EUROOPA KOMISJON Brüssel,10.11.2022 JOIN(2022) 48 final ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, Sõjaväelise liikuvuse tegevuskava 2.0



1.Sissejuhatus Strateegilises kompassis, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2022. aasta märtsis, rõhutati järgmist: „Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu on kinnitanud tungivat vajadust oluliselt suurendada meie relvajõudude sõjaväelist liikuvust liidus ja väljaspool liitu“. Strateegilises kompassis lubati võtta „uusi kohustusi, et oluliselt tõhustada sõjaväelist liikuvust ja investeerida sellesse“ ning kutsuti üles leppima kokku 2022. aasta lõpuks „ambitsioonikas ja muudetud tegevuskavas“. Uus sõjaväelise liikuvuse tegevuskava lähtub sellest üleskutsest. Sõjaväeline liikuvus on Euroopa julgeoleku ja kaitse jaoks väga oluline. Kui ELi välispiiridel või kaugemal puhkeb kriis, peaksid ELi liikmesriikide relvajõud suutma sellele reageerida kiiresti ja ulatuslikult. Lisaks on Venemaa Ukraina-vastase agressiooni käigus saanud selgeks, kui oluline on liigutada sõjalist abi võimalikult kiiresti ja sujuvalt. Liikmesriikide tegevus Ukraina sündmuste foonil näitab, et liidu sõjaväeline liikuvus on edasi arenenud. Näiteks on Euroopa Kaitseagentuuri välja töötatud asjakohased kokkulepped aidanud liikmesriikidel lühendada piiriülese liikumise aega. Erandlike olude tõttu on liikmesriigid olnud sageli valmis tegema erandeid oma riiklikest piirangutest ja lahendama küsimusi üksikjuhtumite kaupa. Nüüd on aeg minna üksikjuhtumitelt üle struktuursetele lahendustele. Samal ajal on selgeks saanud ka piiranguid – näiteks raudteesüsteemide erinevus Ukraina ja ELi liikmesriikide vahel ning samuti Euroopa Liidu sees on takistanud leidmast optimaalseid liikuvuslahendusi. On ilmnenud ka suur sõltuvus lepingulistest tsiviiltranspordilahendustest. Uue tegevuskavaga, mis tugineb 2017. aastal käivitatud sõjaväelise liikuvuse algatuse järel tehtud edusammudele, visandatakse sõjaväelise liikuvuse valdkonna tegevus aastateks 2022–2026. Tegevuskava kohaldamisala on laiendatud ja sellesse on lisatud täiendavaid meetmeid, et aidata luua korralike ühendustega sõjaväelise liikuvuse võrgustikku, mida iseloomustaks senisest lühem reageerimisaeg ning võimekas, turvaline, kestlik ja kerkne transporditaristu koos vastavate võimetega. Tegevuskavas käsitletakse vajadust veelgi parandada transporditaristu läbilaskevõimet, et tulla toime liikuvate vägede ja varustuse kaalu, suuruse ja mahuga, nähes ette uued meetmed, mille abil seada tegevused tähtsuse järjekorda ja kehtestada nõuded sõjaväetranspordi kütusetarneahela jaoks. Sellega jätkatakse jõupingutusi, et ühtlustada ja kooskõlastada liikmesriikide keerukaid norme ja aeganõudvaid menetlusi, mis liiatigi riigiti lahknevad, ning võetakse uusi meetmeid haldusmenetluste edasiseks digitaliseerimiseks. Sellega luuakse uus valmisoleku ja kerksuse komponent, millesse koondatakse strateegiliste veovõimete arendamine, lähtudes 2020. aasta novembris avaldatud kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruandest. Selles pannakse ette meetmed, millega parandada transpordisektori kaitset küberrünnete ja muude hübriidohtude eest ning edendada transpordisektori vastupanuvõimet kliimamuutustele ja energiajulgeolekut. Uue partnerluskomponendiga pannakse ette dialoogi, koostöö ja ühenduste tugevdamine eri välispartneritega. Uus tegevuskava toetub tugevale alusele, mille põhilisi elemente on paika seatud alates 2018. aastast. ·Nõukogu on heaks kiitnud „Sõjaväelise liikuvusega seotud sõjalised vajadused ELis ja väljaspool“ (edaspidi „sõjaväelise liikuvuse vajaduste dokument“), sealhulgas tehnilised kirjeldused ja peamised sõjalised marsruudid. ·Ajavahemikuks 2021–2027 on Euroopa ühendamise rahastu kahesuguse kasutusega transporditaristu projektidele ette nähtud 1,69 miljardi euro suurune eelarve . ·Euroopa ühendamise rahastu esimene tööprogramm aastateks 2021–2023 ja rakendusmäärus nende projektide kahesuguse kasutuse nõuete kohta võeti vastu 2021. aasta augustis. Selle kiiluvees võeti 24. mail 2022 vastu esimene projektide seeria väärtuses 339 miljonit eurot, kuna kuu alguses oli välja kuulutatud juba uus projektikonkurss. Ukraina sõja tõttu toimus töö nende projektidega kiiremini, kui esialgses ajakavas ette nähtud, sest sooviti kiirendada sõjaväelist liikuvust parandavate taristuprojektide rakendamist. ·Komisjon on esitanud üleeuroopalist transpordivõrku käsitleva määruse läbivaadatud versiooni ettepaneku, milles võetakse esimest korda vaatluse alla ka sõjaväeline liikuvus üleeuroopalises transpordivõrgus. ELi sõjaväelise liikuvuse võrgustiku ja üleeuroopalise transpordivõrgu vahelist sidusust on parandatud ning kõigi transpordiliikide puhul on välja pakutud uued taristustandardid, mis otseselt parandavad sõjaväelist liikuvust. ·Käsitletud on ka regulatiivseid ja menetluslikke aspekte: lihtsustatud on piiriülese sõjaväelise liikumise tolliformaalsusi. Ühtlustatud on ohtlike kaupade vedu sõjandusvaldkonnas. Uue direktiiviga (2019/2235) nähakse ette käibemaksu- ja aktsiisivabastus kaupadele ja teenustele, mida kasutatakse või ostetakse kaitsetegevuse raames, millega rakendatakse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohaseid liidu meetmeid. 24 ELi liikmesriiki ja Norra on ühinenud Euroopa Kaitseagentuuri programmiga „Euroopa piiriülese liikumise loamenetluste optimeerimine“. ·Alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames on liikmesriigid algatanud mitmesuguseid koostööprojekte. Sõjaväelise liikuvuse projektis osaleb kokku 25 liikmesriiki ja ELi-välist riiki, kes koordineerivad üksteisega oma riigis võetavaid meetmeid, sealhulgas 25. juunil 2018 liikmesriikide vahel kokku lepitud riiklikke sõjaväelise liikuvuse meetmeid. Logistikakeskuste projektis osaleb 17 liikmesriiki, kelle koostöö seisneb logistikaladude ja logistikavõimete ühendamises, et vähendada reageerimisaega ja optimeerida võimekasutust. 2.Strateegiline lähenemisviis Järgides strateegilises kompassis seatud suunda ja võttes arvesse nii 2018. aasta tegevuskavas esitatud juhtpõhimõtteid kui ka muutunud strateegilist olukorda, nähakse käesoleva tegevuskavaga ette sõjaväelise liikuvuse edendamise terviklik raamistik. Selles pannakse ette täiendavad meetmed, millega võimaldada potentsiaalselt suuremahuliste vägede, sealhulgas sõjaväelaste ja nende varustuse kiiret, tõhusat ja takistamatut liikumist nii ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames kui ka riiklikel ja rahvusvahelistel eesmärkidel, eelkõige NATO raames. Et tagada meetmete sidusus, laiendada uue sõjalise liikuvuse tegevuskava rakendamisala ja hõlbustada rohkete sidusrühmade tulemuslikku kaasamist, on töötatud välja sõjaväelise liikuvuse strateegiline lähenemisviis. Kooskõlas sellega keskendutakse käesolevas tegevuskavas sellele, mil viisil arendada välja korralike ühendustega sõjaväelise liikuvuse võrgustik, mille puhul pööratakse tähelepanu järgmistele elementidele:

·mitmeliigilised transpordikoridorid, sealhulgas maanteed, raudteed, lennuteed ja siseveeteed, mis on varustatud kahesuguse kasutusega transporditaristuga, mis võimaldaks tulla toime sõjaväevedudega; ·transpordisõlmed ja logistikakeskused, mille kaudu saavad vastuvõtja- ja transiidiriigid pakkuda vägede ja sõjamaterjali siirmise hõlbustamiseks oma toetust ja tuge; ·ühtlustatud normid, regulatiivsed meetmed ja menetlused ning digitaalsed halduskokkulepped; ·kestlikkumad, kerksemad ja paremini valmis tsiviil- ja sõjaväelised veo- ja logistilised võimed. Kuna liikmesriikidel on tegevuskava rakendamisel keskne osa, nähakse selles ette soovitatavad meetmed, mida liikmesriike kutsutakse üles täiendaval ja sidusal viisil edasi arendama, tunnustades täielikult ELi liikmesriikide suveräänsust oma riigi territooriumil ja sõjaväelisi liikumisi reguleerivaid riiklikke otsustusprotsesse. Selle juurde kuulub ka liikmesriikide tegevus alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide kaudu. Ühtne ja koordineeritud sõjaväeline liikuvus on tihedalt seotud ka NATO huvidega. Sõjaväeline liikuvus moodustab jätkuvalt ELi ja NATO jaoks olulise ühisosa, mis võimaldab kooskõlas kummagi juhtpõhimõtetega arendada kahe organisatsiooni vahel tõhustatud ja tihedamat koostööd ning edendada töötajatevahelise hästi toimiva struktureeritud dialoogi raames tulemuslikku suhtlust ja teabevahetust. 3.ETTE PANDUD MEETMED Strateegilise lähenemisviisi kohaselt jaotuvad tegevuskava meetmed nelja peamise komponendi vahel: mitmeliigilised transpordikoridorid ja logistikakeskused, regulatiivsed toetusmeetmed, kerksus ja valmisolek ning partnerlused. 3.1 Mitmeliigilised transpordikoridorid ja logistikakeskused: investeeringud kahesuguse kasutusega transporditaristusse Sõjaväelise liikuvuse parandamiseks on vaja eelkõige uuendada sõjaväelise liikuvuse võrgustiku raames kahesuguse kasutusega transporditaristut koos selle juurde kuuluvate logistikasõlmede ja mitmeliigiliste transpordikoridoridega, et oleks võimalik tulla lühikese etteteatamisajaga toime ka raskete ja suuremahuliste sõjaväeliste vedudega. ELi liikmesriigid kasutavad suures osas sama transporditaristut nii tsiviil- kui ka sõjaväeliseks liikumiseks ja transpordiks. Et parandada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kahesuguse kasutuse võimalust, on vaja arendada mitmeliigilisi transpordikoridore ja transpordisõlmi. Seetõttu on ka uues tegevuskavas olulisel kohal kahesuguse kasutusega transporditaristu arendamine Euroopa ühendamise rahastu kaasrahastuse kaudu. Kooskõlas strateegilise kompassiga jätkab EL kogu üleeuroopalise transpordivõrgu ulatuses kahesuguse kasutusega transporditaristu tugevdamist, et edendada sõjaväelaste, sõjamaterjali ja varustuse kiiret ja sujuvat liikumist operatsioonide ja õppuste käigus, tehes tihedat koostööd NATO ja teiste partneritega. Esimese sõjaväelise liikuvuse tegevuskavaga rakendatud meetmetega kaasrahastati muu hulgas kahesuguse kasutusega transporditaristu projekte, mis asuvad nii ELi sõjaväelise liikuvuse võrgustikus kui ka üleeuroopalises transpordivõrgus. Praegune üleeuroopaline transpordivõrk, mille Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu 2013. aastal kinnitasid, hõlmab eelkõige Euroopa Liidu maanteid, raudteid, sadamaid ja lennujaamu. 2019. aastal tegid komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus puuduste analüüsi, et võrrelda üleeuroopalist transpordivõrku ja ELi sõjaväelise liikuvuse võrgustikku. Lisaks võrreldi 2019. aasta puuduste analüüsis sõjalisi transporditaristu vajadusi üleeuroopalise transpordivõrgu taristu tehniliste nõuetega. Liikmesriikide sõjaväelise liikuvuse võrgustikkude ja üleeuroopalise transpordivõrgu võrdlemisel kattusid need kaks 93 % ulatuses. See tähendab, et taristuinvesteeringud üleeuroopalisse transpordivõrku parandavad otseselt ka sõjaväelist liikuvust. Eesmärgiks on saada üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrk valmis 2030. aastaks. 14. detsembril 2021 tegi komisjon ettepaneku vaadata läbi 2013. aasta TEN-T määrus. Eelkõige tegi komisjon ettepaneku laiendada põhivõrgukoridore Lääne-Balkani partneritele. TEN-T määruse läbivaatamisel lisas komisjon olemasolevasse geograafilisse võrku täiendavaid maantee- ja raudteelõike, et vähendada lünki sõjaväelise liikuvuse võrgustikus. Sellega püüti suurendada sünergiat tsiviil- ja militaarsektori vahel olemasoleva transporditaristu kasutamisel. Lisaks on komisjon teinud ettepaneku karmistada mitut TEN-T taristu tehnilist standardit. See aitab oluliselt parandada sõjaväe ja sõjamaterjali liikumist, soodustades sõjaväelist liikuvust ELis ja väljaspool seda. 27. juulil 2022 võttis komisjon vastu muudetud TEN-T määruse ettepaneku, milles kajastatakse pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu tekkinud uut geopoliitilist olukorda. Selles tehakse ettepanek laiendada nelja üleeuroopalist transpordikoridori Ukrainasse ja Moldova Vabariiki, et parandada ühendusi liidu ja tema naabruskonna partnerriikide vahel. Komisjoni ettepanekus käsitletakse ka seda, et Ukrainas, Moldovas ja mõnes liikmesriigis (Balti riigid, Soome, Pürenee poolsaar) on teistsugune raudtee rööpmelaius, mis kahjustab raudtee koostalitlust ja transpordivõrgu kerksust. Komisjon on pannud ette meetmed raudteede järkjärguliseks üleminekuks Euroopa standardsele nominaalsele rööpmelaiusele . Järgmistel kaartidel on kujutatud Euroopa Liidu maanteid, raudteid, sadamaid ja lennujaamu hõlmavad üleeuroopalised transpordivõrgud (määrus (EL) nr 1315/2013).





Täiendavaid jõupingutusi on vaja teha selleks, et teha kindlaks puudujäägid ja kitsaskohad liikmesriikide füüsilises transporditaristus. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus (sealhulgas ELi sõjaline staap) on püüdnud üleeuroopalise transpordivõrgu ülevaatamisel vähendada üleeuroopalise transpordivõrgu ja ELi sõjaväelise liikuvuse võrgustike vahelisi lünki ning tagada Euroopa ühendamise rahastu sõjaväelise liikuvuse vahendeid kahesuguse kasutusega projektide toetamiseks. Nüüd tuleks jõupingutused suunata sellele, kuidas kasutada relvajõudude liikumisel taristut kõige tõhusamal viisil. Vaja on suurendada taristu läbilaskevõimet ja optimeerida selle kasutamist nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel. See nõuab taristu suurt kerksust, tugitehnoloogia olemasolu ja juurdepääsu energiale, mis võimaldaks relvajõududel väga lühikese etteteatamisajaga mahukaid veoseid käitada. Seega tuleb üleeuroopalise transpordivõrgu ja ELi sõjaväelise transpordivõrgu edasiseks ühtlustamiseks sõjaväelise liikuvuse vajadusi ELis ja väljaspool ELi ajakohastada. Tegevuskava ajakohastamise raames tuleks sõjaväelise liikuvuse vajaduste kontseptsiooni laiendada nii, et see hõlmaks ka kütusetarneahela taristut. Kui kriisi ajal liigutatakse suuremahulisi vägesid pikkade vahemaade taha, tuleb teel tagada kütusetarned. Lisaks on puhtale energiale ülemineku edenedes ELil geostrateegiline huvi tagada, et suuremahulised relvajõud sõltuksid vähem fossiilkütustest. Lisaks tuleks sõjaväelise liikuvuse vajaduste dokumendis käsitleda ka taristut ja süsteeme, mis võimaldaksid tõhusat juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsioonisüsteemide kasutamist. Üleeuroopalise transpordivõrgu läbilaskevõime edasiseks suurendamiseks on vaja uurida ka seoseid logistikakeskuste arendamisega. On vaja kindlaks teha, mil määral ELi sõjaväeline transpordivõrk tegelikult sõjalistele taristuvajadustele vastab. Tuginedes tsiviil- ja sõjaliste vajaduste vahelisele puuduste analüüsile (esialgne versioon 2019 ja ajakohastatud versioon 2020), tuleb hinnata, mil määral olemasolev taristu sõjalistele vajadustele vastab. Selline hindamine võimaldaks vajaduse korral NATOga konsulteerides kindlaks teha, millistes piirkondades ja mis liiki lünki esineb. Nii oleks lihtsam taristu arendamisel tegevusi ELi tasandil tähtsuse järjekorda seada ja rahastada, et kiirendada kahesuguse kasutusega taristu rajamist ja tagada transpordivõrgu kerksus. See võimaldaks luua sujuva ühenduse sõjaväeliste logistikaladude ja taristu ning kogu ELi-ülese transpordivõrgu vahel. Relvajõudude kiiret siirmist tagav taristu toob otsest kasu ka tsiviilkasutusele, näiteks suurendades taristu läbilaskevõimet, mida liikmesriigid saaksid kasutada, kui on vaja metsa- ja maastikupõlengute vastu võitlemisel üksteise abistamiseks kiiresti sekkuda. Et parandada sidusust ja seoseid liikmesriikide tegevuse vahel – sealhulgas asjaomaste PESCO projektide, eelkõige sõjaväelise liikuvuse ja logistikakeskuste projektide kaudu – ning liikmesriikide tegevuse ja kõigi valdkondade ELi tasandi töösuundade vahel, tuleks korraldada iga-aastane üritus, kuhu kutsuda kokku esindajad ELi institutsioonidest ning asjaomastest PESCO projektidest ja partneritest, nagu NATO. Esimene selline üritus võiks toimuda 2023. aasta teisel poolel. Olulised meetmed ELi tasandil ·2022. aasta lõpuks ajakohastab Euroopa välisteenistus (sealhulgas Euroopa Liidu sõjaline staap) koostöös liikmesriikide, komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga sõjaväelise liikuvuse vajaduste kontseptsiooni. Sõjaväelise liikuvuse vajaduste kontseptsiooni laiendatakse nii, et see hõlmaks kütusetarneahela taristut ning lennuliikluse korraldamise side-, navigatsiooni- ja seiresüsteemide ning taristu kahesugust kasutamist, võimaldades tõhusat juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenuste kasutamist. Vajaduse korral tagatakse jätkuvalt sidusus NATOga. ·Euroopa Kaitseagentuur ja komisjoni talitused jätkavad koostööd, et tagada ühtse Euroopa taeva algatuse ja sellega seotud lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute (SESAR) raames tsiviil- ja sõjalennunduse jaoks juurdepääs õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenustele. ·2023. aasta keskpaigaks viivad komisjoni talitused koos Euroopa välisteenistusega läbi uuringu, millega teha kindlaks lühikese etteteatamisajaga suuremahuliste vedude võimalused ning parandada kütusekerksust ning taristu pikaajalist planeerimist ja optimaalset kasutamist. Uuring sisaldab analüüsi selle kohta, mil määral vastab ELi sõjaline transpordivõrk sõjaliste vajaduste raames kindlaks määratud taristunõuetele, konsulteerides vajadusi mööda NATOga. Liikmesriikide ametiasutustelt saadud teabe põhjal analüüsivad komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus võimalikke lünki ja soovitavad meetmeid nende kõrvaldamiseks. ·2023. aasta suveks korraldab Euroopa välisteenistus pärast komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga konsulteerimist koostöös huvitatud liikmesriigiga esimese iga-aastase sõjaväelise liikuvuse teemalise ürituse, kuhu tuuakse kokku kogu valitsemissektori esindajad ja asjaomased sidusrühmad. ·Nagu on märgitud ühisteatises kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüsi ja edasiste sammude kohta, kaalub komisjon mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte prioriteetide üldise läbivaatamise raames sõjaväelise liikuvuse eelarve suurendamist Euroopa ühendamise rahastu kaudu, et rakendada mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piires kahesuguse kasutusega taristuprojekte. Liikmesriike kutsutakse üles: ·haldama ja arendama sõjaväelise liikuvuse riiklike kontaktpunktide võrgustikku; ·töötama välja ja esitama kahesuguse kasutusega taristuprojektide ettepanekud kõigis transpordivaldkondades, mis parandavad sõjaväelist liikuvust kooskõlas Euroopa ühendamise rahastu ja selle kindlaks määratud prioriteetidega, pöörates erilist tähelepanu transpordimeetmetele, milles on tähelepanu all ka kliimameetmed, sealhulgas energiajulgeoleku parandamise projektidele; ·aitama kaasa ELis ja väljaspool seda esinevate sõjaväelise liikuvuse vajaduste ajakohastamisele ning esitama ettepanekuid uute valdkondade lisamiseks; ·esitama 2023. aasta keskpaigaks komisjoni talitustele ja Euroopa välisteenistusele oma riikliku hinnangu füüsiliste võrgustike suutlikkuse kohta täita sõjaliste vajaduste jaoks kindlaks määratud taristunõudeid, et seda saaks kasutada eespool nimetatud uuringus; ·otsima oma riiklikes strateegiates võimalusi luua energiatõhususe valdkonnas koostoimet, et valmistada relvajõud enne 2023. aasta lõppu ette kliimamuutusteks, nagu nähakse ette strateegilises kompassis. 3.2 Regulatiivsed toetusmeetmed Ühtlustatud menetlused ja menetluslike tõkete kõrvaldamine hõlbustavad kiiret sõjaväelist liikumist. Selliste meetmete võtmisel tuleks austada ELi liikmesriikide suveräänsust oma riigi territooriumil ja riiklikke otsustusprotsesse. Edasine töö peaks keskenduma alates 2018. aastast käivitatud töösuundade rakendamisele ja täiendamisele, et aidata liikmesriikidel võtta 2018. aastal kokku lepitud riiklikke sõjaväelise liikuvuse meetmeid. 3.2.1 Piiriülese liikumise luba Sõjaväelaste ja varustuse liikumise toetamiseks on EL hõlbustanud piiriületust mitmesuguste transpordiliikide puhul. Euroopa Kaitseagentuuri programm „Euroopa piiriülese liikumise lubamise korra optimeerimine“ loodi selleks, et ühtlustada ja lihtsustada piiriülese liikumise menetlusi, ning selles on käsitletud nii regulatiivseid kui ka menetluslikke küsimusi. 2021. aasta novembris allkirjastati kaks tehnilise korra kokkulepet, üks maismaa- ja teine lennutranspordi kohta. Nendes kokkulepetes määratakse kindlaks menetlused, mida tuleb järgida liikumisel kriisi ajal, kriisiks valmistumisel, väljaõppel ja igapäevasel liikumisel. Kõik liikmesriigid ei ole veel neid kokkuleppeid oma riiklikesse protsessidesse lülitanud. Euroopa Kaitseagentuur hõlbustab praegu nende rakendamist, muu hulgas PESCO sõjaväelise liikuvuse projekti raames loodud riiklike kontaktpunktide võrgustiku kaudu. Sel viisil lühendatakse liikumislubade andmise menetlusi ja aidatakse osalevatel liikmesriikidel saavutada kokkulepitud eesmärk reageerida viie tööpäeva jooksul. Euroopa Kaitseagentuur on alustanud tööd kolmanda piiriülese liikumise lubade korra väljatöötamiseks merendusvaldkonnas. 3.2.2 Toll

2020. aasta juulis jõustusid õigusaktide muudatused, et lihtsustada sõjaliste kaupade tolliformaalsusi ja luua õigusraamistik ELi vormi 302 jaoks. Euroopa Kaitseagentuuri A-kategooria programmikokkuleppele „Tolliga seotud sõjaliste vajaduste ühtlustamine“ kirjutasid 2021. aasta mais alla 23 osalevat liikmesriiki ja Norra. Sellega digitaliseeritakse sõjalise otstarbega kaupade tollitoimingud ja tehakse sellest tulenev andmekogum teabevahetuse otstarbel kättesaadavaks tsiviiltolliasutustele. Seni on töö keskendunud programmi esimesele eesmärgile, milleks on osalevate liikmesriikide kasutatava sõjalise otstarbega kaupade tollisüsteemi vajaduste, tulude ja riskide hindamine. Liikmesriigid, keda toetab Euroopa Kaitseagentuur, teevad tihedat koostööd komisjoni talitustega, et tagada liidu tolliseadustikus kirjeldatud tolliprotseduuride järgimine. Selle hindamise tulemused on aluseks järgmistele sammudele, eelkõige selleks, et määrata kindlaks sõjalise otstarbega kaupade tolliprotseduuride digitaliseerimise spetsifikatsioonid ja nõuded, sealhulgas eelkõige elektroonilise andmetöötluse nõuded teabe vahetamisel tolli ja relvajõudude vahel. Komisjon tegeleks vajaduse korral õigusaktide muudatustega ja sõjaväelise liikuvusega seotud turvalise ja kiire teabevahetuse digitaalse süsteemi arendamise järelevalvega, tagades selle, et oleks paigas õigusraamistik, mille alusel liikmesriikides süsteemi kasutatakse, ning et süsteem oleks kooskõlas ELi tollialastes õigusaktides sätestatud tolliprotseduuridega. 3.2.3 Haldusprotsesside digitaliseerimine Nagu eespool märgitud, sisaldas Euroopa Kaitsefondi 2021. aasta tööprogramm ettepanekut töötada välja digitaalne süsteem sõjaväelise liikuvusega seotud teabe kiireks ja turvaliseks vahetamiseks. Digisüsteemi arendamiseks on eelvaliku teel määratud rahastus üheksa liikmesriigi ja ühe partnerriigi ettevõtetest koosnevale konsortsiumile, kes peaks süsteemi kättesaadavaks tegema 2025. aasta keskpaigaks. Komisjon aitaks töövõtjal süsteemi välja töötada ja tagaks selle kasutamise kõigis liikmesriikides. 3.2.4 Parem logistika Tõhustatud logistika on oluline tegur liikmesriikide relvajõudude kõigis operatsioonivaldkondades. Peamiselt takistab üleeuroopalist võimesidusust see, et riikide logistikasüsteemid ja -protsessid on kohandatud individuaalsetele vajadustele. Seetõttu toetab Euroopa Kaitseagentuur kogu ELi hõlmava logistikavaldkonna IT-võrgustiku jaoks ühiste nõuete väljatöötamist kooskõlas vastava ELi võimearendusprioriteediga ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise sihtvaldkonnaga „Tõhustatud sõjaväeline liikuvus“. Selline IT-võrk võimaldaks tõhusalt hallata varusid ja tarneid, sealhulgas teha koostööd laovarude haldamisel ning tagada seire- ja jälgimissüsteem, mille abil suurendada teadlikkust logistika tarneahelast. Lisaks tuleks välja töötada ühised nõuded sõjalise kihtlisandustootmise lahenduste jaoks, et kasutada ära tehnoloogiat, mis võib tagada kiire sõjalise liikumise, kiirendades varuosade tarnimist logistika tarneahelas. Lisaks aitab kihtlisandustootmine kui võtmetähtsusega tehnoloogia kaasa nii kestlikkusele kui ka tööstuse konkurentsivõimele. Logistilise jalajälje vähendamine – näiteks vajalik (taas)varustamine, hooldus ja muu logistika, mida on vaja üksuse ja/või materjali liikumiseks – vabastaks läbilaskevõimekust ja ressursse ning muudaks sõjavägede ja -varustuse liikumise tõhusamaks ja kiiremaks. Näiteks võiks ühiselt kasutatava varustuse kontrollimine ja hooldamine ning sõjavarustuse, sh laskemoona sertifitseerimine toimuda koostöös, kas kohapeal või logistikakeskustes, lähtudes kehtestatud nõuetest. Suurem vastuvõtva riigi toetus ja muud rahvusvahelise koostöö vormid võivad aidata vähendada ka logistilist jalajälge. Olulised meetmed ELi tasandil ·Euroopa Kaitseagentuur toetab osalevaid liikmesriike kuni 2024. aastani, et nad rakendaksid täielikult nii maismaa- kui ka lennutranspordi piiriülese liikumise lubade andmise korda, jälgides nende rakendamist ning tehes kindlaks kitsaskohad ja kõrvaldades need, teeksid kindlaks valdkonnad, mida kumbki allkirjastatud tehniline kord ei hõlma, ja parandaksid nende sisu ning töötaksid välja tehnilise korra merendusvaldkonna jaoks. ·2024. aasta lõpuks hindab Euroopa Kaitseagentuur, kuidas suurendada koostoimet PESCO projekti „Sõjaväeline liikuvus“ ja PESCO projekti „Logistikakeskused Euroopas ja operatsioonide toetamine“ vahel. ·Komisjon määrab tulevastes iga-aastastes tööprogrammides kindlaks Euroopa Kaitsefondi puudutavad teemad, mis on seotud sõjaväelise liikuvuse tõhustamisega, kui need on kooskõlas Euroopa Kaitsefondi eesmärkide ja kriteeriumidega. ·Komisjon jälgib sõjaväelist liikuvust käsitleva teabe turvalise ja kiire vahetamise digitaalse süsteemi arendamist ning valmistab vajaduse korral ette ELi tollialaste õigusaktide muudatused, et tagada õiguslik raamistik süsteemi kasutamiseks liikmesriikides ja süsteemi kooskõla ELi tollialastes õigusaktides sätestatud tolliprotseduuridega. ·Euroopa Kaitseagentuur töötab 2024. aastaks välja kogu ELi hõlmava logistikavaldkonna IT-võrgustiku kontseptsiooni, mis võimaldaks logistikaandmete vahetamist eri osalejate vahel. Euroopa Kaitseagentuur esitab 2023. aastaks riiklike ja äriliste IT-süsteemide, sealhulgas tuvastuse ja jälgimise ning ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara kaardistamiseks tehtud uuringu tulemused, mille alusel algatatakse edasisi meetmeid. ·Euroopa Kaitseagentuur määrab 2024. aastaks kindlaks ühiste standardite esimese paketi, et edendada kihtlisandustootmise lahenduste sõjalist kasutamist koostalitlusvõimelisel viisil. Liikmesriike kutsutakse üles: ·saavutama 2023. aasta lõpuks nõukogus 2018. aasta juunis kokku lepitud riiklike sõjaväelise liikuvuse meetmete raames eesmärgi lühendada piiriületusmenetluste kestust viie tööpäevani, ning uurima võimalusi meetmeid ajakohastada, et lühendada kiirreageerimisüksuste jaoks menetluste kestust kolme tööpäevani; ·osalema asjakohastes ELi tasandi uuringutes ja esitama nende jaoks vajalikke andmeid; ·toetama aktiivselt piiriülese liikumise lubade tehnilise korra kokkuleppe väljatöötamist merendusvaldkonnas. 3.3 Kerksus ja valmisolek Hästi toimiv sõjaväelise liikuvuse võrgustik peab olema kerkne, sealhulgas küberohtude, kliimamuutuste ja muude hübriidohtude suhtes, mis võivad sõjaväe kasutatavate transpordisüsteemide kriitilise tähtsusega sõlmpunkte ähvardada. Lennujaamades, sadamates ja raudteedel kasutatavate süsteemide ja sõjaliste vahendite vastu suunatud küberründel võib olla raskeid tagajärgi. Seega nõuab protsesside ja menetluste digitaliseerimine, sealhulgas vajaliku tsiviil- ja sõjalise koostöö jaoks, side- ja infosüsteemide ning IT-süsteemide tugevdamist küberohtude vastu. Liikmesriigid peavad võtma sellega seoses meetmeid, tuginedes Euroopa Kaitseagentuuri tööle. Lisaks sõjaväelise liikuvuse eeltingimuste tagamisele peaksid liikmesriigid suurendama oma relvajõudude liikuvust ja siirdatavust ning tagama, et nad saavad kriisi ajal tugineda nii tsiviil- kui ka sõjalise transpordi taristule ja võimetele. 3.3.1 Strateegilised veovõimed Strateegilised veovõimed on vajalikud selleks, et liikmesriigid saaksid kiiresti siirda oma vägesid ja varustust ELis ja väljaspool. Esimene kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruanne, mille ELi kaitseministrid kiitsid heaks 2020. aasta novembris, sisaldas ühe keskse teemana sõjaväelise liikuvuse tõhustamist. Selles rõhutatakse vajadust parandada kerksust, strateegilisi veovõimeid ja logistikat, võttes arvesse sõjalisi liikumisi ähvardavaid hübriidohte, ning esitatakse soovitused selliste ohtude tervikliku käsitlemise kohta. Kooskõlas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruandes esitatud tõhustatud sõjaväelise liikuvuse käsitusega peab EL tegema kindlaks ja kõrvaldama lüngad ja puudujäägid oma logistilises suutlikkuses, sealhulgas maismaal (ka siseveekogudel), merel ja õhus, sest see on vajalik suuremahuliste vägede tulemuslikuks ja tõhusaks liikumiseks. Sellega seoses on vaja parandada Euroopa strateegilise õhuveo suutlikkust tähtsas suuremõõtmeliste ja eriveoste (sh laskemoona transport) valdkonnas. Euroopa Kaitseagentuuri raamistik võiks toetada tsiviilotstarbeliste suuremõõtmeliste veoste vahendite kohandamist sõjalisel otstarbel kasutamiseks, maksimeerides seeläbi tsiviil-sõjalist koostoimet ning võttes arvesse PESCO projekti „Suuremõõtmelise kauba strateegiline õhuvedu“ tegevusi. Lisaks tuleks kindlaks määrata nõuded, mida võib kehtestada mere- ja eriotstarbeliste raudteevedude vahenditele. Et kasutada optimaalselt ära õhuvedude suutlikkust, peaks EL tõhustama liikumise koordineerimise suutlikkust, tehes muu hulgas koostööd Euroopa eri rahvusvaheliste liikuvuse koordineerimisstruktuuridega. Selle raames tuleks konkreetsete taotlustega tegelemiseks ja laiemate logistiliste probleemide lahendamiseks arendada suhteid Euroopa välisteenistuse, Euroopa Kaitseagentuuri ning nimetatud koordineerimisstruktuuride vahel. Lisaks on Venemaa poolt Ukrainas algatatud sõjast saadud õppetunnid näidanud, et tsiviilsektori suutlikkus rahuldada kriisi ajal relvajõudude kiireloomulist ja võimalik et ulatuslikku nõudlust on piiratud. ELi tasandil välja kuulutatud julgeolekukriisi puhul ei tohiks lähtuda pelgalt saabumise järjekorras teenindamise põhimõttest, vaid vaja on kehtestada hädaolukorrameetmed, millega näha relvajõududele ette eelisjuurdepääs transporditaristule, -võimetele ja -marsruutidele. Sealjuures saab tugineda muu hulgas raamlepingutele ja muudele praktilistele sammudele, mis on tehtud sellisteks olukordadeks valmistumiseks. Täielikult tuleb austada ELi liikmesriikide suveräänsust oma riigi territooriumi ning sõjaväe ja varustuse liikumistega seotud otsustusprotsesside üle. Samuti tuleks sellega seoses vähendada võimaluse korral sõltuvust fossiilkütustest. Lähtuvalt eeltoodud arutlustest peaks EL hindama võimalusi tagada juurdepääs strateegilisele veovõimetele, näiteks tsiviilteenuste osutajatega sõlmitavate raamlepingute kaudu, pidades ühtlasi silmas kahesugust kasutust katastroofiabi andmisel (nt meditsiinilise ja keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumasaastest puhastamis tehnoloogia transportimiseks). Piisavate veovõimete tagamiseks on keskse tähtsusega kooskõlastamine tsiviilpartneritega, alustades kõigi asjaomaste tsiviilosalejate kindlaks tegemisest transpordiliikide kaupa.

3.3.2 Õppused Taristu ja menetluste vallas tehtud edusammude katsetamiseks on vaja korraldada mitmesuguseid õppusi ning teha samal ajal kindlaks allesjäänud takistused ja kitsaskohad. 2021. aasta jaanuaris toimus kriisiohjeõppuse „EU Integrated Resolve 2020“ raames eraldi sõjaväelise liikuvuse teemaline stsenaariumipõhine arutelu. EL peaks jätkama selliste lauaõppuste korraldamist ja lülitama sõjaväelise liikuvuse eesmärgid ka lahinguõppuste, sealhulgas strateegilises kompassis sätestatud kiirsiirmisvõime rajamiseks ette pandud õppuste kavva ning muude rahvusvaheliste õppuste, sealhulgas vajaduse korral koostöös NATOga korraldatavate õppuste kavva. 3.3.3 Kaitse julgeolekuohtude eest transpordisektoris Sõjaväetranspordisüsteemi suurenevat haavatavust võidakse ära kasutada sõjaväelise liikuvuse häirimiseks. Seetõttu on kiiresti vaja tegeleda loodava võrgustiku kerksusega, et kaitsta seda hübriid- ja muude ohtude eest, sealhulgas tsiviil- ja ärilise transpordi sektoris. Edasine töö selles valdkonnas saab tugineda käimasolevatele meetmetele hübriidohtude vastu võitlemiseks ja elutähtsa taristu kaitsmiseks, võttes muu hulgas arvesse hiljutist ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb liidu koordineeritud lähenemisviisi elutähtsa taristu vastupidavusvõime tugevdamiseks (2022/0338 (NLE)). Eelkõige peaks EL tõhustama koostööd, et käsitleda järgmisi küsimusi. ·Vaja on tugevdada transpordisektoris elutähtsaid teenuseid osutavate üksuste füüsilist vastupidavusvõimet looduslikele ja inimtegevusest tingitud ohtudele. Selleks tuleb muu hulgas rakendada transpordisektoris kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimet käsitlevat direktiivi ning võtta kiiresti vastu ja asuda rakendama nõukogu soovituse ettepanekut, mis käsitleb liidu koordineeritud lähenemisviisi elutähtsa taristu vastupidavusvõime tugevdamiseks. Ettepaneku üks keskseid valdkondi on transpordisektor. ·Tsiviiltranspordisektori ja selle tugisüsteemide küberturvalisus, sealhulgas liikluskorraldussüsteemide (lennu-, raudtee- ja meretransport), konteinerterminalide haldussüsteemide, lüüside, sildade, tunnelite jms juhtimissüsteemide küberturvalisus. Selleks on vaja kiirendada hiljuti vastu võetud küberturvalisuse rakendamise meetmeid käsitleva direktiivi läbivaadatud versiooni (küberturvalisuse 2. direktiiv) ülevõtmist ja rakendamist transpordisektoris. Samuti hõlmab see tööd, mida on tehtud hübriidohtudega seotud vastupanuvõime tagamise lähtealuste vallas. Küberkriisi korral on oluline tagada vajaliku teabe nõuetekohane vahetamine, et kindlustada nii sõjaväe- ja kui ka tsiviiltranspordisektori võimalikult täielik olukorrateadlikkus. See peaks hõlmama ka koostööd transpordi eest vastutavate asjaomaste valdkondlike asutuste, pädevate küberturvalisuse asutuste ja küberturbe intsidentide lahendamise üksuste vahel ning koostööd, mida tehakse kooskõlas küberturvalisuse 2. direktiivis ette nähtud ülesannetega Euroopa küberkriisiga tegelevate kontaktasutuste võrgustiku EU – CyCLONe kaudu. Uurida tuleks koostoimevõimalusi üleeuroopalise transpordivõrguga. Liikmesriike kutsutakse samuti üles kasutama koos ENISAga rakendatavat komisjoni lühiajalist toetusprogrammi, et suurendada transpordisektori elutähtsate üksuste valmisolekut, näiteks läbistustestimise abil. ·ELi-väliste üksuste välismaised otseinvesteeringud ELi taristusse ja transpordioperatsioonidesse, mis on samuti kriitilise tähtsusega sõjaväetranspordi jaoks, võivad kujutada endast julgeolekuriski ELile ja selle liikmesriikidele. Kolmandate riikide välismaised otseinvesteeringud ELi kahesuguse kasutusega taristusse võivad ohustada ELi julgeolekut ja avalikku korda. See puudutab eelkõige juhtusid, kui kolmandad riigid kasutavad finantsmeetmeid ühenduvuse kahjustamiseks või kui kolmandate riikide investorid saavad ligipääsu tundlikule luureteabele. See, et tsiviil- ja sõjaline taristu suuresti kattuvad, muudab välismaised otseinvesteeringud veelgi riskantsemaks. Seetõttu tuleb selliseid investeeringuid välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse ja üleeuroopalise transpordivõrgu raamistikus hoolikalt kontrollida. ·Kliimamuutuste ja rohelisele energiale ülemineku mõju ELi liikmesriikide sõjalise transporditaristu ja -võimete kerksusele ja energiajulgeolekule. Meretaseme tõus ja äärmuslikumad ilmastikunähtused nõuavad ka sõjaväerajatiste jaoks uute nõuete kehtestamist, samal ajal kui sõjaväetranspordi sõltuvuse vähendamine fossiilkütustest mõjutab ka taastuvate energiaallikate ja nendega seotud tehnoloogia tarnekindlust ja kättesaadavust. Selle töö aluseks on kaitse- ja julgeolekusektori kestliku energia nõuandefoorumi (CF SEDSS) asjakohased tulemused, sealhulgas teadusuuringud kliimamuutustega kohanemisvõime ja hübriidohtude mõju kohta kaitsele. Eesmärgiks on teha kindlaks võimalused kasutada sõjaväelises transpordis taastuvaid energiaallikaid (nt vesiniku). Kerksuse suurendamiseks tuleks ühtlasi uurida seda, kuidas muuta võimalikuks lennukimudelite tsiviil- ja militaarkonfiguratisoonide varuosade vastastikune kasutus. Praegu sertifitseerib tsiviilõhusõidukeid ja nende komponente, mida kasutatakse hoolduseks ja remondiks, Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA), kuna sõjalennukeid ja nende komponente sertifitseerivad liikmesriigid oma riikliku julgeoleku kaalutlustel ise. See põhjustab asjatut dubleerimist – sõjalennukid peaksid saama kasutada tsiviilkasutuseks sertifitseeritud lennukite varuosi, kui need on identsed. Vaja oleks kavandada uus mehhanism, millega lihtsustada ilma Euroopa Liidu Lennundusohutusameti või liikmesriikide pädevusi muutmata õhusõidukite sertifitseerimise ja hooldamise menetlusi, võimaldades luua Euroopa Liidu Lennundusohutusameti sertifitseeritud komponentidest ja varuosadest ühtse tagavara, mida saavad kasutada nii sõjaväe- kui ka tsiviilkäitajad, mis aitaks märkimisväärselt vähendada sõjalennukite hoolduskulusid ja suurendada samal ajal lennuohutust. Sellega seoses tuleks käivitada katseuuring, millega teha kindlaks kahe sertifitseerimismehhanismi koostoime. Lisaks sõltuvad õhuruumivaldkonna operatsioonid suurel määral digiandmete tõhusast vahetamisest ja jagamisest asjaomaste tsiviil- ja sõjaliste sidusrühmade ja käitajate vahel. See nõuab ühiseid tsiviil-sõjaväelisi jõupingutusi, et tagada vastupidav ja töökindel andmejagamisvõrgustik, millel on kõrge küberturvalisuse tase. 3.3.4 Sõjaväelise liikuvuse kosmosepõhised lahendused Praeguse ja tulevase kosmosepõhise navigatsioonisüsteemi (Galileo/EGNOS) turvaline side ja Maa seire (Copernicus) võivad sõjaväelist liikuvust märkimisväärselt toetada. Peaksime hindama, kuidas seda potentsiaali ära kasutada. Kõige turvalisem Galileo navigatsiooniteenus on avalik reguleeritud teenus, mis sobib valitsuse rakendustele, mis peavad olema usaldusväärsed ka kriisiolukordades, olles samaväärne GPS M-koodiga. Galileo avalikku reguleeritud teenust saab sõjaväelise liikuvuse jaoks edukalt kasutada, sest see võimaldab vaenulikus keskkonnas katkematut, turvalist ja täpset positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteavet, vastates operatsiooni toimumiskohas ilmnevatele kriitilistele operatiivvajadustele ning aidates kaasa teadlike otsuste tegemisele ning juhtimisele. Kuigi Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ei ole ette nähtud toimima konfliktipiirkonnas, võib see olla logistika ja transpordi seisukohast operatsioonide käigus kasulik. Halbade ilmastikutingimuste korral võib see võimaldada turvalist juurdepääsu lennubaasidele ja piirkondlikele lennujaamadele, millel ei ole muid vahendeid. Liidu uue turvalise ühenduvuse programmiga, mille kohta komisjon esitas 15. veebruaril 2022 määruse ettepaneku, tagatakse ülemaailmne juurdepääs turvalistele riiklikele satelliitsideteenustele. Nende puhul on uuritud mitmeid kasutusvõimalusi, sealhulgas liikluskorralduses ja sõjalistel missioonidel. Analüüside põhjal võib öelda, et turvalised ühendused on autonoomsete sõidukite ja õhusõidukite kasutamise jaoks üha enam strateegiliselt olulised. Sõjaväelist liikuvust tuleb turvaliste ühenduste süsteemi teenuseportfelli määratlemisel nõuetekohaselt arvesse võtta. ELi Maa seire programm Copernicus pakub teabeteenuseid, mis põhinevad satelliidipõhisel Maa seirel (andmed tulevad Copernicuse Sentineli satelliitidelt või kommertssatelliitidelt) ja in situ (muul kui kosmose) andmetel kolmes peamises valdkonnas: 1) keskkonnaseire (maa: maakatte ja maakasutuse, digitaalse pinnamudeli, ELi jõevõrgu ja veekogude võrdlusandmed; meri; atmosfäär; kliimamuutused), 2) hädaolukordade ohjamine (loodusest või inimtegevusest tingitud katastroofide korral, nt üleujutused, maavärinad, metsatulekahjud) ning 3) julgeolek (piiri- ja mereseire ning ELi välistegevuse toetamine). Täiendavalt võiks uurida programmi seostamisvõimalusi sõjaväelise liikuvusega. Komisjoni algatusega CASSINI, millega edendatakse kosmoseettevõtlust ELis, saab stimuleerida murrangulise tehnoloogia ning murranguliste tööstusprotsesside ja teenuste arendamist. Satelliitsidepõhiste lahenduste valikut selles valdkonnas, sealhulgas sõjaväelise liikuvuse jaoks, laiendab uute ettevõtete esilekerkimine. Olulised meetmed ELi tasandil ·Euroopa Kaitseagentuur võtab tihedas koostöös liikmesriikide, Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talitustega kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise sihtvaldkonnas „Tõhustatud sõjaväeline liikuvus“ järelmeetmeid, et kõrvaldada lüngad ja puudujäägid seoses kerksusega ning logistilise ja veosuutlikkusega, mida on vaja suuremahuliste vägede, sealhulgas eelkõige suuremõõtmeliste ja eriotstarbeliste veoste (nt ohtlikud kaubad, mis nõuavad erimeetmeid) liikumiseks. ·Euroopa välisteenistus hindab 2023. aastaks ÜVJP missioonide ja operatsioonide logistilist jalajälge, eelkõige seoses sertifitseerimise ja kontrollidega, ning teeb kindlaks võimalikud puudujäägid veosuutlikkuses ning annab soovitusi koostöövõimaluste kohta. ·Euroopa Kaitseagentuur uurib 2023. aastaks võimalusi kohandada tsiviilotstarbeliste suuremõõtmeliste veoste vahendeid sõjalisel otstarbel kasutamiseks, võttes arvesse PESCO projekti „Suuremõõtmelise kauba strateegiline õhuvedu“ tegevusi. ·Euroopa Kaitseagentuur teeb 2024. aastaks kindlaks nõuded, mida võidakse kohaldada eriotstarbeliste raudteevedude vahendite ja strateegiliste mereveovõimete suhtes. ·Euroopa välisteenistus, Euroopa Kaitseagentuur ja komisjoni talitused uurivad, kuidas tugevdada liikumissuutlikkuse koordineerimist, sealhulgas koostoimes rahvusvaheliste liikuvuse koordineerimiskeskustega. ·2024. aasta lõpuks annavad komisjoni talitused hädaolukorra- ja kriisiohje kavandamise ja koordineerimise otstarbel ülevaate kõigist tsiviilvaldkonna peamistest osalejatest iga transpordiliigi kohta. ·Euroopa Kaitseagentuur hindab 2024. aastaks koos komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega (sealhulgas ELi sõjalise staabiga), kui kasulik on strateegiliste veovõimete suurendamine kahesuguse kasutusega süsteemide seisukohast, näiteks katastroofiabi jaoks. ·Euroopa välisteenistus, komisjoni talitused ja Euroopa Kaitseagentuur kasutavad ära rahvusvahelisi õppusi, sealhulgas vajadust mööda ELi lahinguõppusi ning paralleelseid ja koordineeritud õppusi NATOga, samuti ELi osalemist NATO õppustel, et peavoolustada sõjaväelise liikuvusega seotud tegevusi (vägede siirmine, nende jätkusuutlikkuse tagamine ja ümberpaigutamine). ·Euroopa välisteenistus korraldab koos komisjoni talituste ja Euroopa Kaitseagentuuriga stsenaariumipõhiseid õppusi, milles osalevad liikmesriikide eksperdid. ·Euroopa Kaitseagentuur ja komisjoni talitused jätkavad jõupingutusi, et tagada usaldusväärne ja tulemuslik digiandmete vahetamine ja jagamine asjaomaste tsiviil- ja sõjalennunduse sidusrühmade vahel. ·Komisjoni talitused, Euroopa välisteenistus ning võrgu- ja infoturbe koostöörühm koostavad koostöös asjaomaste tsiviil- ja sõjaliste organite ja asutustega ning loodud võrgustikega korrapäraseid küberturvalisuse riskihindamisi ja riskistsenaariume, keskendudes esmastele elutähtsatele sektoritele. Seda tehakse selleks, et tagada vastastikune täiendavus elutähtsa taristu stressitestimisega, nagu on sätestatud komisjoni presidendi esitatud viiepunktilises kavas ja sellele järgnenud ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus elutähtsa taristu vastupidavusvõime kohta. ·Euroopa Kaitseagentuur koos Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talitustega asuvad käimasolevate algatuste baasil tugevdama sõjaväelise liikuvuse jaoks vajalike sõjaliste rajatiste ja veovõimete vastupidavust kliimamuutustele ja energiajulgeolekut, ning esitavad kliima- ja kaitsevaldkonna tegevuse raames liikmesriikidele soovitusi. Uuritakse ka koostoimevõimalusi üleeuroopalise transpordivõrguga. ·2023. aasta lõpuks käivitavad komisjoni talitused koos Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga ning koostöös sõjaväelennuametite ja lennundussektoriga katseprojekti, millega luuakse mehhanism lennukimudelite tsiviil- ja militaarkonfiguratisoonide varuosade vastastikuseks kasutamiseks. Projekt peaks hõlmama tsiviil-ja sõjandussektori kokkupuutepunktide lepingu väljatöötamist, et määrata kindlaks eri osaliste kohustused. Katseprojekt tuleks lõpule viia hiljemalt kaks aastat pärast tegevuskava vastuvõtmist. ·Komisjoni talitused, Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa välisteenistus uurivad mitmeid erakorralisi meetmeid, millega tagada ELi tasandil välja kuulutatud kriiside ajal sõjaväe eelisjuurdepääs transporditaristule, -võimetele ja -marsruutidele, kui see on asjakohane. Tsiviil- ja sõjalise koostoime suurendamiseks hindavad nad võimalusi tagada juurdepääs strateegilistele veovõimetele, näiteks tsiviilteenuste osutajatega sõlmitavate raamlepingute kaudu.