke skmine reaalkasv 
ligikaudu 1 % aastas, mis on poole vähem kui euroalas keskmiselt. Selle peamiseks 
põhjuseks on tootlikkuse kasvu aeglus. Kuna  need tendentsid on valdavad kogu riigis, 
ei ole suured regionaalsed erinevused sugugi vähenenud. Ehkki riigi majandust ei 
iseloomusta erasektori suur sisemine tasakaalustamatus, mõjutas ülemaailmne majanduskriis seda tugevalt. Ekspordi ja  seejärel investee ringute kokkukukkumise 
tagajärjel vähenes reaalne SKP ajavahemi kus 2008. aasta teisest kvartalist ja 2009. 
aasta teise kvartalini väga järsult ligikaudu 7 %. Pärast  järjepidevat vähenemist 
eelmisel kümnendil kasvas valitsemissektori võlakoorem 2010. aasta lõpuks 119 %-ni SKPst. See peegeldab ühtlasi SKP enda jä rsku vähenemist. Tööhõive kahanes tänu 
valitsuse kavale, millega rahastati töötundide  piiramist, palju vähem, nii et töötuse 
määr tõusis ajavahemikus 2008–2009 vaid ve idi. Tänu ekspordile hakkas majandus 
2009. aasta teisel poolel aeglase lt uuesti elavnema. 2010. aast al jäi tööturg endiselt 
hapraks, töötuse määr st abiliseerus aasta lõpuks 8,5 % juurde. Kuna Itaalia 
valitsemissektori võlakoorem on väga kõr ge, on riigi eelarvepol iitika olnud kriisi 
käigus põhjendatult ettevaatlik ning vä lditud on mahukaid eelarvestiimuleid. Tänu 
sellele on ajavahemikus 2009–2010 olnud valits emissektori eelarve puudujääk euroala 
keskmisest väiksem.  
(8) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 alusel esit atud ajakohastatud stabiilsusprogrammi 
hinnangu põhjal võttis nõukog u seisukoha, et programmi aluseks olev 
makromajanduslik stsenaarium on realist lik. Programmis kavatsetakse vähendada 
valitsemissektori eelarve puudujääk allapoo le kontrollväärtust 3 % SKP-st 2012. 
aastaks. Selleks tuleb kulus id veelgi piirata ja su urendada maksulaekumise 
parandamise abil tulusid. Pärast ülemääras e puudujäägi kõrvaldamist tuleb programmi 
järgi saavutada programmiperioodi lõpuks (2014) keskpika perioodi eesmärk, milleks on eelarvepositsiooni struktuurne tasakaal. P eale selle antakse lubadus veelgi piirata 
esmaseid kulutusi. Programmi järgi saa vutab valitsemissektori võlakoorem tipu 2011. 
 
ET 4   ET aastal ja hakkab seejärel r ööpselt esmase ülejäägi tekkega üha kiiremas tempos 
kahanema. Ajavahemikuks 2010–2012 kavandat ud keskmine eelarvepingutus ületab 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse r aames esitatud nõukogu soovituses ette 
pandud taset 0,5 % SKPst, kuna pärast 2012. aastat kavatsetakse eelarvepuudujääki 
vähendada märgatavalt kiiremini, kui stab iilsuse ja kasvu paktis ette nähtud. 
Nimetatud puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavut amiseks tuleb eelarvet täita rangelt. 
Siiski tuleks programmi usutavuse suurendamiseks anda kavandatavate 
konsolideerimismeetmete kohta rohkem teavet.  
(9) Kuna valitsemissektori võlakoorem on väga  suur, ulatudes 20 11. aastal ligikaudu 120 
%-ni SKPst, on eelarve pikaajaline ja us aldusväärne konsolideerimine ning kasvu 
soodustavate struktuurimeetmete võtmine Itaal ia jaoks ülitähtis. Stabiilsusprogrammis 
2012. aastaks sätestatud valitsemissektori eelarve puudujäägieesmärkide saavutamine 
ehk ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine  on võimalik üksnes siis, kui võetud 
meetmed täielikult ellu viiakse. Kui näiteks maksulaekumise parandamine ei anna oodatud tulu või kapitali kulutusi ei õnnest u kavandatud mahus piirata, tuleb võtta 
lisameetmeid. Ajavahemiku 2013–2014 suht es nähakse uues kolmeaastases 
eelarveraamistikus ette, et 2011. aasta oktoobris võetakse meetmeid 
konsolideerimisprotsessi kindlustamiseks . Ehkki eelarveraamisikku on viimastel 
aastatel märkimisväärselt tugevdatud, on kava s tugevdada eelarvedis tsipliini veelgi ja 
suurendada keskpika perioodi eelarvestrat eegia usaldusväärsust , kehtestades siduvad 
kulumäärad ning parandades kõigil valitsem issektori tasanditel eelarve täitmise 
jälgimist. 
(10) Ehkki kriisile eelnenud aastat el loodi Itaalias uusi töökohti  küllaltki palju, on tööturul 
mitu struktuurinõrkust. Töötajad, kellel on tähtajatu tööleping, on paremini kaitstud 
kui need, kellel on osalise ajaga töö või ajut ine tööleping, eriti juhul, kui viimased on 
ametlikult registreeritud eraettevõtjana, kui d töötavad tegelikult tavalises töösuhtes 
alluva positsioonil. Esimeste puhu võimalda b tööõigus kollektiivset töölt vabastamist 
ja majanduslikel põhjustel töölt vabastamist ai nult väga üksikutel j uhtudel. Samal ajal 
ei saa kõik töötajad, kes t öö kaotavad, piisavat sisse tulekutoetust, kuna tööturu 
killustatuse kõrval on ka töötushüvitiste süsteem ebaühtlane. Töötuse määr alla kahekümne viie aastaste hulgas tõusis 2010. aastal 27,8 %-ni. Samas oli regiooniti 
olukord erinev: noorte töötus Lõuna-Itaali a maakondades on poole suurem kui põhjas. 
Praktika ja kutsekoolituse rol li ei tähtsustata piisavalt.  Itaalias ei ole kutse- ja 
koolitusstandardite sertifitseerimise ja tunnustamise ühtset üleriiklikku süsteemi, ehkki see oleks väga vajalik, sest praegune olukord takistab tööjõu liikuvust ning ei 
võimalda inimestel tööd leid a teistes Itaa lia piirkondades.  Tööhõivetalituste tegevust 
saaks oluliselt tõhustada, eriti suure tööpuudusega piirkondades. Lõpuks tuleb 
mainida, et deklareerimata töö on Itaal iale endiselt iseloomulik nähtus.  
(11) Kuna alates 1990ndate lõpust on Itaalia konkurentsivõime pidevalt kahanenud, on 
oluline siduda palgakasv tootlikkuse kasvuga . Selles suhtes on tähtis roll ettevõtte 
tasandil toimuvatel palgaläbirääkimistel, sest nende abil on võimalik vähendada 
piirkondlikke erinevusi tööturul. Läbi rääkimisraamistiku 2009. aasta reformiga 
kehtestati muu hulgas paindlikkus klauslid (st võimalus teha erandeid riiklikul tasandil 
kokku lepitud sektoripalkadest), kuid neid ei ole seni eriti kasutatud. 
(12) Naiste tööhõivemäär jääb kogu riigis m eeste tööhõivele üle 20 % alla. 2009. aastal 
töötas Lõuna-Itaalias 20–64-aastastest naistest  vaid iga kolmas, sest seal on tööhõive 
väiksem ja töötus suurem. Tööjõu üsna kõrge maksustatus vähendab Itaalias inimeste 
 
ET 5   ET valmidust oma tööjõudu pakkuda, eelkõige ül alpeetava abikaasa puhul, ning ühtlasi 
vähendab see ka tööjõu nõudlust ettevõtetes. Naiste tööhõive edendamiseks lähtutakse 
riiklikus reformikavas 2010. aastal vastu võetud plaanist, millega püütakse koordineerida valitsussektori eri tasandite j õupingutusi, et parandada  töö- ja pereelu 
kokkusobitamist. Valitsus kehtestas hiljuti maksustiimulid ettevõtetele, kes värbavad suure tööpuudusega piirkondades ebasoodsas olukorras olevaid tö ötajaid, sealhulgas 
selliste sektorite ja ametikohtade puhul, kus  sooline ebavõrdsus on eriti terav. Samuti 
pannakse reformikavas ette reformida ma ksusüsteemi, nihkudes järk-järgult tööjõu 
maksustamiselt tarbimise maksustamisele , et sel viisil tööhõivet suurendada. 
(13) Hoolimata hiljutistest meetmetest, millega  püüti parandada ettevõtluskeskkonda ning 
tugevdada avaliku halduse tulemuskesksus t ja aruandekohustusi , on Itaalias ja 
eelkõige selle lõunapoolsemates maakondade s ettevõtlusega tegelemise kulud ELi 
standarditega võrreld es suured. Kauba ja teenuste turgudel on veel mitmeid 
regulatiivseid ja haldustõkkeid, eelkõige kutseteenuste vallas. 2009. aastal kehtestati 
kord, et igal aastal tuleb vast u võtta asjaomane konkurentsisea dus, kuid seni ei ole veel 
ühtegi sellist vastu võetud. Ettevõtluskeskkonda halvendab ka lepingute jõustamise 
aeglus. Pangandusväliseid kanaleid kasutata kse ettevõtete ning eel kõige väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete rahastamisek s endiselt küllaltki harva. Ka osakute 
müüki ja riskikapitali kasuta takse endiselt vähe, ehkki need aitavad ettevõtetel 
kasvada, jõuda uutele ülemaailmse haarde ga turgudele või parandada ettevõtte 
juhtimiskultuuri.  
(14) Teadus- ja arendustegevuse kulud on viimas e kümne aasta jooksul suurenenud vaid 
väga tagasihoidlikult. Seet õttu on ka teadus- ja ar endustegevuse kuluosa väike, 
moodustades 1,27 % SKPst, mis jääb ELi kesk misele (1,90 %) kõvasti alla. Selle vahe 
muudavad suureks eelkõige puudujäägid töös tuslike teadusuuringute vallas, sest 
ettevõtlusega seotud teadusuuringute os akaal SKPst on 0,64 %, kuna EL 27 puhul on 
keskmine 1,23 %. Ka riskikapitali osa on ette võtete finantseerimis es väike. Riiklikus 
reformikavas on esitatud hulk meetmeid teadus- ja arendustegevuse rahastamise 
suurendamiseks, sealhulgas ajutised maksuva bastused ettevõtetele, kes investeerivad 
ülikoolide ja avaliku sektori asutuste t eadusprojektidesse, kuid eesmärk 1,53 % SKPst 
jääb selgelt saavutamata.  
(15) Itaalia on ELi ühtekuuluvuspoliitika eelarve st suuruselt kolmas abisaaja ning 
ajavahemikus 2007–2013 saab Itaalia lig ikaudu 8 % kogu ELi ühekuuluvuspoliitika 
rahast. Programmiperioodi keskel on ELi vahendite kasutamise määr kõigest 16,8 % 
ning lõunapoolsetes ühtekuuluvuspiirkondade s on see veel palju väiksem.  
(16) Itaalia on võtnud laienda tud euroala pakti al usel olulisi kohustusi
4. Riiklikus 
reformikavas kirjeldatakse viimasel ajal  vastu võetud meetmeteid ja visandatakse 
tulevasi reforme, mille eesmärgiks on para ndada kooskõlas laiendatud euroala paktiga 
riigi rahanduse jätkusuutlikkus t ja finantsstabiilsust, suurendada konkurentsivõimet ja 
edendada tööhõivet. Laiendatud euroala pa kti raames on valits use teinud teatavaks 
kavatsuse muuta eelarvedistsi pliini parandamiseks põhiseadus t. Neid asjaolusid on 
soovituses hinnatud ja arvesse võetud. 
                                                 
4 Täpsemat teavet laiendatud euroala pakti alusel antud lubaduste kohta võib leida dokumendist 
SEK(2011) 720. 
 
ET 6   ET (17) Komisjon on hinnanud Itaalia stabiilsusprogra mmi, riiklikku reformikava ja laiendatud 
euroala pakti raames võetud kohustusi5. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste 
dokumentide asjakohasust It aalia eelarve- ja so tsiaal-majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast ni ng ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja 
juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada  ELi majanduse üldist juhtimist ja lisada 
ELi tasandi panus tulevastesse riigi ta sandi otsustesse. Selle põhjal on komisjon 
seisukohal, et Itaalia kons olideerimiskava aastateks 2011–2014 on usutav aastani 
2012, kuna ajavahemikuks 2013–2014 tuleks näha ette konkreetseid meetmeid, mille abil tagada valitsemissektori väga kõr ge võlakoorma järjepidev vähendamine. 
Riiklikus reformikavas on Euroopa 2020. aasta  strateegia eri valdkondades nähtud ette 
hulk algatusi, kuid selleks, et leida rohtu pikaajalistele strukt uurinõrkustele, mis on 
praeguse kriisi käigus veelgi süvenenud, on vaja võtta lisameetmeid. Et suurendada 
Itaalia majanduskasvu ja töökohtade lo omise potentsiaali ning võimaldada 
lõunapoolsemate maakondade järele jõudmist, tuleb 2011.–2012. aastal võtta 
täiendavaid meetmeid, mille abil parandada tööturu toimimist, avada teenuste ja kaupade turud suuremale konkurentsile, pa randada ettevõtluskeskkonda, tõhustada 
teadus- ja arenduspoliitikat ning parandada ja kiirenda da ELi ühtekuuluvusfondide 
kasutamist. 
(18) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ning samuti nõukogu 2. juuni 2010. aasta 
soovitust Euroopa Liidu toimimise lepi ngu artikli 126 lõike 7 alusel, on nõukogu läbi 
vaadanud Itaalia 2011. aasta ajakohastatud st abiilsusprogrammi ja tema arvamus
6 selle 
kohta on väljendatud punktis 1. Võttes ar vesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. 
aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaad anud Itaalia riiklikku reformikava, 
SOOVITAB Itaaliale ajavahemikuks 2011–2012 järgmist: (1) Rakendada 2011. ja 2012. aastaks kavandat ud konsolideerimismeetmeid, et tagada 
ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine. Juhul kui eelarvetulemused peaksid osutuma 
oodatust paremaks, kasutada seda täieli kult puudujäägi ja võlakoorma vähendamise 
kiirendamiseks ning olla valmis vältima eelarve täitmise käigus libastumisi. Võtta 2011. aasta oktoobris toetavaid meetmeid 2013. ja 2014. aasta eesmärkide saavutamiseks, nagu on ette nähtud uues mitmeaastases eelarveraamistikus. Tugevdada eelarveraamistikku, kehtestades siduvad kulumäärad ja parandades kõigil 
valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise jälgimist.  
(2) Võtta meetmeid tööturu killustumisega või tlemiseks, vaadates läbi töökohtade kaitse 
õigusraamistiku teatavaid aspekte ja reform ides laiaulatuslikult praegust ebaühtlast 
töötushüvitiste süsteemi. Teha jõupingutusi võitlemaks deklareerimata tööga. Peale 
selle tuleks suurendada naiste osal ust tööturul, parandades üle kogu riigi 
lapsehoiuvõimalusi ning kehtestades töölem ineku innustamiseks eelarveneutraalseid 
rahalisi soodustusi perekonna  teise rahateenija jaoks.  
(3) Võtta kollektiivsete töölepingute üle läbirääkimise raamistiku 2009. aasta reformile 
tuginedes ning tööturu osapool tega riiklike tavade kohase lt konsulteerides meetmeid, 
mille abil tagada palgakasvu tihedam sidumine tootlikkuse kasvuga ning samuti kohalike olude ja ettevõtte võimalustega.  
                                                
 
5 SEK(2011) 720 
6 Arvamus on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3. 
 
ET 7   ET (4) Kehtestada meetmeid, mille abil avada teenusesektor suuremale konkurentsile, 
eelkõige erialateenuste vallas. Võtta 2011. aastal vastu esimene iga-aastane 
konkurentsiseadus, arvestades monopolide vastu võitlemise ameti soovitusi. Lühendada jõustamismenetlusi lepinguõigus es. Parandada väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtete juurdepääsu kapitaliturgudele, kõrvaldades regulatiivsed tõkked ja vähendades kulusid. 
(5) Parandada teadusuuringutesse ja innovatsioon i tehtavaid erasekto ri investeeringuid 
reguleerivat õigusraamistikku, laiendades olemasolevaid stiimuleid, parandades 
riskikapitali kasutamise tingimusi ja  toetades uuenduslike hankeskeeme.  
(6) Kiirendada ühtekuuluvuspoliitika eelarvest  kaasrahastatavate ja majanduskasvu 
elavdamiseks ette nähtud kulutuste tege mist, et vähendada praegust ebavõrdsust 
regioonide vahel, parandada ha ldussuutlikkust ja poliitilist juhtimist. Järg ida riiklikus 
strateegilises raamistikus varade hulga ja kulutuste kvaliteedi suhtes võetud 
kohustusi. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 Eesistuja