Brüssel 6.1.2005

KOM(2004) 853 lõplik

2002/0061 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta

nõukogu vastuvõetud ühisseisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta

2002/0061 (COD)

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILEEÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu aluselnõukogu ühise seisukoha kohta

nõukogu vastuvõetud ühisseisukoha kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta

1 - taust

+++++ TABLE +++++

2 - KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Konsolideerida olemasolevaid direktiive, hõlbustada teenuste osutamist, lihtsustada olemasolevaid eeskirju ja tugevdada kodaniku teavitamist ja nõustamist.

3 - MÄRKUSED ÜHISSEISUKOHA KOHTA

3.1 Üldised märkused

Komisjon toetas nõukogu 18. mai 2004. aasta poliitilist kokkulepet, milles võetakse suures osas üle komisjoni ettepanek muudatusettepanekutega parandatud kujul. Kõnealune poliitiline kokkulepe kaasati 23.12.2004 vastuvõetud ühisseisukohta.

Ühisseisukohas tehtud muudatused puudutavad eelkõige teenuste osutamist, üldsüsteemi aluseks oleva kutsekvalifikatsiooni tasemete ametlikku ümberkorraldamist, selliste teatavate ühenduse õigustiku sätete taaskehtestamist, mis ei sisaldunud komisjoni ettepanekus.

3.2 Ühisseisukohas arvesse võetud parlamendi muudatused

3.2.1 Muudetud ettepanekusse ja ühisseisukohta sisse viidud muudatused

Põhjendus 36 – muudatus 31: jätta direktiivi kohaldamisalast välja tegevusalad, mis on kasvõi ajutiselt seotud otseselt ja konkreetselt avaliku võimuga. Täpsustus, mille kohaselt direktiiv ei piira asutamislepingu artikli 39 lõike 4 ja artikli 45 kohaldamist, tühistati, sest kõnealune põhjendus ei saa mingil juhul mõjutada asutamislepingu kohaldamistingimusi sellistena, nagu neid on määratlenud kohus. Seega kohaldatakse käesolevat direktiivi juhul, kui liikmesriik ei anna oma kodanikele asutamislepingu artikli 39 lõike 4 alusel õigust juurdepääsuks tegevusaladele, mis on seotud avaliku võimu teostamisega.

Põhjendus 37, artiklid 2 ja 5 – muudatus 55: jätta audiitori elukutse välja teenuste osutamist käsitleva direktiivi ettepaneku II jaotisest. Ühisseisukoht osutab audiitoritele põhjenduses 37, kus täpsustatakse, et üldiselt ei piira direktiiv ühenduse õiguse kutsekvalifikatsiooni tunnustamisega otseselt seotud erisätete kohaldamist.

Artikkel 4 – muudatused 39, 141 ja 189: sisserännanud töötajad alluvad samadele kutsenõuetele kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud.

Artiklid 5, 6 ja 7 – muudatus 87: ühisseisukoht sarnaneb arstiteenuste osutamisel kehtiva korraga, mis langeb põhimõtteliselt kokku muudatusega 87.

Artikkel 9 – muudatus 53: teenuse osutaja kohustub teenuse saajale esitama tõendi selle kohta, et teenuse osutaja on kindlustatud kutsevastutusest tulenevate riskide vastu. Teenuse saaja teavitamise kohustust lihtsustati, mis on kooskõlas vastuvõtva liikmesriigi otsese kontrolli tugevdamisega teenuse osutaja üle.

Artikkel 11 – muudatused 192, 193, 216 ja 217: muudetud ettepanek kvalifikatsioonitaseme määratluse kohta on võetud suures osas üle. Ühisseisukoha artikli 11 lõike 4 punktis b on täpsustatud, et II lisas loetletud eriülesehitusega väljaõpped puudutavad ainult neid juhtumeid, kus kõnealune kutseala on asjaomases liikmesriigis reguleeritud võttes nõuetekohaselt arvesse acquis’ d. Muud erinevused on vaid redaktsioonilised: viienda astme üleviimine artikli 13 lõikesse 3 ja artikli 3 lõike 1 punktis d loetletud reguleeritud väljaõpete määratlemine.

Artikkel 15 ja põhjendus 13 – muudatused 12, 68, 70 ja 185 : põhimõtteliselt võetakse ühisseisukohas üle muudetud ettepanek, kuid täpsustatakse, et artikkel 15 ei mõjuta liikmesriikide pädevust kutsealade reguleerimisel ja haridussüsteemide ja kutsealase väljaõppesüsteemide korraldamisel. Lõpuks võetakse ühisseisukohas üle muudetud ettepanek kutseühingute ja –organisatsioonide esindatuse kohta, kes on pädevad esitama ühiseid seisukohti (ühisseisukohas on peetud silmas esindatust nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil).

Artiklid 17 ja 18 – muudatus 207: ühisseisukohas viidi tegevusalade piiratud loetellu sisse muudatus, millega tõsteti automaatse tunnustamise saamiseks vajaliku ametialast kogemust viielt aastalt kuuele.

Artikkel 22 – muudatused 81, 86, 94, 101 159 ja 160: osaline väljaõpe on lubatud kõikide kooskõlastatud väljaõppega kutsealade puhul, ilma et selleks oleks vaja erandit ning seda lihtsa ja ühtse menetluse alusel. Samade kutsealade puhul tunnustatakse täiendõppe olulisust. Muudetud ettepaneku sisu on nende kahe punkti puhul üle võetud.

Artiklid 21, 24, 31, 34, 38, 40, 44, 46 et 47 - muudatused 80, 88, 90, 93, 95, 97, 154 et 161 : muudetud ettepanek võeti üle ja kooskõlastatud väljaõppega ametialade puhul nõutavad teadmised ja pädevus on viidud lisadest üle direktiivi ilma sisuliste muudatusteta.

Artiklid 42 ja 45 – muudatused 96 ja 162: muudetud ettepanek võeti üle ja farmatseutide ja ämmaemandate kutsetegevuse loetelu on viidud lisadest üle direktiivi ilma sisuliste muudatusteta.

Artikkel 50 – muudatused 8, 62 ja 63: ühisseisukoht läheb muudetud ettepanekust kaugemale selles suhtes, et sellega lubatakse võimalike pettuste vältimiseks vastuvõtval liikmesriigil viia päritoluriigis läbi teatavaid kontrollimisi väljaõpete puhul, mida viiakse läbi frantsiislepingu alusel. Seega tunnistab ühisseisukoht, et direktiiviga on hõlmatud frantsiisilepingu alusel läbiviidud väljaõppe tulemusena saadud kvalifikatsiooni tõendav dokument.

Artikkel 56 - muudatused 32, 89 ja 110: ühisseisukohas võetakse üle muudetud ettepaneku lähenemisviis ja rõhutatakse pädevate asutuste vahelise teabevahetuse olulisust, eelkõige konkreetsete ja tõsiste asjaolude olemasolu korral, mis mõjutavad asjaomase kutsetegevuse praktiseerimist. Kõnealune säte sisaldub halduskoostööd käsitlevas jaotises ja on seega kohaldatav teenuste loomise ja osutamise suhtes.

Põhjendus 28 – muudatus 26: muudetud ettepanekus võetakse üle muudatus 26 kontaktpunktide võrgu läbipaistvuse kohta ja selles selgitatakse kõnealuste punktide olulisust. See on võetud vastu ühisseisukohas, kus täpsustatakse muuhulgas, et ühe kontaktpunkti kindlaksmääramine ei piira liikmesriikide õigust luua teisi lisapunkte.

Komisjoni deklaratsioon eksperdirühma loomise ja toimimise kohta – muudatus 181: ühisseisukohale lisatud deklaratsioonis (vt allpool) võtab komisjon kohustuse luua eksperdirühm; deklaratsioonis on täpsustatud kutseühingute roll paindliku nõustamismenetluse raames.

3.2.2 Muudetud ettepanekusse sisseviidud, kuid ühisseisukohta ülevõtmata muudatused

Artikkel 2 – muudatus 34: ühisseisukohas ei ole täpsustatud, et kui üks liikmesriik tunnustab vastavalt oma siseriiklikule korrale kolmanda riigi diplomit, ei ole diplomi omanikul võimalik laiendada seda tunnustust tegutsemiseks asjaomasel kutsealal teises liikmesriigis; see on vastuvõetav niivõrd, kuivõrd kõnealuse laiendamise võimaluse puudumine tuleneb selgelt direktiivi kohta tehtud ettepaneku artikli 3 lõikest 3.

Artiklid 4 ja 52 – muudatused 112 ja 139: ühisseisukohas on tühistatud viide vastuvõtva liikmesriigi võimalusele lisada kutsealale osalise juurdepääsu puhul kutsenimetusse asjakohane märge. See tuleneb artikli 4 lõike 3 tühistamisest, mis käsitles osalist kutsealale ligipääsu sellisena nagu määratletud vastuvõtva liikmesriigi territooriumil. Komisjoni jaoks on see vastuvõetav juhul, kui kohtupraktika alusel on sisserändajal selleks asjaomased tagatised (25.7.1991 kohtuotsus „Säger“ – kohtuasi C-76/90).

Muudetud ettepaneku põhjendus 7b – muudatused 9 ja 58: ühisseisukohas ei võeta üle muudetud ettepaneku põhjendust 7b, milles sätestatakse, et sisserännanud töötaja ei või vastuvõtva liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni tunnustamise alusel nõuda oma päritoluriigis muid õigusi, kui asjaomases riigis omandatud kutsekvalifikatsioonist tulenevad, ilma vastuvõtvas liikmesriigis täiendava kvalifikatsiooni omandamata. Kutsekvalifikatsioone käsitlevad direktiivid ei ole sellist tava siiski kunagi lubanud (vt eelkõige komisjoni vastust hr Zappalà kirjalikule küsimusele nr 512/03).

Artikkel 14 – muudatus 151: ühisseisukohas ei võeta üle muudetud ettepanekut erandi andmise menetluse sätestamise kohta sisserännanud töötajale valiku andmisest kohanemisaja ja sobivustesti vahel. Ühisseisukohas tuuakse hoopis (uuesti) sisse teatavad juhtumid, mil kohaldada sisserändajale valiku andmise suhtes automaatset erandit. See on komisjonile vastuvõetav niivõrd, kuivõrd see ei too kaasa tagasiminekut, võrreldes ühenduse õigustikuga.

Artikli 21 lõige 1 - muudatused 152 ja 153: kõnealuse muudetud ettepaneku muudatuse eesmärgiks oli teksti selgitamine, kuid selles ei sisaldunud ühtegi sisulist muudatust artiklis 21 osutatud automaatse tunnustamise põhimõtte kohta.

Artikkel 56 – muudatused 52, 116 ja 117: ühisseisukohas ei võeta üle mõistet „pädevad organid“, millega asendatakse muudetud ettepanekus kasutatud "pädevad asutused". Liikmesriikides kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega tegelevate pädevate asutuste/organite kindlaksmääramine sõltub siseriiklikust korraldusest ning seega ei ole välistatud, et selleks määrataks mitteriigiasutused.

Põhjendus 32 – muudatus 29: muudetud ettepanekus on täpsustatud, et puudustega liikmesriigi haldussuutlikusse ei ole võimalik põhjendada viivitusi kõnealuse direktiivi ülevõtmisel. Kuigi see põhjendus ei sisaldu ühisseisukohas, on tegemist kohtu kehtestatud põhimõttega, mida kohaldatakse alati.

3.2.3 Erinevused muudetud ettepaneku ja ühisseisukoha vahel

Põhjendus 5 ja artikkel 5 – muudatused 4 ja 45: muudatuste 4 ja 45 eesmärgiks oli tühistada viide kuueteistkümne nädalasele ajavahemikule kui eeldusele, et eristada teenuse loomist ja selle osutamist. Ühisseisukohta on võetud üle parlamendi muudatused ning selles on tühistatud viide kõnealusele eeldusele, mis on ajaliselt määratletud kuueteistkümne nädalaga.

Artikkel 6 et põhjendus 8 – muudatused 5, 141, 143 ja 189: ühisseisukoht on kooskõlas muudatustega 5, 141 ja 189, sest selle alusel on liikmesriikidel võimalus kõikide reguleeritud kutsealade puhul nõuda ajutist registreerimist, et hõlbustada asjaomaste riikide territooriumil kehtivate tegutsemiseeskirjade kohaldamist, nagu täpsustatud põhjenduses 8 ja artikli 5 lõikes 3. See on vastuvõetav niivõrd, kuivõrd ühisseisukohas on täpsustatud, et vastuvõtval liikmesriigil lasub sel juhul kohustus edastada teenuse osutaja deklaratsiooni koopia kutseühingule, vältides sel viisil täiendavate halduskulude tekkimise teenuse osutaja jaoks.

Artiklite 7 ja 8 ning põhjendus 7 – muudatused 5, 6, 50, 136, 145 ja 146: ühisseisukoht kattub Euroopa Parlamendi seisukohaga, mille kohaselt soovitakse tagada vastuvõtvale liikmesriigile teabe kättesaadavus ja milles nähakse edaspidiseks ette kooskõlas muudatusega 5, et kõikide reguleeritud kutsealade puhul peab teenuse osutaja edastama deklaratsiooni otse vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele. Kõnealuse esimese deklareerimisega koos tuleks esitada teatavad dokumendid ja edastatud teavet tuleks iga aasta lihtsustatud vormis ajakohastada (iga aasta tuleb uuendada ainult kutsealast tulenevate riskide vastast kindlustust). Ühisseisukoha kohaselt piirdub artiklis 8 ettenähtud halduskoostöö vastuvõtvale liikmesriigile tema käsutuses oleva teabe õigsuse kontrollimise võimaldamisega. Ühisseisukoha artikli 7 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud eeldeklaratsiooni ei sunni teenuse osutajat tegevust edasi lükkama, mis samuti kattub muudatustega 146 ja 50.

Muudatuste 6 ja 136 eesmärgiks oli lisada viide teenuse osutaja kutse/pädevuskvalifikatsioonile. Ühisseisukoht on kooskõlas kõnealuste muudatustega, kus nähakse artikli 7 lõikes 4 vastuvõtvale liikmesriigile ette võimalus eelnevalt kontrollida teenuste osutaja kutsekvalifikatsiooni, kuid seda vaid selliste kutsealade puhul, mis on seotud rahva tervise või elanikkonna ohutusega ning mille puhul ei ole kooskõlastatud kutseõppealaseid miinimumnõudeid ning see kontroll peab olema kooskõlas eesmärgiga vältida tõsiseid kahjusid, mis võivad tuleneda kutsekvalifikatsiooni puudumisest.

Vastuvõtva liikmesriigi võimalus kontrollida oma territooriumil osutatud teenuseid on komisjonile vastuvõetav juhul, kui ühes põhjenduses (samuti nagu komisjoni deklaratsioonis nõukogu protokolli kohta, vt lisa) nähakse ette kõnealuse kontrolli vajaduse regulaarne uuesti läbivaatamine halduskoostöös tehtud edusammude valguses.

Artikkel 21 – muudatused 75 ja 77: ühisseisukohas lisati artikli 21 lõikesse 7 kohustus teavitada arhitekti kvalifikatsiooni puhul komisjoni ja teisi liikmesriike. Lisatud deklaratsioonis kohustub komisjon juhul, kui seoses mõne arhitekti eksamitõendiga tekib kahtlusi selle aluseks olnud väljaõppe vastavuses direktiivi artiklile 46, esitama tõendi eksperdirühmale. Kõnealuse eksperdirühma peab moodustama komisjon vajaliku hinnangu saamiseks, et vajaduse korral tühistada selle eksamitõendi väljaandmine. Selline lahendus on vastuvõetav, sest see on sarnane tavaõigusest tulenevate tagatistega seoses diplomite väljaandmisega selliste kutsealade puhul, mille suhtes kohaldatakse kooskõlastatud väljaõppe miinimumnõudeid.

Artiklid 21, 26, 35 ja 37 ning põhjendus 17 – muudatused 16, 134, 135, 156, 158 ja 179 ning samuti muudatused 127, 132, 133, 178rev/2 ja 215: ühisseisukoht kehtestab põhjenduses 17, samuti nagu artikli 21 lõikes 1 ja artiklis 26, automaatse tunnustamise põhimõtte meditsiini- ja hambaarsti erialade puhul, mis kattuvad 2/5 liikmesriikides. Seepärast korratakse artiklis 35 erihambaarstide olemasolevate kooskõlastatud väljaõpete miinimumtingimusi ning artiklis 37 osutatud omandatud õigusi kohandatakse vastavalt. Nendega seotud lisasid muudetakse üksnes niivõrd, kuivõrd neis võetakse üle olemasolevad õigused sellistena, nagu ajakohastatud alates komisjoni ettepaneku vastuvõtmisest. Selline lähenemisviis on vastuvõetav, sest seeläbi laiendatakse automaatset tunnustamist, säilitades samas süsteemi lihtsustamise.

Artikkel 21 – muudatused 18, 104, 162 et 163: ühisseisukohas viiakse artikli 21 lõikesse 4 uuesti sisse erand farmatseutide automaatsest tunnustamisest uute apteekide asutamisel. Komisjon võib kõnealuse sättega nõustuda niivõrd, kuivõrd see sisaldub juba kehtivates õigusaktides.

Artikkel 53 – muudatus 114: ühisseisukoht ühtib parlamendi ettepanekuga selles osas, et selles kaotatakse muudetud ettepaneku viited liikmesriikide rolli kohta keeleoskuste valdkonnas ja kõnealuste teadmiste süstemaatilise kontrolli väljajätmise kohta. Komisjon võib sellega nõustuda, sest sellist sätet on vaja igal juhul tõlgendada kohtupraktika valguses.

Artikkel 55 – muudatus 115: ühisseisukohas võetakse üle kehtiv seadusandlus ja liikmesriigid ei tohi vaid meditsiini- ja hambaarstide kutsealade puhul haigekassaga lepingu sõlmimiseks nõuda sisserändajatelt praktikat ega kutsealast kogemust. Komisjon võib kõnealuse sättega nõustuda niivõrd, kuivõrd see sisaldub juba kehtivates õigusaktides.

3.3 Uued sätted

3.3.1 Sätted, mida ei muudetud ja mis sõnastati ühisseisukohas ümber või mis kujutavad jätku juba esialgses ettepanekus ettenähtud sätetele

Artikkel 10: ühisseisukohas selgitatakse komisjoni ettepanekut tunnustamise üldkorra kõrvaleeskirjade kohaldamise kohta, loetledes asjaomased eri olukorrad, mille suhtes kohaldatakse praegu kas ajutist korda, asutamislepingu sätteid või tunnustamise üldsüsteemi. Kõnealune täpsustus ei too kaasa ühtegi sisulist muudatust.

Artikkel 15: ühisseisukohas täpsustatakse ühisseisukoha mõiste, samuti kuidas määratakse kindlaks olulised erinevused, mille suhtes tuleb kokkuleppele jõuda ning laiendab ühisseisukohtade esitamise võimaluse liikmesriikidele. Kõnealused täpsustused on kooskõlas direktiivi kohta tehtud ettepanekuga, mille eesmärgiks oli selle sätte kaudu muuta tunnustamismenetlus automaatsemaks niipea, kui ühisseisukoht sisaldab nimetatud tagatist, et taotleja, kes vastab selles kehtestatud nõuetele, on juba ületanud olulised erinevused, mis võivad valitseda tema väljaõppe ja teda vastuvõtva liikmesriigis nõutava väljaõppe vahel. Ühisseisukohas lisatakse artiklisse 15 uus lõige 6, milles kutsutakse komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne kõnealuse nõude toimimise kohta ja vajaduse korral ettepanekud nimetatud artikli muutmiseks.

Artiklid 20, 25 ja 26: ühisseisukohas sätestatakse täpsemalt artikli 20, artikli 25 lõike 5 ja artikli 25 teise lõigu pädevuse delegeerimine ning IV lisa ja V lisa puntki 5.1.4 muutmine.

Artikkel 51: ühisseisukoha artikli 51 lõikes 2 kehtestatakse vastuvõtvale liikmesriigile uuesti neljakuuline ajavahemik kutseala tunnustamiseks, mille väljaõpe ei ole kooskõlastatud.

3.3.2 Sisuliselt uued sätted

Artikkel 3: ühisseisukohas võetakse üle ühenduse õigustik, lisades artikli 3 lõigetesse 1 ja 2 uuesti teatava hulga mõisteid, mis juba sisalduvad kehtivates direktiivides. Muuhulgas on viidud artikli 11 mõiste „reguleeritud väljaõpe“ artikli 3 lõikesse 1.

Artiklid 11 ja 13: kuigi komisjon tegi ettepaneku, et II ja III lisa (mis vastavad direktiivi 92/51/EMÜ praegustele C ja D lisadele) oleksid soovituslikud, tuuakse ühisseisukohas kooskõlas acquis ’ga artikli 11 lõike 4 punkti b ja artikli 13 lõike 2 kolmandasse lõiku sisse kooskõlas nõukogu otsusega 1999/468/EÜ komiteemenetlus. Komisjon leiab, et direktiivi vastuvõtmiseni peab lisade muudatuste suhtes järgima praegu kehtivaid erimenetlusi.

Artikkel 14 : ühisseisukohas tuuakse artikli 14 lõikesse 3 uuesti sisse teatavad ühenduse õigustiku elemendid (automaatse erandi tegemine sisserändajale valiku andmise suhtes selliste kutsealade puhul, mis eeldavad konkreetse siseriikliku õiguse tundmist ning kus juriidiline nõustamine ja abi moodustavad teenuse olulise osa; direktiiviga 1999/42/EÜ hõlmatud tegevusaladele automaatne erandite tegemise kord), samuti automaatse erandi tegemine sisserändajale valiku andmisel juhtudel, kus praegu ei kohaldata tunnustamise üldsüsteemi, kuid mille suhtes hakatakse vastavalt ettepaneku artiklile 10 tulevikus üldsüsteemi kohaldama.

Artiklid 23, 33, 37, 39, 43 ja 49: ühisseisukohas tuuakse sisse Küprose, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia ja Sloveenia ühinemislepingu alusel omandatud õigused.

Artiklid 33 ja 43: Poola võttis vastu siseriikliku seadusandluse, et võimaldada üldhoolduse eest vastutavatel meditsiiniõdedel ja ämmaemandatel, kelle väljaõpe ei vasta väljaõppe miinimumnõuetele, tõsta oma kvalifikatsiooni täiendõppe abil. Ühisseisukohta on lisatud erandid, et tagada automaatselt nendele isikutele, kes on kõnealuse täiendõppe läbinud, omandatud õigused.

Artikkel 45: ühisseisukohas tuuakse artikli 45 lõikesse 4 uuesti sisse erand, mida kohaldatakse praegu Luksemburgi suhtes seoses teises liikmesriigis omandatud kutsealase kogemuse tunnustamisega, et saada riiklikku tegevusluba üldsusele avatud apteegi avamiseks.

Artikkel 59: ühisseisukoha artikli 29 lõikes 2 on ette nähtud, et komisjon koostab iga viie aasta järel aruande direktiivi kohaldamise kohta.

4 - JÄRELDUSED

Komisjon leiab, et ühisseisukohas võetakse suurtes joontes üle tema esialgses ettepanekus esitatud ja Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute olulised elemendid. Vaatamata sellele, et ühisseisukohas oleks võinud teenuste osutajatele kehtestatud nõudeid veelgi lihtsustada, nõustub komisjon seoses teenuste osutamisega vastuvõtva liikmesriigi kontrolli põhimõttega. Komisjon leiab, et arvestades praegust halduskoostöö olukorda liikmesriikide vahel, moodustab ühisseisukoht vastuvõetava tasakaalu teenuse osutamise lihtsustamise ja liikmesriigi teostava kontrolli vahel tema territooriumil osutatava teenuse üle. Seepärast toetab komisjon nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud ühisseisukohta.

Lisa Komisjoni deklaratsioon teenuste vaba osutamise kohta

Komisjon leiab, et vajadus kehtestada erikriteeriumid ametialase kvalifikatsiooniga isikute osutatavate teenuste puhul, sealhulgas seda liikmesriiki teavitada, kus teenust osutama hakatakse, tuleb sellisel kujul, nagu nõukogu seda otsustas, korrapäraselt läbi vaadata liikmesriikide vahelises halduskoostöös tehtud edusammude valguses. Lisaks ei tohi kokkulepe takistada selliste jõupingutuste jätkamist, mille eesmärgiks on siseturu märkimisväärse potentsiaali ärakasutamine teenuste osas, et tõsta ELi konkurentsivõimet.

Komisjoni deklaratsioon eksperdirühma loomise kohta, eelkõige artikli 58, artikli 15 ja artikli 21 lõike 7 alusel

Komisjon teeb ettepaneku luua eksperdirühm, kelle ülesandeks oleks komisjonile teabe edastamine ja tema nõustamine direktiivi rakendamisega seotud küsimustes. Eelkõige nähakse ette, et rühm arutab küsimusi, mille uurimisega komisjon tegeleb ja mis on seotud tale ühenduse seadusandja poolt antud volituste täitmisega, enne kui komisjon esitab direktiiviga asutatud komiteele ettepaneku mis tahes meetmeteks.

Eksperdirühm peaks koosnema liikmesriikide pädevate asutuste liikmetest, kelle nimetab komisjon, ilma et see piiraks ekspertide võimalust kaasata vajaduse korral teisi osalisi, kellel on päevakorral olevates küsimustes eriteadmised.

Eksperdirühma raames peaks toimuma Euroopa kutseühendusi ja õppeasutusi esindavate organite nõustamine paindlike ja kaasaegsete meetoditega, eriti kutsealade jaoks, mille väljaõppe minimaalsete tingimuste suhtes kohaldatakse kooskõlastamist, mis annab aluse automaatseks diplomi tunnustamiseks. Kui huvitatud poolte edastatud meetmete ettepanekud on koosoleku päevakorras, võiks kõnealuseid osaliste esindajaid kutsuda koosolekule oma ettepanekuid esitama ja vastama rühma liikmete küsimustele.

Samuti konsulteeritakse eksperdirühmaga seoses komisjonile vastavalt direktiivi artikli 15 lõikele 2 esitatud ühisseisukohtadega, et saada arvamusi ekspertidelt nendest liikmesriikidest, mis ei reguleeri ühisseisukohas käsitletavate kutsealasid.

Kui liikmesriigil tekib mõne arhitekti kvalifikatsiooni aluseks oleva väljaõppe diplomi osas, mis on antud välja vastavalt direktiivi artikli 21 lõikele 7, kahtlusi selle vastavuses direktiivi artiklile 46, esitab komisjon selle küsimuse eksperdirühmale arutamiseks. Eksperdirühm annab komisjonile oma tehnilise arvamuse, mille komisjon võtab vajaduse korral aluseks, et tühistada nimetatud arhitektidiplom.