ET Euroopa Liidu Teataja C 322/35

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 322/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„JABŁKA GRÓJECKIE”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0730-01.12.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Jabłka grójeckie”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Allpool esitatud tabelis loetletud õunasorte võib müüa ekstraklassi või I klassi õuntena nimetuse all „Jabłka grójeckie”, kui need vastavad müügi hetkel tabelis toodud värvuse, suuruse ja viljaliha tiheduse kohta esitatud miinimumnõuetele. Lisaks sellele on õunte „Jabłka grójeckie” happesisaldus 5 % kõrgem neile sortidele üldjuhul omasest happesusest. Selle näitaja väärtus sõltub siiski kasvuperioodil valitsevatest ilmastikutingimustest.

Sort Värvuse osakaal pinnast (%) Ekstraklassi suurus (mm) I klassi suurus (mm) Viljaliha minimaalne tihedus (kg/cm2) Alwa 55 60 55 5,5 Belle de Boskoop ja selle vormid 38 70 65 6 Braeburn 55 70 65 6 Cortland 55 70 65 4,5 Celeste 38 70 65 5,5 Delikates 55 70 65 5 Delbarestival ja selle vormid 38 60 55 5,5 Early Geneva 55 60 55 6 Elise 80 70 65 6 Elstar 38 60 55 4,5 Empire 80 60 55 5 Fuji 55 70 65 6 Gala ja selle vormid 38 60 55 5,5 Gloster 55 70 65 5,5 Golden Delicious ja selle vormid 10 70 65 5 Idared 55 70 65 5,5 Jerseymac 55 60 55 5,5 Jonagold ja selle vormid 38 70 65 5 Jonagored ja selle vormid 80 70 65 5 Lobo 55 70 65 4,5 Ligol 55 70 65 5,5 Mutsu 10 70 65 6 Paula Red 55 70 65 5,5 Pinova ja selle vormid 38 70 65 5,5 Piros 38 60 55 5,5 Rubin 80 70 65 4,5 Shampion ja selle vormid 55 70 65 4,5

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Punktis 4 määratletud piirkonnas peavad toimuma järgmised „Jabłka grójeckie” tootmise etapid:

— kasvukoha ettevalmistamine;

— istutamine;

— okste lõikamine ja võra kujundamine;

— väetamine;

— niisutamine;

— taimekaitse;

— töötlemine viljade kvaliteedi parandamiseks;

— saagikoristus.

„Jabłka grójeckie” tootmine peab toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas vastavalt õunte integreeritud tootmise meetodile või GLOBALGAPi spetsifikaadile.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Puuduvad.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Mazowieckie (Masoovia) vojevoodkonnas

— kogu Grójecki maakond (Belsk Duży, Błędówi, Chynówi, Goszczyni, Grójeci, Jasienieci, Mogielnica, Nowe Miasto n. Pilicą, Pniewy ja Warka vallad);

— Mszczonówi vald Żyrardowski maakonnas;

— Tarczyni, Prażmówi ja Góra Kalwaria vallad Piaseczyński maakonnas;

— Sobienie Jeziory vald Otwocki maakonnas;

— Wilga vald Garwoliński maakonnas;

— Grabów n. Pilicą ja Magnuszewi vallad Kozienicki maakonnas;

— Stromieci, Białobrzegi ja Promna vallad Białobrzeski maakonnas.

Łódzkie vojevoodkonnas

— Biała Rawska, Sadkowice, Regnówi ja Cielądzi vallad Rawski maakonnas;

— Kowiesy vald Skierniewicki maakonnas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

5.1.1. Looduslikud faktorid

„Jabłka grójeckie” tootmispiirkond asub Kesk-Poolas Warsawi tasandikul ja Rawa platool ning Białobrzegi ja Kesk-Wisła orgudes. Need geograafilised piirkonnad moodustavad osa Kesk-Masoovia ja Lõuna-Masoovia madalikust.

Neil aladel on valdavateks liival, savil ja õhukesel huumusekihil moodustunud keskmise ja madala viljakusega leetunud ja leedemullad, mis on õunapuude kasvupinnasena ideaalsed. Aastane sademete hulk selles piirkonnas on 600 mm. Ligikaudu 200 päeva kestev kasvuperiood võimaldab kasvatada enamikke õunapuusorte. Selle piirkonna suhteliselt pehme, mõõdukalt kontinentaalne kliima kaitseb isegi külmakartlikke sorte märkimisväärsete kadude eest taimede istutamisel.

Piirkonda iseloomustab mikrokliima, mille eripäraks on madal öine temperatuur (kuni 0 °C) viljade koristuseelsel perioodil (septembris ja oktoobri alguses).

„Jabłka grójeckie” määratletud tootmispiirkond on oma iseloomult väga ühtlane. Õunapuid kasvatatakse igas paikkonnas alates piirkonna keskusest Grójeci linnast kuni piirkonna äärealadeni. Kõnealuse kultuuri kontsentratsioon ulatub Grójeci ümbruses 70 %-ni, kuid see väheneb järk-järgult linnast kaugemal; väljaspool määratletud kasvatuspiirkonda muutub õunakasvatus hajusamaks. Seetõttu nimetatakse Grójeci piirkonda Euroopa suurimaks viljapuuaiaks.

5.1.2. Ajaloolised ja inimfaktorid

Grójeci ümbruskonnale omistatud nimetus „Euroopa suurim viljapuuaed” pärineb aiandusest ja puuviljakasvatusest huvitunud kuninganna Bona aegadest. 1545. aastal omandas ta suure maatüki Grójeci maakonnas, kus ta hiljem kehtestas mitmesuguseid privileege köögiviljaaedade omanikele. Kuninganna Bona poja 1578. aasta kuninglik dekreet muutis puuviljakasvatuse õigusliku aluse veelgi tugevamaks. See andis algse tõuke viljapuuaedade, eriti õunaaedade arendamiseks. Ajaloolised dokumendid sisaldavad mitmeid viiteid viljapuuaedade arendamise kohta Grójeci piirkonna mõisates ja taludes.

„Jabłka grójeckie” arengus on tähtis osa olnud ka vaimulikel (Roch Wójcicki Belskist, Niedźwiedzki Łęczeszycest, Stefan Roguski Goszczynist ja Edward Kawiński Konaryst), kes olid 19. sajandil selle piirkonna puuviljakasvatuse võtmeisikuteks.

20. sajandi alguses hakati looma kaubanduslike eesmärkidega viljapuuaedu, mida sümboliseerib Podgórzycest pärit õunakasvataja Jan Cieślaki töö. Cieślak tegi väga palju õunakasvatuse ja õunte säilitusviiside täiustamiseks (1918. aastal ehitas ta Poola esimese puuviljalao).

20. sajandi alguses tõusid esile esimesed konsultandid, kellest kõige kuulsam selles piirkonnas oli Witalis Urbanowicz, kes sai 1909. aastal tuntuks sellega, et koostas „Aiapidaja kümme käsku”.

Pärast Teist maailmasõda hakkas viljapuukasvatus Grójeci piirkonnas väga kiiresti arenema, millega oli tihedalt seotud professor Szczepan Pieniążek. Tema algatusel loodi puuvilja- ja lillekasvatuse instituut (Instytut Sadownictwa i Kwiaciarstwa), mis on jaganud kohalikele puuviljakasvatajatele uusimaid teadmisi ja kogemusi. Professori soovitusel asutas tema õpilane Eligiusz Gajewski Nowa Wieśes puuvilja- ja lillekasvatuse instituudi katsejaama (Zakład Doświadczalny Instytutu Sadownictwa i Kwiaciarstwa). Sellest kujunes näidispõllumajandusettevõte, kus arendati Grójeci puuviljakasvatajate praktilisi oskusi.

Aja möödudes tekkis „Jabłka grójeckie” kasvatajaid aina juurde, kuid 1958. aastal ikaldus kohalike põllumeeste saak, ning see ajendas Grójeci piirkonna Rahvuskogu presiidiumi aseesimeest Wacław Przytocki korraldama õunapuuõite festivali (Dni Kwitnących Jabłoni), mille eesmärk oli edendada nii õunakasvatust kui ka piirkonda tervikuna. Alguses korraldati õunapuuõite festivali igal aastal eri kohas ja erineva nimetuse all: „Dni Kwitnących Jabłoni”, „Dni Kwitnącej Jabłoni”, „Grójeckie Dni Kwitnącej Jabłoni”, „Grójeckie Dni Kwitnących Jabłoni”, „Kwitnące Jabłonie” ning nüüdseks on juba üle kümne aasta kasutusel nimetus „Święto Kwitnących Jabłoni”.

5.2. Toote eripära:

„Jabłka grójeckie” õunu iseloomustab reeglina keskmisest 5 % suurem punasus. Õunte kaunid punased põsed ei anna neile mitte ainult meeldivat välimust, vaid viitab ka suuremale värvainete (peamiselt antotsüaniinid ja karotenoidid) sisaldusele õunte koores. „Jabłka grójeckie” õunte happesus on samuti reeglina 5 % kõrgem sama sordi keskmisest. Selle näitaja väärtus sõltub siiski kasvuperioodil valitsevatest ilmastikutingimustest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

„Jabłka grójeckie” õunte ja punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos tuleneb punktis 5.1.1 kirjeldatud looduslike tegurite mõjul omandatud ja punktis 5.2 loetletud erilistest omadustest ning allpool kirjeldatud heast mainest.

„Jabłka grójeckie” tootmispiirkonnas valitsevate looduslike tingimuste, eelkõige pinnase ja erilise mikrokliima tõttu saavutavad õunad varasema, keskmisest intensiivsema punasuse ja kõrge happesuse, mida hindavad töötlejad kogu Euroopas. Öine madal temperatuur avaldab soodsat mõju vahetult enne saagi koristamist õuntes toimuvatele füsioloogilistele protsessidele. See tähendab, et öisel puhkeperioodil on oksüdeerumine vähem intensiivne ja selle tulemusena paraneb suhkru ja happesuse suhe, mis omakorda aitab oluliselt kaasa „Jabłka grójeckie” peene maitse tekkimisele.

„Jabłka grójeckie” õuntele iseloomulikud omadused on tihedalt seotud õunte kasvupiirkonna erilise mikrokliimaga. Pealegi on Grójeci piirkonnas tavapärane, et saagikoristuseelsel perioodil langeb öine temperatuur olulisel määral: septembris ja oktoobri alguses on see 0 kraadi. Lühidalt – pinnase ja erilise mikrokliima koosmõjul omandavad õunad „Jabłka grójeckie” keskmisest varem suurema punasuse ning kõrge happesuse, mida hindavad töötlejad kogu Euroopas.

Grójeci piirkonnas valitsevad soodsad tingimused õunapuude kasvatamiseks on taganud möödunud 500 aasta jooksul pidevalt suurenenud erakordse maine. Grójec on õunakasvatuse sünonüümiks enamikele Mazowieckie vojevoodkonna ja selle naabervojevoodkondade elanikele. Viiteid puuviljakasvatusele võib leida kogu kõnealusest piirkonnast: näiteks Grójecki maakonna ja mitmete valdade vapid, millel kujutatakse õunu (Chynów, Belsk Duży, Błędów, Jasieniec, Kowiesy ja Sadkowice); kohanimed nagu Sadków ja Sadkowice (poola keeles tähendab sõna „sad” puuviljaaeda); Grójecis asuv Aianduskoja bareljeef, millel on kujutatud õunte korjamist; tohutult populaarne iga-aastane õunapuuõite festival ja igal aastal Grójecis toimuv Poola puuviljakasvatajate konverents ning linnaosadele antud nimed, näiteks elamurajoon Zielony Sad („Roheline viljapuuaed”).

Paljude sajandite jooksul kujunenud traditsioonid on lihvinud kohalike puuviljakasvatajate õunapuude hooldamisega seotud oskused peaaegu täiuslikkuseni. Ka kohalik tööstus – puuviljatöötlemisettevõtted, kaubandusettevõtted, tootjarühmad, aianduskaupade tarnijad, masinatootjad jne – on kohandanud ennast eelkõige puuviljakasvatajate vajadustega.

Grójeci piirkonnast on nüüdseks kujunenud intensiivse põllumajandustootmisega tegelevate väikeste viljapuuaedade piirkond, mis annab peaaegu 40 % rahvuslikust õunatoodangust, kusjuures mõnedes valdades moodustab viljapuukasvatus 70 % põllumajandustoodangust.

Toote suurepärane maine, mis tuleneb kõnealuse piirkonna kliimatingimustest ja õunte kasvatamisega seotud pikaajalistest traditsioonidest, leidis kinnitust 2008. aasta septembris korraldatud üleriigilise tarbijaküsitluse käigus. Küsitluse tulemused näitavad, kui tugevasti seostatakse Grójeci piirkonda puuviljakasvatuse ja eelkõige õunte tootmisega. 27,7 % vastanutest osutasid Grójeci piirkonna ja puuviljakasvatuse vahelisele seosele. 19 % poolakatest seostab Grójeci piirkonda õunakasvatusega. Mazowieckie vojevoodkonnaga külgnevate vojevoodkondade elanike hulgas oli Grójecit õuntega seostanud vastanute osakaal veelgi suurem: 32 % Łódzkie vojevoodkonnas ja 36 % Świętokrzyskie vojevoodkonnas.

„Jabłka grójeckie” õunte heast mainest annavad tunnistust ka ajakirjanduses ilmunud artiklid, näiteks: „Co czwarte jabłko z Grójca” (1991), „Z Grójca do Szwecji” (1992), „Jabłko ekologiczne” (1993), „Eurojabłka z Grójeckiego” (1995), „Sady po klęsce” (2000), „Jabłkowe centrum Europy?” (2001), ja „Grójeckie jabłka najlepsze” (2007).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.