C 331/17

ET

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 331/12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1) annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„CORNOUAILLE“

ELi nr: PDO-FR-0043-AM02-19.4.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille (asutus, kes tegeleb KPNi „Cornouaille“ kaitsmise ja haldamisega)

Põllumajanduskoda – Kergadalen 29590 Saint-Segal FRANCE

Tel +33 298524801

E-post: odgcornouaille@gmail.com

Taotlejate rühma kuuluvad õunakasvatajad ja siidri „Cornouaille“ tootjad. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: Taotlejate rühma ja liikmesriigi pädeva asutuse andmete ajakohastamine, viited kontrolliasutuse, piirkondliku seose, riiklike nõuete kohta, punkti „Geograafiline piirkond“ sõnastuse muutmine.

4. Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☒ Sellise registreeritud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähise (KGT) tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline ja mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud.

5. Muudatus(ed)

Kuna koonddokumenti ei ole avaldatud, kehtivad esitatavad muudatused ainult tootespetsifikaadi kohta. Koonddokumendi loomisel kasutatakse juba muudetud tootespetsifikaadi andmeid.

5.1. Punkt „Toote kirjeldus“

— Säte:

„„Cornouaille“ on suletud pastöriseerimata ja gaseerimata siider, mis on valmistatud geograafilises piirkonnas asuvatest kindlatest viljapuuaedadest pärit kohalike traditsiooniliste siidriõunasortide täismahlast.“

asendatakse järgmisega:

„„Cornouaille“ on pudelis järelkääritatud kihisev pastöriseerimata ja gaseerimata siider. See on valmistatud geograafilises piirkonnas asuvatest kindlatest viljapuuaedadest pärit kohalike traditsiooniliste siidriõunasortide täismahlast.“

Siidri iseloomustamiseks kasutatud sõna suletud asendatakse kirjeldusega pudelis järelkääritatud kihisev. Selle muudatuse eesmärk on mõistet selgitada, et see oleks arusaadavam.

— Lisatakse alapealkiri „Organoleptilised omadused“.

— Säte:

„Siider „Cornouaille“ on äärmiselt tanniinine, mis annab sellele punakasoranži pruuni värvuse ja iseloomuliku maitse.“

asendatakse järgmisega:

„Siider „Cornouaille“ on äärmiselt tanniinine, mis annab sellele värvuse kuldsest oranžikani ja iseloomuliku tanniinimaitse. Magusus ja mõrudus on heas tasakaalus.“

Nende muudatuste eesmärk on täpsustada ja tugevdada organoleptilist kirjeldust: Värvuse kirjeldus punakasoranž pruun asendatakse toonigammaga kuldsest oranžikani, mis vastab täpsemini toote varieeruvusele. Omadus tanniini- lisatakse selleks, et kirjeldada siidri „Cornouaille“iseloomulikku maitset. Samuti lisatakse lause „Magusus ja mõrudus on heas tasakaalus“, et siidri „Cornouaille“ maitset täpsemini kirjeldada.

— Lisatakse järgmine lõik, et toote kirjeldust täiendada: „Füüsikalised ja keemilised omadused: siidril „Cornouaille“ on järgmised analüütilised omadused: — tegelik alkoholisisaldus üle 3,5 mahuprotsendi; — üldalkoholisisaldus üle 6 mahuprotsendi; — suhkrusisaldus 20 g/l või suurem; — siidri rõhk pudelis: 20 °C juures vähemalt 1,5 baari või 3 g CO2.“

5.2. Punkt „Geograafiline piirkond“

— Lisatakse lause

„Õunte tootmine ja siidri valmistamine, sh vajaduse korral sademe kõrvaldamine, peavad toimuma üksnes geograafilises piirkonnas, mille on heaks kiitnud riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut 7. ja 8. novembril 1995 ja 11. septembril 2014 peetud pädeva riikliku komitee koosolekutel.“,

et tuua selgelt välja, mis etapid peavad kindlasti aset leidma geograafilises piirkonnas ning millal on vastavad otsused vastu võetud.

— Järgmised tootespetsifikaadis esitatud geograafilist piirkonda kirjeldavad lõigud: „Siidrite tootmise ja valmistamise geograafiline piirkond, millel on õigus kasutada nimetust „Cornouaille“, asub Finistère'i departemangus ning vastab osale endisest Cournouaille krahvkonnast Bretagne'i maakonnas. Piiritletud ala hõlmab Cornouaille piirkondi, mis on enim tuntud siidritootmise poolest ning vastavad kindlatele mulla- ja ilmastikutingimustele. Need on Lõuna-Cornouaille ja Aulne'i org.“

muudetakse ja asendatakse piirkonna moodustavate, 2017. aasta ametliku geograafilise registri järgsete omavalitsuste loeteluga, et geograafiline piirkond täpselt piiritleda. Uus sõnastus on selline:

„Geograafiline piirkond hõlmab vastavalt 2017. aasta ametlikule geograafilisele registrile järgmiste omavalitsuste territooriume (40): Finistère'i departemang: Tervikuna järgmised omavalitsused: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat. Osaliselt järgmised omavalitsused: Arzano (jaotised ZD, ZH, ZI), Crozon (jaotised DL ja ZA), Elliant (jaotised H1, H2, I4), Quimper (endisele Ergué-Armeli omavalitsuse territooriumile vastav ala), Riec-sur-Bélon (jaotised YD ja YI), Saint-Coulitz (jaotis A2), Telgruc-sur-Mer (jaotis ZA).“

— Geograafiline piirkond laieneb kahele praeguse piirkonnaga piirnevale omavalitsusele (Crozon ja Telgruc-sur-Mer) ning veel ühele osale Riec-sur Béloni omavalitsuse territooriumist. Nimetatud omavalitsused ja osaline territoorium vastavad praeguse registreeritud geograafilise piirkonna piiridele.

— Lisatakse lause „Geograafilisele piirkonnale vastavad kartograafilised dokumendid on kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidil“, et teavitada lugejat nende andmete kättesaadavaks muutumisest.

— Punkti „Geograafiline piirkond“ täiendatakse siidri „Cornouaille“ valmistamiseks ette nähtud õunte kasvatamiseks sobivate maatükkide väljavalimise ja kindlaksmääramise protseduuride kirjeldusega. Lisatakse järgmised laused:

„Siidriõunad, mis on ette nähtud päritolunimetusega „Cornouaille“ siidri tootmiseks, pärinevad viljapuuaedadest, mis asuvad geograafilises piirkonnas ning vastavad asukoha identifitseerimise kriteeriumidele, mille on 22.–23. mail 1997 toimunud pädeva riikliku komitee koosolekul heaks kiitnud riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut. Tootjad, kes soovivad oma viljapuuaia registreerida, peavad esitama riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi osakonnale vastava taotluse enne saagikoristuse aasta 1. aprilli. Riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komitee kiidab uute registreeritud viljapuuaedade nimekirja heaks pärast seda, kui ta on pidanud nõu sellel eesmärgil moodustatud eksperdikomisjoniga. Kriteeriumide ning määratletud viljapuuaedade loetelud on kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi osakondades ja taotlejate rühmaga kontakteerudes.“

5.3. Punkt „Päritolutõend“

— Lõik

„Cornouaille krahvkonna nimi tuleneb kunagise Rooma provintsi Bretagne'i (Suurbritannia) edelapoolselt elanikkonnalt, kes selle vallutas ja galloromaani võimu kukutas. Halduskaardilt kadunud Cornouaille krahvkond elab edasi oma traditsioonide, dialekti ja eripärase folklooriga. See ala vastab osale Finistère'i departemangust. Cornouailles on õunapuukultuur pärit 6. sajandist – seda kinnitavad jutustused Aulne-Finistère'i orus asuva Landévenneci kloostri abti püha Guénolé elust. Siidrit hakati selles krahvkonnas tootma 14. sajandil, kui kaubandussuhted meritsi said hoo sisse ning Galiciast (Hispaania) ja Põhja-Aafrikast hakati uusi tanniinirikkaid õunasorte importima. Lisaks antiseptilisele omadusele hõlbustavad tanniinid loomuliku sadestumise teel virde selitamist, tagades paremini kontrollitava kääritamise – see meetod on omane Loode-Prantsusmaa traditsiooniliste siidrite valmistamisele. Aegade jooksul on selekteeritud kvaliteetsed kohalikud sordid, mis on piirkonna kliimaga hästi kohandatud. Arvukad kirjatükid 19. sajandist ja varasemast ajast annavad aimu siidri „Cornouaille“ (Aulne'i org, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden jne) üldisest tuntusest. 20. sajandil toimunud kaks maailmasõda tõid küll Bretagne'i maaellu suuri muutusi, kuid siider „Cornouaille“ säilitas pausist hoolimata tarbijate seas oma hea maine.“

jäetakse välja, sest see ei olnud selles punktis asjakohane.

Nimetatud lõik asendatakse järgmisega:

„Dokumenteerimine, mis saab alguse viljapuuaiast ja jätkub siidri „Cornouaille“ kogu valmistusprotsessi ajal, ning organoleptiline ja analüütiline kontrolliprotseduur tagavad toote jälgimise kuni selle turustamiseni. 4.1. Aruandlusnõuded 4.1.1. Tootjate identifitseerimisdeklaratsioon Kõik tootjad, kes soovivad siidrit „Cornouaille“ toota või selle tootmisprotsessi mõnes lülis osaleda, peavad esitama identifitseerimisdeklaratsiooni. Selles deklaratsioonis kirjeldatakse kontrollitud nimetuse tootmisel kasutatavaid maatükke ja töövahendeid ning kinnitatakse, et tootmine vastab kontrollitud nimetuse tootespetsifikaadile. Identifitseerimisdeklaratsioon esitatakse taotlejate rühmale, kes teavitab kontrolliasutust. Volitatud tootjad peavad kõikidest muudatustest teada andma enne tootmisprotsessi algust. TOOTJAD TOOTMISVAHENDI KIRJELDUS TAOTLEMISE KUUPÄEV Õunakasvatajad Iga maatüki kohta: maatük(k)i(de) katastritunnused, puude arv, istutusaasta, viljelustehnika, sordid, puudevaheline kaugus. Viljapuuaia plaan koos sortide asukohaga. Kui tootja soovib X aastal õunu toota, uued maatükid või haritavate kultuurkruntide muudatused enne saagikoristusaasta 1. aprilli. Siidritootjad Õunte hoiustamiskoha aadress Tootmiskoh(t)a(de) aadress Purustamis- või riivimisseadmete olemasolu Pressimisseadmete olemasolu Kui tootja soovib siidrit toota X aastal, enne igasugust kontrollitud nimetuse tootmise taotlemist ja hiljemalt enne saagikoristusaasta 1. septembrit 4.1.2. Taotluse deklaratsioon Taotluse deklaratsioon tuleb esitada hiljemalt villimisele järgneva kuu 10. päevaks. See hõlmab järgmist: — kuupäev ja — villitud kogused partiide kaupa. Taotluse deklaratsioon esitatakse taotlejate rühmale, kes teavitab kontrolliasutust. 4.1.3. Puuviljade kokkuostu ülddeklaratsioon Puuviljade kokkuostu ülddeklaratsiooni peavad täitma kõik tootjad, kes on turustusaasta jooksul õunu kokku ostnud. Deklaratsioon tuleb esitada igal aastal saagikoristusele järgnevaks 15. veebruariks taotlejate rühmale, kes teavitab kontrolliasutust. Selles peavad sisalduma ostetud õunte kogused tarnijate kaupa. 4.2. Registrite pidamine 4.2.1. Registrid ja puuviljade saatedokumendid Õunte transportimiseks tarnijalt tootjale on vaja saatedokumente, kus on kirjas: — asjaomane päritolunimetus; — kogus; — asukoht või maatükk; — saagikoristuse kuupäev. Kasvatajad panevad saagiregistrisse kirja: — saagikoristuse kuupäeva; — viited asukohale või maatükile; — saagi koguse; — sordi. 4.2.2. Tootmisregister Tootmisregistris on järgnevad andmed: — mahla ekstraheerimise meetodid: — pruulimise kuupäev; — kasutatud sordid ja vastavad kogused; — saadud virde tihedus ja maht; — virde kääritamise käigus rakendatud töötlusviisid: — villimine; — villimise kuupäev; — kuveede segamine; — maht; — partii tunnus. 4.3. Tootekontroll Analüütiline ja organoleptiline (välimus ja maitse) uuring, mis tehakse toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel, peab tagama, et siider „Cornouaille“ vastab päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele. Seda kontrollitakse pisteliselt. Siidriproov võetakse minimaalse järelkääritusprotsessi lõpus.“

Eespool esitatud muudatus on seotud riikliku seadusandliku ja regulatiivse arenguga ning selle eesmärk on anda ülevaade loodud kvantiteedi ja kvaliteedi jälgimise süsteemist. Täpsustatakse tootjate aruandlusnõudeid, põhiliselt sisu ja adressaate. Eelkõige on ette nähtud järgmine:

— tootjate identifitseerimisdeklaratsioon, et teha kindlaks, kas ettevõtja suudab täita päritolunimetuse spetsifikaadi nõudeid;

— taotluse deklaratsioon;

— puuviljade kokkuostu ülddeklaratsioon;

— täpsustatakse registrite pidamise viisi, eelkõige puuviljade saatedokumente ja -registreid ning tootmisregistrit.

Need deklaratsioonid on vajalikud, et tutvustada päritolunimetustena turustatavaid tooteid ning teha nende üle järelevalvet ja neid kontrollida.

5.4. Punkt „Tootmismeetod“

Lisatakse pealkiri 5.1 „Puuviljade ja mahlade hankimine“ ning selles alapunktis

— lisatakse järgmine lause: „Viljapuuaed koosneb kõigist talu õunapuudest, mille vilju on võimalik siidri „Cornouaille“ tootmiseks töödelda.“,

et määrata kindlaks viljapuuaia mõiste ning tuua selgelt välja, mis ulatuses oodatakse viljapuuaeda käsitlevate eeskirjade järgimist: kogu talu, mitte vaid maatüki piires.

Lisatakse alapealkiri 5.1.1 „Viljapuuaias kasvavad sordid“ ning selles alapunktis

— muudetakse lauset „Õunasordid jagunevad eri kategooriatesse vastavalt neist saadud virde maitsele: mõru, magusmõru, magus ja hapu.“

järgmiselt:

„Õunasordid jagunevad eri kategooriatesse vastavalt neist saadud virde maitsele: fenoolsete ühendite rikkad (mõru ja magusmõru), magus ja hapu.“

Mõrud ja magusmõrud siidriõunad koondatakse kategooriasse fenoolsete ühendite rikkad, mis vastab siidritööstuses kasutatavale terminoloogiale.

— Lause „Mõrud ja magusmõrud sordid moodustavad kuvee mahust 70 %“ jäetakse sellest punktist välja. Nimetatud nõue viiakse üle segamisreeglite juurde punktis 5.2.2, kuna see säte käib kuvee, mitte viljapuuaia kohta.

— Lauset „Kontrollitud päritolunimetusega siider „Cornouaille“ toodetakse Cornouailles kohalikest traditsioonilistest siidriõunasortidest, mis peavad pärinema selles piirkonnas asuvatest identifitseeritud viljapuuaedadest.“

muudetakse järgmiselt: „Siidrit „Cornouaille“ toodetakse kohalikest traditsioonilistest siidriõunasortidest.“

Selle muudatuse eesmärk on sõnastust lihtsustada. Lauseosa „mis peavad pärinema selles piirkonnas asuvatest identifitseeritud viljapuuaedadest“ jäetakse välja, kuna (nagu eespool osutatud) siidriõunte päritolu ja puuviljade kasvatamiseks sobivate maatükkide väljavalimise meetodid on nüüd esitatud punktis „Geograafiline piirkond“.

— Tootespetsifikaadile lisatakse lubatud sortide nimekiri (vt allpool), et selgemini määrata kindlaks lubatud kohalikud traditsioonilised sordid:

„Lubatud sordid on järgmised: Fenoolsete ühendite rikkad sordid: Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Brank Kamm Bramtôt C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier Jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki või Peau de chien Marie Ménard Médaille d'or Penn du Perscao Prat Yod Rouz Koumoullen Bihan Rouz Koumoullen Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch Hapud sordid: Briz Kannig Fil Jaune Fil rouge Judor Locard Vert Mirblaz Petit Jaune Rouget de dol Magusad sordid: Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig või Guillevic

— Lisatakse lause

„Et säilitada sortide mitmekesisus, on eespool esitatud nimekirjas mittesisalduvate kohalike siidriõunte lubatud osakaal kuni 20 % viljapuuaia pindalast. Need sordid arvatakse fenoolsete ühendite rikaste sortide hulka.“,

et võtta arvesse olemasolevat looduslikku mitmekesisust, mille tõttu ei ole võimalik esitada kohalike sortide täielikku nimekirja, ning et see mitmekesisus säiliks näitena huvitavast geneetilisest pildist.

— Lisatakse järgmine säte: „Fenoolsete ühendite rikaste sortide hulka kuuluvate istutatud õunapuude osakaal on 70 % või enam viljapuuaia kogupindalast ning hapude sortide oma 15 % või vähem.“

Selle sätte mõte on viia istutatud alad kooskõlla kuveede eri kategooria õunte osakaalu eeskirjadega.

Lisatakse alapealkiri 5.1.2 „Viljelustehnika“ ja selles alapunktis

— lisatakse järgmine lõik: „Viljapuuaedades on suurim võimalik istutustihedus: — kõrgetüveliste õunapuude puhul: 250 puud hektari kohta puudevahelise kaugusega vähemalt 6 meetrit; — madalatüveliste õunapuude puhul: 750 puud hektari kohta.“

Nii on kirjeldatud viljapuuaia kahte lubatud viljelustehnikat: kõrge- ja madalatüveline.

— Lisatakse järgmised sätted: „Viljapuuaeda hooldatakse, et tagada puude kasvu hea üldseisukord, mis hõlmab puude kasvu ja ridadevahelise ala haljastuse kontrolli all hoidmist ning õunapuudel hariliku puuvõõriku vastu võitlemist. Niisutamine on keelatud sellest ajast, kui puud hakkavad vilja kandma. Kõrgetüvelised viljapuuaiad on ridadevahelise ala haljastusega, välja arvatud puude vahetu ümbrus, mida võib rohida kõige rohkem 0,5 meetri raadiuses. Madalatüvelised viljapuuaiad on ridadevahelise ala haljastusega, välja arvatud puuderea ümbrus, mida võib rohida kõige rohkem 1 meetri laiuselt.“

Nende sätetega kehtestatakse viljapuuaia viljeluseeskirjad, mida järgides tagatakse siidri „Cornouaille“ tootmiseks kasutatavate siidriõunte kasvatamise nõutav kvaliteet. Sätted käivad puuhoolduse, niisutuskeelu ja ridadevahelise ala haljastuse piiramise kohta. Nagu on selgitatud punktis „Seos geograafilise keskkonnaga“, piirab ridadevahelise ala haljastus rohu ja puude konkurentsi tõttu õunapuude elujõudu ning muudab sellega õunad suhkru- ja tanniinirikkamaks. Niisutada võib ainult noori puid. Piirkonna sademete hulk katab viljakandvate puude veevajaduse.

Lisatakse alapealkiri 5.1.3 Saagikoristus ja ladustamine ning selles alapunktis:

— sätted

„Siidriõunad tuleb korjata parajas küpsuses. Õunad ladustatakse sortide kaupa piisava õhu juurdepääsuga konteineritesse, et nad saavutaksid seal pruulimiseks vajaliku küpsuse.“

asendatakse sätetega:

„Õunad korjatakse parajas küpsuses sortide kaupa. Eri õunasordid ladustatakse nii, et nende kogust saaks pressimise ajal eraldi mõõta. Õunad on mahla ekstraheerimise ajal hästi säilinud.“

Selle muudatuse eesmärk on lihtsustada sõnastust, eraldades saagikoristuse ja ladustamise reeglid üksteisest. Õunte korjamine sortide kaupa ning nende jälgitavus ladustamise ajal tagavad tooraine jälgitavuse ja kuvee kokkupanemise eeskirjade järgimise. Õunte ladustamismeetodite kirjeldamise nõue asendatakse nõudega, mis kirjeldab õunte vajalikku lõppseisukorda siidritootmise hetkel.

Lisatakse alapealkiri 5.1.4 „Viljapuuaedade saagikus ja viljakande algus“ ning selles alapunktis:

— lisatakse lõik „Viljakandvate viljapuuaedade maksimaalse keskmise saagise arvutamiseks jagatakse kahe viimase saagikoristuse keskmine õunte kogus kindlaksmääratud haritavate maatükkide pindalaga. Pindala saadakse, kui viljakandvate puude arv korrutatakse iga puu jaoks vajaliku alaga, mis on istutamisel puudevahelist kaugust silmas pidades reas ja ridade vahel ette nähtud.“

Saagise arvutuskäiku muudetakse, kuna õunte kasvatamisel esineb saagikuse regulaarne vahelduvus: siidriõunapuud annavad tavaliselt suurt saaki üle aasta ja saagirikkale aastale järgneval aastal märksa vähem. Niisiis tuleb tootlust arvutada kahe aasta lõikes ja seda nimetatakse keskmiseks saagiseks.

— Lõik

„Kõrgetüveliste viljapuuaedade saagis ei tohi ületada 20 tonni viljakandva viljapuuaia hektari kohta ning madalatüveliste oma 30 t/ha.“

asendatakse järgmisega:

„Viljakandvate viljapuuaedade maksimaalne keskmine saagis võib olla:

— kõrgetüvelistes viljapuuaedades 25 tonni õunu või 187,50 hektoliitrit virret hektari kohta;

— madalatüvelistes viljapuuaedades 30 tonni õunu või 225 hektoliitrit virret hektari kohta.“

Sõnastust muudetakse, et lugemist hõlbustada. Lisatakse keskmise saagise mõiste (vt eespool). Tuginedes tootlikkuse vaatlusandmetele, suurendatakse kõrgetüveliste viljapuuaedade maksimaalset keskmist saagist 25 tonnini. Kontrolli lihtsustamiseks määratletakse saagis lisaks õunte kogusele tonnides vastava virde kogusega hektoliitrites.

— Lisatakse lõik

„Siidri „Cornouaille“ tootmiseks kasutatavaid noori õunapuid hakatakse arvesse võtma:

— kõrgetüveliste puude puhul alates seitsmendast aastast pärast istutusaastat (istutatud enne 31. maid);

— madalatüveliste puude puhul alates kolmandast aastast pärast istutusaastat (istutatud enne 31. maid).“

Selle muudatuse eesmärk on täpsustada, millal hakatakse saagise arvutamisel noori istandusi arvestama. Tootlikkus on madalatüvelistel puudel enne kolme aastat ja kõrgetüvelistel enne seitset aastat märkimisväärselt väike.

Lisatakse alapealkiri 5.1.5 „Mahla ekstraheerimine, pressimine, virde töötlemine“ ja selles alapunktis:

— muudetakse lõiku „Siidriõunad purustatakse või riivitakse. Vett ei tohi mingil viisil lisada.“

järgmiselt: Siidriõunad purustatakse või riivitakse massiks ning seejärel pressitakse. Vett ei tohi mingil viisil lisada.“

Nende muudatuste eesmärk on tuua selgelt esile tootmise vaheetapid.

— Lisatakse järgmine säte: „Õunamassi pressimine spiraalkruviga mahlapressis segades on keelatud.“

See muudatus keelab ekstraheerimisviisi, mis halvendaks saadud mahla kvaliteeti.

— Lisatakse järgmine säte: „Saadud virde minimaalne loomulik suhkrusisaldus on 108 g/l.“

See ettekirjutus tagab, et siidritootmiseks kasutatavad õunad on piisava küpsusastmega.

Lisatakse alapealkiri 5.2.1 „Kääritamine“ ja selles alapunktis:

— asendatakse lõik „Virde selitamine on kohustuslik ning seda võib teha üksnes traditsioonilisel sadestusmeetodil.“

järgmise lõiguga: „Virde selitamine on kohustuslik ning seda võib teha üksnes sadestamismeetodil, mis toimub loomulikul teel või kasutatakse selle lihtsustamiseks kehtivate määrustega lubatud sadestavaid sooli ja spetsiifilisi ensüüme.“

Selle muudatuse eesmärk on tuua selgelt esile lubatud töötlusviisid.

— Lauset „Virde kääritamine toimub aeglaselt.“

täiendatakse järgmiselt:

„Selitatud virde kääritamine toimub aeglaselt ilma lisaaineteta, mis kiirendaks või aeglustaks pärmiseente arengut.“

Selle muudatusega täpsustatakse esimese kääritamise tingimusi.

— Laused

„Kõik töötlusviisid, mis muudavad virde loomulikku suhkrusisaldust, on keelatud.“ ja „Magustamine, pastöriseerimine ja gaseerimine on keelatud.“

liidetakse järgmiseks lauseks: „Pastöriseerimine ja kõik töötlusviisid, mille eesmärk on muuta virde ja siidri suhkrusisaldust või värvust, on mistahes tootmisetapis keelatud.“

Selle muudatuse eesmärk on panna kirja siidri „Cornouaille“ tootmises keelatud töötlusviisid. Kuna värvus on kaitstud päritolunimetusega siidri „Cornouaille“ eriomane tunnus, on ka selle muutmine keelatud. Esitatud meetodid on keelatud nii virde kui ka siidri puhul kõikides tootmisetappides. Gaseerimiskeeld on märgitud villimist ja järelkääritamist reguleerivas punktis 5.2.2, seega ei puuduta see esimese kääritamise faasi.

Lisatakse alapealkiri 5.2.2 „Villimine ja järelkääritamine“ ning selles alapunktis

— lisatakse säte „Villitakse kõige varem kuus nädalalt pärast pressimist.“

See säte tagab, et virdel on mahutis enne villimist piisavalt aega esimese alkoholkäärimise jaoks.

— Lause „Sorte võib segada ainult purustamise või riivimise ajal või käärivate virrete või siidrite kokkusegamisel.“ jäetakse välja, sest see on endastmõistetav, arvestades et sorte saab segada ainult enne villimist.

— Säte „Mõrud ja magusmõrud sordid moodustavad kuvee mahust 70 %.“

asendatakse järgmisega:

„Villimiseks ja pudelis järelkääritamiseks valmis siidrid on toodetud õunasegust, mis on korjatud ja töödeldud ühel saagikoristusaastal, seejuures on selles segus:

— fenoolsete ühendite rikaste sortide osakaal 70 % või rohkem;

— hapude sortide osakaal 15 % või vähem;

— muude kohalike sortide osakaal alla 20 %;

— ühe ja sama siidriõunasordi osakaal 60 % või vähem.“

Sortide kokkusegamise reegleid karmistatakse, et kontrollitud nimetusega lõpptoote organoleptilised omadused tõhusamalt piiritleda. Fenoolsete ühendite rikkaid, st mõrusid ja magusmõrusid sorte puudutav säte jäetakse alles ning seda täiendatakse muid õunatüüpe hõlmavate kriteeriumidega.

— Lisatakse järgmine säte: „Villitakse hiljemalt saagikoristusele järgneva aasta 31. oktoobril.“

Osutatud villimiskuupäeva määramine hoiab ära võimaluse, et siidrid võiksid olla villimisel ülevalminud.

— Lause „Järelkääritamine peab toimuma pudelis osa jääksuhkrute mõjul“ muudetakse järgmiselt: „Järelkääritamine peab toimuma pudelis osa jääksuhkrute mõjul ning võimalikul aktiivse kuivpärmi lisamisel.“

Muudatusega selgitatakse võimalust lisada vajaduse korral aktiivset kuivpärmi, mis hõlbustab kontrolli käärimise taasalustamise ja pudelis käärimise tõhususe üle.

— Lisatakse säte „Järelkäärituse aeg pudelis on vähemalt kuus nädalat.“, et pudelid saaksid järelkääritamiseks vajaliku aja seista.

— Lisatakse säte „Enne minimaalse järelkäärituse aja lõppu ei tohi siidrid tootjate vahel ringelda ega tarbija jaoks turule jõuda.“, täpsustamaks, et siidrit „Cornouaille“ ei tohi enne nimetatud kuue nädala pikkust perioodi turustada.

Lisatakse alapealkiri 5.2.3 „Sademe eemaldamise meetodid“ ning selles alapunktis lisatakse lause:

„Vähima järelkääritusaja möödumisel võib sademe eemaldada:

— dégorgement-meetodil (nn pursatamismeetod);

— isobaromeetrilise filtrimise teel (nn pudelist pudelisse);

— transfeermeetodil ühendanumasse isobaromeetrilise filtrimisega.“

Muudatusega antakse luba eemaldada siidri „Cornouaille“ sade. Nõnda saab „Cornouaille“ küpsemist ajas paremini kontrollida ja säilitada sellele eriomased organoleptilised omadused. Kihisevas veinis tekkiva settega sarnane siidrisade võib vahel siidri maitset rikkuda.

5.5. Punkt „Üksikasjad, mis tõendavad toote seotust geograafilise piirkonnaga“

See punkt kirjutatakse peaaegu tervenisti ümber. Punkt jaotatakse kolme alapunkti, mis võimaldavad paremini kirjeldada geograafilise piirkonna eripära, toote eripära ja põhjuslikku seost. Tegu on üksnes teksti muudatustega, millega ei kaasne sisulisi muudatusi.

5.6. Punkt „Märgistus“

— Lisatakse järgmised laused: „Siidrit „Cornouaille“ võib pärast valmistamist esitleda, avalikult pakkuda, tarnida, müüki panna või müüa üksnes nii, et deklaratsioonidel, kuulutustel, tutvustavatel trükistel, etikettidel, arvetel ja mis tahes anumatel on märgitud eespool esitatud päritolunimetus ning märge „kaitstud päritolunimetus“. Nii päritolunimetus ise kui ka märge „kaitstud päritolunimetus“ esitatakse nähtavate, loetavate, kulumiskindlate ja piisavalt suurte tähtedega, et neid oleks võimalik muust kirjutatud või joonistatud teabest selgelt eristada.“

Selle muudatuse eesmärk on täpsustada päritolunimetuse ja märke „kaitstud päritolunimetus“ markeerimise reegleid.

— Lauset „Märge „kontrollitud päritolunimetus“ peab asuma vahetult kontrollitud päritolunimetuse all, nii et nende vahele ei jää ühtegi teist märget“ muudetakse järgmiselt: „Etiketi kujunduses peab märge „kaitstud päritolunimetus“ asuma vahetult päritolunimetuse all, nii et nende vahele ei jää ühtegi muud märget.“

Sõna „kontrollitud“ asendatakse sõnaga „kaitstud“, et see oleks vastavuses ELi määrustega.

5.7. Punkt „Muu“

— Liikmesriigi pädev asutus

Tekst:

„Institut national des appellations d’origine (Riiklik päritolunimede instituut) 138, avenue des Champs-Elysées 75008 Paris FRANCE Tel +33 153898000 Faks +33 142255797“

asendatakse järgmisega:

„Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (Riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut) Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCE Tel +33 173303800 Faks +33 173303804 E-post: info@inao.gouv.fr“

Selle muudatuse eesmärk on ajakohastada ja täiendada INAO kontaktandmeid.

— Taotlejate rühm

Tekst:

„Nimi: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF) (Fouesnanti ja Finistère'i siidri arendus- ja teaduskomitee) Aadress: 5, allée Sully - 29 322 QUIMPER CEDEX - FRANCE Koosseis: CIDREF on siidri „Cornouaille“ valmistajaid ja tootjaid ühendav ametiühing. 13. oktoobril 1980 loodud ühingus on praegu ligikaudu 60 liiget.“

asendatakse järgmisega:

„Nimi: Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille (asutus, kes tegeleb KPNi „Cornouaille“ kaitsmise ja haldamisega) Aadress: Põllumajanduskoda – Kergadalen - 29590 SAINT-SEGAL - PRANTSUSMAA Tel +33 298865993 E-post: odgcornouaille@gmail.com Koosseis: Ametiühingusse kuuluvad siidri „Cornouaille“ valmistamiseks kasutatavate õunte kasvatajad ja siidri tootjad.“

Nüüdsest on KPNi eest vastutaja ja muudatustaotluste esitaja Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille (asutus, kes tegeleb KPNi „Cornouaille“ kaitsmise ja haldamisega). Registreerimistaotluse esitanud Fouesnanti ja Finistère'i siidri arendus- ja teaduskomitee (CIDREF) andmed asendatakse seega praeguse taotlejate rühma andmetega.

— Toote liik

Lause „Klass 1.8 Muud II lisas loetletud tooted: siidrid“ asendatakse lausega „Klass 1.8 Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)“.

KPNi kinnitusklass jääb samaks. Muudatuse eesmärk on ajakohastada klassi 1.8 sõnastust.

— Punkt 7 „Viited kontrolliasutusele“

Tekst:

„Institut National des Appellations d'Origine (Riiklik päritolunimede instituut) 138, avenue des Champs-Elysées 75008 Paris FRANCE Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (konkurentsi, tarbimise ja pettuse vastase võitluse peadirektoraat) 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANCE“

asendatakse järgmisega:

„Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) (Riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut) Aadress: Arborial – 12, rue Rol Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCE Tel +33 173303800 Faks +33 173303804 E-post: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbimise ja pettuse vastase võitluse peadirektoraat). Aadress: 59 boulevard Vincent Auriol - 75703 Paris Cedex 13, France Tel +33 144871717 Faks +33 144973037 DGCCRF on majandusvaldkonna eest vastutava ministeeriumi direktoraat.“

Selle muudatuse eesmärk on ajakohastada ja täiendada ametlike kontrolliasutuste (INAO ja DGCCRF) nimetusi ning kontaktandmeid.

Lisatakse järgmine lõik:

„Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 sätetele kontrollib spetsifikaadile vastavust enne toote turuleviimist sertifitseerimisasutus, mille nimi ja kontaktandmed on kättesaadavad INAO veebisaidil ning Euroopa Komisjoni andmebaasis.“

Selle lõiguga tuletatakse meelde KPNi kontrollimise kehtivat korda.

— Punkt 9 „Riiklikud nõuded“

Vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile on lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad aspektid ja nende hindamise meetodid.

KOONDDOKUMENT

„CORNOUAILLE“

ELi nr: PDO-FR-0043-AM02-19.4.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Cornouaille“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Cornouaille“ on pudelis järelkääritatud kihisev pastöriseerimata ja gaseerimata siider. See on valmistatud kohalike traditsiooniliste siidriõunasortide täismahlast.

Organoleptilised omadused

Siider „Cornouaille“ on äärmiselt tanniinine, mis annab sellele värvuse kuldsest oranžikani ja iseloomuliku tanniinimaitse. Magusus ja mõrudus on heas tasakaalus.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Siidril „Cornouaille“ on järgmised analüütilised omadused:

— tegelik alkoholisisaldus üle 3,5 mahuprotsendi;

— üldalkoholisisaldus üle 6 mahuprotsendi;

— suhkrusisaldus 20 g/l või suurem;

— siidri rõhk pudelis: 20 °C juures vähemalt 1,5 baari või 3 g CO2.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Siidrit „Cornouaille“ valmistatakse geograafilise piirkonna viljapuuaedadest pärit siidriõuntest, mis on päritolunimetuse kriteeriumide alusel tunnistatud sobivaks, et neist siidrit „Cornouaille“ toota.

Need viljapuuaiad on ridadevahelise ala haljastusega, v.a otse puude all asuv maapind (0,50 m raadiuses ümber puu või reas 1 m laiuselt), mida võib rohida.

Õunad peavad kuuluma kohalike heakskiidetud sortide loetellu:

Fenoolsete ühendite rikkad sordid:

Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Bramtôt Brank Kamm C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier Jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki või Peau de chien Marie Ménard Médaille d'or Penn du Perscao Prat Yod Rouz Koumoullen Bihan Rouz Koumoullen Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch

Hapud sordid:

Briz Kannig Fil Jaune Fil rouge Judor Locard Vert Mirblaz Petit Jaune Rouget de dol

Magusad sordid:

Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig või Guillevic

Et säilitada sortide mitmekesisus, on eespool esitatud nimekirjas mittesisalduvate kohalike siidriõunte lubatud osakaal kuni 20 % viljapuuaia kogupindalast. Need sordid arvatakse fenoolsete hulka.

Fenoolsete ühendite rikkad sordid moodustavad viljapuuaia pindalast vähemalt 70 %; hapud sordid moodustavad sellest kõige rohkem 15 %.

Igas kuvees on ühe ja sama saagikoristusaasta õunte segu, milles sisaldub:

— vähemalt 70 % fenoolsete ühendite rikastest sortidest õunu;

— kõige enam 15 % hapude sortide õunu;

— kõige enam 60 % ühe ja sama sordi õunu;

— kõige enam 20 % loetelus mittesisalduvate kohalike sortide õunu.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Õunakasvatus ja siidrivalmistamine, sh vajaduse korral sademe kõrvaldamine, peavad toimuma üksnes geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates määrustes sätestatud kohustuslikule teabele esitatakse siidri „Cornouaille“ puhul nii päritolunimetus ise kui ka märge „kaitstud päritolunimetus“ nähtavate, loetavate, kulumiskindlate ja piisavalt suurte tähtedega, et neid oleks võimalik muust kirjutatud või joonistatud teabest selgelt eristada.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusi:

Finistère'i departemang:

Omavalitsused tervikuna: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat.

Osaliselt järgmised omavalitsused: Arzano (jaotised ZD, ZH, ZI), Crozon (jaotised DL ja ZA), Elliant (jaotised H1, H2, I4), Quimper (endisele Ergué-Armeli omavalitsuse territooriumile vastav ala), Riec-sur-Bélon (jaotised YD ja YI), Saint-Coulitz (jaotis A2), Telgruc-sur-Mer (jaotis ZA).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Siidri „Cornouaille“ eripärased omadused tulenevad piirkonna mulla- ja ilmastikutingimuste ning kohalike sortide koosmõjust, mille toimel saadakse küpsed, suhkru- ja fenoolsete ühendite rikkad siidriõunad. Ühtsed tavad väljenduvad eelkõige sortide väljavalimisel ja pudelis järelkääritatava siidri tootmisviisis.

Geograafilise piirkonna eripära

KPNiga „Cornouaille“ hõlmatud geograafiline piirkond asub Bretagne'is Finistère'i departemangus 40 omavalitsuses. See koosneb neljast alast: Aulne'i org, Pays bigouden, Fouesnant-vallée de l’Odet ja Pont-Aveni ala.

Piirkonnale on iseloomulik madal kõrgus merepinnast (alla 100 m), väga mahe ja päikseküllane ookeaniline kliima (keskmine temperatuur üle 10 °C), mõõdukas ja regulaarne sademete hulk (alla 1 100 mm). Tänu vahelduvale pinnareljeefile on piirkond valitsevate tuulte eest enamjaolt kaitstud ning seega püsivad õunad sügiseti piisavalt kaua puu otsas.

Siidriõunaaedade tüüpilised mullad on arenenud graniidisel või mineraaliladestustega (sageli liivasegusel) aluspinnal. Siidri „Cornouaille“ tootmiseks mõeldud viljapuuaedades on mulla vähim sügavus 50 cm. Niisiis on tegu piirkonnaga, mis oma muldade ja ilmastiku poolest sobib siidriõunte regulaarseks kasvatamiseks.

Fenoolsete ühendite rikkad Hispaaniast pärit õunasordid olevat Finistère'i sisse toodud 6. sajandil tänu Atlandi rannikul toimuvale rannalaevandusele või Ille-et-Vilaine'ist. Tänu sellele uuele taimsele materjalile toimus siidritootmises märkimisväärse tehnoloogilise arenguhüppe. Nimelt aeglustavad ja kaitsevad neis uutes sortides sisalduvad fenoolsed ühendid kääritusprotsessi ning lihtsustavad virde selitamist.

19. sajandi lõpus pärast veinisektori kriisiaastaid muutus rohkem või vähem veega lahjendatud siider Bretagne'is üheks igapäevastest talupojajookidest, mida tarbisid argiselt nii töölised kui ka meremehed, samas kui korgi all pudelis järelkääritatud siider jäi tähtsamate puhkude peojoogiks.

Mitmed tolleaegsed kirjutised kinnitavad, et Cornouailles valmistatud siider oli tuntud. Nii tekib sinna, iseäranis Fouesnanti ümbrusesse, hulganisti väikseid viljapuuaedu. Crochetelle koostas 1905. aastal lausa Lõuna-Finistère'i enda sortide nimekirja.

20. sajandil sundis relvatööstuse alkoholivajadus bretooni viljapuuaedu keskenduma suure saagisega sortidele, mille põhiomadus oli suur alkoholisisaldus. Pärast sõda võeti märkimisväärne hulk õunapuuaedu maha. Bretooni viljapuuaiandus hoogustus uuesti 1980. aastatel. Siidrikojad, kes muretsesid õuntega varustatuse pärast, julgustasid põllumehi rajama madalatüveliste kultuuridega viljapuuaedu. Need istandused, kus kasvatati suure saagikusega ning sageli hapusid ja traditsioonikaugeid õunapuid, tekitasid õunte ületootmise, mis nõrgendas kogu siidrimajandust.

Finistère jäi aga sellest tööstustegevusest pigem eemale. Sealsed peamiselt siidritootmisele keskendunud viljapuuaiad arenesid koos turismiga ning tegelesid pigem pidulikeks sündmusteks mõeldud käsitöö- ja talusiidritega. 1987. aastal avaldati dekreet, mis lubas siidritootjatel lisada värskele siidriõunamahlale mingi osa mahlakontsentraati. Sellele reageerisid Fouesnanti piirkonna traditsioonilised tootjad, kes nägid siin ohtu siidri kvaliteedile. Niisiis taotlesid nad siidrile „Cornouaille“ kontrollitud päritolunimetuse tunnustust, et säilitada selle tootmise eripära ja tuntus, mis oli tekkinud aegade jooksul tänu traditsioonilistele valmistusviisidele. Siidrit „Cornouaille“ toodetakse kohalike valitud siidriõunasortide täismahlast, ilma et sellele lisataks mahlakontsentraati. Järelkääritamine toimub pudelis loomulikul teel suhkrute käärimisel. Need võtted aitavad tekitada siidri „Cornouaille“ aroome.

Toote eripära

„Cornouaille“ on pudelis järelkääritatud siider. Sel on:

— värv kuldsest oranžikani;

— elav, kuid siiski peen kihisevus;

— tegelik alkoholisisaldus üle 3,5 % ja suhkrusisaldus üle 20 g/l;

— iseloomulik tanniinine maitse, mis on ühendatud paraja magususe ja mõruduse tasakaaluga.

Põhjuslik seos

Cornouaille asukoht sobib siidriõunapuude kasvatamiseks väga hästi. Selle piirkonna mulla- ja ilmastikutingimused võimaldavad õunapuid regulaarselt (eriti õunte suvisel kasvuperioodil) ja piisavalt veega varustada: mullakiht on vähemalt 50 cm paks, krundid asuvad madalal kõrgusel merepinnast, mis tingib piiratud sademete hulga, ning viljapuuaias on konkureeriv rohukate. Need tegurid piiravad puude elujõudu ja lisavad sellega õuntesse kasulikke aineid.

Siiski esineb selles piirkonnas tugevaid tuuli. Nõnda on kõige päikeselisemad ja tuulevarjulisemad nõlvad olnud läbi aegade just siidriõunapuude päralt. Vaid nii saavad õunad sügiseti puu otsas võimalikult kaua küpseda.

Virre, mis on saadud sealsete oludega kohanenud kohalikest siidriõunasortidest, on seega erakordselt magus ja tanniinine. Virde suur suhkrusisaldus võimaldab – hoolimata sellest, et pudelis kulub järelkäärituseks ka suhkrut ja seda sinna ei lisata – teha siidrit, mille alkoholisisaldus on üle 3,5 mahuprotsendi ja jääksuhkruid rohkem kui 20 g/l.

Siidri „Cornouaille“ aroomibukett tuleneb tema traditsioonilisest valmistusviisist, mida kohalikud tootjad on osanud puhastada ja säilitada: sordivalik, üksnes siidriõunte täismahla kasutamine, pudelis järelkääritamine. Mõru komponent ja siidri struktuur saadakse segust, mis koosneb peamiselt fenoolsete ühendite rikastest sortidest. Need sordid, mille osakaal peab olema vähemalt 70 %, ongi Cornouaille viljapuuaedades valitsevad ja ühtlasi sajanditepikkuse kohaliku valiku peamine tulem, nende seas on sellised sordid nagu 'Beleien', 'C'Huéro Briz', 'Prat Yod' ja 'Trojenn Hir'. Fenoolsed ühendid ja tanniin annavad siidrile ka selle värvuse kuldsest oranžikani.

Siider „Cornouaille“ võlgneb oma peene kihisevuse pudelis järelkääritamisele, mis on ajalooliselt olnud pidulike jookide pärusmaa. Lisaks loomuliku mulli tekkimisele võimaldab pudelis käärimine siidri aroomil areneda ja sellel oma täielik komplekssus saavutada.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.