Komisjon tagab, et kolmanda terviseprogrammi rakendamist jälgitakse hoolikalt ja et tulemusi tutvustatakse laiemalt. Ta jätkab ka kõikide liikmesriikide ja muude programmis osalevate riikide osalemise julgustamist ja püüab saavutada koostoimet teiste ELi rahastamisprogrammidega.

2015. aasta tööprogramm keskendus innovatsioonile tervise ja tervishoiu valdkonnas ning käesolevas aruandes on esile toodud kaks seotud meetmete rühma (tervisetehnoloogia ja rändajate tervis). Komisjon otsustas 2015. aasta tööprogrammi muuta, et reageerida selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate rändajate massilisele sissevoolule ja vajadusele toetada rahaliselt organisatsioone, kes suudavad aidata liikmesriikidel seda hädaolukorda lahendada.

Eesmärk: üldeesmärk on olemasolevate ja toimivate hooldusteenuste koordineerimise ning heade kaugterviseteenuste osutamise tavade kindlakstegemine, levitamine ja arendamine, et jõuda 75 000 hooldusteenuste saaja või patsiendini mitme Euroopa riigi piirkondades ja programmide raames. Projekt toob eeldatavasti kahesugust olulist kasu:

Vahendid: suurt rõhku pannakse tervisetehnoloogia hinnangute ühisele koostamisele ja varasele dialoogile tulemuste ja nende riikides kasutamise teemal. Varaseid nõuandeid otsivad äriühingud on hakanud varast dialoogi ja eelkõige samaaegset konsulteerimist kõrgelt hindama. Ühismeetme partnerid on saanud alates 2018. aasta maist 29 varase dialoogi taotlust. Tervisetehnoloogia hindamise käigus hinnatakse ka tervisetehnoloogia muid aspekte, näiteks selle mõju patsiendi kuludele ja tervishoiusüsteemi korraldusele hoolduse ja ravi pakkumisel. See on valdkondadevaheline protsess, mille käigus vaadatakse süstemaatiliselt läbi tervisetehnoloogia kasutamisega seotud meditsiinilised, korralduslikud, sotsiaalsed ja eetikaküsimused.

Taust: uus tervisetehnoloogia hindamise ühismeede on ELi selle valdkonna koostöö teaduslik ja tehniline komponent. See algatati 2016. aasta juunis ja seda rakendatakse 2020. aastani. See hõlmab valitsuste määratud organisatsioone (ELi riikidest, ELi läbirääkijariikidest, EMP ja EFTA riikidest) ja paljusid asjakohaseid piirkondlikke asutusi ja mittetulundusorganisatsioone, kes Euroopas tervisetehnoloogia hindamisega tegelevad või seda toetavad.

2015. aasta tööprogrammi prioriteetne terviseteema oli tervisetehnoloogia hindamine ja innovatsioon. Sellega tegeleti mitme rahastamismehhanismi kaudu rahastatud meetmega, mille lepingud sõlmiti 2016. aasta esimeses kvartalis. Enamik lepingutest sõlmiti kolmeks aastaks, mis tähendab, et neid rakendatakse 2018. aasta lõpuni ja mõnel juhul kuni 2020. aastani. Need on:

Kolmanda terviseprogrammi 2014–2020 kogueelarve on 449,4 miljonit eurot. See hõlmab 30 miljonit eurot Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) toimimise tarbeks. Komisjon on volitanud Chafeat terviseprogrammi 2014–2020 juhtima. Chafea on osutanud komisjonile tehnilist, teaduslikku ja haldusabi terviseprogrammi rakendamisel alates 2005. aastast. Chafea korraldab iga-aastasi projektikonkursse, koordineerib esitatud pakkumuste hindamist, peab läbirääkimisi, allkirjastab ja haldab seotud toetuslepinguid ning levitab meetmete tulemusi. Chafea vastutab ka paljude hankemenetluste eest.

Eesmärk: toetada liikmesriike tervishoiusektori koordineerimismehhanismi loomisel või tugevdamisel, et tagada ühtne ja konsolideeritud riiklik ja riikidevaheline reageerimine saabuvate rändajate (pagulased, varjupaigataotlejad ja muud rändajate rühmad) tervisega seotud probleemidele, ennetades samal ajal võimalikke nakkushaigusi ja piiriüleseid terviseohtusid ja tegeledes nendega. See saavutati olemasoleva koordineerimismehhanismi hindamise ning koordineerimise ja tervishoiutöötajate võimete ja oskuste parandamisega.

Programmi rakendatakse mitmesuguste rahastamisvahendite abil. Need on:





4.Toetusesaajad

2015. aastal sõlmiti üle 200 toetuslepingu ja teenuste hankelepingu eri toetusesaajate ja teenuseosutajatega, alates valitsus- ja valitsusvälistest organisatsioonidest kuni akadeemiliste asutuste ja eraettevõtjateni. Kategooria „Muud“ hõlmab selliseid toetusesaajaid nagu tervishoiuteenuste osutajad ja rahvusvahelised organisatsioonid. Joonisel 3 antakse ülevaade toetusesaajate eri rühmadest.

Joonis 3. Kolmanda terviseprogrammi toetusesaajate liigid 2015. aastal

MUU PÕHITEAVE

2015. aasta oli kolmanda terviseprogrammi rakendamise teine aasta, mida mõjutas tugevalt pagulaste enneolematu Euroopasse sissevoolu põhjustatud surve. See olukord pani proovile programmi paindlikkuse kiirel kohanemisel uute poliitikavajadustega ning Chafea suutlikkuse reageerida asjakohaselt ja rakendada iga-aastase tööprogrammiga seotud otsuseid. Chafea algatas seotud otsetoetuste meetmed ja projektikonkursid rekordajaga ja suutis valitud toetuslepingud sõlmida vähem kui kolme kuu jooksul pärast 2015. aasta tööprogrammi muutmist.

Sellele aitasid kaasa 2014. aastal kasutusele võetud lihtsustatud haldusmenetlused, samuti pakkumuste elektrooniliseks esitamiseks loodud osalejate portaal ning toetuslepingute veebipõhine hindamine ja elektrooniline allkirjastamine. Süsteemi väikestest probleemidest hoolimata vähendas see lepingute sõlmimiseks kuluvat aega.

Ühismeetmetes osalejate arv oli endiselt suhteliselt suur, nagu see oli juba teise terviseprogrammi puhul ja kolmanda terviseprogrammi esimesel aastal. 2015. aastal oli ühismeetme kohta 10–45 partnerit (toetusesaajat). Partnerite arvukus oli programmi üldise haldamise ja koordineerimise seisukohast suur katsumus, sest toetuslepingu pidid allkirjastama kõik partnerid.

Järgides teise terviseprogrammi 2008–2014 järelhindamise ja kolmanda terviseprogrammi vahehindamise soovitusi, investeeris Chafea märkimisväärseid summasid teavitus- ja levitustegevusse, tehes tihedat koostööd tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning terviseprogrammi riikide koordinatsioonikeskuste võrgustikuga. Ta korraldas mitu õpikoda, aitas korraldada olulisi riiklikke ja rahvusvahelisi konverentse ning viis ellu eraldi üritusi koostöös liikmesriikide ametiasutustega. 2015. aasta levitamistegevust on üksikasjalikumalt kirjeldatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

Kolmanda terviseprogrammi raames välja töötatud protsessidele ja vahenditele tuginedes on kasutusele võetud elektrooniline järelevalve ja aruandlus, et hoida kokku mõlema poole aega. Seetõttu on nii toetusesaaja kui ka Chafea asjaajamine muutunud paberivabaks, eelkõige toetuste puhul. ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmi ühise tugikeskuse rakendatud CORDA-süsteem koondab kõikide Chafea hallatavate ja programmi „Horisont 2020“ elektroonilisi vahendeid kasutades jälgitavate kaasrahastatud meetmete kohta kogutud andmed. See on peamine teabeallikas, mis annab tagasisidet selle kohta, kas programmi eesmärgid ja prioriteedid on saavutatud ning milliseid meetmeid ja organisatsioone on kaasrahastatud.

Eelseisvatel aastatel on oodata edasisi täiustusi, sealhulgas täiustatud elektroonilist järelevalve- ja aruandlussüsteemi ning paremat ja sihipärasemat teabe levitamist. Lisaks jätkatakse jõupingutusi, et suurendada nende riikide organisatsioonide ja asutuste osalemist, mis on seni olnud toetusesaajate seas alaesindatud.

Peamiste prioriteetsete valdkondade kindlaksmääramine programmi igaks aastaks on näidanud iga-aastaste tööprogrammide ühtsuse tagamise lisaväärtust. See on parandanud kolmanda terviseprogrammi üldist ühtsust ja kooskõla ning toetanud eelmiste rahastamisvoorude tulemuste kasutamist.