[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.12.2007

KOM(2008) 856 lõplik

2007/0297 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Euroopa Ühenduse nimel vastuvõetud nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsuse 94/69/EÜ (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta)[1] alusel tuleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt kõigil osalistel sõnastada ja rakendada riiklikud ning vajaduse korral piirkondlikud kavad, mis sisaldavad meetmeid kliimamuutuste leevendamiseks. Sellega seoses tegi komisjon 2007. aasta jaanuaris ettepaneku, et EL püüaks rahvusvahelistel läbirääkimistel saavutada eesmärki, et 2020. aastaks vähendataks arenenud riikide kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega) ja et EL võtaks endale iseseisva kindla kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega)[2]. Seda eesmärki toetasid nõukogu ja Euroopa Parlament. Kõnealused kohustused tähendavad muu hulgas, et kõik liikmesriigid peavad oluliselt vähendama sõiduautode süsinikdioksiidiheidet. Auto kuulub lahutamatult paljude eurooplaste igapäevaellu ning autotööstus on mitmes ELi piirkonnas oluline tööandja ja majanduskasvu allikas. Samuti mõjutab autokasutus olulisel määral kliimamuutust. Sõiduautode kasutus tekitab umbes 12 % peamise kasvuhoonegaasi – süsinikdioksiidi (CO2) – koguheitest Euroopa Liidus. Tänu edusammudele sõidukite mootoritehnoloogia ja eelkõige kütusesäästlikkuse valdkonnas on sõidukite kütusesäästlikkus ajavahemikul 1995–2004 suurenenud 12,4 % võrra. Kütusesäästu suurenemist aga tasakaalustavad teisest küljest peamiselt suurem transpordinõudlus ja sõidukite mõõtmete suurenemine. Kui EL tervikuna on ajavahemikul 1990–2004 kasvuhoonegaaside heiteid ligikaudu 5 % võrra vähendanud ja muudes sektorites peale transpordi on heited vähenenud, siis maanteetranspordist tulenev süsinikdioksiidiheide on suurenenud 26 % võrra. Hoolimata sellest, et sõidukite mootoritehnoloogia on märkimisväärselt edasi arenenud ning autod on kütusesäästlikumad, mistõttu ka süsinikdioksiidi paisatakse õhku vähem, on transpordinõudlus ja autode mõõtmed suurenenud ning edasiminek olnud liiga aeglane, pidades silmas ühenduse eesmärki, et uue autopargi keskmine heitkoguste tase oleks 120 g CO2/km. Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada sõiduautode siseturu nõuetekohane toimimine, kehtestades ühtlustatud eeskirjad, millega piiratakse uue autopargi keskmine süsinikdioksiidi heitkoguste tase ühenduses 130 g-ni CO2/km aastaks 2012. Ilma sellise ühtlustamiseta tekib suur oht, et liikmesriikide püüetega võtta ühepoolseid meetmeid sõiduautode kütusesäästu suurendamiseks ja süsinikdioksiidiheite vähendamiseks võidakse kahjustada siseturu toimimist. See ühtlustamine moodustab osa terviklikust lähenemisviisist ja edaspidi täiendavad seda meetmed, mille abil vähendatakse heitkoguste keskmist taset veel 10 g CO2/km võrra, et saavutada teatises KOM(2007)19 sätestatud ühenduse eesmärk – 120 g CO2/km. Ühenduse eesmärkide kehtestamine uute sõiduautode puhul on vajalik, et vältida siseturu killustumist, mis tuleneb liikmesriikide tasandil võetavatest eri meetmetest. Ühenduse eesmärgid annavad tootjatele suurema plaanimiskindluse ja paindlikkuse süsinikdioksiidiheite vähendamise nõuete järgmiseks, kui oleks nõutud heitkoguste vähendamise erinevate riiklike eesmärkidega. Heitkoguste normide kehtestamisel on tähtis arvesse võtta nende mõju turgudele ja tootjate konkurentsivõimele, et ergutataks uuendusi ja väheneks energia tarbimine. Selliste normide kehtestamisel on oluline, et need annaksid autotootjatele plaanimiskindluse kogu ühenduses. Käesoleva määruse eesmärk on innustada autotööstust investeerima uutesse tehnoloogiatesse. Määruses edendatakse aktiivselt ökoinnovatsiooni ja võetakse arvesse tulevast tehnoloogia arengut. Sel viisil suurendatakse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja luuakse rohkem kvaliteetseid töökohti. |

120 | Üldine taust Komisjon võttis vastu autode süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse strateegia 1995. aastal. Strateegia põhines kolmel sambal: autotööstuse vabatahtlikult võetud kohustused heiteid vähendada, tarbijate parem teavitamine ja kütusesäästlike autode müügi edendamine fiskaalmeetmete abil. 1998. aastal võttis Euroopa autotootjate ühendus (ACEA) endale kohustuse vähendada müüdavate uute autode keskmist heitkoguste taset 140 g-ni CO2/km 2008. aastaks ja 1999. aastal võtsid Jaapani ja Korea autotootjate ühendused endale sarnase kohustuse vähendada müüdavate uute autode keskmist heitkoguste taset 140 g-ni CO2/km 2009. aastaks. 7. veebruaril 2007 võttis komisjon vastu kaks paralleelset teatist: teatis sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemuste kohta ning teatis 21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (CARS 21) (edaspidi „teatised”). Teatistes toonitati, et kuigi on tehtud mõningaid edusamme teel 140 g-se CO2/km sihttaseme saavutamisele 2008.–2009. aastaks, ei õnnestu ilma täiendavate meetmeteta saavutada 2012. aastaks ühenduse eesmärki, milleks on uue autopargi keskmine heitkoguste tase 120 g CO2/km. Seepärast tehti teatistes ettepanek võtta vastu terviklik lähenemisviis ühenduse eesmärgi saavutamiseks ja teatati, et komisjon esitab selleks ettepaneku õigusraamistiku kohta, keskendudes kohustuslikule süsinikdioksiidiheite vähendamisele, et saavutada sihttase – uue autopargi keskmine heitkoguste tase 130 g CO2/km sõidukite mootoritehnoloogia parandamise abil ning süsinikdioksiidiheite vähendamine veel 10 g CO2/km või samaväärse koguse võrra, kui see on tehniliselt vajalik, muude tehnoloogiliste täiustuste ja biokütuste suurenenud kasutamise abil. Teatistes rõhutati, et õigusraamistik, mida rakendatakse uue autopargi keskmiste heidete sihttasemete suhtes, peaks tagama konkurentsi seisukohast neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja jätkusuutlikud heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on õiglased Euroopa erinevate mootorsõidukitootjate suhtes ja millega välditakse põhjendamatuid konkurentsimoonutusi mootorsõidukitootjate vahel. Kõnealune õigusraamistik peaks olema kooskõlas üldise eesmärgiga saavutada ELi Kyoto sihid. 2007. aasta mais toetas konkurentsivõime nõukogu „komisjoni esitatud terviklikku lähenemisviisi mootorsõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamiseks” ja toonitas, et „kliimakahjustusi tekitavate heitkoguste vähendamisse peavad andma oma panuse kõik osalejad,” ning rõhutas „võimalust kehtestada reguleeriv raamistik, mis on kulutõhus, tagab mobiilsuse vastuvõetava hinnaga ja aitab säilitada mootorsõidukitööstuse konkurentsivõimet ülemaailmsel turul”. 2007. aasta juunis ärgitas keskkonnanõukogu „Euroopa Komisjoni esitama võimalikult kiiresti ja enne 2007. aasta lõppu õigusraamistiku autode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks (…).” Need kaks nõukogu koosseisu ja ka 2007. aasta juunis toimunud transpordinõukogu kutsusid „komisjoni üles koostama kavandatud raamistikku ELis müüdavate uute autode keskmise süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, tuginedes põhjalikule mõjuhinnangule ning tehes seda viisil, mis on konkurentsi seisukohalt võimalikult neutraalne ning tagaks sotsiaalse võrdsuse ja jätkusuutlikkuse. Raamistik tuleks kujundada nii, et kõik tootjad jätkaksid jõupingutusi selle nimel, et muuta oma tooted keskkonnasõbralikemaks kulutasuval viisil.” 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis tervitas Euroopa Parlament komisjoni kavatsust algatada õigusaktide vastuvõtmine ja tegi ettepaneku kehtestada alates 2011. aastast siduvad heitkoguste sihttasemed, tagamaks et ainuüksi sõidukite tehnilise täiustamise abil väheneb uute sõiduautode keskmine heitkogus tasemeni 125 g CO2/km 2015. aastal. Parlament soovitas, et heitkoguste vähendamise sihttasemeid tuleks määratleda sõiduki jalajäljel (rööbe korda teljevahe) põhineva piirväärtuse kaudu. Samuti rõhutas parlament, et pikemaajalisi eesmärke arvesse võttes tuleb astuda ka järgmine samm: aastaks 2020 ei tohiks uue autopargi keskmine heitkogus olla suurem kui 95 g CO2/km ja aastaks 2025 võib-olla isegi 70 g CO2/km tingimusel, et komisjon peaks need sihttasemed kinnitama või läbi vaatama hiljemalt 2016. aastaks. Tarbijate käitumine mõjutab sõiduautode koguheidet. Tarbijaid tuleks teavitada sellest, kas uued sõiduautod vastavad heitkoguste sihttasemetele. Komisjon võtab vastu muudatusettepaneku, et suurendada autode kütusesäästlikkuse märgistamise direktiivi 1999/94/EÜ tõhusust. Sõiduautode maksustamine on samuti tõhus vahend tarbijate ostmisotsuste mõjutamiseks. Maksude diferentseerimine selleks, et toetada kütusesäästlike ja vähem süsinikdioksiidi õhkupaiskavate autode turuleviimist, võiks aidata kaasa ühenduse eesmärgi saavutamisele. Komisjon on teinud ettepaneku sõiduaoutode maksustamist käsitleva nõukogu direktiivi kohta (KOM(2005)261), mille kohaselt tuleb makse diferentseerida iga auto süsinikdioksiidiheite taseme põhjal, kusjuures süsinikdioksiidiheitega seotud maksutulu tõuseb 25 %-lt 50 %-le. Ühise transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttes (KOM(2006) 314) kinnitati veel kord keskkonnakaitse ja energiavarustuskindluse tagamisega seotud eesmärke ning ühe väljakutsena märgiti ära süsinikdioksiidiheidetega võitlemine. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni soovitus 1999/125/EÜ sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta http://ec.europa.eu/environment/co2/99125/en.pdf. Komisjoni soovitus 2000/303/EÜ sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta (KAMA) http://ec.europa.eu/environment/co2/00303/en.pdf. Komisjoni soovitus 2000/304/EÜ sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta (JAMA) http://ec.europa.eu/environment/co2/00304/en.pdf. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1753/2000/EÜ, millega kehtestatakse uute sõiduautode keskmiste süsinikdioksiidi eriheitmete seire kava http://ec.europa.eu/environment/co2/001753/001753_en.pdf. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas Lissaboni strateegia kolme sambaga, kuna karmimad nõuded süsinikdioksiidiheite ja kütusesäästlikkuse vallas peaksid kaasa aitama uue keskkonnatehnoloogia väljatöötamisele ja rakendamisele, mis omakorda peaks soodustama suure lisandväärtusega tehnoloogia ja sõidukite eksporti arenevatele turgudele ning kõrgelt kvalifitseeritud töökohtade loomist Euroopas. Ettepanek panustab ka Euroopa Ülemkogu poolt 2006. aasta juunis vastu võetud uuendatud säästva arengu strateegiasse, edendades säästvamat mobiilsust. Transpordi säästvamaks muutmine aitaks kaasa muude säästva arengu alaste eesmärkide saavutamisele. Transport on eriti tihedalt seotud selliste valdkondadega nagu kliimamuutus, rahvatervis, loodusvarade säilitamine ja energiakasutus. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsulteerimismeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Varasemate teatiste koostamise käigus viis komisjon 2005.–2006. aastal Interneti teel läbi avaliku arutelu esimese vooru. Seda täiendas Euroopa kliimamuutuste programmi raames loodud spetsiaalne töörühm. Lisaks käsitleti CARS 21 sidusrühmade esindajatest koosnevas töörühmas keskkonnapoliitika ja süsinikdioksiidiheite tähtsust mootorsõidukitööstuse jaoks tervikliku poliitilise üldraamistiku väljatöötamisel. Seda tööd aluseks võttes viidi läbi veel järgmised täiendavad konsultatsioonid ja välisuuring, milles kaaluti võimalikke õigusliku korralduse põhimõtteid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamiseks: - 5. maist 15. juulini 2007 toimus Interneti teel avalik konsultatsioon, et koguda kõigi sidusrühmade ja üldsuse arvamusi autode süsinikdioksiidiheidet käsitleva uuendatud strateegia rakendamise kohta; - Lisaks Interneti teel toimunud konsultatsioonile korraldas komisjon 11. juulil 2007 avaliku ärakuulamise, kus kavandatava(te) õigusakti(de)ga otseselt seotud sidusrühmadel (mootorsõidukitööstus, tarnijad, valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid, tööturu osapooled, tarbijad) avanes võimalus esitada oma seisukohad. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kavandatud õigusakti koostamisel on arvesse võetud teavet, mis koguti sidusrühmadega peetud arutelude käigus. Üksikasjad selle kohta, kuidas seda tehti, on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu aruandes. |

213 | 2007. aasta maist juulini toimunud Interneti-põhise konsultatsiooni käigus sai komisjon 2390 vastust. Konsultatsiooni tulemused on kättesaadavad veebiaadressil http://ec.europa.eu/reducing_co2_emissions_from_cars/index_en.htm ja on koos avaliku ärakuulamise täieliku aruandega kokku võetud ettepanekule lisatud mõjuhinnangu lisas. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad 1) Mootorsõidukitööstuse, sealhulgas tootjate eksperdiarvamused ja 2) väliskonsultantide modelleerimisalased teadmised (vt käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu I lisa, kus on esitatud täpsem teave viitedokumentide kohta ja modelleerimisraamistikku käsitlevad kaalutlused). |

222 | Kasutatud metoodika Modelleerimine matemaatiliste mudelite alusel ja statistilistel andmetel põhinevad arvutused. |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Riigiasutused, ametiliidud ja kutseorganisatsioonid, keskkonnaorganisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid ja väliskonsultandid. |

2241 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte |

225 | Väliskonsultandi eksperdiarvamust on kasutatud ettepaneku eesmärkide saavutamiseks vajalike erinevate võimalike tegevusvariantide tagajärgede hindamisel. Erinevaid tegevusvariante ja nende mõju on kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus. |

226 | Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Mõjuhinnangu koostamise käigus teostatud uuringu tulemused avalikustatakse koos varasema sellealase töö tulemustega järgmistel veebilehtedel: http://ec.europa.eu/environment/co2/co2_studies.htm http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/index_en.htm |

230 | Mõju hindamine Mõjuhinnangus võrreldi kolme peamist tegevusvarianti. Esimene võimalus on kehtestada kõigi tootjate jaoks üks ja sama uute sõiduautode keskmise süsinikdioksiidiheite piirväärtus 2012. aastal, milleks oleks keskmise heitkoguse sihttase – 130 g CO2/km. Teine võimalus on määratleda lineaarne kõver, mis esitab süsinikdioksiidi piirväärtuse, mille konkreetne auto peab saavutama ja mis on seotud auto „kasulikkusega” (massi või jalajäljega), nii et 2012. aastal oleks uute sõiduautode heitkoguste keskmine tase 130 g CO2/km. Kolmas ja viimane võimalus on panna tootjatele kohustus vähendada heitkoguseid teatava kindlaksmääratud protsendi võrra, millest piisaks sihttaseme 130 g CO2/km saavutamiseks aastaks 2012, võrreldes olukorraga 2006. aastal. Kõigi kolme variandi puhul kaaluti paindlikkusmehhanismide, sealhulgas autoparkide keskmise heitkoguse arvestamise, autoparkide ühendamise ja tootjatevahelise heitkogustega kauplemise kasutamise võimalust. Samuti uuriti erinevaid vastavuse tagamise mehhanisme. Põhjalikult võeti arvesse erinevate tegevusvariantide võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju. |

231 | Kõigi kolme võimaluse üksikasjalik analüüs on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus, mis on kättesaadav järgmistel veebiaadressidel: http://ec.europa.eu/environment/co2/co2_home.htm ja http://ec.europa.eu/enterprise/forest_based/index_en.html. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva ettepaneku eesmärk on tagada sõiduautode siseturu nõuetekohane toimimine selle läbi, et ühenduses tagatakse selline uute sõiduautode eriheidete keskmine tase, mis ei ületa alates 2012. aastast 130 g CO2/km. Ettepaneku põhiaspektid on: - Ettepanekut kohaldatakse M1-kategooria sõidukite (sõiduautode) suhtes. - Ettepanekuga kehtestatakse ühenduses uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheite sihttasemed, mis sõltuvad sõiduki massist. - Ettepanekuga kehtestatakse sõiduautode süsinikdioksiidi eriheite siduvad sihttasemed alates 2012. aastast. Sihttasemeid kohaldatakse kõigi autotootjate igal kalendriaastal ELis registreeritavate uute sõiduautode keskmise süsinikdioksiidi eriheite suhtes. Autotootjad võivad sihttasemete saavutamiseks oma autopargid ühendada. Kui kaks või enam tootjat ühendavad oma autopargid, käsitatakse neid sihttasemete saavutamise kindlaksmääramisel ühe tootjana. - Liikmesriigid peavad koguma andmeid oma territooriumil registreeritavate uute autode kohta ja edastama need andmed komisjonile sihttasemetest kinnipidamise hindamiseks. - Kui tootja ületab sihttaset, peab ta alates 2012. aastast iga kalendriaasta kohta tasuma ülemääraste heitkoguste maksu. Kõnealuse maksu summa arvutamiseks korrutatakse CO2 g arv km kohta, mille võrra tootja ületas sihttaset, registreeritud uute autode arvuga ja ülemääraste asjaomase aasta heitkoguste maksu määraga. Ülemääraste heitkoguste maksu määr 2012. aasta heitkoguste eest on 20 eurot, 2013. aasta heitkoguste eest on 35 eurot, 2014. aasta heitkoguste eest on 60 eurot ning 2015. ja järgnevate aastate heitkoguste eest on 95 eurot. - Määruse kohased sihttasemed kehtestatakse hetkel kättesaadavate parimate teadmiste põhjal, võttes eelkõige arvesse autoparkide kaalu autonoomse suurenemisega seotud tõenäolisi arengusuundi käesoleva ja 2012. aasta vahel. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 95 on asjakohane õiguslik alus, kuna kõigile siseturul tegutsevatele ettevõtjatele tuleb tagada võrdsed võimalused ning samal ajal tagada ühtlasi tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase. |

320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmistel põhjustel: |

321 | Vajaduse tõttu vältida tõkete tekkimist siseturu toimimisele, kliimamuutuse piiriülese iseloomu ja asjaolu tõttu, et uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheidete keskmised tasemed erinevad riigiti oluliselt – uute autode keskmise süsinikdioksiidiheite seire näitab, et uute autode heitkogused erinevad eri riikide vahel (2006. aastal oli Portugalis müüdud uue auto keskmine heitetase 144 g CO2/km, võrreldes 187 g CO2/km Rootsis) – ei oleks liikmesriigid suutelised rakendama siseriiklikke meetmeid saavutamaks ELi keskmiseks tasemeks 130 g CO2/km. |

Rakendades meetmeid ühenduse tasandil, saavutatakse paremini ettepaneku eesmärgid järgmistel põhjustel: |

324 | Sõiduautode kliimamuutusi tekitava mõju vähendamiseks võetavaid ühtlustatud meetmeid saab kõige paremini ellu viia siis, kui õigusakte võetakse vastu ühenduse tasandil. Kui autode süsinikdioksiidiheite sihttasemed kehtestada ühenduse tasandil, õnnestub vältida siseturu killustumist ja tootjatel on võimalik paindlikumalt rakendada meetmeid, mis on vajalikud uute autoparkide süsinikdioksiidiheite vähendamiseks nõutud määral, selle asemel, et erinevate riiklike sihtide saavutamiseks erinevaid strateegiaid kasutada. Uute autode keskmise süsinikdioksiidiheite vähendamine ühenduses on ühenduse kauaaegne eesmärk ning nõukogu ja Euroopa Parlament on kutsunud komisjoni üles tegema ettepaneku selleteemalise õigusakti vastuvõtmiseks. |

327 | Ettepaneku reguleerimisala piirdub tootjate sihttasemete määratlemisega, et saavutada uue autopargi keskmiseks heitetasemeks 130 g CO2/km, ja sellega ei nähta ette täiendavaid meetmeid (reklaaminõuded, maksusoodustused), mida liikmesriigid võivad võtta ja mis võivad üldiselt kaasa aidata autode süsinikdioksiidiheite vähendamisele, kuigi ainuüksi sellistest meetmetest 130 g CO2/km sihttaseme saavutamiseks ei piisaks. |

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

331 | See ei lähe kaugemale, kui on vaja siseturu nõuetekohase toimimise saavutamiseks, tagades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme. Ettepanek vastab proportsionaalselt ELi üldeesmärgile, milleks on ELi Kyoto sihtide saavutamine, ning selles seatakse konkurentsi seisukohast neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja jätkusuutlikud heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on õiglased Euroopa erinevate mootorsõidukitootjate suhtes ja millega välditakse põhjendamatuid konkurentsimoonutusi mootorsõidukitootjate vahel. |

332 | Ettepanekus arendatakse edasi juba olemasolevat kehtivat seirekava, et jätkata autode süsinikdioksiidiheidet käsitleva strateegia rakendamist. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Määruse ettepanek tehakse pärast seda, kui on selgunud, et tööstusharu vabatahtlikult võetud kohustused ei ole asjakohased autode süsinikdioksiidiheidet käsitleva uuendatud strateegia (õigusraamistik tervikliku lähenemisviisi rakendamiseks) raames edasi liikumiseks. Määruse kasutamist loetakse asjakohaseks, kuna see pakub täitmise osas vajalikku kindlust, samas puudub aga vajadus selle ülevõtmiseks liikmesriikide õigusaktidesse. Ühenduse eesmärk kehtib kogu ühenduse kohta tervikuna. Seetõttu on vaja tagada, et kõigis liikmesriikides rakendatakse ühtset lähenemisviisi. Lisaks sellele on ühtlustatud lähenemisviis vajalik selleks, et vältida konkurentsimoonutusi, mis võivad mõjutada siseturgu. |

MÕJU EELARVELE |

401 | Kui ettepanek vastu võetakse, on selle rakendamiseks vaja ELi tasandil vahendeid, et nõuetekohaselt kontrollida tootjate tegevust süsinikdioksiidiheite vähendamise sihtide saavutamisel ja vajadusel hallata õigusaktiga ettenähtud ülemääraste heitkoguste eest tasutavat maksu, mis läheb ELi üldeelarvesse. |

TÄIENDAV TEAVE |

- Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku vastuvõtmise korral tunnistatakse kehtetuks praegu kehtiv(ad) õigusakt(id).

- Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit.

- Euroopa Majanduspiirkond

- Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ja seda tuleks seetõttu laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale.

2007/0297 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[6]

ning arvestades järgmist:

(1) Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühenduses registreeritavate uute sõiduautode heitenormid, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja toetada ühenduse terviklikku lähenemisviisi väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamiseks.

(2) Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Ühendus on autotööstuses loonud hästi toimiva siseturu, mis annab kindla aluse autotööstuse toodete tõrgeteta ühendusesisesele kaubandusele. Süsinikdioksiidiheite sihttasemed peaksid olema ühtsed, et vältida liikmesriigiti erinevaid nõudeid, tagada sõiduautode vaba liikumine ühenduse piires ja tagada keskkonnakaitse kõrge tase.

(3) Euroopa Ühenduse nimel vastuvõetud nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsuse 94/69/EÜ (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta)[7] alusel tuleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt kõigil osalistel sõnastada ja rakendada riiklikud ning vajaduse korral piirkondlikud kavad, mis sisaldavad meetmeid kliimamuutuste leevendamiseks. Sellega seoses tegi komisjon 2007. aasta jaanuaris ettepaneku, et EL püüaks rahvusvahelistel läbirääkimistel saavutada eesmärki, et 2020. aastaks vähendataks arenenud riikide kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega) ja et EL võtaks endale iseseisva kindla kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega)[8]. Seda eesmärki toetasid nõukogu ja Euroopa Parlament.

(4) Kõnealused kohustused tähendavad muu hulgas, et kõik liikmesriigid peavad oluliselt vähendama sõiduautode süsinikdioksiidiheidet. Vajaliku märkimisväärse vähendamise saavutamiseks tuleks poliitikat ja meetmeid rakendada liikmesriikide ja ühenduse tasandil, kõigis ühenduse majandussektorites, mitte ainult tööstus- ja energiasektoris. Maanteetranspordisektor on suuruselt teine kasvuhoonegaase õhkupaiskav sektor ELis ja selle heidete maht suureneb jätkuvalt. Kui maanteetranspordisektori kliimamõju kasv jätkub, õõnestab see oluliselt heidete vähendamise mõju, mida muud sektorid on kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutanud.

(5) Ühenduse sihttaseme kehtestamine uute sõiduautode puhul on vajalik, et vältida siseturu killustumist, mis tuleneb liikmesriikide tasandil võetavatest eri meetmetest. Ühenduse sihttasemed annavad tootjatele suurema plaanimiskindluse ja paindlikkuse süsinikdioksiidiheite vähendamise nõuete järgmiseks, kui oleks nõutud heitkoguste vähendamise erinevate riiklike eesmärkidega. Heitkoguste normide kehtestamisel on tähtis arvesse võtta nende mõju turgudele ja tootjate konkurentsivõimele, ettevõtetel tekkivaid otseseid ja kaudseid kulusid ning kasu, mis väljendub uuenduste ergutamises ja energia tarbimise vähenemises.

(6) Käesoleva määrusega luuakse tõhus meetod autotootjate süsinikdioksiidiheite mõõtmiseks ja seireks Euroopa tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 2000. aasta otsusele nr 1753/2000/EÜ (millega kehtestatakse uute sõiduautode keskmiste süsinikdioksiidi eriheitmete seire kava)[9] ja on oluline, et süsinikdioksiidiheite vähendamise nõuete kehtestamine annaks ühenduse autotootjatele prognoositavuse ja plaanimiskindluse seoses nende uute autoparkidega kogu ühenduses.

(7) Komisjon võttis autode süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse strateegia vastu 1995. aastal[10]. Strateegia põhines kolmel sambal: autotööstuse vabatahtlikult võetud kohustused heiteid vähendada, tarbijate parem teavitamine ja kütusesäästlike autode müügi edendamine fiskaalmeetmete abil.

(8) 1998. aastal võttis Euroopa autotootjate ühendus (ACEA) endale kohustuse vähendada müüdavate uute autode keskmist heitkoguste taset 140 g-ni CO2/km 2008. aastaks ja 1999. aastal võtsid Jaapani autotootjate ühendus (JAMA) ja Korea autotootjate ühendus (KAMA) endale kohustuse vähendada müüdavate uute autode keskmist heitkoguste taset 140 g-ni CO2/km 2009. aastaks. Komisjon tunnustas neid kohustusi oma 5. veebruari 1999. aasta soovitusega 1999/125/EÜ sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta[11] (ACEA); 13. aprilli 2000. aasta soovitusega 2000/303/EÜ sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta (KAMA)[12] ja komisjoni 13. aprilli 2000. aasta soovitusega 2000/304/EÜ sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta (JAMA)[13].

(9) 7. veebruaril 2007 võttis komisjon vastu kaks paralleelset teatist: teatis sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemuste kohta[14] ning teatis 21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (CARS 21)[15]. Teatistes toonitati, et kuigi on tehtud edusamme teel 140 g-se CO2/km sihttaseme saavutamisele 2008.–2009. aastaks, ei õnnestu saavutada ühenduse eesmärki, milleks on heitkoguste tase 120 g CO2/km, 2012. aastaks ilma täiendavate meetmeteta.

(10) Teatistes esitati terviklik lähenemisviis ühenduse sihi (120 g CO2/km) saavutamiseks 2012. aastaks ja märgiti, et komisjon esitab ettepaneku kõnealuse sihi saavutamiseks vajaliku õigusraamistiku kohta, keskendudes kohustuslikule süsinikdioksiidiheidete vähendamisele, et saavutada sihttase – uue autopargi heitkoguste keskmine tase 130 g CO2/km sõidukite mootoritehnoloogia parandamise abil. Kooskõlas lähenemisviisiga, mis valiti tootjate võetud vabatahtlike kohustuste raames, hõlmab kõnealune lähenemisviis aspekte, mida on võetud arvesse sõiduautode süsinikdioksiidiheite mõõtmisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 715/2007 (mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust)[16]. Süsinikdioksiidiheidet vähendatakse veel 10 g CO2/km või samaväärse koguse võrra, kui see on tehniliselt vajalik, muude tehnoloogiliste täiustuste ja biokütuste suurenenud kasutamise abil. Lisaks sellele mõjutab sõiduautode koguheidet ka tarbijate käitumine ja seetõttu tuleks tarbijaid teavitada sellest, kas uued sõiduautod vastavad käesoleva määruse kohaselt kehtestatud heitenormidele.

(11) Õigusraamistik, mida rakendatakse uue autopargi keskmiste heidete sihttasemete suhtes, peaks tagama konkurentsi seisukohast neutraalsed ning sotsiaalselt võrdsed ja jätkusuutlikud heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on õiglased Euroopa erinevate mootorsõidukitootjate suhtes ja millega välditakse põhjendamatuid konkurentsimoonutusi mootorsõidukitootjate vahel. Õigusraamistik peaks olema kooskõlas üldise eesmärgiga saavutada ELi Kyoto sihid ja seda peaksid täiendama muud kasutamisega seotud meetmed, näiteks auto- ja energiamaksude diferentseerimine.

(12) Selleks et säilitada autoturu mitmekesisus ja võime rahuldada tarbijate erinevaid vajadusi, tuleks sõiduautode süsinikdioksiidiheite sihttasemed määratleda lineaarselt, sõltuvana auto nn „kasulikkusest”. Kasulikkuse kirjeldamiseks on kõige sobivam parameeter sõiduki mass, kuna see on praeguste heitkogustega rahuldavas vastavuses ning sellest lähtudes saaksime realistlikumad ja konkurentsi seisukohast neutraalsed sihttasemed ning kuna andmed sõidukite massi kohta on kergesti kättesaadavad. Andmeid teise kasulikkust määrava parameetri kohta, milleks on sõiduki jalajälg (rööbe korda teljevahe), tuleks aga koguda, et hõlbustada kasulikkusel põhineva lähenemisviisi pikemaajalist hindamist. Sihttasemete kehtestamisel tuleks arvesse võtta uute autode massi prognoositud arengut aastani 2012 ja vältida tuleks võimalikke algatusi, näiteks sõidukite massi suurendamine vaid selleks, et saada kasu süsinikdioksiidiheite vähendamise kõrgemast sihttasemest. Seetõttu tuleks 2012. aastaks sihttasemete kehtestamisel arvesse võtta tootjate toodetavate ja ELi turul müüdavate sõidukite massi võimalikku ühepoolset suurendamist tulevikus. Sihttasemete diferentseerimine peaks viima heidete vähendamiseni kõigi autokategooriate puhul, kuigi tuleb möönda, et raskemate sõidukite puhul on võimalik heitkoguseid rohkem vähendada.

(13) Käesoleva määruse eesmärk on innustada autotööstust investeerima uutesse tehnoloogiatesse. Määruses edendatakse aktiivselt ökoinnovatsiooni ja võetakse arvesse tulevast tehnoloogia arengut. Sel viisil suurendatakse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja luuakse rohkem kvaliteetseid töökohti.

(14) Tagamaks kooskõla komisjoni autode süsinikdioksiidiheidet käsitleva strateegia raames vastuvõetud lähenemisviisiga, eelkõige seoses autotootjate ühenduste võetud vabatahtlike kohustustega, tuleks sihttasemeid kohaldada ühenduses esmakordselt registreeritavate uute sõiduautode suhtes, mida ei ole varem, välja arvatud piiratud ajavahemikuks kuritarvituste vältimiseks, registreeritud väljaspool ühendust.

(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta)[17] on kehtestatud ühtlustatud raamistik, mis sisaldab haldusnorme ja üldisi tehnilisi nõudeid tüübikinnituse andmiseks kõigile selle reguleerimisalasse kuuluvatele uutele sõidukitele. Käesoleva määruse rakendamise eest vastutav asutus peab olema sama asutus, kes vastutab kõnealuse direktiivi kohaselt kõigi tüübikinnitusprotsessi aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest.

(16) Eriotstarbelised sõidukid, mille suhtes kohaldatakse erinõudeid seoses tüübikinnitusega, sealhulgas sõidukid, mis on ehitatud spetsiaalselt kaubanduslikel eesmärkidel ja kohandatud ratastooli kasutamiseks sõidukis vastavalt puuetega inimeste abistamise ühenduse poliitikale, tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.

(17) Tootjal peaks olema võimalus otsustada, kuidas ta käesoleva määruse kohase sihttaseme saavutab, ja saavutada tuleks süsinikdioksiidiheite keskmine tase kogu tema uue autopargi arvestuses, mitte iga üksiku auto puhul. Seetõttu peaks tootja tagama, et kõigi selliste ühenduses registreeritavate uute autode eriheite keskmine tase, mille eest tootja vastutab, ei ületa selliste autode jaoks kehtestatud heite keskmist sihttaset.

(18) Tootjatele paindlikkuse tagamiseks võivad tootjad avatud, selgel ja mittediskrimineerival alusel kokku leppida autoparkide ühendamises, et saavutada käesoleva määruse kohased sihttasemed. Autoparkide ühendamise lepingu kestus ei tohiks ületada viit aastat, kuid lepingut võib uuendada. Kui mitu tootjat ühendavad oma autopargid, loetakse kõnealused tootjad oma käesoleva määruse kohased sihttasemed saavutanuks, juhul kui kogu ühendatud autopargi keskmine heitetase ei ületa sellele ettenähtud heitkoguste sihttaset.

(19) Käesoleva määruse kohastest sihttasemetest kinnipidamise tagamiseks on vajalik tõhus vastavuse tagamise mehhanism.

(20) Uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheiteid mõõdetakse ühenduses ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks vastavust õigusakti nõuetele mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele ühenduses registreeritud uute autode kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete järjekindluse tagamiseks tuleks võimaluste piires ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad.

(21) Direktiivis 2007/46/EÜ on sätestatud, et tootjad peavad igale uuele sõiduautole väljastama vastavustunnistuse ja et liikmesriigid võivad uue sõiduauto registreerimist ja kasutuselevõttu lubada ainult sel juhul, kui sellel on kehtiv vastavustunnistus. Liikmesriikide kogutavad andmed peaksid vastama tootja poolt sõiduautole väljastatud vastavustunnistusele.

(22) Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata ühenduse tasandil. Tootja, kelle süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase ületab käesoleva määruse kohaselt lubatud taseme, peaks alates 2012. aastast iga kalendriaasta kohta tasuma ülemääraste heitkoguste maksu. Maksu summa peaks sõltuma sellest, mil määral tootja oma heitkoguste sihttaset ületas. Aja jooksul peaks see summa suurenema. Et innustada tootjaid sõiduautode süsinikdioksiidi eriheidete vähendamiseks meetmeid võtma, peaks ülemääraste heitkoguste maks peegeldama tehnoloogilisi kulutusi. Ülemääraste heitkoguste maksude summad peaksid Euroopa Liidu eelarves kajastuma tuludena.

(23) Käesolev määrus ei tohiks piirata ühenduse konkurentsieeskirjade täielikku kohaldamist.

(24) Arvestades, et süsinikdioksiidiheite vähendamine on loomupäraselt prioriteet, tuleks käesoleva määruse rakendamist toetada olemasolevast ühenduse keskkonna rahastamisvahendist (LIFE+) vastavalt eeskirjadele ja tingimustele, mis kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 614/2007 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta)[18] suhtes.

(25) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[19].

(26) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused muuta seire ja aruandluse nõudeid, arvestades käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi, et kehtestada meetodid ülemääraste heitkoguste maksu sissnõudmiseks ja võtta vastu üksikasjalikud sätted sõltumatute väiketootjate suhtes kohaldatava erandi parandamiseks. Kuna tegemist on üldmeetmetega, millega muudetakse käesoleva määruse vähem olulisi sätteid ja lisatakse uusi vähem olulisi sätteid, tuleks need vastu võtta nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras.

(27) Otsus 1753/2000/EÜ tuleks lihtsustamise ja õigusliku selguse huvides kehtetuks tunnistada.

(28) Kuna kavandatud meetmeid ei saa saavutada juhul, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, mistõttu neid saab nende ulatuse ja tagajärgede tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid, mis on vastavuses asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määruse sisu ja eesmärgid

Käesoleva määrusega kehtestatakse uute sõiduautode süsinikdioksiidiheite normid, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja saavutada ühenduse eesmärk, milleks on uue autopargi keskmine süsinikdioksiidi heitkoguste tase 120 g CO2/km. Määruses kehtestatud uute sõiduautode keskmist süsinikdioksiidi heitkoguste taset 130 g CO2/km, mis saavutatakse sõidukite mootoritehnoloogia parandamise abil, mõõdetakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2007 ja selle rakendusmeetmetega. Ühenduse tervikliku lähenemisviisi osana täiendavad käesolevat määrust lisameetmed, mis vastavad 10 g-le CO2/km.

Artikkel 2 Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud M1 kategooria mootorsõidukite (tuletatud massiga kuni 2610 kg) ja sõidukite suhtes, millele laiendati tüübikinnitust määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt (edaspidi „sõiduautod”), mis registreeritakse ühenduses esmakordselt ja mis ei ole olnud varem registreeritud väljaspool ühendust (edaspidi „uued sõiduautod”).

2. Arvesse ei võeta eelnevat registreerimist väljaspool ühendust, mis on tehtud vähem kui kolm kuud enne ühenduses registreerimist.

3. Määrust ei kohaldata direktiivi 2007/46/EÜ II lisa punktis 5 määratletud eriotstarbeliste sõidukite suhtes.

Artikkel 3 Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

2. „süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase” – tootja puhul kõigi tootja toodetud uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheidete keskmine tase;

3. „vastavustunnistus” – direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 18 nimetatud tunnistus[20];

4. „tootja” — isik või asutus, kes kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi tüübikinnitusprotsessi aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest;

5. „mass” — vastavustunnistusel nimetatud ning direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6 määratletud töökorras auto mass;

6. „süsinikdioksiidi eriheide” – vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 mõõdetud ning vastavustunnistusel CO2 heite kogusena (kombineeritult) märgitud sõiduauto heite kogus;

7. „eriheite sihttase” – tootja puhul kõigi tootja toodetud uute sõiduautode I lisa kohaselt lubatud süsinikdioksiidi eriheidete keskmine või, kui tootja suhtes kohaldatakse artikli 9 kohast erandit, on eriheite sihttase kõnealuse erandi kohaselt lubatud süsinikdioksiidi eriheide.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse tootjaid seotuna, kui nad on seotud ettevõtjad. „Seotud ettevõtjad”on:

8. ettevõtjad, kelle puhul mõnel ühe või enama ettevõtja vahel sõlmitud lepingu osalisel on otseselt või kaudselt:

i) õigus kasutada üle poole häältest; või

ii) õigus määrata ametisse rohkem kui pooled järelevalvenõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmed; või

iii) õigus juhtida ettevõtte tegevust;

9. ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on mõne lepinguosalise suhtes punktis a loetletud õigused või volitused;

10. ettevõtjad, kelle suhtes mõnel punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused või volitused;

11. ettevõtjad, kelle suhtes lepinguosalisel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused;

12. ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused kuuluvad ühiselt:

i) lepinguosalistele või nende vastavatele punktides a–d osutatud seotud ettevõtjatele; või

ii) ühele või enamale lepinguosalisele või ühele või mitmele punktides a–d osutatud nendega seotud ettevõtjale ja ühele või enamale kolmandale isikule.

Artikkel 4 Eriheite sihttasemed

1. jaanuaril 2012 algaval kalendriaastal ja kõigil järgnevatel kalendriaastatel tagab iga sõiduautode tootja, et tema süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase ei ületa tema eriheite sihttaset, mis on kindlaks määratud vastavalt I lisale või, kui tootja suhtes on kohaldatud artikli 9 kohast erandit, vastavalt kõnealusele erandile.

Artikkel 5 Autoparkide ühendamine

1. Tootjad, kelle suhtes ei kohaldata artikli 9 kohast erandit, võivad oma artikli 4 kohaste kohustuste täitmiseks oma autopargid ühendada.

2. Leping autoparkide ühendamiseks võib käsitleda ühte või mitut kalendriaastat, tingimusel et lepingu kogukestus ei ületa viit kalendriaastat ja leping peab jõustuma hiljemalt esimese sellise kalendriaasta 31. detsembril, mil heitkogused ühendatakse. Tootjad, kes soovivad oma autopargid ühendada, esitavad komisjonile järgmist teavet:

13. tootjad, kes oma autopargid ühendavad;

14. ühendatud autopargi haldajaks määratud tootja, kes on ühendatud autopargi kontaktpunkt ja kes vastutab ühendatud autopargi suhtes artikli 7 kohaselt kohaldatava ülemääraste heitkoguste maksu maksmise eest; ning

15. tõendid selle kohta, et ühendatud autopargi haldaja on suuteline täitma punktis b nimetatud kohustusi.

3. Kui autopargi haldaja ei vasta lõike 2 punkti c nõuetele, teavitab komisjon sellest tootjaid.

4. Autopargid ühendanud tootjad teavitavad komisjoni ühiselt sellest, kui muutub ühendatud autopargi haldaja või tema finantsseisund niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada lõike 2 punkti c nõuete täitmist, või muutuvad selle liikmed või kui ühendatud autopark likvideeritakse.

5. Tootjad võivad oma autopargid ühendada, tingimusel et nende lepingud on kooskõlas asutamislepingu artiklitega 81 ja 82 ning et nad võimaldavad igal tootjal, kes soovib saada ühendatud autopargi liikmeks, osaleda avatud, selgel ja mittediskrimineerival alusel majanduslikult mõistlikel tingimustel. Ilma et see piiraks ELi konkurentsieeskirjade üldist kohaldamist selliste ühendatud autoparkide suhtes, peavad kõik ühendatud autopargi liikmed välistama mis tahes andme- ja teabevahetuse autoparkide ühendamise raames, välja arvatud järgmine teave:

i) süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase;

ii) süsinikdioksiidi eriheite sihttase;

iii) registreeritud sõidukite koguarv.

6. Lõiget 5 ei kohaldata, kui kõik ühendatud autopargi tootjad on seotud ettevõtjad.

7. Välja arvatud lõike 3 kohase teate puhul, käsitatakse tootjaid, kes osalevad ühendatud autopargis, mille kohta on komisjonile esitatud teavet, käesoleva määruse kohaldamisel ühe tootjana.

Artikkel 6 Keskmiste heitkoguste seire ja aruandlus

1. Alates 1. jaanuarist 2010 ja igal järgneval aastal registreerivad liikmesriigid andmed iga oma territooriumil registreeritud uue sõiduauto kohta vastavalt II lisa A osale.

2. 28. veebruariks 2011 ja igal järgneval aastal määravad liikmesriigid eelneva kalendriaasta kohta kindlaks II lisa B osas loetletud andmed ja esitavad need komisjonile. Andmed edastatakse II lisa C osas esitatud vormi kohaselt.

3. Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid lisaks kõik lõike 1 kohaselt kogutud andmed.

4. Komisjon peab liikmesriikide poolt käesoleva artikli kohaselt edastatud andmete keskregistrit ning 30. juuniks 2011 ja igal järgneval aastal arvutab iga tootja kohta esialgselt välja:

16. süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme eelneval kalendriaastal ühenduses;

17. tootja eriheite eesmärk eelnevaks kalendriaastaks; ning

18. erinevuse tootja eelneva kalendriaasta süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel.

Komisjon teavitab iga tootjat oma esialgsetest arvutustest selle tootja kohta. Teade sisaldab andmeid uute registreeritud sõiduautode kohta liikmesriikide kaupa ja nende süsinikdioksiidi eriheidete kohta.

Register on avalik.

5. Kahe kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest, võib tootja teavitada komisjoni andmetes esinenud vigadest, märkides ära, millist liikmesriiki käsitlevates andmetes viga tootja arvates esineb.

Komisjon vaatab tootjatelt saadud teated läbi ning 30. septembriks kas kinnitab lõike 4 kohaste esialgsete arvutuste tulemused või muudab arvutusi ja kinnitab seejärel nende tulemused.

6. Juhul kui komisjon leiab lõike 5 kohaste arvutuste alusel 2010. või 2011. kalendriaasta kohta, et tootja süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase kõnealusel aastal ületab tootja eriheite sihttaseme kõnealusel aastal, teavitab komisjon sellest tootjat.

7. Liikmesriigid nimetavad seireandmete kogumiseks ja edastamiseks vastavalt käesolevale määrusele pädeva asutuse ning teatavad sellest komisjonile hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

8. Komisjon võib vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu võtta käesoleva artikli kohase seire ja andmete esitamise täpsed eeskirjad ja II lisa rakenduseeskirjad.

Komisjon võib muuta II lisa, arvestades käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mis on välja töötatud käesoleva määruse vähem oluliste sätete muutmiseks, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 7 Ülemääraste heitkoguste maks

1. Kui tootja süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase ületab alates 2012. aastast igal kalendriaastal tootja eriheite sihttaseme kõnealusel aastal, kohaldab komisjon tootja suhtes või ühendatud autopargi puhul autopargi haldaja suhtes ülemääraste heitkoguste maksu.

2. Lõikes 1 sätestatud ülemääraste heitkoguste maksu summa arvutatakse järgmise valemi abil:

Ülemäärane heitkogus x uute sõiduautode arv x lõikes 3 ettenähtud ülemääraste heitkoguste maksu määr,

kus:

„ülemäärane heitkogus” – grammide positiivne arv kilomeetri kohta, mille võrra tootja eriheite keskmine tase ületas tootja eriheite sihttaset kalendriaastal, ümardatuna lähima kolme kümnendkohani; ning

„uute sõiduautode arv” – tootja toodetud uute sõiduautode arv, mis kõnealusel aastal registreeriti.

3. Ülemääraste heitkoguste maksu määr on:

19. ülemääraste heitkoguste puhul 2012. kalendriaastal – 20 eurot;

20. ülemääraste heitkoguste puhul 2013. kalendriaastal – 35 eurot;

21. ülemääraste heitkoguste puhul 2014. kalendriaastal – 60 eurot; ning

22. ülemääraste heitkoguste puhul 2015. kalendriaastal ja igal järgneval kalendriaastal – 95 eurot.

4. Komisjon kehtestab meetodid ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmiseks vastavalt lõikele 1.

Kõnealused meetmed, mis on välja töötatud käesoleva määruse vähem oluliste sätete muutmiseks selle täiendamise kaudu, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

5. Ülemääraste heitkoguste maksude summad kajastatakse Euroopa Liidu eelarves tuludena.

Artikkel 8 Tootjaid käsitleva teabe avaldamine

1. Komisjon avaldab 31. oktoobriks 2011 ja igal järgneval aastal nimekirja, milles on esitatud iga tootja kohta järgmised andmed:

23. tootja eriheite sihttase eelnevaks kalendriaastaks;

24. tootja süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase eelneval kalendriaastal;

25. erinevus tootja eelneva kalendriaasta süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel; ning

26. uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase ühenduses eelneval kalendriaastal.

2. Alates 31. oktoobrist 2013 on lõike 1 kohaselt avaldatud nimekirjas esitatud ka teave selle kohta, kas tootja on eelneval kalendriaastal järginud artikli 4 nõudeid.

Artikkel 9 Sõltumatute väiketootjate suhtes kohaldatav erand

1. Tootja võib esitada I lisa kohaselt arvutatud eriheite sihttasemest tehtava erandi kohaldamise taotluse, kui

27. tootja valmistatud uusi sõiduautosid on ühenduses registreeritud vähem kui 10 000 iga kalendriaasta kohta; ning

28. tootja ei ole seotud teise tootjaga.

2. Lõike 1 kohase erandi kohaldamise taotlus võib käsitleda kuni viit kalendriaastat. Taotlus esitatakse komisjonile koos järgmiste andmetega:

29. tootja nimi ja kontaktisik;

30. tõendid selle kohta, et tootja vastab lõike 1 kohase erandi saamise tingimustele;

31. üksikasjalik teave tootja valmistatavate sõiduautode kohta, sealhulgas mass ja kõnealuste sõiduautode süsinikdioksiidi eriheidete tasemed; ning

32. eriheite sihttase, mis on kooskõlas tootja vähendamise potentsiaaliga, sealhulgas tehnoloogilise potentsiaaliga vähendada oma süsinikdioksiidi eriheidet.

3. Kui komisjon leiab, et tootja suhtes võib kohaldada lõike 1 kohast erandit ja et tootja esitatud süsinikdioksiidi eriheite sihttase on kooskõlas tootja vähendamise potentsiaaliga, sealhulgas tehnoloogilise potentsiaaliga vähendada oma süsinikdioksiidi eriheidet, teeb komisjon tootja suhtes erandi. Erandit kohaldatakse alates selle taotlemisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

4. Tootja, kelle suhtes kohaldatakse erandit kooskõlas käesoleva artikliga, teatab komisjonile viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad või võivad mõjutada tootja vastavust erandi tegemise tingimustele.

5. Kui komisjon leiab kas lõike 4 kohase teate alusel või muul põhjusel, et tootja suhtes ei saa enam erandit kohaldada, tühistab komisjon erandi alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist ja teatab sellest tootjale.

6. Kui komisjon leiab, et tootja ei rakenda oma taotluses esitatud vähendamise kava, võib komisjon erandi tühistada.

7. Komisjon võib vastu võtta lõigete 1–6 üksikasjalikud rakendussätted, milles käsitletakse muu hulgas erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamist, taotluste sisu ning süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme vähendamise kava sisu ja hinnangut.

Kõnealused meetmed, mis on välja töötatud käesoleva määruse vähem oluliste sätete muutmiseks selle täiendamise kaudu, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artikkel 10

Läbivaatamine ja aruandlus

1. Komisjon esitab 2010. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühenduse tervikliku lähenemisviisi rakendamisel tehtud edusammudest väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamiseks.

2. Komisjon hindab 2010. aastal otsuse 1753/2000/EÜ kohaselt esitatud andmete alusel, kas uute sõiduautode massis on ajavahemikul 2006–2009 toimunud muutusi, mis on suurem või väiksem kui 0.

Kui uute sõiduautode massis on toimunud muutusi, muudetakse I lisas esitatud massi autonoomse suurenemise arvu ja asendatakse see kalendriaastatel 2006–2009 massis toimunud muutuste keskmisega.

Kõnealune muudatus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt regulatiivkomitee menetlusele koos artikli 12 lõikes 3 sätestatud kontrolliga.

3. Komisjon vaatab läbi tehnoloogilise arengu, et muuta vajaduse korral määrust EÜ nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust.

Artikkel 11 Tarbijate teavitamine

Alates 1. jaanuarist 2010 tagavad tootjad, et direktiivi 1999/94/EÜ artiklites 3, 5 ja 6 osutatud märgistel, plakatitel ning reklaamväljaannetes ja -materjalides on märgitud, millises ulatuses erineb müügiks pakutava sõiduauto süsinikdioksiidi eriheite tase I lisas asjaomase sõiduauto kohta esitatud eriheite sihttasemest.

Artikkel 12 Komitee

1. Komisjoni abistab otsuse 93/389/EMÜ artikli 8 alusel asutatud komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 13 Ühenduse rahaline toetus

Käesoleva määruse rakendamist toetatakse olemasolevast ühenduse keskkonna rahastamisvahendist (LIFE+) vastavalt eeskirjadele ja tingimustele, mis kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 614/2007 suhtes.

Artikkel 14 Kehtetuks tunnistamine

Otsus nr 1753/2000/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010.

Kõnealuse otsuse artiklid 4, 9 ja 10 jäävad jõusse, kuni komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile aruande 2009. kalendriaasta seireandmete kohta.

Artikkel 15 Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

I LISA SÜSINIKDIOKSIIDI ERIHEITE SIHTTASEMED

1. Iga uue sõiduauto puhul määratakse kindlaks süsinikdioksiidi eriheite lubatud tase, väljendatuna grammides kilomeetri kohta, järgmise valemi alusel:

süsinikdioksiidi eriheite lubatud tase = 130 + a × (M – M0)

kus:

M = sõiduki mass kilogrammides (kg)

M0 = 1289.0 × f

f = (1 + AMI)6

massi autonoomne suurenemine (AMI) = 0 %

a = 0.0457

2. Tootja eriheite sihttase kalendriaastal arvutatakse kõigi kõnealusel kalendriaastal tootja poolt toodetud uute sõiduautode eriheite lubatud tasemete keskmisena.

II LISA HEITKOGUSTE SEIRE JA ARUANDLUS

A OSA – Andmete kogumine uute sõiduautode kohta ja süsinikdioksiidi seireandmete kindlaksmääramine

3. Alates 1. jaanuarist 2010 ja igal järgneval aastal registreerivad liikmesriigid iga oma territooriumil registreeritud uue sõiduauto kohta järgmised andmed:

33. tootja;

34. sõiduki tüüp, variant ja versioon;

35. süsinikdioksiidi eriheite tase (g/km);

36. mass (kg);

37. teljevahe (mm) ning

38. rööbe (mm).

4. Lõikes 1 osutatud andmed saadakse asjaomase sõiduauto vastavustunnistuselt. Kui vastavustunnistusel on määratud kindlaks nii sõiduauto väikseim kui ka suurim mass, kasutavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel ainult suurimat massi näitavad andmeid.

5. 1. jaanuariks 2010 ja igal järgneval aastal määravad liikmesriigid vastavalt B osas kirjeldatud meetoditele tootja kohta kindlaks järgmised andmed:

39. nende territooriumil registreeritud uute sõiduautode koguarv;

40. süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase vastavalt käesoleva lisa B osa lõikele 7;

41. keskmine mass vastavalt käesoleva lisa B osa lõikele 8;

42. uue sõiduauto iga tüübi iga versiooni iga variandi kohta:

i) nende territooriumil registreeritud uute sõiduautode koguarv vastavalt käesoleva lisa B osa lõikele 7;

ii) süsinikdioksiidi eriheite tase;

iii) mass;

iv) sõiduki jalajälg vastavalt käesoleva lisa B osa lõikele 9.

B OSA – Uute sõiduautode süsinikdioksiidiheite seireandmete kindlaksmääramise meetod

1. Seireandmed, mida liikmesriigid peavad A osa lõike 3 kohaselt kindlaks määrama, määratakse kindlaks vastavalt käesolevas osas esitatud meetodile.

Registreeritud uute sõiduautode arv ( N ).

2. Liikmesriigid määravad kindlaks nende territooriumil registreeritud uute sõiduautode arvu asjaomasel seireaastal N .

Uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheide keskmine tase ( S ,ave )

3. Liikmesriigi territooriumil seireaastal registreeritud uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheite keskmise taseme ( S ,ave ) arvutamiseks jagatakse üksikute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheidete summa S uute sõiduautode arvuga N .

S ave = (1/ N ) × Σ S

Uute sõiduautode keskmine mass

Liikmesriigi territooriumil seireaastal registreeritud uute sõiduautode keskmise massi ( M ,ave ) arvutamiseks jagatakse üksikute sõiduautode masside summa M uute sõiduautode arvuga N .

M ave = (1/ N ) × Σ M

Uute sõiduautode jaotus variantide alusel

4. Uue sõiduauto iga tüübi iga versiooni iga variandi kohta tuleb märkida registreeritud uute sõiduautode arv, sõiduki mass, süsinikdioksiidi eriheide ja sõiduki jalajälg.

Jalajälg

Sõiduki jalajälje arvutamiseks korrutatakse sõiduki teljevahe sõiduki rööpmega.

C OSA – Andmete edastamise vorm

5. Liikmesriigid esitavad A osa lõikes 3 kirjeldatud andmed iga tootja ja iga aasta kohta järgmisel kujul:

- Koondandmed:

Aasta: |

Tootja | Registreeritud uute sõiduautode koguarv | Süsinikdioksiidi eriheite keskmine tase (g/km) | Keskmine mass (kg) | Keskmine jalajälg (m2) |

(Tootja 1) | … | … | … | … |

(Tootja 2) | … | … | … | … |

… | … | … | … | … |

Kõik tootjad kokku | … | … | … | … |

- Üksikasjalikud andmed tootja kohta:

07 01 04 01 | Mitte-kohustuslik | Liigenda-mata[21] | NO | NO | YES | No 2 |

07 03 07 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | NO | NO | YES | No 2 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | Kokku |

Tegevuskulud[22] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,400 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 1,700 |

Maksete assigneeringud | b | 0,240 | 0,200 | 0,240 | 0,260 | 0,280 | 0,480 | 1,700 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[23] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,400 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 1,700 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0,240 | 0,200 | 0,240 | 0,260 | 0,280 | 0,480 | 1,700 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[24] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,585 | 0,585 | 0,585 | 2,808 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,125 | 0,095 | 0,065 | 0,068 | 0,068 | 0,068 | 0,489 |

Meetmete soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,876 | 0,646 | 0,616 | 0,953 | 0,953 | 0,953 | 4,997 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,716 | 0,646 | 0,656 | 0,913 | 0,933 | 1,133 | 4,997 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule kuni 2013. aastani.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[25] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 3 | 3 | 3 | 5 | 5 | 5 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Käesoleva määruse üldine eesmärk on piirata uue autopargi heitkoguste keskmine tase 130 g-ni CO2/km aastaks 2012. See moodustab osa terviklikust lähenemisviisist ja edaspidi täiendavad seda meetmed, mille abil vähendatakse heitkoguste keskmist taset veel 10 g CO2/km võrra, et saavutada ühenduse eesmärk – 120 g CO2/km, nagu on ette nähtud komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatisega autode süsinikdioksiidiheidet käsitleva uuendatud strateegia kohta (KOM (2007) 19).

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Uute autode süsinikdioksiidiheite keskmise taseme vähendamine ühenduses on ühenduse kauaaegne eesmärk ning nõukogu ja Euroopa Parlament on kutsunud komisjoni üles tegema ettepaneku selleteemalise õigusakti vastuvõtmiseks. Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada vajaduse tõttu vältida tõkete tekkimist siseturu toimimisele ning kliimamuutuse piiriülese iseloomu ja asjaolu tõttu, et uute sõiduautode süsinikdioksiidi eriheidete keskmised tasemed erinevad riigiti oluliselt. Lisaks võimaldab autode süsinikdioksiidi heite sihtide vastuvõtmine ühenduse tasandil tootjatel paindlikumalt rakendada meetmeid, mis on vajalikud uute autoparkide süsinikdioksiidiheite vähendamiseks nõutud määral, selle asemel, et erinevate riiklike sihtide saavutamiseks erinevaid strateegiaid kasutada.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Ettepanekul on järgmised poliitikaeesmärgid:

- tagada Euroopa Liidus keskkonnakaitse kõrge tase ja aidata kaasa ELi Kyoto sihtide saavutamisele;

- ELi energiaga varustamise kindluse parandamine;

- parandada Euroopa autotööstuse konkurentsivõimet ja soodustada teadustööd kütusesäästlikkuse tehnoloogia valdkonnas.

Ettepaneku erieesmärk on vähendada sõiduautode mõju kliimamuutustele ja parandada nende kütusesäästlikkust, saavutades eesmärk, milleks on müüdavate uute autode heitkoguste keskmine tase 130 g CO2/km. Kõnealune keskmine heitkoguste tase on näitaja, mille järgi hinnatakse ettepaneku rakendamist.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Ettepanekus arendatakse edasi juba olemasolevat kehtivat seirekava, et jätkata autode süsinikdioksiidiheidet käsitleva strateegia rakendamist. See põhineb liikmesriikide poolt komisjonile edastatud andmetel uute autode registreerimise ja nende omaduste kohta, sealhulgas süsinikdioksiidi eriheite taseme kohta.

Lepingutega, mille komisjon on määruse rakendamiseks sõlminud, on ette nähtud komisjoni (või komisjoni volitatud esindaja) poolne järelevalve ja finantskontroll ning vajaduse korral kontrollikoja auditid kohapeal.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Vt mõjuhinnangut, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendina koos käesoleva ettepanekuga. Kõikide kavandatavate meetmete mõju hinnati majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonna seisukohast.

6.2.2. Vahe- või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Meede vaadatakse läbi vastavalt artiklile 10.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Sisekontrolli standardite nr 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21 ning nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) põhimõtete täieulatuslik kohaldamine.

Komisjon tagab, et käesoleva ettepaneku alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

Selleks et vältida pettusi artikli 7 rakendamisel, on artikliga 6 ja sellega seonduva II lisaga ette nähtud tõhus seire- ja aruandlussüsteem. Lisaks on artikli 6 lõikega 8 ette nähtud, et komisjon võib vastu võtta seiret ja aruandlust käsitlevad suunised, mida liikmesriigid on kohustatud järgima.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Ametnikud või ajutine personal[27] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[28] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[29] |

KOKKU | 3 | 3 | 3 | 5 | 5 | 5 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Esimestel aastatel (2010–2012) on meetmest tulenevad peamised ülesanded seotud seirekava konsolideerimisega, andes liikmesriikidele suuniseid ja lähtudes liikmesriikide varasemast seiretegevusest, mis on ette nähtud otsusega 1753/2000/EÜ (mis tunnistatakse kehtetuks käesoleva määrusega). Lisaks seiret käsitlevatele suunistele peab komisjon edastatud andmete keskregistrit, teavitab autotootjaid liikmesriikide poolt nende kohta edastatud andmetest, avalikustab kõnealused andmed ja avaldab alates 2011. aastast igal aastal seirearuande. Alates 2013. aastast tuleb tagada ülemääraste heitkoguste maksu sissenõudmine, kui määrust ei järgita.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti järgneva menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta 2015 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise- |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,585 | 0,585 | 0,585 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,585 | 0,585 | 0,585 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |

Standardpalk ametnike või ajutise personali puhul on punkti 8.2.1 kohaselt 0,117 miljonit eurot. |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 jj | 2010 - 2015 |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,008 | 0,008 | 0,008 | 0,039 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,060 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,210 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[31] | 0,060 | 0,060 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,240 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,125 | 0,095 | 0,065 | 0,068 | 0,068 | 0,068 | 0,489 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Ajavahemikus 2010–2012 viis lähetust igal aastal; ühe lähetuse kulu on 1 000 eurot. Alates 2013. aastast kaheksa lähetust aastas. Määruse alusel loodud regulatiivkomitee koosolekud (kulu: 30 000 eurot koosoleku kohta) toimuvad esimesel kahel aastal kaks korda aastas ja edaspidi üks kord aastas. Ekspertide kohtumised (kulu: 30 000 eurot koosoleku kohta) seoses konkreetsete teemadega määruse rakendamiseks toimuvad 2010. aastal kaks korda aastas ja edaspidi üks kord aastas. |

Personali- ja halduskulude vajadused kaetakse juhtiva peadirektoraadi eraldisest iga-aastase eraldamismenetluse raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.

[1] EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.

[2] KOM(2007) 2.

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.

[8] KOM(2007) 2.

[9] EÜT L 202, 10.8.2000, lk 1.

[10] KOM(95) 689 (lõplik).

[11] K(1999) 107, EÜT L 40, 13.2.1999, lk 49.

[12] K(2000) 803, EÜT L 100, 20.4.2000, lk 55.

[13] K(2000) 801, EÜT L 100, 20.4.2000, lk 57.

[14] KOM(2007) 19 (lõplik).

[15] KOM(2007) 22 (lõplik).

[16] ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

[17] ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

[18] ELT L 149, 9.6.2007, lk 1.

[19] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[20] ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

[21] Liigendamata assigneeringud.

[22] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.

[23] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[24] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[25] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[26] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[27] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[28] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[29] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[30] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[31] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.