EUROOPA KOMISJON Brüssel,1.3.2022 COM(2022) 75 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta



Sisukord 1. Sissejuhatus 2. Kui kaugele on rahastu rakendamisega jõutud? 2.1. Ülevaade rakendamisprotsessi olukorrast 2.2. Ülevaade rahastu finantseerimise olukorrast 3. Mida taaste- ja vastupidavuskavad tegelikult sisaldavad? 3.1. Esitatud taaste- ja vastupidavuskavad. Sissejuhatav ülevaade 3.2. Rahastu toetus rohepöördele (1. sammas) 3.3. Rahastu toetus digipöördele (2. sammas) 3.4. Rahastu toetus arukale, kestlikule ja kaasavale majanduskasvule (3. sammas) 3.5. Rahastu toetus sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele (4. sammas) 3.6. Rahastu toetus tervishoiule ning majanduslikule, sotsiaalsele ja institutsioonilisele vastupidavusele, sealhulgas kriisiks valmisoleku ja kriisile reageerimise suutlikkuse suurendamiseks (5. sammas) 3.7. Rahastu toetus järgmise põlvkonna, laste- ja noortepoliitikale, nagu haridus ja oskused (6. sammas) 3.8. Julgeolekualane enesehindamine 4. Taaste- ja vastupidavusrahastu rakendusraamistik 4.1. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetus reformide ja muude ELi poliitikavaldkondade rakendamisele 4.2. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetus mitut riiki hõlmavatele projektidele 4.3. Taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamine ja kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamine 4.4. Kontrollisüsteem ja liidu finantshuvide kaitse

4.5. Vastastikune täiendavus muude ELi rahastamisvahenditega 5. Järeldus



Tabelid ja joonised Tabel 1. Ülevaade taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise olukorrast Joonis 1. Taaste- ja vastupidavuskavade hindamise ja eelmaksete põhietapid Tabel 2. Maksetaotluste menetlemine Joonis 2. Eesmärkide ja sihtide täitmise hinnanguline ajajoon Joonis 3. Taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite osakaal poliitikasammaste kaupa Joonis 4. Kliimamuutustega seotud ja täiendavad keskkonnakulutused liikmesriikide kaupa Joonis 5. Rohepööret toetavate kulutuste jaotus (1. sammas) Joonis 6. Digieesmärkide täitmise osakaal taaste- ja vastupidavuskavas Joonis 7. Digipööret toetavate kulutuste jaotus (2. sammas) Joonis 8. Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu toetamise kulutuste jaotus (3. sammas) Joonis 9. Sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavate kulutuste jaotus poliitikavaldkondade kaupa (4. sammas) Joonis 10. Tervishoidu ja vastupidavust toetavate kulutuste jaotus poliitikavaldkondade kaupa (5. sammas) Joonis 11. Tervishoidu ja vastupidavust toetavate meetmete arv poliitikavaldkondade kaupa (5. sammas) Joonis 12. Järgmise põlvkonna poliitikat toetavate kulutuste jaotus poliitikavaldkondade kaupa (6. sammas)

Joonis 13. Reformide arv sammaste kaupa Joonis 14. Reformid ja investeeringud liikmesriikide kaupa Joonis 15. Taaste- ja vastupidavuskavadega hõlmatud riigipõhiste soovituste osakaal poliitikavaldkondade kaupa (andmebaasi CESAR põhjal) Joonis 16. Taasterahastu „Next Generation EU“ mõju SKP-le (%) QUESTi mudelites, ELi riigid Joonis 17. Taasterahastu „Next Generation EU“ mõju SKP-le (%) QUESTi mudelites Tabel 3. Mitut riiki hõlmavad keskkonnahoidlikud projektid vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavades Tabel 4. Mitut riiki hõlmavad digiprojektid



1.Sissejuhatus 19. veebruari 2021. aasta määrusega (EL) 2021/241 loodud taaste- ja vastupidavusrahastu on kesksel kohal taasterahastus „Next Generation EU“, mis on Euroopa Liidu lahendus koroonaviiruse pandeemiast tugevamana väljumiseks. Rahastu loomisest on möödas üks aasta ja käesoleva aruande eesmärk on teha kokkuvõte kõnealuse erakorralise reformi- ja investeerimiskava rakendamisest. Aasta jooksul on tehtud suuri edusamme ja rakendamine on kindlalt käimas. Enneolematu mahu ja ulatuse tõttu kestis intensiivne ettevalmistusperiood kuid ja liikmesriigid hakkasid oma taaste- ja vastupidavuskavasid esitama 2021. aasta aprillis. Komisjon korraldas kiiresti hindamisetapi ja nõukogu võttis esimesed rakendusotsused vastu 2021. aasta juulis. Praeguseks on peaaegu kõik liikmesriigid esitanud oma taaste- ja vastupidavuskava. Neist 22 on komisjonilt saanud esmase positiivse hinnangu ja seejärel on nõukogu need vastu võtnud. Komisjon algatas ka arutelud liikmesriikidega, et leppida kokku tegevuskord, millega luuakse kavade rakendamise järelevalve raamistik. Komisjon kaasas kapitaliturgudelt rahastamisvahendeid ja emiteeris oma esimesed rohelised võlakirjad, et toetada liikmesriike ja liitu ajal, mil kestab koroonaviiruse pandeemia mõju nende majandusele. Siiani on tehtud 66,6 miljardi euro ulatuses väljamakseid, millest 56,6 miljardit eurot moodustasid eelmaksed liikmesriikidele. Rahastu on jõudnud rakendamise etappi ja selle kasutamine edeneb kiiresti vastavalt liikmesriikide ettenähtud reformide ja investeeringute ajakavale. Esimene maksetaotlus vaadati täielikult läbi 2021. aastal ja Hispaaniale maksti 2021. aasta detsembris välja 10 miljardit eurot. Kuid 2022. aastal esitatakse eeldatavasti enam kui 30 maksetaotlust. Maksete ajakava on kooskõlas rahastu eeldatava rakendamise etapiga. Komisjon ja liikmesriigid tegid selle tulemuse saavutamiseks tihedat koostööd. Kavade rakendamise edenemist saab jälgida platvormil „Taaste ja vastupidavuse tulemustabel“, mille komisjon võttis kasutusele 2021. aasta detsembris. Käesolev aruanne on esimene iga-aastastest aruannetest rahastu rakendamise kohta. Selles antakse ülevaade rahastu rakendamise hetkeseisust ja vastuvõetud kavadest ning kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas rahastu on aidanud kaasa kliimaga seotud sihtide ja digitaalsete sihtide saavutamisele, nagu on nõutud määruse artiklis 31. Kuna rahastu rakendamine on alles algusjärgus, kirjeldatakse käesolevas aruandes rahastu eeldatavat toetust kuuele sambale vastavalt kavades sisalduvatele meetmetele, mida järk-järgult rakendatakse rahastu kogu kasutusaja vältel. Seejärel käsitletakse aruandes rahastu tulemuslikkust, võttes arvesse selle ainulaadse rahastamisvahendi võimaldatavaid investeeringuid ja reforme, ning selgitatakse kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamist. Samuti kirjeldatakse liidu finantshuvide kaitsmiseks kehtestatud mehhanisme ning seoseid rahastu ja ELi muude rahastamisviiside vahel, et vältida topeltrahastamist. Käesolevas aruandes esitatud teave põhineb vastuvõetud kavade sisul (mida on hinnanud komisjon), liikmesriikide poolt kuni 2021. aasta novembri lõpuni esitatud andmetel (kooskõlas nende kohustusega esitada kaks korda aastas aruanne) ja rahastu rakendamise muutustel kuni 2022. aasta jaanuari lõpuni. Käesolevas aruandes ei käsitleta põhjalikult konkreetsete kavade rakendamise seisu ega ühiseid näitajaid, sest rahastu rakendamine on alles algusjärgus. Näited (eelkõige 3. jao tekstikastid) on esitatud näitlikustamiseks ega ole mõeldud ammendava selgitusena.



2.Kui kaugele on rahastu rakendamisega jõutud? 2.1.Ülevaade rakendamisprotsessi olukorrast Taaste- ja vastupidavuskavade vastuvõtmine Enamik liikmesriike esitas oma taaste- ja vastupidavuskava 2021. aasta suveks. Liikmesriikide toetamiseks kavade koostamisel seadis komisjon alates 2020. aasta oktoobrist sisse mitteametliku suhtluse liikmesriikidega ja avaldas 2021. aasta jaanuaris suunised kavades esitatava teabe kohta. Rahastust rahalise toetuse saamiseks pidid liikmesriigid koostama taaste- ja vastupidavuskavad, milles esitatakse 31. augustiks 2026 rakendatav riiklik reformi- ja investeerimiskava. Taaste- ja vastupidavusrahastu loomise määrus jõustus 19. veebruaril 2021. Praeguseks on komisjonile ametlikult esitatud 26 taaste- ja vastupidavuskava (vt tabel 1 ja 1. lisa). Komisjon hindas iga kava kiiresti ühetaolisel ja läbipaistval viisil, järgides taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõikes 3 sätestatud 11 kriteeriumi. Hindamisprotsessi käigus tegi komisjon liikmesriikidega tihedat koostööd, et hindamine oleks põhjalik. Komisjon toetas liikmesriike, et nad esitaksid ambitsioonikad kavad, milles on kirjas selged ja realistlikud eesmärgid ja sihid, mille kaudu jälgida nende rakendamise edenemist. Komisjon on andnud 22 taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja esitanud neist igaühe kohta nõukogu rakendusotsuse ettepaneku koos komisjoni talituste töödokumendiga, milles analüüsitakse kõnealuse kava sisu. Nõukogu rakendusotsuseid ja komisjoni talituste töödokumente saab vaadata komisjoni veebilehelt. Praegu komisjonis hindamisel oleva nelja kava puhul toimub koostöö konkreetsete liikmesriikidega (Bulgaaria, Ungari, Poola ja Rootsi), nagu on ette nähtud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõikega 1.

Kokku võeti kiire ja sujuva protsessiga vastu 22 nõukogu rakendusotsust. Kui komisjoni ja liikmesriikide pingelised arutelud said kavade koostamise etapis peetud, korraldas komisjon kiiresti hindamise. Enamiku kavade kohta andis komisjon positiivse hinnangu kiiremini, kui määruse artikli 19 lõikes 1 hindamiseks ette nähtud kaks kuud alates nende ametlikust esitamisest (vt tabel 1). Seejärel sai ka nõukogu enamiku taaste- ja vastupidavuskavade positiivse hinnangu vähem kui kuuga heaks kiita (vt tabel 1). Pärast kavade vastuvõtmist sõlmis komisjon asjaomase liikmesriigiga rahastamislepingu ja vajaduse korral laenulepingu, et määrata kindlaks lepinguosaliste õigused ja kohustused, sealhulgas seoses liidu finantshuvide kaitsmisega ja liikmesriikide kontrollisüsteemi nõuetega, samuti rahalise toetuse kasutada oleva summa kohustusega. Tabel 1. Ülevaade taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise olukorrast BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL Komisjonile esitatud 26 kava Komisjoni heakskiidetud 22 kava Nõukogu vastuvõetud 22 rakendusotsust 21 tehtud eelmakset

(56,6 miljardit eurot) * Komisjonile esitatud 5 maksetaotlust Komisjoni tehtud 1 makse 10 mld Eelmaksed Pärast rahastamislepingu ja vajaduse korral laenulepingu allkirjastamist tegi komisjon kuni 13 % rahalisest toetusest ja laenust moodustava eelmakse 21 liikmesriigile, kes seda taotlesid. Artikli 13 lõike 1 kohaselt saab eelmakse teha üksnes nendele liikmesriikidele, kelle taaste- ja vastupidavuskava on nõukogu heaks kiitnud 2021. aastal. Komisjon tegi eelmakseid kokku 56,6 miljardi euro ulatuses. Eelmaksed tehti kuue tööpäeva jooksul pärast rahastamislepingute (ja/või vajaduse korral laenulepingute) allkirjastamist, mis on taaste- ja vastupidavusrahastu määruses nimetatud kahekuulisest ajavahemikust palju varem (vt tabel 1). Arvestades et taaste- ja vastupidavusrahastu on tulemuspõhine vahend, oleneb iga järgmine väljamakse maksetaotluse esitamise ajaks ettenähtud reforme ja investeeringuid toetavate konkreetsete eesmärkide ja sihtide täitmisest. Tegevuskord Nagu on nõutud taaste- ja vastupidavusrahastu määruses, arutas komisjon seejärel kõigi 22 asjaomase liikmesriigiga läbi tegevuskorra, et täpsustada järelevalve ja koostöö üksikasju ning rakendamise olulisi aspekte. Tegevuskorraga nähakse ette, et komisjoni ja liikmesriikide vahel toimub regulaarne teabevahetus, kus vähemalt kord kvartalis tehakse kokkuvõte taaste- ja vastupidavuskava rakendamise edenemisest ning kord aastas korraldatakse taaste- ja vastupidavuskava ja muude liidu programmide rakendamise teemaline üritus, mis võib olla horisontaalne platvorm kavade rakendamise arutamiseks ja tiheda koostöö tagamiseks kõigi asjaosaliste vahel. Tegevuskorras täpsustatakse ka iga eesmärgi ja sihi kontrollimehhanismi ning vajaduse korral kehtestatakse järelevalvemeetmed kava rakendamise jälgimiseks. Praeguseks on sõlmitud kaheksa tegevuskorda (Hispaania, Prantsusmaa, Slovakkia, Kreeka, Itaalia, Portugal, Horvaatia, Läti; vt 1. lisa). Tegevuskorra allkirjastamine lõpetab ühe etapi, mis tuleb läbida, et liikmesriik saaks esitada oma esimese maksetaotluse. Joonis 1. Taaste- ja vastupidavuskavade hindamise ja eelmaksete põhietapid

Väljamaksete kord Kui liikmesriik on täitnud kõik väljamakseetapi alustamiseks vajalikud eesmärgid ja sihid, mis on nõukogu asjakohases rakendusotsuses ette nähtud, ning esitanud nõuetekohaselt põhjendatud maksetaotluse, siis on komisjonil kaks kuud aega hindamiseks, kas asjakohased eesmärgid ja sihid on täidetud rahuldavalt ning asjaomase liikmesriigi esitatud teave nende täitmise kohta piisav. Selle hindamise lõpus esitab komisjon majandus- ja rahanduskomiteele oma esialgse positiivse hinnangu. Majandus- ja rahanduskomitee peab nelja nädala jooksul esitama oma arvamuse nende järelduste kohta, misjärel võetakse vastu komisjoni rakendusotsus, millega antakse luba väljamakse tegemiseks vastavalt komiteemenetluse määruses kirjeldatud kontrollimenetlusele. Liikmesriikide maksetaotlusi käsitlevate komisjoni rakendusotsuste eelnõudega tegelemiseks loodi taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 35 kohane taaste- ja vastupidavusrahastu komitee. Taaste- ja vastupidavusrahastu komiteesse kuuluvad kõigi liikmesriikide esindajad. Komiteemenetluse lõpus võtab komisjon vastu komisjoni rakendusotsuse, võttes arvesse liikmete väljendatud seisukohti. Maksetaotlused Praeguseks on komisjonile esitatud viis maksetaotlust. Allpool on tabelis esitatud ülevaade olukorrast. Tabel 2. Maksetaotluste menetlemine Maksetaotluse kuupäev Eesmärkide ja sihtide arv Eelmaksete netosumma Seis Hispaania 11.11.2021 52 10 miljardit eurot ·Komisjoni esialgne positiivne hinnang: 3.12.2021 ·Majandus- ja rahanduskomitee positiivne arvamus: 21.12.2021 ·Taaste- ja vastupidavusrahastu komitee positiivne arvamus: 22.12.2021 ·Komisjon teeb väljamakse: 27.12.2021 Prantsusmaa 26.11.2021 38 7,4 miljardit eurot ·Komisjoni esialgne positiivne hinnang: 26.1.2022 ·Majandus- ja rahanduskomitee positiivne arvamus: 11.2.2022 ·Taaste- ja vastupidavusrahastu komitee positiivne arvamus: 21.2.2022 Kreeka 29.12.2021 15 3,6 miljardit eurot · Komisjoni esialgne positiivne hinnang: 28.2.2022 Itaalia 30.12.2021 51 21 miljardit eurot ·Komisjoni esialgne positiivne hinnang: 28.2.2022 Portugal 25.1.2022 38 1,16 miljardit eurot Komisjonil on hindamine pooleli. Praeguseks on komisjon teinud Hispaaniale esimese makse. Hispaania oli esimene liikmesriik, kes pärast tegevuskorra allkirjastamist esitas 11. novembril 2021 maksetaotluse. Hispaania esimene maksetaotlus on 52 rahuldavalt täidetud eesmärgi kohta, eelkõige seoses reformidega, mis viidi ellu juba 2021. aasta teises kvartalis. Võttes arvesse, et enamiku eesmärkide tähtaeg oli juba möödas, ja asjaolu, et Hispaania jagas komisjoniga enne maksetaotluse ametlikku esitamist suuremat osa hindamiseks vajalikust teabest, läks komisjonil maksetaotluse hindamine kiiresti ja ta maksis 27. detsembril 2021 Hispaaniale välja 10 miljardit eurot (eelmakse netosumma). Hispaaniale tehtud esimene makse näitab taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel juba tehtud edusamme, kinnitades asjakohaste taaste- ja vastupidavuskavade meetmeid toetavate eesmärkide ja sihtide täitmist. Maksega seotud eesmärkide täitmine tõendab Hispaania märkimisväärseid edusamme taaste- ja vastupidavuskava ning ulatusliku reformikava rakendamisel. Siia kuuluvad olulised meetmed, nagu kliimamuutuste ja energiasüsteemi ümberkujundamise seadus (kliimaneutraalsus 2050. aastaks), miinimumsissetuleku toetuse reform, VKEde digiülemineku toetamise ja digioskuste edendamise meetmed ning reformid, millega suurendatakse suutlikkust vaadata läbi kulutusi ja võtta järelmeetmeid. Sellest näitest tuleb välja, kuidas rahastul on kohapeal juba reaalne mõju ja kuidas rahastu toetab oluliste reformide elluviimist. Raamistik liikmesriikide aruandluseks taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kohta Taaste- ja vastupidavusrahastu on praegu jõudnud rakendamise etappi ja liikmesriigid on hakanud esitama aruandeid oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamise kohta. 2. detsembril 2021 jõustusid delegeeritud õigusaktid, millega täiendatakse teatavaid liikmesriikide aruandlusnõudeid. Esimeses delegeeritud õigusaktis (EL) 2021/2106 on kindlaks määratud ühised aruandlusnäitajad ning taaste ja vastupidavuse tulemustabeli andmed. Selles on sätestatud, et liikmesriigid esitavad iga aasta aprilliks ja oktoobri keskpaigaks aruande selle kohta, kuidas on taaste- ja vastupidavuskavade täitmine on edenenud. Selles kaks korda aastas tehtavas aruandes esitatakse kokkuvõttev teave eesmärkide ja sihtide kohta, mis pidid aruandele eelnenud kvartalis saama täidetud, ning aruandeperioodile järgneva nelja kvartali vältel täitmisele kuuluvate eesmärkide ja sihtide seisu kohta. Liikmesriikidelt oodatakse andmeid selle kohta, kas konkreetsed eesmärgid ja sihid on täidetud, nende täitmine kulgeb plaanikohaselt või hilinemisega. Samuti peavad liikmesriigid kaks korda aastas (veebruariks ja augustiks) esitama aruande kindlaksmääratud ühiste näitajate kohta. Esimene aruanne esitatakse 2022. aasta veebruaris. Teises delegeeritud õigusaktis 2021/2105 on esitatud metoodika, kuidas aruannetes kajastada liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade sotsiaalkulutusi. See delegeeritud õigusakt on oluline, sest siin määratakse kindlaks rahastust rahastatavate sotsiaalkulutuste (sealhulgas lastele ja noortele ning sooliseks võrdõiguslikkuseks) kohta andmete esitamise ühtne metoodika. Metoodika põhineb heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavades esitatud hinnangulistel kuludel. Iga eelkõige sotsiaalse mõõtmega reform ja investeering on seotud ühega delegeeritud õigusaktis kindlaks määratud üheksast konkreetsest sotsiaalpoliitika valdkonnast, millest igaüks on seotud sotsiaalvaldkonna nelja laiema kategooriaga (tööhõive ja oskused, haridus ja lapsehoid, tervishoid ja pikaajaline hooldus või sotsiaalpoliitika). Eraldi on ära märgitud ka iga sotsiaalset laadi meede, mis keskendub lastele ja noortele või soolisele võrdõiguslikkusele. Komisjon võttis kasutusele IT-süsteemi FENIX, et liikmesriigid saaksid esitada asjakohaseid andmeid kavade rakendamise kohta. Kaks korda aastas esitatava aruande osana esitasid liikmesriigid vajaliku teabe FENIXis esimest korda 2021. aasta novembri lõpuks (see oli liikmesriikide esimene poolaastaaruanne, mistõttu tähtaega pikendati erandkorras ühe kuu võrra). See süsteem võimaldab liikmesriikidel igal ajal ajakohastada andmeid eesmärkide ja sihtide täitmise kohta ning vältida poolaastaaruande või maksetaotluse jaoks samalaadse teabe esitamist mitmel korral. Taaste- ja vastupidavusrahastu aruandlus toimib nüüd juba täiel määral. Kaks korda aastas esitatavates aruannetes sisalduva teabe läbivaatamisel on juba praegu näha, et eesmärkide ja sihtide täitmine edeneb hästi. Aruanded hõlmasid kõiki eesmärke ja sihte, mille tähtaeg oli 2020. aasta esimese kvartalist kuni 2022. aasta kolmanda kvartalini. Varasematest eesmärkidest ja sihtidest, mille tähtaeg oli 2021. aasta kolmandas kvartalis (viimane aruandekvartal), oli 91 % (266) märgitud täidetuks ja 9 % (25) ei olnud täidetud. Edasistest eesmärkidest ja sihtidest, mille tähtaeg oli 2021. aasta neljandast kvartalist 2022. aasta kolmanda kvartalini, oli 4,4 % (41) märgitud hilinenuks, 79,7 % (741) plaanikohaselt kulgevaks ja 14,9 % (139) oli juba täidetud. Järgmised poolaastaaruanded esitatakse 2022. aasta aprillis. Kahe poolaastaaruande andmed esitavad liikmesriigid ise ning need ei mõjuta maksetaotluse korral komisjoni hinnangut eesmärkide ja sihtide rahuldava täitmise kohta. Komisjon võttis kasutusele taaste ja vastupidavuse tulemustabeli, mis on rahastu tulemusaruannete esitamise avalik veebiplatvorm, kus saab läbipaistval viisil vaadata andmeid, mis on olemas taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta. Iga kodanik saab komisjoni veebisaidil lihtsalt kättesaadavana jälgida taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise edenemist ning iga taaste- ja vastupidavuskava tulemusi ka täpsemalt. Tulemustabelis näidatakse rahastu mõju kuues poliitikasambas. Samuti on siin näha ühiste näitajate ja sotsiaalkulutuste kohta esitatud andmed. Tulemustabeli esimene versioon avaldati 15. detsembril 2021 ja seal esitati andmed 22 taaste- ja vastupidavuskava kohta, mille nõukogu oli selleks kuupäevaks heaks kiitnud. 2.2.Ülevaade rahastu finantseerimise olukorrast Ülevaade taasterahastu „Next Generation EU“ rahastamise olukorrast

Komisjoni uus roll aktiivse emitendina kapitaliturul on taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise oluline teetähis. Omavahendite otsus jõustus 1. juunil 2021 ja see võimaldas komisjonil hakata ajutise taasterahastu „Next Generation EU“ jaoks laenu võtma (esimene tehing tehti 2021. aasta juunis). Komisjonile on antud õigus laenata ajavahemikul 2021–2026 kuni 806,9 miljardit eurot (jooksevhindades). See summa hõlmab aastatel 2021–2026 võlakirjade emiteerimist aastas keskmiselt kuni umbes 150 miljardi euro väärtuses, mis teeb EList ühe suurema eurodes nomineeritud võlakirjade emitendi. Kuni 250 miljardit eurot sellest summast emiteeritakse roheliste võlakirjadena (vt allpool). Seni on komisjon võlakirjadena kaasanud 78,5 miljardit eurot pikaajalisi rahastamisvahendeid ja 33 miljardit eurot lühiajalisi rahastamisvahendeid, mis on kolmekuulised ja kuuekuulised ELi võlakirjad (millest 12 miljardit eurot on juba lunastatud). ELi kõrge krediidireiting võimaldab komisjonil laenata soodsatel tingimustel ja seega minimeerida taastefondiga seotud võlakulusid. Taasterahastu rahastamismahud on hästi kasutusele võetud ja uute emissioonide nõudlus on olnud suur. Komisjon on kõiki kavandatud makseid ehk saadud taotlusi suutnud rahastada väga kiiresti. Praeguseks on taaste- ja vastupidavusrahastust 21 liikmesriigile välja makstud 66,6 miljardit eurot. Eelmaksed tehti mõne päeva jooksul pärast konkreetsete rahastamis- ja/või laenulepingute allkirjastamist, mis on taaste- ja vastupidavusrahastu määruses ettenähtud ajavahemikust palju varem. Ka esimene makse Hispaaniale tehti kiiresti (kolm tööpäeva pärast taaste- ja vastupidavusrahastu komitee positiivset arvamust). Roheliste võlakirjade raamistik Komisjon koostas taasterahastust „Next Generation EU“ emiteerimise jaoks tervikliku ajakohase roheliste võlakirjade raamistiku ning kavatseb kuni 30 % taasterahastu rahastamismahtudest emiteerida roheliste võlakirjadena, mis kinnitab ELi võetud kohustust rahastada kestlikult. Raamistik toetab turustandardeid ja pakub investoritele usaldusväärseid rohelisi võlakirju. Kõik taaste- ja vastupidavuskavades esitatavad meetmed peavad muude keskkonnaeesmärkide puhul järgima põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“. Selle saavutamiseks leppisid liikmesriigid taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise raames sõlmitud rahastamis- ja laenulepingutes kokku, et nad esitavad regulaarselt aruandeid kulutuste kohta, mida nad on teinud kliimamuutustega seotud eesmärkide täitmist toetavateks investeeringuteks. Esimese roheliste võlakirjade emiteerimisega 12. oktoobril 2021 kaasas komisjon 14,5 miljardit eurot.



3.Mida taaste- ja vastupidavuskavad tegelikult sisaldavad? 3.1.Esitatud taaste- ja vastupidavuskavad. Sissejuhatav ülevaade Üldine ülevaade Praeguseks nõukogu poolt heaks kiidetud 22 taaste- ja vastupidavuskava rahaliste vahendite kogusummast moodustab 291 miljardit eurot tagastamatu rahastamine ja 154 miljardit eurot moodustavad laenud. Kuus liikmesriiki (Küpros, Kreeka, Itaalia, Portugal, Rumeenia, Sloveenia) on vastu võtnud kava, mis sisaldab laenu. Need 22 taaste- ja vastupidavuskava sisaldavad umbes kolmandiku ulatuses reforme ja kae kolmandiku ulatuses investeeringuid ning kokku 5 155 eesmärki ja sihti, mis tuleb täita 2026. aastaks. Joonis 2. Eesmärkide ja sihtide täitmise hinnanguline ajajoon Panus kuude sambasse. Metoodika sissejuhatus Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 3 kohaselt peaksid taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad reformid ja investeeringud toetama kuut poliitikasammast, mis määravad kindlaks rahastu kohaldamisala, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi konkreetset olukorda ja probleeme. Komisjon töötas välja metoodika, et aruandes saaks näidata, kuidas iga kava kaudu toetatakse rahastu kuut sammast. Selleks liigitati iga (all)meede ühte esmasesse ja ühte teisesesse (komisjoni koostatud poliitikavaldkondade loetelule kohasesse) poliitikavaldkonda, mis on seostatud ühega kuuest sambast. See näitab, et reform või investeering võib olla seotud mitme sambaga. Allpool on kirjeldatud, et sambapõhine aruandlus on võimalikult suurel määral kooskõlas kulutuste jälgimise muude toimingutega (seoses kliimamuutuste, digivaldkonna, sotsiaalkulutustega). Seega toetab iga meede kahte kuuest poliitikasambast, mistõttu kõigi joonisel 2 näidatud sammaste hinnanguline toetus moodustab kokku 200 % liikmesriikidele eraldatavatest taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest. Joonis 3. Taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite osakaal poliitikasammaste kaupa Seletus. Tulpade tumedamad osad tähistavad meetmeid, mis on märgitud ja määratud selle samba esmaseks poliitikavaldkonnaks, ja heledamad osad tähistavad teisese poliitikavaldkonnana märgitud meetmeid. Komisjon on sotsiaalkulutuste aruandluse jaoks võtnud kasutusele ka delegeeritud määruse (EL) 2021/2105 metoodika (vt 1. jagu). Sotsiaalse mõõtmega reformid ja investeeringud on seotud ühega üheksast sotsiaalpoliitika valdkonnast, millest igaüks on seotud ühega neljast sotsiaalvaldkonna kategooriast (st tööhõive ja oskused, haridus ja lapsehoid, tervishoid ja pikaajaline hooldus ning sotsiaalpoliitika), nagu on kindlaks määratud delegeeritud määruse lisas. Seda on täiendatud nende meetmete märkimisega, mis heakskiidetud kavades keskenduvad lastele ja noortele või soolisele võrdõiguslikkusele. Kuid kõigis taaste- ja vastupidavuskavadega toetatavates poliitikavaldkondades (lisaks sotsiaalvaldkondadele) ühtsuse tagamiseks järgitakse käesolevas aruandes meetmete ja kulutuste esitamisel sambapõhist metoodikat. Samuti on taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega ette nähtud, et iga liikmesriik eraldab vähemalt 37 % oma taaste- ja vastupidavuskava rahaliste vahendite kogusummast meetmetele, mis aitavad kaasa kliimaeesmärkide täitmisele, ning vähemalt 20 % rahaliste vahendite kogusummast digieesmärkidele. Taaste- ja vastupidavuskavades täpsustati ja põhjendati iga meetme kohta, kas see aitab täielikult (100 %) või osaliselt (40 %) kaasa kliima- ja/või digieesmärkide täitmisele või ei avalda sellele mõju (0 %). Kliima- ja digieesmärkide täitmise osakaalu arvutamisel järgitakse taaste- ja vastupidavusrahastu määruse VI lisa (kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimine) ja VII lisa (digiteerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimine). Konkreetne sekkumisvaldkond on esitatud koos kliima- või digieesmärkide täitmiseks antava toetuse arvutamise koefitsiendiga (0 %, 40 % või 100 %). Taaste- ja vastupidavuskava iga meede on esitatud kõnealustest sekkumisvaldkondadest lähtudes. Koefitsientide ja iga meetme hinnanguliste kulude järgi on võimalik välja arvutada, mil määral aitavad kavad kaasa kliimaga seotud sihtide ja digitaalsete sihtide saavutamisele.

3.2.Rahastu toetus rohepöördele (1. sammas) Kliimasiht Ligikaudu 40 % rahaliste vahendite kogusummast on kavades eraldatud kliimaeesmärkide täitmist toetavatele meetmetele ning mitu taaste- ja vastupidavuskava ületab suurel määral määruses ettenähtud 37 % kliimasihti (vt joonis 4). 22 vastuvõetud kavas moodustavad kliimameetmetega seotud kulutused kokku 177,4 miljardit eurot. Lisaks sellele sisaldavad kavad kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodika kohaselt arvutatuna 16,3 miljardi euro ulatuses täiendavaid keskkonnakulutusi, mis suurendab kliima- või keskkonnaeesmärkide täitmist toetavate kulutuste kogusumma 193,7 miljardi euroni (mis on 43,5 % rahaliste vahendite kogusummast). Joonis 4. Kliimamuutustega seotud ja täiendavad keskkonnakulutused liikmesriikide kaupa Rohepöörde kogukulutused kõigis taaste- ja vastupidavuskavades Taaste- ja vastupidavusrahastu aitab täita ELi eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Koos kliimapüüdluste toetamisega aitavad taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavad meetmed kaasa ka muude keskkonnaeesmärkide täitmisele, nagu õhusaaste vähendamine, ringmajanduse edendamine või bioloogilise mitmekesisuse taastamine ja kaitsmine, energiatõhususe edendamine ja taastuvate energiaallikate suurem kasutuselevõtmine. Sambapõhise aruandemetoodika kohaselt eraldatakse rohepöörde samba kulutusteks hinnanguliselt kokku 224,1 miljardit eurot (mis on 50 % 22 kava kogukulutustest). Kuue samba lähenemisviisi alusel saab rohepöörde samba kulutuste kogusumma jaotada 11 poliitikavaldkonna vahel, nagu on näidatud joonisel 5. Taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad meetmed on tavaliselt suunatud paljudele valdkondadele alates kestlikust liikuvusest, energiatõhususest, taastuvenergiast ja -võrkudest kuni bioloogilise mitmekesisuse, ringmajanduse, roheliste kutseoskuste ja töökohtadeni ning kliimamuutustega kohanemiseni. Joonis 5. Rohepööret toetavate kulutuste jaotus (1. sammas) Joonisel on esitatud hinnanguline osakaal poliitikasambas Euroopa Komisjoni koostatud poliitikavaldkondade loetelu alusel. Protsent näitab iga poliitikavaldkonna osakaalu rohepöörde samba kogukuludes. Kestlik liikuvus Kestlik liikuvus moodustab 32 % rohepöörde samba kogukuludest (kogukulu 71,3 miljardit eurot). Suuri investeeringuid tehakse raudteetaristu uuendamiseks ja laiendamiseks (eelkõige üleeuroopalises võrgus TEN-T) ning nüüdisnõuetele vastava raudteeveeremi ostmiseks. Need kujutavad endast olulist edasiviivat tegurit üleminekul keskkonnasäästlikule transpordiliigile ja toetavad nii reisijate- kui ka kaubavedu. Lisaks on meetmeid – kuigi piiratud arvul – ka veetranspordi- ja lennundussektori keskkonnahoidlikumaks muutmiseks, milleks investeeritakse sadamate keskkonnahoidlikumaks muutmisse (näiteks kaldaäärse elektritoite rajamisse) ja lennujaamade maapealsete käitlussüsteemide elektrifitseerimisse. Itaalia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab 3 400 km ulatuses Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutuselevõttu. See teeb võimalikuks sujuva piiriülese kauba- ja reisijateveo raudteel. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi investeeringud toetavad nii rohe- kui ka digipööret. Märkimisväärsed investeeringud on suunatud ka maanteetranspordi kestlikkuse parandamisse, sealhulgas toetades alternatiivkütuste taristu ja alternatiivkütust kasutavate sõidukite kasutuselevõttu ning keskkonnahoidliku ühistranspordi arendamist. Mõned neist investeeringutest on keskendunud tarbijate abistamisele, pakkudes heiteta sõidukite ostmiseks rahalisi stiimuleid, et aidata katta esialgseid suuri kulusid elektrisõidukite ostmisel. Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavaga aidatakse kodanikel üle minna keskkonnahoidlikele elektrisõidukitele, andes rahalist toetust 560 000 vähese CO2 heitega sõiduki ostmiseks. Selle meetmega vähendatakse elektrisõidukite ostuhinda ja stimuleeritakse turgu. Seda täiendavad muud meetmed, näiteks 50 000 üldkasutatava laadimispunkti ja eluhoonetesse 400 000 täiendava laadimispunkti paigaldamise rahastamine. Transpordisektori reformid on enamiku taaste- ja vastupidavuskavade oluline osa. Reformide käigus tegeldakse üldise õigusraamistiku ning kestliku linnalise liikumiskeskkonna ja ühistranspordi toetamise strateegiatega ning võetakse kasutusele meetmeid, millega toetatakse laadimistaristu kasutuselevõttu või keskkonnahoidlike sõidukite hankimist. Kavad sisaldavad ka reforme, millega luuakse konkurents sadamateenuste valdkonnas ning kujundatakse ümber merendussektorit ja siseveeteid. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab olulisi õigusnormide muudatusi, et stimuleerida heiteta maanteetransporti (heiteta ja vähese heitega sõidukite stiimulid, kasutuselt kõrvaldamise kavad kõige saastavamate sõidukite väljavahetamiseks, riigi omanduses olevate transpordisektori ettevõtete juhtimise ja tõhususe parandamine, rangemad liiklusohutuseeskirjad ja täitemeetmed, kestliku linnatranspordi stiimulid). See hõlmab ka märkimisväärseid investeeringuid heiteta ja uuendatud raudteeveeremisse, raudteetaristu moderniseerimisse ja uuendamisesse (eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridorides), maanteetaristu kvaliteedi ja tõhususe parandamisse TEN-T põhivõrgu konkreetsetel lõikudel, liiklusohutuse parandamisse ning maa-aluse transpordivõrgu lõikudesse Bukaresti ja Cluj-Napoca omavalitsusüksustes.

Energiatõhusus Energiatõhusus moodustab 29 % rohepöörde samba kogukuludest (kogukulu 64,4 miljardit eurot). Enamik selle valdkonna investeeringuid on seotud eluhoonete energiatõhususega (kogukulu 28,4 miljardit eurot), mille eesmärk on tavaliselt primaarenergia nõudluse vähendamine 30 % või rohkem. Mõned sellistest investeeringutest sisaldavad ka meetmeid, mille eesmärk on vähendada energiaostuvõimetust, keskendudes haavatavatele elanikkonnarühmadele, kellel on suurte esialgsete kulude tõttu peaaegu võimatu investeerida oma kodu energiatõhususse. Enamikus kavades on kindlalt sees (kogukulu 20,2 miljardit eurot) üldkasutatavate hoonete (näiteks koolid, spordihallid ja ajaloolised hooned) renoveerimine. Samuti investeeritakse uute väga energiatõhusate üldkasutatavate hoonete ja eramajade ehitamisse. Lisaks hoonetele aitavad muude sektorite energiatõhususe investeeringud (kogukulu 6,5 miljardit eurot) vähendada tootmisprotsesside CO2 heidet VKEdes, suuremates ettevõtetes ja kaugküttesüsteemides, näiteks edendades puhtamate ja energiatõhusamate tehnoloogiate integreerimist tootmisprotsessidesse ja soojusenergia tsentraliseeritud tootmisse. Hispaania toetab 2026. aastani enam kui poolt miljonit eluhoonete energiatõhusaks renoveerimist. Nende energiatõhusaks renoveerimistega saavutatakse keskmiselt vähemalt 30 % primaarenergia nõudluse vähenemine. Investeeringuid täiendab sidus reformipakett, mis hõlmab maksusoodustusi ja renoveerimisameteid (ühtsed kontaktpunktid), et hõlbustada renoveerimist. Belgia taaste- ja vastupidavuskavaga stimuleeritakse hoonete energiatõhusaks renoveerimist toetusega, mille kogusumma on enam kui 1 miljard eurot. Renoveerimislaine hõlmab enam kui 200 000 erahoonet ja sotsiaalelamut ning enam kui miljonit m² üldkasutatavate hoonete pinda. Belgia peab kliimaeesmärkide täitmiseks lahendama olulisi renoveerimisvajadusi. Erahoonete ja munitsipaaleluruumide energiatõhus renoveerimine aitab lahendada ka energiaostuvõimetuse probleemi. Taaste- ja vastupidavuskavadesse kuulub mitu reformi, millega soodustada hoonete renoveerimist kõigis sektorites: eramajad ja üldkasutatavad hooned, eluhooned ja ettevõtted. Reformide eesmärk on muuta renoveerimiseks antav rahaline toetus tõhusamaks (näiteks ühtset kontaktpunkti kasutades) ja keskkonnahoidlikumaks. Eelkõige sisaldavad need tingimusi vananenud küttesüsteemide väljavahetamiseks ja edendavad neid asendamist taastuvenergia- või kaugküttelahendusega. Taastuvenergia ja -võrgud Puhta energia (taastuvenergia ja -võrkude) hinnanguline kogukulu moodustab kokku 12 % rohepöörde samba kogukuludest (kogukulu 26,7 miljardit eurot). Ligikaudu kaks kolmandikku kõigist selle valdkonna investeeringutest kulutatakse taastuvenergiatehnoloogiatele ning ülejäänud summa eraldatakse investeeringuteks energiavõrkudesse ja -taristusse (näiteks energia salvestamine ja arukate võrkude kasutuselevõtmine). Meetmete keskmes on avamere või maismaa tuuleparkide (ja nendega seotud taristu, näiteks energiasaarte) ehitamine, päikesepaneelide valmistamine ja taastuvenergiat kasutavate tööstuspiirkondade ehitamine. Leedu kavaga toetatakse eraettevõtteid, põllumajandustootjaid ja taastuvenergiakogukondi maismaa päikese- ja tuuleparkide ning salvestusseadmete ostmisel ja paigaldamisel. Samuti on ette nähtud toetada biomassil põhinevaid taastuvenergiameetmeid ning biokütuse- ja biometaanirajatisi. 15 taaste- ja vastupidavuskavasse kuuluvad meetmed, mille keskmes on kas osaliselt või täielikult vesinik, sest arvatakse, et see on pikas perspektiivis kliimaneutraalsuse saavutamiseks ülimalt oluline. Seda arvesse võttes aitavad liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavad vähemalt 9,3 miljardi euro võrra suurendada investeeringuid taastuvallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega vesinikku (sealhulgas kasutades elektrit võrgust, mille CO2 heidet tuleks samal ajal vähendada). Paljud taaste- ja vastupidavuskavade investeeringud hõlmavad vesiniku kogu väärtusahelat alates tootmisest kuni transpordi, ladustamise ja lõpuks lõppkasutuseni sellistes tööstussektorites ja transpordis, kus on CO2 heite vähendamist raske saavutada. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka taastuvenergiat toetava poliitikaraamistiku reforme, nagu uute toetuskavade vastuvõtmine või olemasolevate toetuskavade pikendamine või halduskorra lihtsustamine, näiteks lubade andmine või ruumiline planeerimine, et hõlbustada kasutuselevõttu. Enamasti on taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide eesmärk luua stabiilne õiguskeskkond ning avaliku ja erasektori investeeringute sobiv koostoime. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka spetsiaalseid reforme, et riiklike energia- ja kliimakavade eesmärkide täitmiseks ühtlustada elektriturgude tõhusat toimimist ja ehitada uusi taastuvenergia elektrijaamu. Taaste- ja vastupidavuskavades esitatud reformidega kiirendatakse uute taastuvenergia elektrijaamade ehitamist, et täita riiklikus energia- ja kliimakavas ettenähtud eesmärgid, eelkõige hõlbustades taastuvenergiaprojektidele loa andmist ja täiustades rahalise toetuse mehhanisme. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka spetsiaalseid reforme elektriturgude tõhusa toimimise ühtlustamiseks, mille eesmärk on eelkõige hõlbustada paindlikuma energiasüsteemi väljatöötamist. See on oluline taastuvenergia eeldatava suure osakaalu toetamiseks. Mitmed taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad elektriturgu käsitlevate õigusaktide reforme, et süsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks võimaldada eelkõige võrkude kasutuselevõttu, energia salvestamist ja tarbimiskaja. Reformid parandavad ka turukonkurentsi ja aitavad luua stabiilse õiguskeskkonna. Kokkuvõttes aitavad need reformid kaasa sellise usaldusväärsema ja sõltumatuma energiaturu loomisele Euroopas, mis suudab rahuldada suurenevat energianõudlust. Taastuvallikatest toodetava vesiniku kasutuselevõtu toetamiseks ja hõlbustamiseks muudab Rumeenia oma õigusnorme ja õigusraamistikku, keskendudes transpordi- ja energeetikasektorile (gaas ja elekter). Reformiga nähakse ette võtta vastu riiklik vesinikustrateegia ja tegevuskava, kõrvaldatakse kõik taastuvallikatest toodetava vesiniku tehnoloogia arendamise õiguslikud ja halduslikud takistused ning aidatakse kaasa, et 2030. aastaks täita taastuvallikatest toodetava vesiniku tootmise, säilitamise, transpordi ja kasutamise riiklikud ja Euroopa tulevikueesmärgid. Elurikkus, ringmajandus, kestlik veemajandus ning saastuse vältimine ja tõrje Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad keskkonnapoliitika jaoks olulisi meetmeid peamiselt neljas valdkonnas: elurikkus ja ökosüsteemid; ringmajandus, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt; vee- ja mereressursid; saastuse vältimine ja tõrje. Need neli poliitikavaldkonda moodustavad 13 % rohepöörde samba kogukuludest (kogukulu 28,8 miljardit eurot). Elurikkuse valdkonnas on meetmete eesmärk maismaa ja mere elurikkuse säilitamine, ökosüsteemide ja rohelise taristu taastamine, looduspõhistel lahendustel põhinev ökoloogiline ühendatus, metsa kestlik majandamine ning võitlus invasiivsete võõrliikide vastu. Iirimaa meetmetega toetatakse näiteks turbaalade taastamist, mis võib toetada ja soodustada taimestiku ja loomastiku tagasitulemist nendesse piirkondadesse. Iirimaa kavas prognoositakse, et tõhustatud taastamismeetmete rakendamine võimaldab 30 aasta jooksul ära hoida 3,3 miljonit tonni CO2 heidet. Ringmajanduse ja jäätmekäitluse valdkonnas sisaldavad taaste- ja vastupidavuskavad investeeringuid, mis on seotud nii lühiajaliste meetmete kui ka teadus- ja arendustegevusega. Näiteks võib tuua investeeringud, mille eesmärk on suurendada ringlust konkreetsetes sektorites (näiteks plast, ehitus ja tekstiil), teadus- ja arendustegevuse eesmärk on aga töötada välja pikemaajalised lahendused plastijäätmete vähendamiseks ja biomajanduse edendamiseks. Paljude investeeringute ja reformide eesmärk on parandada jäätmekäitlust jäätmete sortimise ja jäätmekäitlusrajatiste moderniseerimise teel, pöörates eriti suurt tähelepanu biojäätmete käitlemisele. Näiteks on mitu liikmesriiki kohustunud parandama oma riiklikku õigusraamistikku, et edendada ringmajandust, maksustades jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist ning toetades elektriseadmete või plastist toidupakendite korduskasutamist. Belgia toetab saastest puhastamise meetodite tutvustamise teel seda, et Belgia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tekkivaid radioaktiivseid jäätmeid minimeerida. Itaalia eesmärk on võtta vastu riiklik ringmajanduse ja jäätmekäitluse programm. Ringlussevõtutavade toetamiseks ja kasutuse motiveerimiseks võtab Itaalia kasutusele digitaalse jäätmejälgimissüsteemi ning vaatab läbi keskkonnamaksud, et muuta ringlussevõtt prügilasse ladestamisest odavamaks. Kavaga võetakse kasutusele ka tehniline tugi kohalikele omavalitsustele, et aidata neil korraldada hankeid jäätmekäitluse valdkonnas (näiteks jäätmekavade koostamine või hankemenetluse läbipaistvus).

Vee kestliku kasutamise ja kaitse valdkonnas keskendub suur osa meetmetest veemajandusele (hõlmates ka veevõtu mõõteseadmeid), ühendades seega kliima- ja digieesmärgid. Veemajanduse alla kuuluvad ka sellised meetmed, mis aitavad kaasa piisava hulga ohutu ja puhta joogivee saadavusele ja kogutud reovee puhastamisele. Mõned meetmed on seotud ka niisutustõhususe suurendamisega. Saastuse vältimise ja tõrje meetmed on seotud vähese heitega piirkondade kehtestamisega või reostuse vähendamisega sadamates. Kliimamuutustega kohanemine Kliimamuutustega kohanemise meetmed keskkonnahoidlikes tegevustes moodustavad umbes 6 % rohepöörde samba kogukuludest (hinnanguline kogukulu 12,5 miljardit eurot). Kavades esitatud meetmed on eelkõige seotud üleujutusriski leevendamisega, metsa majandamisega ja tulekahjude ennetamisega. Küpros – riik, mis on kliimamuutuste mõju suhtes eriti haavatav, – näeb ette meetmed üleujutuste ja metsatulekahjude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks. Siia kuulub veemajanduse tegevuskava koos kohanemismeetmetega. Üleujutuste tõkestamise ja vee kogumise meetmetega pannakse alus üleujutustevastasele taristule või ajakohastatakse olemasolevat. Selle üldisem eesmärk on parandada veekasutust ning suurendada veetaristute töökindlust ja kestlikku toimimist. Kasutatakse ka meetmeid, mis aitavad parandada riigi valmisolekut metsatulekahjudeks, milleks tarnitakse tuletõrjesõidukeid ja -seadmeid. Nii vähendatakse metsatulekahjude ohtu ja levikut ning tugevdatakse kodanike, taristute ja metsade kaitset nende ohtude eest. Kreeka kasutab spetsiaalset meedet teatavate kultuuripärandi objektide ja mälestiste kaitsmiseks, rakendades sihtotstarbelisi projekte ja ehitades kohandatud taristuid, et ennetada konkreetseid kliimariske ja kliimamuutustega seotud ohte. Muud kliimaga seotud investeeringud (teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, rohelised kutseoskused ja töökohad ning tööstuse CO2 heite vähendamine) Paljud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad keskkonnahoidlike tegevuste all teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni meetmeid ja need moodustavad 6 % rohepöörde samba kogukuludest (hinnanguline kogukulu 13,4 miljardit eurot) ning on seotud näiteks taastuvallikatest vesinikuenergia tootmise, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, ringmajanduse ning lennunduse valdkonnaga, keskendudes vähese heitega ja heiteta tehnoloogiale. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka roheliste oskuste ja roheliste töökohtadega seotud reforme (1,5 miljardit eurot). Need hõlmavad investeeringuid, mis toetavad ümber- ja täiendusõppe algatusi ning reforme selliste uute sihtotstarbeliste aktiivse tööhõivepoliitika meetmete väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis vastavad rohepöörde vajadustele. Sealhulgas tööhõive toetamine, hariduspoliitika ja edasine aktiivne tööturupoliitika. Horvaatia eesmärk on võtta kasutusele uued raamistikud, et stimuleerida rohepöördega seotud tööhõivet, andes rohelise erialapraktika jaoks toetusi ning roheliste töökohtade jaoks värbamistoetusi ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise toetusi. Pikaajaliste töötute ja haavatavate elanikkonnarühmade väiksema tööalase konkurentsivõimega inimeste jaoks seatakse sisse oskuste tõendid, et pakkuda muu hulgas rohelisi kutseoskusi. Hispaania eesmärk on võtta vastu noorte töötuse vähendamise tegevuskava, millega võetakse kasutusele kolm noortele tööotsijatele suunatud uuenduslikku programmi, mille hulka kuulub töökohapõhine õpe riigikoolide õpikodades, esimene töökogemus riigiasutustes ja noorte teadlaste erialased võimalused. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka muid investeeringuid, mille eesmärk on leevendada kliimamuutusi (5,4 miljardit eurot), kuid need ei kuulu eespool loetletud kategooriate alla, näiteks heitemaksude kehtestamine tööstusele, ulatuslike riiklike kliimaalaste tegevuskavade jõustumine, vesiniku- ja CO2-turgude õigusraamistike väljatöötamine ning mahepõllumajanduse edendamine. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ on taaste- ja vastupidavusrahastu määruse keskne element, millega tagatakse, et taaste- ja vastupidavusrahastu tulemusel pannakse kokku ulatuslikud kavad, mis toetavad rohepööret ja kestlikku taastumist, vältides sõltuvust jätkusuutmatutest varadest ja tegevustest. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruses on sätestatud, et ükski taaste- ja vastupidavuskava meede ei tohiks oluliselt kahjustada ühtegi kuuest keskkonnaeesmärgist taksonoomiamääruse artikli 17 tähenduses. Need kuus keskkonnaeesmärki on järgmised: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Iga meetme puhul täitsid liikmesriigid põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ja esitasid kavas üksikasjaliku enesehindamise, mis põhines põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohta komisjoni avaldatud tehnilistel suunistel. Sellega tagatakse, et kava alusel võetavad meetmed ei kahjusta oluliselt ühtegi kuuest keskkonnaeesmärgist. Sellest enesehindamisest lähtus komisjon ka kavades põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamisel. Mitme meetme puhul korraldas komisjon enne kavade heakskiitmist liikmesriikidega ulatuslikke arutelusid selle kindlaks tegemiseks ja hindamiseks, kas põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ on järgitud. Selle eesmärk oli määrata kindlaks konkreetsed tingimused, mida on vaja täita, et tagada põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimine. Nõukogu rakendusotsus, millega kiidetakse heaks riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad, sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja sihte kava rakendamise kontrollimiseks. Rahastust tehtavad väljamaksed sõltuvad nende rakendamismeetmete rahuldavast täitmisest. Nõukogu rakendusotsustes on esitatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ konkreetsed nõuded eesmärkide ja sihtide kohta, mis vastavad mitmele meetmele (näiteks energiatõhusaks renoveerimise valdkonna meetmed, energia tootmine, veemajandus, transport, CO2 heite vähendamise toetamine, horisontaalsed kavad ja rahastamisvahendid). Nende nõuetega tagatakse, et liikmesriigid peavad konkreetse eesmärgi või sihi puhul esitama tõendid põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ tingimuste täitmise kohta. 3.3.Rahastu toetus digipöördele (2. sammas) Digisiht Taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega on ette nähtud, et vähemalt 20 % iga taaste- ja vastupidavuskava rahaliste vahendite kogusummast peab toetama digieesmärke. Liikmesriikide kavandatud reformid ja investeeringud ületavad 20 % eesmärgi: vastuvõetud kavades on digivaldkonna kogukulud 117 miljardit eurot, mis digiteerimismeetmetega seotud kulutuste jälgimise metoodika kohaselt arvutatuna moodustab ligikaudu 26 % kava rahaliste vahendite kogusummast. Joonis 6. Digieesmärkide täitmise osakaal taaste- ja vastupidavuskavas

Digipööre Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad digipöörde samba toetamiseks mitmesuguseid meetmeid, nagu väga suure läbilaskevõimega ja 5G-võrkude kasutuselevõtmine, elanikkonna ja tööjõu digioskuste arendamine, digitehnoloogia integreerimine valitsussektori protsessidesse, VKEde digiülemineku toetamine ning teadus- ja arendustegevus ja kõrgtehnoloogia kasutuselevõtmine. Sambapõhise aruandluse metoodika kohaselt eraldatakse digipöörde samba kulutusteks kokku peaaegu 130 miljardit eurot (29 % 22 kava kogukuludest). Rohkem kui kolmandik digivaldkonna kulutustest läheb avalike teenuste digiüleminekuks (36 %, 47 miljardit eurot, sealhulgas transpordi digiüleminekuks), osakaalu poolest järgmised on meetmed, millega toetatakse ettevõtete (20 %, 26 miljardit eurot) ja inimkapitali üleminekut (20 %, 26 miljardit eurot), vt joonis 7. Joonis 7. Digipööret toetavate kulutuste jaotus (2. sammas) Joonisel on esitatud hinnanguline osakaal poliitikasambas Euroopa Komisjoni koostatud poliitikavaldkondade loetelu alusel. Protsent näitab iga poliitikavaldkonna osakaalu digipöörde samba kogukuludes. E-valitsus ja avalikud digiteenused 22 vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavas moodustavad avalike teenuste digiüleminekut ja e-valitsust toetavad meetmed enam kui kolmandiku rahastust rahastatavatest digivaldkonna kulutustest (47 miljardit eurot, mis on 36 % digipöörde sambast). Nende meetmete eesmärk on ajakohastada ja parandada avaliku halduse protsesse, et muuta need kasutaja jaoks mugavamaks, kodanikukesksemaks ja koostalitlusvõimelisemaks, ning suurendada üksikisikute ja ettevõtjate jaoks avalike digiteenuste kättesaadavust ja hoogustada nende kasutuselevõttu. Paljud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad reforme, mille eesmärk on võtta kasutusele või täiustada e-valitsuse lahendusi (nagu e-identimine), tagada avalike digiplatvormide koostalitlusvõime ning parandada andmete kogumist ja haldamist. Horvaatia kava sisaldab investeeringut mobiilside e-teenuse digiplatvormi loomisse, et võimaldada kodanikel avalikke veebipõhiseid teenuseid hõlpsasti kasutada oma nutitelefonis. Sellega toetatakse e-allkirja kasutamist kodanike infovahetuses avalike haldusasutustega ja see hõlmab investeeringut Horvaatia digitaalse isikutunnistuse kasutuselevõtuks, et võimaldada e-identimise kasutajatel allkirjastada dokumente mobiiliplatvormi kaudu. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka meedet, mille eesmärk on luua ühtne kontaktpunkt kõigi avalike haldusasutuste veebipõhiste teenuste kasutajatoesüsteemi ühtlustamiseks ja tsentraliseerimiseks, et teabevahetus avalike haldusasutustega oleks parem, teave kiiremini kättesaadav ning et oleks võimalik saata tagasisidet ja hinnata ametnikega suhtlemise kvaliteeti. Mitu taaste- ja vastupidavuskava sisaldab investeeringuid, mille eesmärk on integreerida kõrgtehnoloogiat (näiteks valitsussektori pilvandmetöötlus) valitsuse protsessidesse ning tugevdada avaliku sektori suutlikkust küberturvalisuse alal. Valitsuse pilvandmetöötlus peaks lihtsustama kodanike suhtlust avaliku sektori asutustega, lühendades infotöötluse aega, vähendades valitsussektori teenuste maksumust ja suurendades tundlike andmete turvalisust. Ka riigi küberturvalisuse alast suutlikkuse suurendamist on mitmes kavas nõuetekohaselt arvesse võetud, sest küberkuriteod on näidanud, et nendega võidakse blokeerida olulisi avalikke teenuseid. Kreeka kava sisaldab avaliku sektori asutuste digipöörde jaoks ettenähtud komponenti, sealhulgas mitmekülgseid küberturvalisuse ja andmehalduse strateegiaid ning kõrgtehnoloogia (näiteks pilvandmetöötlus ja suurandmed) ulatuslikumat kasutamist. Malta taaste- ja vastupidavuskava hõlmab investeeringut Malta kaubandusliku meresõidu direktoraadi digiüleminekuks, milleks töötatakse välja terve hulk IT-vahendeid ja -süsteeme (näiteks dokumendihaldussüsteem, sealhulgas 15 000 saatedokumendi digiteerimine, laevahaldussüsteem, digitaalne merendusliides, meremeeste haldussüsteem ja merendusanalüüsi vahend). Investeeringud digiteenustesse ja pilvepõhisesse taristusse aitavad tagada tõhusama regulatiivse korra ning parandada direktoraadi töökorraldust, kliendisuhteid ja juhtimist sektoris, mis on Malta majanduse jaoks väga oluline. Paljud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad meetmeid, mille eesmärk on riiklike tervishoiusüsteemide digiüleminek, sealhulgas tervishoiu kaugteenuste ulatuse laiendamine, killustatud riiklike terviseregistrite koondamine ning digitaalsete tervishoiuplatvormide koostalitlusvõime ja turvalisuse tagamine. Sloveenia kava sisaldab meetmeid uute digiteenuste integreerimiseks tervishoidu, et toetada infotehnoloogia kasutamist patsientide ja sidusrühmadega suhtlemisel, võtta kasutusele reaalajas saadavatel andmetel põhinev kvaliteedijärelevalve, parandada suutlikkust ja patsiendiandmete haldamise kavandamist ning parandada haiglavarustuse, arstiabi ja materjalinõuete kavandamist. Avalike teenuste digiüleminek hõlmab mitut poliitikavaldkonda ja loob koostoime viie muu rahastust toetatava sambaga. Näiteks mõned rohelist sammast toetavad investeeringud näitavad digiülemineku keskset rolli ELi transpordisüsteemide muutmisel kestlikumaks ja vastupidavamaks. Selle näiteks on arukate transpordisüsteemide tehnoloogia, linnalise liikumiskeskkonna haldusvahendid, mitut transpordiliiki hõlmavad piletimüügisüsteemid ja mitut transpordiliiki hõlmavad reisijate teabesüsteemid ning Euroopa raudteetranspordi haldussüsteemi katvuse laiendamine. Soome taaste- ja vastupidavuskavast toetatakse projekti „Digirail“, et kogu riiklikus raudteevõrgus võtta 2040. aastaks kasutusele Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem koos 4G- ja 5G-põhise tulevikuraudtee mobiilsidesüsteemiga. Inimkapital ja digiüleminek Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad mitmesuguseid digioskuste arendamise meetmeid, mille hinnanguline kogumaksumus on 26 miljardit eurot, mis moodustab 20 % digipöörde sambast. Enamik kavasid sisaldab meetmeid kogu elanikkonna ja tööjõu digioskuste taseme tõstmiseks. Mõned kavad sisaldavad meetmeid ka kõrgema taseme digioskuste edendamiseks ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialistide koolitamiseks ning kõrghariduses ja kutseõppes kõrgtasemel digitehnoloogia koolitusmoodulite väljatöötamiseks. COVID-19 pandeemia on toonud esile vajaduse hariduse digiülemineku järele ning paljud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad asjakohaseid meetmeid. Portugali taaste- ja vastupidavuskava sisaldab investeeringut „Digiakadeemia“, mis pakub Portugali töötajatele kohandatud koolitust, et suurendada digioskustega töötajate arvu. Kokku 800 000 osaleja digioskuste vajadusi hinnatakse personaalselt ja seejärel pakutatakse neile sihitud digioskuste koolitust. Läti taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meedet, mille eesmärk on märkimisväärselt suurendada kõrgema taseme digioskustega spetsialistide arvu. Selle meetme raames töötatakse välja ligikaudu 20 kõrgema taseme digioskuste koolitusmoodulit selliste kõrgtehnoloogiate valdkonnas nagu kvantandmetöötlus, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja keeletehnoloogia. Koolitusmoodulid lisatakse kõrghariduse õppekavadesse (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppeprogrammid) ning ettevõtete spetsialistidele mõeldud õppekavadesse. Investeeringuga toetatakse 3000 väljatöötatud moodulites osalejat. Iirimaa taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meedet, millega toetatakse Iirimaa hariduse ja koolituse digipööret kõigil tasanditel (koolid, kolmanda taseme haridus, elukestev õpe), oluliste digioskuste integreerimist kõigisse keskkondadesse ning digilõhe ohu käsitlemist.

Ettevõtete digiüleminek Kõik vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad meetmeid, millega toetatakse ettevõtete digiüleminekut kokku 26 miljardi euroga, mis moodustab 20 % digipöörde sambast. Selle valdkonna meetmed hõlmavad olulisi reforme, millest kõige olulisemad on need, mille eesmärk on lihtsustada ettevõtjate jaoks halduskorda ja luua alus digitaalsele ettevõtluskeskkonnale, võttes meetmeid ettevõtete digitaalse asutamise ja registreerimise, usalduse ja küberturvalisuse valdkonnas. Need meetmed peaksid suurendama usaldust digitehnoloogiate kasutuselevõtu vastu ja sellega mõjuma positiivselt nii nende levikule kui ka nende kasutamise intensiivsusele. Digitaalse arveldamisega seotud reformidel on eeldatavasti positiivne mõju ka ettevõtete digiüleminekule. Saksamaa rakendab veebipõhise juurdepääsu seadust ja ajakohastab registreid, mis eeldatavasti vähendavad ettevõtjate ja eelkõige VKEde halduskoormust. Need reformid sillutavad teed ühekordsuse põhimõtte kehtestamisele ja tulemuslikule kohaldamisele digitaalsete vahendite abil. Hispaania võtab kasutusele reguleeritud testimiskeskkonnad, et reguleerida tehisintellekti kasutamist, sealhulgas seadusandlike meetmetega andmete kasutamise, eraelu puutumatuse ja eetiliste küsimuste kohta. Mitu kava sisaldab investeeringuid, millega toetatakse kõrgtasemel digitehnoloogia integreerimist ettevõtete tootmisprotsessidesse (nt automatiseerimine, tehisintellekt). Seda liiki toetus võib esineda mitmes vormis, näiteks üldtoetus, nagu juhendamine ja nõustamisteenused (sealhulgas Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu), laenud, toetused või maksuvähendused materiaalsete (masinad/seadmed) ja immateriaalsete (tarkvara/koolitus) varade ostmiseks või struktuurimeetmed (sealhulgas reguleeritud testimiskeskkonnad). Lisaks sellele sisaldab mitu kava valdkonnaspetsiifilisi (näiteks uued protsessid äritegevuses) ja majandusharupõhiseid investeeringuid (näiteks turism või sõidukite tootmine/tarnimine). Austria kava sisaldab tugevat meetmepaketti, mille eesmärk on toetada ja hõlbustada ettevõtete digiüleminekut. Eelkõige sisaldab kava sihtotstarbelisi investeeringuid, et aidata VKEdel kasutusele võtta digitehnoloogiad, mille puudumine on osutunud tootlikkuse kasvu kitsaskohaks. Taani kava sisaldab meetmeid VKEde digiülemineku edendamiseks, pikendades olemasolevat VKEde digikava, millega antakse VKEdele toetusi äritegevuse digiüleminekuks ning uue ja kõrgtehnoloogia ning e-kaubanduse lahenduste laialdasemaks kasutamiseks. Itaalia on ümber korraldanud ja ümber kujundanud mitmed olemasolevad meetmed nn üleminekukava 4.0 raames, millega antakse maksuvähendust ettevõtetele, kes investeerivad programmis „Tööstus 4.0“ materiaalsesse (digitaal- ja automatiseeritud masinad) ja immateriaalsesse (tarkvara) varasse, et nii edendada tootmissektori ajakohastamist ja digiüleminekut. Kokkuvõttes saavad investeeringutest, millega toetatakse ettevõtete digiüleminekut, kasu nii suur- kui ka väikeettevõtjad. Lisaks sellele sisaldab enamik kavasid meetmeid, mis on suunatud konkreetselt VKEdele, sest väiksemate ettevõtete jaoks on digitehnoloogia kasutuselevõtmine raskem. Ühenduvus Valdav enamik taaste- ja vastupidavuskavadest sisaldab investeeringuid ühenduvusse, kokku hinnanguliselt 13 miljardi euro ulatuses, mis on 10 % digipöörde sambast. See hõlmab paljusid meetmeid, mille eesmärgid aitavad kaasa väga suure läbilaskevõimega püsi- ja traadita võrkude kasutuselevõtule kooskõlas Euroopa digikümnendi eesmärkidega tagada 2025. aastaks kõigile Euroopa leibkondadele juurdepääs kiirele internetiühendusele ja 2030. aastaks juurdepääs gigabitiühendusele. Paljud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad investeeringuid, millega toetatakse 5G või paiksete ülikiirete või väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõttu, et vähendada digilõhet. „Lairibaühendus Austria 2030“ sisaldab Austria taaste- ja vastupidavuskava investeeringuid gigabitivõrku, mis jõuab poolte gigabitiühendust võimaldavas võrgus olevate Austria leibkondadeni, ja pakub alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 100 Mbit/s, ning uue sümmeetrilise gigabitiühenduse kasutuselevõttu, millest saavad kasu eelkõige maapiirkonnad. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavast rahastatakse digilõhe vähendamiseks Horvaatias eeldatavasti 700 000 elanikuni jõudva lairibataristu arendamist piirkondades, kus selleks puudub piisav ärihuvi. Mõned taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka investeeringuid kiudoptiliste taristute paigaldamiseks hoonetesse ja investeeringuid, millel võib olla ka piiriülene mõõde, näiteks investeerimisel 5G-koridoridesse ja kiudoptilistesse merekaablitesse. Lisaks sellele sisaldavad mitmed taaste- ja vastupidavuskavad kaasnevaid reforme, mis on kooskõlas 5G ja kiire lairibaühenduse õigeaegse kasutuselevõtu parima tavaga, nagu on ette nähtud ühenduvuse meetmepaketis. Sellised reformid peaksid hõlbustama eraettevõtjatel investeeringuid väga suure läbilaskevõimega võrkudesse, eelkõige kõrvaldades tarbetud haldustõkked võrkudesse investeerimisel, kiirendades loamenetlusi investeeringuteks traadita ja väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtuks, vähendades kasutuselevõtukulusid ning lihtsustades võrgu kasutuselevõtu protsesse. Küprose taaste- ja vastupidavuskavast rahastatakse uute merekaablite paigaldamist, et ühendada Küpros Kreeka süsteemiga, mille kaudu Küpros saab juurdepääsu piirkonna kõige olulisematele interneti vahetuspunktidele, parandades saare ühenduvust. Itaalia taaste- ja vastupidavuskavast rahastatakse viit meedet, mis peaksid toetama ülikiire ja 5G-telekommunikatsioonivõrgu loomist kogu riigi territooriumil: Italia 1 Giga, Italia 5G, Ühendatud koolid, Ühendatud tervishoiuasutused ja Ühendatud väikesaared. Kaasnevate reformide osas on Austria ja Kreeka kavad kooskõlas ühenduvuse meetmepaketiga ning hõlmavad näiteks reforme lairibaühenduse kasutuselevõtu menetluse lihtsustamiseks, eelkõige kõrvaldades tarbetud haldustõkked, kiirendades litsentsimismenetlust ja vähendades kasutuselevõtukulusid. Digivaldkonnaga seotud teadus- ja arendustegevus, digivõimekus ja kõrgtehnoloogia kasutuselevõtmine Enamik taaste- ja vastupidavuskavasid sisaldab meetmeid, millega toetatakse teadus- ja arendustegevust digitehnoloogia valdkonnas ja/või investeeringuid digivõimekusse ning kõrgtehnoloogia kasutuselevõttu kokku ligikaudu 18 miljardi euro ulatuses, mis moodustab ligikaudu 14 % kogupanusest digipöörde sambasse. Need meetmed hõlmavad peamiselt investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni sellistes valdkondades nagu mikroelektroonika, pilvandmetöötlus, küberturvalisus ja tehisintellekt, samuti taristutesse, sealhulgas eelkõige superarvutitesse ja kvantkommunikatsiooni võrkudesse. Neid investeeringuid tehakse mõnikord mitut riiki hõlmavate projektide raames (vt allpool). Mõned taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad reforme, mis täiendavaid investeeringuid, mille eesmärk on kohandada teadusuuringute ja innovatsiooni poliitikavahendeid, et paremini toetada nende tehnoloogiavaldkondade arengut, või õigus- ja haldusraamistikku (eelkõige andmevalitsemise ja andmehalduse valdkonnas), et võimaldada vastavate tehnoloogiate kasutuselevõttu. Saksamaa kava sisaldab ulatuslikku piiriülest Euroopa algatust investeerida järgmise põlvkonna pilveteenustesse ja -taristusse, et edendada selliste arukate pilve- ja servlahenduste tööstuslikku kasutuselevõttu, mis on väga uuenduslikud, väga turvalised, energiatõhusad ja täielikult kooskõlas andmekaitsega. Austria taaste- ja vastupidavuskavast rahastatakse teadustaristuid ja -koostööd, et muu hulgas laiendada teadmusbaasi tehnoloogiliste kontseptsioonide ning kvantandmetöötluse, matkemodelleerimise ja kommunikatsiooni riist- ja tarkvara (edasi)arendamiseks. Belgia, Hispaania ja Sloveenia toetavad kultuuri- ja meediasektori digiüleminekut. Märkimisväärsete investeeringutega antakse kultuuri- ja meediaettevõtjatele digiüleminekuks vajalikud tehnoloogilised vahendid ning toetatakse ja edendatakse suurte kultuuriasutuste digipööret, suurendades seeläbi kultuuripärandi kättesaadavust. 3.4.Rahastu toetus arukale, kestlikule ja kaasavale majanduskasvule (3. sammas)

Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu sammast toetatakse 22 taaste- ja vastupidavuskava rohkem kui tuhande meetmega, kokku ligikaudu 223 miljardi euro ulatuses. Need meetmed on seotud väga erinevate valdkondadega, mille hulka kuuluvad nii VKEde, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamine kui ka reformid, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda või konkurentsivõimet. Samuti hõlmavad need suuri investeeringuid aruka ja kestliku majanduskasvu toetamiseks, nagu Hispaania toetus digiüleminekule ja innovatsioonile (3 miljardit eurot), Itaalia toetus projektile Transizione 4.0 (10,8 miljardit eurot) ja Portugali riikliku tugipanga Banco Nacional de Fomento kapitaliseerimine (1,5 miljardit eurot). Kõnealused meetmed hõlmavad ka paljusid reforme, eelkõige ühtse turu põhivaldkondades, nagu reguleeritud kutsealad (Portugal, Horvaatia), kunstnike ja kultuuritöötajate staatus (Tšehhi Vabariik, Kreeka, Hispaania või Rumeenia), intellektuaalomand (Itaalia, Kreeka), turujärelevalve (Itaalia), maksejõuetus (Itaalia, Hispaania, Portugal, Kreeka, Slovakkia) ja riigihanked (Itaalia, Kreeka, Slovakkia, Sloveenia, Rumeenia ja Läti). Joonis 8. Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu toetamise kulutuste jaotus (3. sammas) Joonisel on esitatud hinnanguline osakaal poliitikasambas Euroopa Komisjoni koostatud poliitikavaldkondade loetelu alusel. Protsent näitab iga poliitikavaldkonna osakaalu aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu samba kogukuludes. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon Kõik taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud meetmeid – kokku 44 miljardi euro eest. Teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute summa moodustab tavaliselt 4–13 % taaste- ja vastupidavusrahastu toetusest liikmesriigile, kusjuures mõned erandid jäävad sellest vahemikust allapoole või ületavad seda ning keskmine on umbes 10 %. Mitmed taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad nii investeeringuid kui ka reforme, millel võib olla liikmesriigi teadus- ja innovatsioonisüsteemi arengule tõeline ümberkujundav mõju, mis kestab aastaid. Näiteks mitmes ida- ja lõunapoolses liikmesriigis, kus on ühendatud taaste- ja vastupidavusrahastu toetuste suur eraldis ning vähene teadus- ja arendustegevuse intensiivsus, on taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad investeeringud suuremad kui ühe aasta jooksul teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtud avaliku sektori investeeringud (enne COVID-19 kriisi). Peale selle on need investeeringud mõnes neist riikidest seotud oluliste teadus- ja innovatsioonipoliitika reformidega. Kavandatud reformidega püütakse sageli vähendada teadusuuringute süsteemi killustatust teadusasutuste konsolideerimise kaudu või suurendada teadlasekarjääri atraktiivsust avalik-õiguslikes asutustes värbamis-, palga- ja karjäärijuhtimise poliitika muutmise kaudu. Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab reformi, mis soodustab tipptasemel haridus- ja teadussuutlikkuse koondamist, ühendades ülikoolid suuremateks üksusteks. Reform peaks samuti võimaldama suurendada koostööd akadeemiliste uurimisüksuste ja ettevõtete vahel. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab reformikava, mille eesmärk on tugevdada avalikku teadusbaasi, võttes kasutusele ülikoolide ja riiklike teadusasutuste uue tulemuspõhise rahastamissüsteemi ning suurendades teadlasekarjääri atraktiivsust ja vaadates läbi teadlaste karjääriedendamise raamistiku. Samuti on reformide eesmärk vähendada halduskoormust, mis on seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse riiklikest vahenditest rahastamise kättesaadavusega, ning toetada teadmus- ja tehnosiiret (riiklikest teadusasutustest eraettevõtetesse) asjakohaste üksuste (ametid, agentuurid) loomise ning akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjate koostööd takistavate tõkete kõrvaldamise kaudu. Lisaks kõigele sellele on taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide eesmärk parandada ka teadus- ja innovatsiooni- ning hariduspoliitika eri juhtimistasandite vahelist koordineerimist, et rahuldada oskuste vajadust ja suurendada tööalast konkurentsivõimet, eriti noorte jaoks. Paljud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad temaatilisi teadus- ja innovatsiooniinvesteeringuid, mis võimaldavad kasutada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et kiirendada rohe- ja digipööret ning suurendada vastupidavust kooskõlas ELi tasandi tegevuskavadega (ligikaudu 37 % ja 22 % teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud meetmete hinnangulisest kulust on tõepoolest esitatud vastavalt roheliste ja digieesmärkide täitmist toetavana). Need temaatilised investeeringud seisnevad peamiselt teadus- ja innovatsioonitegevuse ning taristute rahalises toetamises. Mõni liikmesriik lisas kavasse ka investeeringud, millega toetada programmi „Euroopa horisont“ partnerlusi ja programmi „Euroopa horisont“ raames kvaliteedimärgise saanud tipptasemel projektide rahastamist. Taani taaste- ja vastupidavuskava eesmärk on pakkuda avalikule ja erasektorile stiimuleid teadus- ja arendustegevuse hoogustamiseks, eelkõige uuenduslike keskkonnahoidlike tehnoloogiate valdkonnas, luues neli avaliku ja erasektori partnerlust, mida nimetatakse keskkonnahoidlikeks partnerlusteks. Nende partnerluste kaudu töötatakse välja lahendused neljale missioonipõhisele probleemile, mis on seotud heitkoguste vähendamisega transpordi-, põllumajandus-, toidutootmis- ja jäätmesektoris. Ettevõtete toetamine (sealhulgas VKEde toetamine, juurdepääs rahastamisele ja rahastamisvahendid) Enamik taaste- ja vastupidavuskavasid (19 kava 22 kavast) sisaldab meetmeid, millega antakse VKEdele otsetoetust, mis on kokku 44 miljardit eurot ja moodustab 3. samba hinnangulistest kogukuludest ligikaudu 22 %. Samas saavad VKEd kasu ka suuremast meetmekogumist, millel on laiem poliitiline suunitlus. Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad näiteks projektikonkurss teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks rohe- ja digivaldkonnas, kõigile ettevõtetele avatud rahastamisvahendid, ettevõtluskeskkonna reformid, mis mõjutavad nii VKEsid kui ka suuremaid ettevõtteid, või ulatuslikud meetmed, nagu avaliku halduses teenuste digiüleminek, millel on positiivne mõju paljude VKEde tegevusele ja kuludele, kuid mis ei piirdu üksnes VKEdega. Neid lisameetmeid arvesse võttes sisaldavad kõik taaste- ja vastupidavuskavad meetmeid, mis on VKEde jaoks asjakohased ja mille hinnanguline kogukulu on ligikaudu 109 miljardit eurot ehk ligi 24 % hinnangulistest kogukuludest. Üldiselt hõlmavad taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad VKEde meetmed paljusid valdkondi, mille hulka kuuluvad nii ettevõtluskeskkonna parandamine ja juurdepääs riigihangetele kui ka VKEde digiüleminek ja nende keskkonnasäästlikkuse suurendamine. Mitme meetme eesmärk on ka suurendada VKEde majanduskasvu ja vastupidavust, parandades nende juurdepääsu rahastamisele, töötajate kutsealast ümber- ja täiendusõpet või tugevdades nende teadus- ja arendusalast suutlikkust. Lisaks otseselt – ja mõnel juhul ainult – VKEdele suunatud meetmetele on taaste- ja vastupidavuskavades hulk meetmeid, milles VKEdel on eeldatavasti kasu ka kaudselt. Nii on see taaste- ja vastupidavuskavaga toetatud ulatuslike investeeringute korral suure VKEde osakaaluga sektorites, nagu ehitus ja turism, või teadus- ja arendustegevuse projektikonkurssidega, milles innovaatilised VKEd saavad osaleda. Horvaatia loob mitu rahastamisvahendit, et pakkuda soodsamaid rahastamistingimusi, eesmärgiga jagada VKEdele 1 300 laenu ja/või intressitoetust. Samuti investeerib Horvaatia VKEde juhtimissuutlikkusesse, pakkudes neile ärinõustamistoetust. Läti toetab VKEsid digioskuste ning kutsealase ümber- ja täiendusõppe meetmetega ning toetab selliseid uuenduslikke digitaristute lahendusi nagu „Tööstus 4.0“. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavaga toetatakse VKEsid energiatõhusaks renoveerimisel maksusoodustuse meetme ja konkreetse toetuskava abil, millega toetatakse oskustöölisi, väikekaupmehi ja füüsilisest isikust ettevõtjaid energiatõhusaks renoveerimise töid. Soome kava on suunatud konkreetselt VKEdele, keskendudes Soome mikro- ja väikeettevõtjate kasvu kiirendamisele ning nende rahvusvahelistumise suutlikkuse hoogustamisele ettevõtluse arendamise toetuste andmise kaudu. Hispaania kavas on VKEde toetamine selgelt suunatud ulatuslikule digiüleminekule (3 miljardit eurot), mis võimaldab pakkuda märkimisväärsele osale VKEdest digiülemineku põhi- ja laiendatud paketti (digitaalne töövahend). Kreeka kava sisaldab samuti mitmeid investeeringuid, mille eesmärk on edendada Kreeka ettevõtete, sealhulgas VKEde juurdepääsu rahastamisele ulatusliku laenurahastu kava kaudu. Need investeeringud viiakse kooskõlla laenurahastu viie strateegilise sambaga, milleks on rohepööre, digiüleminek, avatus, mastaabisääst ühinemiste ja omandamiste kaudu ning innovatsioon (teadus- ja arendustegevus). Taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel on liikmesriikidel ka piisavalt tegutsemisruumi, et edendada VKEde osalemist suuremahulistes projektides ning koostööd väikeste ja suurte ettevõtjate või akadeemiliste ringkondade vahel. Hispaania taaste- ja vastupidavuskavas on elektri- ja ühendatud sõidukite strateegilises projektis PERTE ette nähtud nn juhtprojektidena mitme suure integreeritud projekti rakendamine, millega hõlmatakse kogu elektri- ja ühendatud sõidukite väärtusahel. Seejuures kehtib nõue, et vähemalt 40 % juhtprojektides osalejatest oleksid VKEd ja kogu abist läheks VKEde heaks vähemalt 30 %. Meede peaks toetama autotööstuse väärtusahelas VKEde osalemise säilitamist ja edendamist ning looma uusi ärivõimalusi idufirmadele ja VKEdele. Ettevõtluskeskkond

Enamik taaste- ja vastupidavuskavasid sisaldab meetmeid ettevõtluskeskkonna parandamiseks, kusjuures reformid ja investeeringud hõlmavad 17,2 miljardit eurot ja moodustavad 8,5 % selle valdkonna hinnangulistest kuludest. Eelkõige on meetmete eesmärk lihtsustada ettevõtlusega tegelemist, vähendades bürokraatiat ettevõtete ja ettevõtjate jaoks ning liberaliseerides ettevõtlust ja vähendades piiranguid rangelt reguleeritud kutsealadel. Samuti on meetmete eesmärk meelitada ligi välisinvesteeringuid ja andeid või arendada olulisi sektoreid, nagu kultuur ja turism. Mõnes taaste- ja vastupidavuskavas on ette nähtud reformipaketid, et suurendada riiklike kontsessioonide ja riigihangete konkurentsivõimet. Kreeka taaste- ja vastupidavuskava sisaldab reformi, mille eesmärk on vähendada ettevõtete haldus- ja regulatiivset koormust. Reform sisaldab mitut meedet, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi, nagu laenu saamine, elektriühenduse saamine, kinnisvara registreerimine ja ehitusloa saamine. Hispaania kavatseb vastu võtta uue idufirmade seaduse, millega luuakse soodsad tingimused uuenduslike idufirmade loomiseks ja kasvuks. Samuti sisaldab Austria kava idufirmade paketti, mis on kohandatud idufirmade, uuenduslike VKEde ja sotsiaalse ettevõtluse vajadustele. Enamik taaste- ja vastupidavuskavasid sisaldab meetmeid ettevõtlustaristu, industrialiseerimise ja taasindustrialiseerimise valdkonnas, koguväärtusega 26 miljardit eurot. Need meetmed on eelkõige seotud sadamate ja tööstusparkide raudtee- ja maanteeühenduse parandamisega ning mitmeliigilise transpordi sõlmede arendamisega; tööstuspiirkondade taastamisega, sealhulgas veemajandus ja jäätmekäitlus; meetmetega ringmajanduse toetamiseks tööstuspiirkondades, sealhulgas ringlussevõtukeskustes; logistikakeskustega põllumajandusliku toidutööstuse toetamiseks; lairibaühenduse ja 5G-ühendusega tööstus- ja äripiirkondade jaoks; andmeruumide loomisega tööstusrakenduste või konkreetsete tööstussektorite jaoks. 3.5.Rahastu toetus sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele (4. sammas) Sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavate meetmete hinnanguline kulu on 193 miljardit eurot. Territoriaalsele ühtekuuluvusele suunatud meetmed hõlmavad eelkõige suuri investeeringuid taristusse, moodustades üle poole 4. sambasse tehtavatest kulutustest (72 %). Neljanda samba sotsiaalse ühtekuuluvuse kulutused jagunevad üldjoontes võrdselt sotsiaalpoliitika (sotsiaalkaitse ja munitsipaaleluruumid) ning tööhõivet ja oskusi toetavate meetmete (muu kui noorte tööhõive toetamine, tööturuasutuste nüüdisajastamine ja täiskasvanuharidus) vahel. Joonis 9. Sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavate kulutuste jaotus poliitikavaldkondade kaupa (4. sammas) Joonisel on esitatud hinnanguline osakaal poliitikasambas Euroopa Komisjoni koostatud poliitikavaldkondade loetelu alusel. Protsent näitab iga poliitikavaldkonna osakaalu sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse samba kogukuludes. Territoriaalne taristu ja teenused, maapiirkondade ja äärealade (sealhulgas saarte) areng Paljude reformide ja investeeringute eesmärk on parandada territoriaalset taristut ja kohalikul tasandil osutatavaid teenuseid ning kõrvaldada linna- ja maapiirkondade vahel olev arengulõhe. Need sisaldavad meetmeid, millega toetatakse põllumajandussektorit, parandatakse taristuid, mis võivad hoogustada kohalikku majandust ja riigi konkurentsivõimet (näiteks raudteed ja sadamad), ning selliste teenuste osutamist, millel on otsene mõju igapäevaelu kvaliteedile. Paljud territoriaalseid taristuid ja teenuseid käsitlevad meetmed on seotud liikuvuse ja transpordi edendamise ning innovatsiooniga, parandades lennuliikluse korraldamise süsteeme, investeerides raudteede ehitamisse, ajakohastamisse ja elektrifitseerimisse, ajakohastades sadamataristuid ning toetades kestliku linnalise liikumiskeskkonna projekte, nagu suure läbilaskevõimega ühistransporditeenused ja jalgrattateede ehitamine. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka mitmeid meetmeid loodusvarade kasutamise parandamiseks ja keskkonna säilitamiseks kohalikul tasandil. See puudutab saarte kanalisatsiooni- ja jäätmekäitlusreforme, investeeringuid veepuhastussüsteemide laiendamisse suurtes linnastutes ning niisutusvõrgustikke maapiirkondades, meetmeid põllumajanduse, loomakasvatuse ja kalanduse kestlikkuse suurendamiseks ning konsortsiumide loomise toetamiseks funktsionaalsetes maapiirkondades. Mis puudutab territoriaalseid teenuseid, siis on taaste- ja vastupidavuskavades ette nähtud meetmed, et suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust osutada kvaliteetseid teenuseid detsentraliseerimisreformide ja investeeringute kaudu, et parandada avaliku halduse tulemuslikkust kohalikul tasandil. Belgia, Taani ja Itaalia kavades on ette nähtud investeeringud, millega soodustada riigimaanteedel jalgrattateede ehitamist. Sellega toetatakse kodanike ja turismisektori juurdepääsu sidusamale jalgrattateede võrgule ning seega paremaid võimalusi eelistada jalgratast muudele transpordiliikidele. Lisaks sellele toetatakse meetmetega kava, mis on suunatud omavalitsuste jalgrattataristu ehitusprojektidele. Küpros rakendab Livadia, Kladeri ja Nikosia keskuse kaitseks üleujutusevastaseid ja veekogumismeetmeid. Täpsemalt toetatakse investeeringuga Livadia üleujutuskanalite uuendamist, 4 600 meetri ulatuses sadeveekanalisatsioonivõrgu ehitamist Kladeris ja kanalisatsioonisüsteemi ehitamist Nikosias, sealhulgas tänavate ja kõnniteede rekonstrueerimist ning sadeveekanalisatsioonivõrgu laiendamist. Läti taaste- ja vastupidavuskavaga nähakse ette haldusterritoriaalne reform, et parandada teenuste kvaliteeti, vähendades haldusüksuste arvu ning suurendades teenuste osutamise tõhusust ja kättesaadavust. Meede sisaldab uue kohaliku omavalitsuse seaduse vastuvõtmist, et vaadata läbi kohalike omavalitsuste funktsioonid ja ülesanded. Uue seadusega tagatakse parem valitsemistava omavalitsuse tasandil, otsuste tegemise ja täidesaatva võimu pädevuste selgem lahusus ja jaotus ning kodanike suurem osalemine kohalike kogukondade otsustusprotsessis. Sotsiaalkaitse, kaasamine, munitsipaaleluruumid ja sotsiaaltaristu Taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad mitmesuguseid reforme ja investeeringuid, mis tugevdavad liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteeme. Need meetmed keskenduvad sotsiaalkaitsesüsteemide tulemuslikkusele, kvaliteedile ja vastupidavusele, olenevalt riigipõhistest vajadustest, nagu on rõhutatud 2019.–2020. aasta riigipõhistes soovitustes. Suurem osa taaste- ja vastupidavusrahastu raames sotsiaalkaitsesse tehtavatest investeeringutest on seotud sotsiaalteenuste võrgustiku ning avaliku ja erasektori sotsiaalasutuste pakutavate rajatiste ajakohastamise, laiendamise või täiustamisega. Samuti sisaldavad need erimeetmeid, mis on suunatud näiteks puudega inimeste kaasamisele, sotsiaaltoetuste piisavuse ja kestlikkuse suurendamisele ning hooldust vajavate eakate elamistingimuste parandamisele. Mitu liikmesriiki on lisanud ka olulisi investeeringuid, et suurendada munitsipaaleluruumide ja sotsiaaltaristu pakkumist haavatavatele elanikkonnarühmadele. Ka lisasid mõned liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskavadesse miinimumsissetuleku ja pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse suurendamiseks nende reformimise etapid. Sotsiaalkaitset ja munitsipaaleluruume toetavate meetmete hinnanguline kulu on ligikaudu 27 miljardit eurot. Portugal: „Eluasemele juurdepääsu toetuse programm“ on investeering, mille eesmärk on tagada inimväärne ja piisav eluase kõige suuremate vajadustega peredele ja kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele, eesmärgiga eelkõige toetada 2026. aastaks majutust sotsiaaleluruumides vähemalt 26 000 abivajavale leibkonnale. Investeeringutega nähakse ette uute hoonete ehitamine, olemasolevate eluruumide renoveerimine ning vajaduse korral täiendavate hoonete soetamine ja rentimine sotsiaaleluruumide pakkumiseks. Leedu: reform töötuskindlustusskeemi ulatuse suurendamiseks, lisahüvitiste kehtestamine üksikutele eakatele ja puudega inimestele ning pensionide indekseerimise mehhanismi parandamine, et leevendada eakate vaesust. Horvaatia: taaste- ja vastupidavuskava sisaldab sotsiaalse juhendamise reformi ja investeeringut, et võtta sotsiaalhoolekandekeskustes kasutusele individuaalne juhendamisteenus, mis on suunatud ohustatud või tõrjutud olukorras olevatele isikutele. See uus teenus keskendub puudega inimeste, vägivallaohvrite, kodutute, rändajate, romade, noorte, vanglakaristust kandvate isikute ja muude sotsiaalselt haavatavate elanikkonnarühmade liikmete lõimimisele. Hispaania: perekondade kaitse ja nende mitmekesisuse tunnustamise reform, mis annab õigusliku tunnustuse eri liiki perestruktuuridele ning määrab kindlaks hüvitised ja teenused, millele neil on õigus sõltuvalt nende omadustest ja sissetulekutasemest. Tööhõive toetamine, tööturuasutuste nüüdisajastamine ning täiskasvanuharidus ja -koolitus muudele sihtrühmadele kui noored Peaaegu kõik liikmesriigid lisasid oma taaste- ja vastupidavuskavadesse mitmesuguseid reforme ja investeeringuid, et toetada töökohtade loomist, täiendusõpet ja tööturu nüüdisajastamist. Need meetmed vastavad tööhõive toetamise ja tööturuga seotud riigipõhistele soovitustele, mis on viimase kahe aasta jooksul adresseeritud peaaegu kõigile liikmesriikidele. Eelkõige paluti enamikul liikmesriikidel 2020. aastal „vähendada kriisi mõju tööhõivele ja tugevdada tööhõive toetamist“ ning tehti kindlaks ka mitmed spetsiifilisemad struktuursed probleemid. Tööhõive ja aktiivne tööturupoliitika on peaaegu kõigis taaste- ja vastupidavuskavades keskse tähtsusega, mis on kooskõlas ka komisjoni soovitusega toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete kohta pärast COVID-19 kriisi. Kavad sisaldavad investeeringuid ja reforme, et suurendada naiste, noorte ja haavatavate elanikkonnarühmade osalemist tööturul, toetada töökohtade loomist ning üleminekut uutele sektoritele ja ametitele, suurendada tööhõivet ning parandada tööturgude tulemuslikkust, toimimist ja vastupidavust. Kokku moodustavad tööhõivet ja tööturuasutuste nüüdisajastamist toetavad meetmed ligikaudu 11,3 miljardit eurot, mis on 6 % 4. samba rahalistest vahenditest.

Täiskasvanuharidus on sotsiaalse ja majandusliku vastupidavuse suurendamise jaoks kõige olulisem. Riiklikud kavad sisaldavad reforme, mille eesmärk on parandada elukestvat õpet, oskuste hindamist ja tunnustamist, täiendus- ja ümberõpet, et tugevdada karjäärivõimalusi, samuti investeeringuid, et soodustada koolitusi erasektoris (ligikaudu 16,4 miljardit eurot). Itaalia: investeeringud, millega toetatakse naiste osalemist tööturul, eelkõige investeerides lapsehoiuasutustesse ja toetades naisettevõtlust. Viimatinimetatud investeeringuga toetatakse naisettevõtjaid, soodustatakse uuenduslike äriprojektide algatamist ja laiendamist, pakutakse mentorlus- ja koolitusvõimalusi ning teavitamist. Prantsusmaa: Riikliku tööhõivefondi koolituskava aitab ettevõtetel investeerida osalise tööhõivega töötajate koolitusse, tuues kasu nii töötajale, suurendades tema tööalast konkurentsivõimet, kui ka ettevõttele, parandades selle konkurentsivõimet. Kreeka: digioskuste, keskkonnasäästlike kutseoskuste ja finantskirjaoskuse valdkonna horisontaalsed täiendusõppe programmid kokku üle poole miljoni toetusesaaja jaoks toetavad Kreeka tööjõu tööalast konkurentsivõimet rohe- ja digipöördes. Investeeringule eelneb elukestva õppe süsteemi reform, millega tagatakse koolituste kõrge kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele. Sloveenia: taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meedet, millega toetatakse noorte töötajate tööturule sisenemist, pakkudes tööandjatele rahalisi stiimuleid kuni 25-aastaste noorte töölevõtmiseks tähtajatu lepinguga, kuid stiimulite kasutamise tingimus on kohustus pakkuda mentorlus ja töökohapõhist koolitust, sealhulgas keskenduda digioskustele. Iirimaa: aktiveerimistoetus pikaajalise töötuse korral, et pakkuda kvaliteetset töökogemust vähemalt 10 000 inimesele, kes on olnud töötud kuus kuud või kauem. Ajutist subsideeritud praktikat kombineeritakse mentorluse, koolitusele juurdepääsu ning avaliku ja erasektori tööturuasutuste toetusega, et parandada pikemaajalist tööalast konkurentsivõimet. Hispaania: töölepingute reform, millega muudetakse kehtivaid eeskirju ajutiste lepingute kasutamise kohta, et edendada tähtajatute lepingute kasutamist. Reformiga lihtsustatakse ja vähendatakse olemasolevaid töölepingute liike (tähtajatu, ajutine ja koolitus / töökohapõhine õpe) ning piiratakse ajutiste lepingute kasutamise tingimusi. Sellega luuakse sobiv raamistik töökohapõhiste õppijate tööturule sisenemiseks, suurendatakse tähtajatute lepingute kasutamist hooajatöös, tugevdatakse kontrolle, et hoida ära ebakorrapärane tööaeg ja võidelda tööpettuse vastu, sealhulgas ajakohastades karistussüsteemi. Taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka meetmeid, mille eesmärk on tugevdada ja ajakohastada riigi tööturuasutusi ning pakkuda tööotsijatele tõhusamat ja sihipärasemat toetust, näiteks kasutades digiüleminekut, protsesside optimeerimist, töötajate koolitamist ja ajutiste töötajate värbamist, et tulla toime kriisi mõjuga. 3.6.Rahastu toetus tervishoiule ning majanduslikule, sotsiaalsele ja institutsioonilisele vastupidavusele, sealhulgas kriisiks valmisoleku ja kriisile reageerimise suutlikkuse suurendamiseks (5. sammas) 22 vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskava sisaldavad meetmeid, millega toetatakse 5. sammast kogusummas 78 miljardit eurot. Kuigi rahastamine on suunatud tervishoiu tugevdamisele ja avaliku halduse reformimisele, on meetmed jaotunud poliitikavaldkondade vahel üsna ühtlaselt. 5. samba võib jagada 14 poliitikavaldkonnaks, nagu on näidatud joonisel 10. Tervishoid ja avalik haldus on selgelt valdkonnad, mis saavad kõige rohkem toetust – tervishoid on esikohal kulude ja avalik haldus meetmete arvu poolest. Mõnele valdkonnale, nagu maksupoliitika, pettuse ärahoidmine või õigusriigi põhimõte, eraldatakse vaid väga väike osa kogukuludest, kuid selle asemel saavad nad kasu sihipärastest poliitikareformidest. Joonis 10. Tervishoidu ja vastupidavust toetavate kulutuste jaotus poliitikavaldkondade kaupa (5. sammas) Joonisel on esitatud hinnanguline osakaal poliitikasambas Euroopa Komisjoni koostatud poliitikavaldkondade loetelu alusel. Protsent on seotud iga poliitikavaldkonna kogukuludega, mis on esitatud osakaaluna tervishoiu ning majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse sambas. Joonis 11. Tervishoidu ja vastupidavust toetavate meetmete arv poliitikavaldkondade kaupa (5. sammas) Tervishoid ja pikaajaline hooldus Kõik taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad tervishoiuga seotud meetmeid, mis näitab liikmesriikide kindlat pühendumust tervishoiusüsteemide parandamisele kogu liidus. Nende meetmetega seotud kogukulutused on ligikaudu 37 miljardit eurot, mis moodustab 49,15 % 5. samba rahaliste vahendite kogusummast. Taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad mitmesuguseid tervishoiuinvesteeringuid. Eelkõige on ligikaudu 25 miljardit eurot ette nähtud uute tervishoiutaristute ehitamiseks või olemasolevate ajakohastamiseks (see hõlmab ka meditsiiniseadmeid). Sloveenia kava sisaldab suuri investeeringuid haiglate taristusse, et parandada nakkushaiguste tõhusat ravi. Belgia kava sisaldab olulisi investeeringuid nukleaarmeditsiini algatustesse, mille eesmärk on ehitada meditsiinilisi radioisotoope kestlikult tootva rajatise prototüüp ning töötada välja uurimisprogramm vähiravis kasutatavate raviradioisotoopide järgmise põlvkonna jaoks. Lisaks sellele eraldatakse ligikaudu 15 miljardit eurot investeeringuid eelkõige esmatasandi tervishoiu ja ennetamise parandamiseks, eelkõige maapiirkondades ja mahajäänud piirkondades. Kreeka kavaga nähakse ette esimese, teise ja kolmanda taseme ennetuse tervikliku süsteemi rakendamine, et parandada kvaliteetsete tervishoiuteenuste kättesaadavust kõigi kodanike jaoks. Koostoimes teise sambaga sisaldavad paljud taaste- ja vastupidavuskavad meetmeid, mille eesmärk on riiklike tervishoiusüsteemide digiüleminek, sealhulgas tervishoiu kaugteenuste ulatuse laiendamine, killustatud riiklike terviseregistrite koondamine ning digitaalsete terviseplatvormide koostalitlusvõime ja turvalisuse tagamine. Tervishoiuvaldkonna digipööret toetavate investeeringutega seotud kogukulu on kõikide kavade lõikes 12 miljardit eurot. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavaga toetatakse integreeritud e-tervisesüsteemi arendamist, mis ühendab rohkem kui 25 000 tervishoiuteenuse osutajat ja kaugmeditsiinisüsteemi. Soome kavaga toetatakse riiklikke ja piirkondlikke osalisi kodanikele suunatud digiteenuste (nt ennetusteenused, sümptomite hindamine, enesehooldusteenused, digitaalsed vaimse tervise teenused jne), kutsesüsteemide (nt patsiendiandmete analüüsil põhinevad digiteenuste mudelid) ja juhtimislahenduste (nt täiustatud teadmushaldus ja analüüsilahendused) väljatöötamisel. Investeeringute täiendamiseks kavatsevad liikmesriigid võtta vastu ka ulatusliku reformikava ja seda rakendada. Peamised reformid keskenduvad i) tervishoiusüsteemide ümberkorraldamisele, et suurendada nende suutlikkust; ii) tervishoiusüsteemide juhtimise parandamisele, et suurendada tervishoiuteenuste kestlikkust, ning iii) mehhanismide loomisele tervishoiutöötajate ligimeelitamiseks ja tööl hoidmiseks konkreetsetes piirkondades. See kehtib eelkõige perearstide ja kogukonnaõdede kohta, sest on teatatud tervishoiutöötajate suurest nappusest mõnes riigis. Näiteks Hispaania kava sisaldab reformi, mille eesmärk on lahendada õdede ja arstide nappus, vähendada ajutiste lepingute kasutamist, parandada töötingimusi ning tõhustada koolitust ja kutsealast arengut teatavates geograafilistes piirkondades. 15 taaste- ja vastupidavuskava sisaldavad pikaajalise hooldusega seotud meetmeid. Kokku sisaldavad kavad 43 meedet, mille kogukulutused on ligikaudu 4,2 miljardit eurot. Investeeringutega sotsiaalhoolekandeasutustesse, õenduskodudesse ning nendega seotud pikaajalise hoolduse taristusse ja teenustesse, mis sisalduvad 15 kavas, püütakse toetada riiklikke deinstitutsionaliseerimise strateegiaid, edendades ambulatoorsele ravile ja koduhoolduslahendustele suunatud mudelit. Prantsusmaa kava hõlmab näiteks suuri investeeringuid Prantsusmaa meditsiini- ja sotsiaalsektori, eelkõige ülalpeetavate eakate asutuste renoveerimisse, ümberkujundamisse ja varustamisse ajavahemikul 2021–2025. Avaliku halduse tulemuslikkus

Rohkem kui kolmandik meetmetest ja umbes kaks kolmandikku avaliku halduse tulemuslikkuse ning äritegevuse ja avalike teenuste järjepidevusega seotud kulutustest on seotud digipöördega. Suurimad kulutused avaliku halduse digipöörde edendamisse (protsendina taaste- ja vastupidavuskava rahaliste vahendite kogusummast), on ette nähtud Saksamaa ja Malta kavades. 10 % Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava rahaliste vahendite kogusummast on ette nähtud reformiks, mille eesmärk on teha avalikud teenused 2022. aastaks digitaalselt kättesaadavaks. Samamoodi sisaldab Malta kava investeeringut, mis moodustab peaaegu 6 % riigi taaste- ja vastupidavuskava rahaliste vahendite kogusummast, et parandada klientide kogemusi internetipõhiste teenustega. Taaste- ja vastupidavuskavades aitavad avaliku halduse tulemuslikkust suurendada meetmed, millega tõhustatakse avalikku teenistust, vähendatakse regulatiivset ja halduskoormust ning parandatakse riigihankeid. 10 taaste- ja vastupidavuskava sisaldavad meetmeid ametnike koolituse, arengu ja töötingimuste parandamiseks, hõlbustades paindlikku töökorraldust, näiteks rakendades avalikus teenistuses paremat palgasüsteemi või ajakohastades värbamisprotsesse. Viis taaste- ja vastupidavuskava hõlmavad avaliku halduse reforme, et kergendada või vähendada ettevõtjate regulatiivset ja halduskoormust, lihtsustades äritegevusega seotud menetlusi ja nõudeid ning ametitoimingutele esitatavaid regulatiivseid nõudeid või rakendades VKE-testi. Kümne taaste- ja vastupidavuskava eesmärk on parandada riigihankeid, töötades välja elektroonilised riigihanked või lihtsustades lepingute sõlmimise protsessi. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid avaliku halduse kvaliteedi ja tulemuslikkuse parandamiseks, eelkõige meetmeid kohtusüsteemi tulemuslikkuse suurendamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks. Läti taaste- ja vastupidavuskava hõlmab reforme ja investeeringuid avaliku halduse ajakohastamiseks, haldustoe funktsioonide tsentraliseerimiseks ja avaliku halduse töötajate koolitusse investeerimiseks. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab reformi, mis näeb ette pideva riigihanketeemalise koolituse. See reform aitab kaasa korruptsiooni tõhusamale ennetamisele ning Horvaatia avaliku halduse suutlikkuse ja tõhususe parandamisele. Kohtusüsteemide tulemuslikkus Kohtusüsteemide tulemuslikkuse parandamise meetmed on esitatud 13 taaste- ja vastupidavuskavas. Enam kui pooled neist meetmetest on investeeringud 3,75 miljardi euro väärtuses. Eelkõige 75 % selle valdkonna kogukulutustest on ette nähtud Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale, mille raames eraldatakse kokku 2,268 miljardit eurot investeeringuteks inimkapitali, et tugevdada kohtuametit ja kaotada erinevused eri kohtuasutuste vahel. Kolmandik neist meetmetest ja peaaegu pool nende meetmete kogukulutustest on seotud digipöördega. Investeeringud Küprose, Kreeka, Rumeenia, Slovakkia ja Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavadesse on suunatud kohtusüsteemi taristu parandamisele. Kolm taaste- ja vastupidavuskava (Küpros, Horvaatia ja Itaalia) hõlmavad ka reforme, mille eesmärk on vähendada eelmenetluses olevate kohtuasjade kuhjumist. Mõned taaste- ja vastupidavuskavad (Küpros, Läti, Horvaatia ja Rumeenia) sisaldavad meetmeid kohtusüsteemi kvaliteedi parandamiseks töötajate koolitamise abil. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab investeeringut, et toetada Rumeenia kohtusüsteemi ettevalmistamist ja üleminekut kesksele elektroonilisele kohtuasjade haldamise süsteemile. Samuti on selles esitatud reform, mille eesmärk on tugevdada kohtunike sõltumatust ning millega nähakse muu hulgas ette kohtunike lubamine kutsealale ja karjääri edendamine nende võimekusest olenevalt. Malta kavas on ette nähtud arvukalt reforme, et tegeleda kohtusüsteemi sõltumatuse puuduste, uurimisvaldkonnast eraldiseisva prokuratuuri puudumise ning korruptsiooni tõhusa avastamise ja selle eest vastutusele võtmisega seotud probleemidega. Näiteks sisaldab kava meetmeid kohtunike ametisse nimetamise ja ametist vabastamise meetodi reformimiseks, eraldi prokuratuuri loomiseks ja alalise korruptsioonivastase komisjoni reformimiseks. Slovakkia kava sisaldab reformi, mis hõlmab õigusaktide muudatuste paketti, mille eesmärk on veelgi suurendada kohtusüsteemi tõhusust, terviklust ja sõltumatust ning võidelda tulemuslikumalt korruptsiooni ja rahapesu vastu. Slovakkia kavas on eelkõige neli investeeringut, mille eesmärk on laiendada, ajakohastada, ehitada või hankida uusi sobivaid ruume taaste- ja vastupidavuskava alusel kasutusele võetud uuel kohtute kaardil olevate peamiste kohtute jaoks ning ajakohastada kohtute IT-seadmeid. Horvaatia kava sisaldab reformi, mille eesmärk on luua õiguslik, organisatsiooniline ja tehnoloogiline raamistik, mis aitab vähendada kohtuasjade kuhjumist ja lühendada kohtumenetlusi ning keskendub kohtusüsteemi läbipaistvale ja tõhusale haldamisele. Selle reformi eesmärk on suurendada kodanike usaldust kohtusüsteemi vastu. Itaalia kava sisaldab mitmesuguseid meetmeid tsiviilüldkohtute, regionaalsete halduskohtute, tsiviilapellatsioonikohtu ja riiginõukogu kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks. Nende meetmete eesmärk on muuta kohtusüsteem tõhusamaks, lühendades menetluste kestust ja lähendades seda näitajat Itaalias ELi keskmisele väärtusele. Küprose kava sisaldab investeeringut kohtunike koolitamiseks mitmesuguste õigusteemade ja õigusoskuste valdkonnas, et parandada kohtunike koolituse ja pidevõppe madalat taset. Läti kava sisaldab investeeringut ühtse koolituskeskuse loomiseks kohtunike, kohtutöötajate, prokuröride, prokuröride abide ja spetsialiseerunud uurijate kvalifikatsiooni arendamiseks. Pettuse ärahoidmine / rahapesuvastase võitluse järelevalve 17 taaste- ja vastupidavuskava sisaldavad pettuse- ja rahapesuvastase võitlusega seotud meetmeid ning enamik kavades sisalduvatest meetmetest on reformid. Eesti kava sisaldab investeeringut, et koostada Eestis rahapesu ja terrorismi rahastamise strateegiline analüüs. Selle meetme eesmärk on tugevdada Rahapesu Andmebüroo suutlikkust teha varakult kindlaks rahapesuskeemid ja -kanalid. Slovakkia kava sisaldab investeeringut, mille eesmärk on pakkuda vahendeid ja suutlikkust korruptsiooni ja rahapesu vastaseks võitluseks. Horvaatia kava sisaldab samuti mitmeid rahapesuvastaseid meetmeid, sealhulgas reformi, mille eesmärk on tõhustada koostööd rahapesuvastase võitluse ameti ja järelevalveasutuste vahel. Soome kavatseb rakendada reformi, mille eesmärk on hõlbustada teabe kogumist ja vahetamist pädevate asutuste vahel rahapesu ennetamiseks ja avastamiseks, sealhulgas andmetöötluse ja -analüüsi automatiseerimise kaudu. Muudetakse panga- ja maksekontode kontrollisüsteemi, et tõhustada rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmist, avastamist ning nende eest vastutusele võtmist. Kreeka kava sisaldab reformi, mille eesmärk on luua digiplatvorm kohtu-, järelevalve- ja õiguskaitseasutuste valduses olevate statistiliste andmete kogumiseks ning parandada tegelikke kasusaajaid käsitlevate andmete registreerimise eriregistrit. Iirimaa kavas on reform, mis seisneb usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate rahapesuriskide kohta valdkondliku hinnangu avaldamises ning usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate kontrollimiste arvu suurendamises. Lisaks sellele vaatab töörühm läbi 2010. aasta kriminaalõiguse seaduse (rahapesu ja terrorismi rahastamine) kohase õigusnormide täitmise tagamise vahendite kogumi, sealhulgas soovituse laiendada kogumit nii, et see hõlmaks ka halduslike finantssanktsioonide režiimi. Luksemburg viis oma kavasse sisse ka reformi, mille eesmärk on täita kaks peamist eesmärki. Esiteks, tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistikku, mida kohaldatakse usaldusfondi- ja äriühinguteenuseid ning investeerimisteenused pakkuvate spetsialistide suhtes, tugevdades siseriiklikke sätteid. Teiseks, tuvastada, hinnata ja mõista paremini rahapesu ja terrorismi rahastamist. Lisaks sellele muudetakse põhjalikult Luksemburgi äriregistrit kui tegelike kasusaajate registrit ning kaubandus- ja ettevõtteregistrit, et laiendada selle karistus-, kontrolli- ja täidesaatvaid volitusi ning hõlbustada selle andmete kasutamist rahapesuvastase võitlusega seotud riskide hindamiseks. Mõned taaste- ja vastupidavuskavad sisaldavad ka meetmeid, mis on seotud pettuse ärahoidmisega, näiteks küberkuritegevuse või maksustamise vältimise vastu võitlemisega. Horvaatia kava sisaldab investeeringut, et tugevdada politsei suutlikkust võidelda küberkuritegevusega. Hispaania kavas on esitatud pettusevastase seaduse vastuvõtmise reform, mille eesmärk on tugevdada eeskirju, mis tõkestavad ühts