EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
EUROOPA PARLAMEND I RESOLUTSIOON,
23. 
aprill 2009,
tähelepaneku tega, 
mis on Eu roopa 
Liidu 
2007. 
aasta üldeelarve 
(III jagu 
– komisjon ja rakendu sametid)
täitmisele 
heakskiidu  
andmist käsitlevate otsu ste 
lahutamatu 
osa
EUROOPA PARLAME NT,
—võttes arvesse E uroopa Liidu 2007. aasta üldeelarvet
(1) ELT  L 77, 16.3.2007. (1); 
—võttes arvesse E uroopa 
ühenduste 
2007. eelarveaasta lõplik ku 
raamatupidamise aastaaruan net 
– I 
köide 
(SEK(2008) 
2359 – C6-0415/2008)
(2) ELT  C 287, 10.11.2008, lk   1. (2); 
—võttes arvesse k omisjoni 
aastaaruan deid 
Euroopa 
Parlamendile 
ja nõuko
gule 
2006. aasta eelarve täitmist 
kinnitavate 
otsuste järelmeetmete k ohta 
(KOM(2008) 
629, KOM(2008) 
628) ning 
aruannetele 
lisatud ko­
misjoni 
töödokumente 
(SEK(2008) 
2579, SEK(2008) 
2580); 
—võttes arvesse k omisjoni 
teatist „Komisjoni 
2007. aasta haldusteg evus
e koondaruanne
” (KOM(2008) 
338); 
—võttes arvesse k omisjoni 
aastaaruan net 
eelarve täitmist k innitavale 
asutusele 2007. aastal tehtud siseau­
ditite kohta 
(KOM(2008) 
499) ja aruan dele 
lisatud komisjoni 
töödokument
i (SEK(2008) 
2361); 
—võttes arvesse k omisjoni
 aruannet
 „Liikmesriikide
 vastused k ontrolli
koja
 2006. aasta aruan dele
” 
(KOM(2008) 
112); 
—võttes arvesse k omisjoni 3. 
mail 2006. aastal vastu võetud rohelist raamatut E uroopa 
läbipaistvuse 
alga­
tuse 
kohta 
(KOM(2006) 
194); 
—võttes arvesse k ontrollikoja 
arvamust n r 
2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (n ing 
ettepanekut 
ühenduse 
sisekontrolliraamistiku 
kohta)
(3) ELT  C 107, 30.4.2004, lk   1. (3); 
—võttes arvesse k omisjoni 
teatist ühtse sisek ontrolli 
raamistiku 
loomiseks 
vajaliku 
tegevuskava 
kohta 
(KOM(2005) 
252); 
—võttes arvesse k omisjoni 
tegevuskava 
ühtse sisek ontrolli 
raamistiku 
loomiseks 
(KOM(2006) 
9), komisjoni 
teatist 
nõukogule, 
Euroopa 
Parlamendile 
ja Euroopa 
Kontrollikojale, 
mis käsitleb 
arenguaruannet 
komis­
joni 
tegevuskava 
kohta 
ühtse sisek ontrolli 
raamistiku 
loomiseks 
(KOM(2
007) 86), ja teatisele lisatud k o­
misjoni 
töödokumenti 
(SEK(2007) 
311); 
—võttes arvesse 19. juulil 2006 avaldatud esimest poolaasta aruan net 
ühtse sisek ontrolli 
raamistiku 
loomi­
seks 
vajaliku 
komisjoni 
tegevuskava 
rakendamise 
tulemustab eli 
ko
hta (SEK(2006) 1009), mis avaldati vas­
tavalt parlamen di
 2004. aasta üldeelarve täitmisele heak skiidu
 andmist
 käsitlevale
 otsusele lisatud 
resolutsioon is 
esitatud n õudmisele;
 
—võttes arvesse k ontrollikoja 
arvamust n r 
6/2007 liik mesriikide 
iga-aa
staste kokkuvõtete, „
riiklike 
avaldus­
te” ja riiklike 
kontrolliasutuste 
ELi 
vahendite 
auditeerimise k ohta
(4) ELT  C 216, 14.9.2007, lk   3. (4); 
—võttes arvesse k omisjoni 
tegevuskava 
komisjoni 
järelevalverolli tug e
vdamiseks 
struktuurimeetmete 
ühisel 
juhtimisel (K OM(2008) 
97);T E 6 3 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/37
 —võttes arvesse volin ike 
Hübneri 
ja Špidla teatist k omisjonile, 
milles tehak se 
vahekokkuvõte 
seoses teg e­
vuskavaga 
komisjoni 
järelevalverolli tug evdamiseks 
struktuurimeetme
te ühisel juhtimisel (SE K(2008) 
2756), 
ja teatisele lisatud k omisjoni 
töödokumenti 
(SEK(2008) 
2755); 
—võttes arvesse k omisjoni 
teatist nõukogule, 
Euroopa 
Parlamendile 
ja Eu
roopa Kontrollikojale, 
mis käsitleb 
aruannet 
komisjoni 
tegevuskava 
kohta 
ühtse sisek ontrolli 
raamistiku 
loomiseks 
(KOM(2008) 
110), ja tea­
tisele lisatud k omisjoni 
töödokumenti 
(SEK(2008) 
259); 
—võttes arvesse E uroopa 
Kontrollikoja 
aastaaruan net 
2007. eelarveaasta eelarve täitmise k ohta 
koos 
asu­
tuste vastusteg a
(1) ELT  C 286, 10.11.2008, lk   1. (1) ning kontrollikoja eriaruandeid; 
—võttes 
arvesse vastavalt E Ü 
asutamislepin gu 
artiklile 
248 esitatud k on
trollikoja 
avaldust, mis k innitab 
raa­
matupidamisk ontode 
usaldatavust ja n ende 
aluseks 
olevate tehin gute 
seaduslikkust 
ja korrektsust
(2) ELT  C 287, 10.11.2008, lk   111. (2); 
—võttes arvesse k omisjoni 16. 
detsembri 
2008. aasta teatist „Ühisseisukoha väljatöötamin e 
aktsepteeritava 
vigade
 esinemise
 riski
 küsimuses
” (KOM(2008)
 866) ja teatisele lisatud k omisjoni
 töödokumenti
 
(SEK(2008) 
3054); 
—võttes arvesse n õukogu 10. 
veebruari 
2009. aasta soovitust k omisjoni 
tegevuse 
heakskiitmise 
kohta 
2007. 
eelarveaasta eelarve täitmisel (5587/2009 – C6-0055/2009); 
—võttes arvesse n õukogu 10. 
veebruari 
2009. aasta soovitust rak endusame
tite tegevuse 
heakskiitmise 
koh­
ta 
2007. eelarveaasta eelarve täitmisel (5589/2009 – C6-0056/2009); 
—võttes arvesse E Ü 
asutamislepin gu 
artikleid 
274, 275 ja 276 n ing 
Euratom
i asutamislepin gu 
artikleid 
179a 
ja 180b;
 
—võttes arvesse E Ü 
asutamislepin gu 
artiklit 
246 ja sellele järg nevaid 
artikleid 
kontrollikoja 
kohta;
 
—võttes arvesse rahvusvahelisi auditi- n ing 
raamatupidamisstan dardei
d, eriti avalik u 
sektori 
suhtes kohal­
datavaid 
standardeid;
 
—võttes arvesse k ontrollikoja 
rahvusvahelist vastastik ust 
eksperdihi
nnangut;
 
—võttes arvesse n õukogu 29. 
veebruari 
1968. aasta määrust (E MÜ, 
Euratom, 
ESTÜ) 
nr 
259/68, milleg a 
keh­
testatakse 
Euroopa 
ühenduste 
ametnike 
personalieeskirjad 
ja ühenduste 
muude teen istujate 
teenistustin­
gimused,
(3) EÜT  L 56, 4.3.1968, lk   1. (3) eriti selle V jaotise 3. peatük ki vanadus- ja invaliidsuspensionide kohta ning XII lisa, milles 
kehtestatakse 
personalieeskirjade 
artikli 
83a rakendussätted;
 
—võttes arvesse n õukogu 25. 
juuni 
2002. aasta määrust (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002, mis k äsitleb 
Euroo­
pa 
ühenduste 
üldeelarve suhtes k ohaldatavat 
finantsmäärust,
(4) EÜT  L 248, 16.9.2002, lk   1. (4) eriti selle artik leid 145, 146 ja 147; 
—võttes 
arvesse nõukogu 19. 
detsembri 
2002. aasta määrust (E Ü) 
nr 
58/2003, milleg a 
kehtestatakse 
nende 
rakendusasutuste 
põhikiri, 
kellele 
usaldatakse 
teatavad ühen duse 
programmide juhtimiseg a 
seotud üles­
anded,
(5) EÜT  L 11, 16.1.2003, lk   1. (5) eriti selle artik li 14 lõikeid 2 ja 3; 
—võttes 
arvesse kodukorra 
artiklit 
70 ja V lisa; 
—võttes arvesse eelarvek ontrollikomisjoni
 raportit ja teiste asjaomaste k omisjonide
 arvamusi 
(A6-0168/2009);T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
A. arvestades, et E Ü asutamislepin gu artiklis 274 sätestatak se, et ühenduse eelarve täitmise eest vastutab  
komisjon,
 kes
 teeb seda k oostöös
 liikmesriikidega
 ning
 võttes arvesse usaldusväärse fin antsjuhtimise
 
põhimõtteid;
B. arvestades, et k omisjon on kohustatud võtma kõik vajalikud abinõud, et toetada täielik ult meetmeid fi­
nantsjuhtimise 
kvaliteedi 
parandamiseks 
ning 
saada kontrollikojalt 
positiivne 
kinnitav 
avaldus;
C. arvestades, et määruse (E Ü, Euratom) nr 1605/2002 artik li 184 kohaselt vaadatakse finantsmäärus läbi 
iga 
kolme 
aasta tagant 
või siis, kui 
see osutub  
vajalikuks, 
ning 
arvestades, et see tähtaeg  
täitub 1. 
jaa­
nuaril
 2010; arvestades, et samas täpsustatak se
 asjaolu, et E uroopa
 Parlamen t
 võib nõuda
 lepitusme­
netluse 
rakendamist;
D. arvestades, et aasta-aastalt n õrgenevad  Euroopa ühenduste poliitilised volitused muude k ui rakendus­
ametite
 üle, mis on ük s
 tingimus
 nende
 raamatupidamisaruan nete
 hõlmamisek s
 konsolideeritud
 raa­
matupidamisaruan netega,
 ja vähehaaval k aob
 ülevaade n ende
 kohast
 ühend
use operatiivasutuste 
poliitilises struk tuuris;
E. arvestades, et E Li teatavate poliitik avaldkondade rakendamist iseloomustab  ühenduse eelarve nn jaga­
tud 
juhtimine 
komisjoni 
ja liikmesriikide 
vahel, mis tähen dab, 
et 80 % ühen duse 
kulutustest 
haldavad 
liikmesriigid;
F. arvestades, et oma 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon is 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
kohta
(1) ELT  L 187, 15.7.2008, lk   25. (1) oli parlamen t seisukohal, et iga liikmesriik peab suutma võtta vastutuse saadud E Li 
rahaliste 
vahendite 
haldamise eest k as 
ühtse riikliku 
haldusdek laratsi
ooni 
või mitme siseriik liku 
dekla­
ratsiooni 
kaudu;
G. arvestades, et aruan des 2007. aasta eelarve täitmise k ohta rõhutas kontrollikoda sisekontrolliraamistiku 
loomiseks 
tehtud edusammudele hin nangu 
andmisel, 
et „ELi 
kulutuste 
iseloomu tõttu esin eb 
peamine 
vigade 
risk 
lõpliku 
abisaaja 
tasandil
” (punkt 
1.47);
H. arvestades, et liik mesriikide iga-aastaste kokkuvõtete esitamine olemasolevate auditite ja dek laratsioo­
nide 
kohta 
ühise juhtimise all olevates valdk ondades 
vastavalt E uroopa 
Parlamendi, 
nõukogu 
ja komis­
joni 
vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud eelarvedistsipliin i 
ja usaldusväärset fin antsjuhtimist 
käsitleva 
institutsioonidevahelise 
kokkuleppe
(2) ELT  C 139, 14.6.2006, lk   1. (2) punktile 44 peaks olema esimen e samm riik ide haldusdek larat­
sioonide 
suunas 
ja see peak s 
aitama kaasa 
ühenduse 
eelarve haldamise paran damisele, 
mis on 
kooskõ­
las 
peamise ühise eesmärg iga 
saada liidu k õikide 
kulude 
kohta 
positiivne 
kinnitav 
avaldus;
I. arvestades, et ak tsepteeritava vigade esinemise riski mõiste võttis liidu tasan dil kasutusele kontrollikoda 
oma 
ühtset auditit k äsitlevas 
arvamuses n r 
2/2004,
(3) Euroopa Ühen duste Kontrollikoja arvamus n r  2/2004 „ühtse auditi” mudeli k ohta (ja ühenduse sisekontrolli raamistiku
ettepanek) 
(ELT 
C 107, 30.4.2004, lk  
1). (3) ning et kontrollikoda oli seisukohal, et „ iga kont­
rollisüsteem 
on 
kompromiss 
ühelt poolt teatava in tensiivsusega 
kontrol
limise kulu 
ja teiselt poolt k ont­
rollimisest 
saadava tulu vahel. Ühen duse 
tasandil 
moodustab  
tulu vahen d
ite raiskamise 
ohu vähen emine 
ning 
vigade 
esinemise 
riski 
püsimine 
aktsepteeritaval 
tasemel”;
J. arvestades, et k ontrollikoda märgib 2007. aastat k äsitlevas aruandes, et kontrollide kulud on oluline kü­
simus 
nii 
ELi 
eelarve kui 
liikmesriikide 
kui 
ka 
abisaajariikide 
tasandil 
ning 
et kulude 
ja jääkriski 
tasakaal 
eri 
kuluvaldkondades 
on 
sedavõrd olulin e, 
et see tulek s 
kinnitada 
poliitilisel tasan dil 
(st seda peak sid 
te­
gema 
eelarve täitmist k innitavad 
asutused) liidu k odanike 
nimel 
(punkti 
1.52 alapun ktid 
b 
ja c), ning 
et 
punkti 
2.42 alapun ktis 
c soovitab  
kontrollikoda 
aktsepteeritava 
riski 
mõistet edasi aren dada;
K. arvestades, et majan dus- ja rahandusministrite  nõukogu 8.  novembri  2005. aasta  järelduste viien das  
punktis 
märgitakse, 
et väga 
oluline 
on 
luua ühtne sisekon trol
lisüsteem ja lihtsustada k ontrolli 
suhtes ko­
haldatavaid 
õigusnorme, 
ning 
palutakse „
komisjonil 
hinnata 
kulutusi 
ko
ntrollile 
kululiikide 
kaupa
”;T E 8 3 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/39
L. arvestades, et eesistujariik  Sloveenia märkis 2008. aasta juun is vastavalt n õukogu 2005. aasta järeldus­
tele, 
et Euroopa 
Parlament 
ja nõukogu 
peaksid 
jõudma ühisele seisuk ohale 
alustehingute 
aktsepteerita­
va 
jääkriski 
suuruse küsimuses, 
võttes arvesse eri poliitik avaldkondad
e kontrollikulusid 
ja -tulusid n ing 
asjaomaste 
kulutuste 
summat
(1) Euroopa Liidu Nõuk ogu, eesistujariig i teade deleg atsioonidele, mis kä sitleb ELi vahendite finantsjuhtimise usaldusväär­
suse edasist paran damist 
(An 
improved soun d 
financial 
management 
of EU 
funds, 
10284/08 FI N 
217, 3.6.2008) (tek st
on 
olemas ain ult 
inglise 
keeles). (1);
M. arvestades, et ehk ki välisaudiitori (k ontrollikoda) ja auditeeritava in stitutsiooni (komisjon) dialoog on va­
jalik, 
on 
vastavalt rahvusvahelistele auditistan darditele, 
mis peavad jätk uvalt 
olema eelarvek ontrolli 
üld­
raamistikuks, 
vaieldamatu k a 
see, et välisaudiitor hin dab 
riske, 
mille alusel ta k ujundab 
seisukoha 
kasutatavate 
auditimen etluste 
kohta;
N. arvestades samuti, et k ontrolli kulu sõltub loomulikult vigade lubatavast määrast, ag a ka auditeeritava 
üksuse 
organisatsiooniliselt 
keerukusest 
ja selle sisek ontrolli 
kvali
teedist;
O. arvestades, et vastavalt rahvusvahelistele auditistan darditele valib välisaudiitor sob ivad meetodid testi­
misühikute 
valimiseks, 
et koguda 
audititestide eesmärk idele 
vastavat tõen dusmaterjali; 
arvestades samu­
ti, et kui 
meetodite valik  
sõltub 
asjaoludest, siis sõltub  
see peamiselt auditirisk ist 
ja kontrolli 
efektiivsuse 
eesmärgist; 
arvestades, et välisaudiitor peab  
tagama, 
et kasutatavad 
meetodid an navad 
auditi eesmärk i­
de 
saavutamisek s 
piisavat tõen dusmaterjali;
P. arvestades, et uue põlvk onna programmides on hariduse ja k ultuuri peadirektoraat (DG EAC) ühtlusta­
nud
 tegevusprogrammid,
 eelkõige
 ühtse siseauditi meetodi k ehtestamise
ga;
 on seetõttu seisuk ohal,
 et 
liikmesriikide 
eel- ja järelk innitused 
on 
süsteemide järelevalve ja k on
trolli uus täien dav 
element;
Q. arvestades, et ig a-aastane eelarve täitmisele heak skiidu andmise menetlus annab Euroopa Parlamendile 
võimaluse 
olla otseses k ontaktis 
haldusega 
tegelevate 
peamiste osalisteg a 
ning 
parandada 
kontrollikoja 
auditi 
tulemuste põhjal liidu k ulude 
haldamist k odanike 
hüvanguks, 
luues seeläb i 
otsuste teg emiseks 
tu­
gevama 
aluse;
R. arvestades, et määruse (E MÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artik lis 83 sätestatak se, et pensione makstakse 
eelarvest
 ja liikmesriigid
 tagavad
 ühiselt n imetatud
 toetuste mak smise
 vastavalt n imetatud
 kulude
 ra­
hastamise ulatusele; arvestades, et ametn ikud 
maksavad 
pensioniskeemi 
rahastamises osalemisek s 
üld­
eelarvesse 10,25 % palg ast;
S. arvestades, et määruse (E MÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artik lis 83 sätestatak se liikmesriikide antav ühi­
ne 
tagatis, 
mis tähen dab, 
et see tagatis 
võib 
jõustuda siis, k ui 
üks 
või mitu liik mesriiki 
peaksid 
jätma oma 
kohustused 
täitmata, k uid 
ei võimalda otseselt järeldada, et ühen dustel 
ei ole selle k ohustuse 
võtnud 
liik­
mesriikide 
suhtes ühteg i 
nõuet;
T. arvestades, et 2007. aasta oli aren gukoostöö rahastamisvahen di rakendamise esimen e aasta;
U. arvestades, et 2007. aasta oli E uroopa võrdsete võimaluste aasta, mil pöörati eritähelepan u mitmesu­
gustele 
diskrimineerimise 
vormidele, mida n aised 
sageli 
kogevad;
V. arvestades, et meeste ja n aiste püsiva eb avõrdsuse tõttu mõjutab eelarvevahen dite kasutamine  neid 
erinevalt,
W. arvestades, et n õukogu peaks järgmise eelarvemen etluse ajal võtma arvesse 2007. aasta eelarve täitmi­
sele 
heakskiidu 
andmise 
tulemusi ja soovitusi n ing 
toetama uuen dusettep
anekuid, 
mille eemärk  
on 
suu­
rendada
 liikmesriikide
 vastutust, et lahen dada
 lõplikult
 probleemid,
 millele k ontrollikoda
 on aastast 
aastasse viidan ud;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
X. arvestades, et k omisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament peavad koostöös kontrollikojaga seadma en ­
dale 
ühiseks 
eesmärgiks 
positiivse k innitava 
avalduse saamise;
PEAMISED  JÄRELDUSED
1. tervitab komisjoni ja teatavate liik mesriikide täiendavaid edusamme ühen duse vahendite ja üldise k ont­
rollikeskkonna 
tõhusama k asutamise 
suunas, 
mida näitab 
kontrollikoja 
kinnitava 
avalduse paran emine;
2. tervitab 
märkimisväärseid 
edusamme seitsmen da 
raamprog rammi 
haldamisel teadusuurin gute 
valdkon­
naga 
tegelevate 
komisjoni 
peadirektoraatide 
auditites varasemate raamprog rammidega 
võrreldes; k or­
dab, 
et ühise põllumajan duspoliitika 
vahendite 
haldamine 
on 
veelgi 
paranenud, 
eriti tänu 
ühtse haldus-
ja kontrollisüsteemi 
(IACS) 
toimimisele; k ahetseb 
sügavalt, 
et Kreeka 
ei olnud 
2007. aastal en diselt 
täit­
nud 
oma kohustusi 
IACSi 
rakendamisel;
3. märgib, 
et 2007. aasta oli mitmeaastaste prog rammide 
2000–2006 sulg em
ise esimen e 
aasta ja palju va­
hendeid 
nõuti 
tagasi;
4. märgib, 
et teadusuurin gute 
ja tehnoloogia 
arendusega 
seotud fin antsj
uhtimises saavutati märk imisväär­
set 
edu, sest vig ade 
määra vähen dati 
kolme 
aasta jook sul 
rohkem 
kui 
50 %; ku
tsub 
komisjoni 
üles jät­
kama 
lihtsustamist, et paran dada 
programmide 
kasutamist 
lõplike 
abisaa
jate seisuk ohast;
5.
 tervitab k omisjoni
 võetud ab inõusid
 seoses ühtek uuluvuspoliitika
 vahenditega,
 millega
 rakendatakse
 
2006. aasta eelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
raames vastu võetud teg evuskava, 
et tugevdada 
ko­
misjoni 
järelevalverolli struk tuurimeetmete 
ühisel juhtimisel; loodab , 
et nimetatud 
tegevuskava 
ja liht­
sustamise esimesed tulemused on  
näha 
kontrollikoja 
2008. aastat k äsitle
vas aruandes;
6. on 
jätkuvalt 
mures ELi 
kriisiohjamisalase 
suutlikkuse 
puudulikkuse 
pärast; on  
seisukohal, 
et EL 
on 
kao­
tamas 
poliitilist suun da, 
nähtavust 
ja vastutust rahvusvaheliste sihtfon dide 
kasutamisel, 
mida olek s 
või­
nud 
hallata komisjon, 
kui 
komisjon 
oleks 
järginud 
2005. ja 2006. aasta eelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
raporteid n ing 
töötanud 
kriisijärgse 
olukorra 
jaoks 
välja oma vahen di; 
on 
sügavalt 
mures, et 
puudub 
järelevalve E Li 
vahendite 
rakendamise 
üle ÜRO teatavate asutuste poolt, samuti seoses ÜRO asu­
tuste soovimatuseg a 
uurida pettusejuhtumeid, mis on  
seotud ELi 
vahendit
ega;
HORISONTAALKÜSIMUSED
Kinnitav avaldu s
7.
 võtab teadmisek s
 kinnitava
 avalduse ük sikutes
 osades tehtud edusammud, k uid
 peab siisk i
 kahetsus
­
väärseks, 
et 14. aastat järjest sisaldub  
kontrollikoja 
2007. aastat k äsi
tlevas aastaaruan des 
antud 
kinni­
tavas 
avalduses märk ustega 
otsus raamatupidamisaruan nete 
aluseks 
olevate tehin gute 
seaduslikkuse 
ja 
korrektsuse 
kohta; 
märgib, 
et kontrollikoja 
arvamuse k ohaselt 
on 
arvuka
tes kuluvaldkondades 
(põllu­
majandus 
ja loodusvarad, ühtek uuluvus, 
teadusuurin gud, 
energeetika 
ja transport, 
välisabi, 
areng, 
laie­
nemine, 
haridus ja  k odakondsus) 
maksed 
endiselt 
olulisel määral (k uigi 
erineval 
tasemel) vig adest 
mõjutatud;
8. tunneb 
heameelt, et k ontrollikoja 
aruande 
kohaselt 
ei sisalda tulud, haldusk ulud, 
majandus- 
ja rahan­
dusküsimuste 
valdkonna 
kulud 
ning 
Euroopa 
Põllumajan duse 
Tagatisfondi
ga 
(EAGF) 
seotud kulud 
olu­
lisi vigu;
9. märgib, 
et olukord 
on 
paranemas 
eeskätt 
kontrollisüsteemide 
tasandil
, kuid 
mitte piisaval määral eg a 
piisavalt 
kiiresti;T E 0 4 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/41
Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus
10. tunneb 
heameelt k ontrollikoja 
avalduse üle, mille k ohaselt 
annavad 
Euroopa ühen duste 
raamatupida­
mise aastaaruan ded
 kõikides
 olulistes aspek tides
 tõepärase pildi ühen d
uste finantsolukorrast
 31. det­
sembri 
2007. aasta seisug a 
ning 
tehingute 
ja rahavoog ude 
kohta 
lõppenud 
aastal (kinnitav 
avaldus, 1. 
peatüki
 VII
 punkt);
 kutsub
 siiski
 komisjo
ni üles pöörama vajalik ku
 tähelepan u
 kontrollikoja
 esitatud 
märkustele, 
et parandada 
põhiliste raamatupidamisan dmete 
põhjalikkus
t ja täpsust;
11. peab eb anormaalseks,
 et raamatupidamise aastaaruan ne
 näitab
 negati
ivset netovara
– 
58 600 000 000 eurot, n ing 
küsib, 
kas 
liikmesriikidelt 
sissenõutavad 
summad ei tulek s 
lisada varade 
hulka, 
arvestades et töötajate pen sionid, 
mis moodustavad hin nangulise
lt 33 500 000 000 eurot, on  
sel­
gelt 
kulukohustus; 
palub 
täiendavalt 
täpsustada lisatud märk usi 
liikme
sriikidelt 
sissenõutavate 
muude 
summade k ohta, 
mis moodustavad k okku 27 
900 000 000 eurot; võtab  
teadmiseks k omisjoni 
peaar­
vepidaja selg itused, 
mille kohaselt 
järgiti 
avaliku 
sektori 
suhtes koha
ldatavaid rahvusvahelisi raamatu­
pidamisstan dardeid; 
teeb 
ettepaneku 
kaaluda 
ühenduse 
pensionifondi 
loomist, et k asutada 
töötajate ees 
võetud kohustuste 
täitmiseks 
allhanget;
12. peab 
arusaamatuk s, 
miks 
varad, mille E uroopa 
ühendused 
said seoses GALI LEO 
programmiga, 
ei ka­
jastu
 raamatupidamise aastaaruan des,
 ehkki
 kontrollikoja
 aruande
 koha
selt sõlmiti 2007. aasta lõpus 
kokkulepped 
Euroopa 
Kosmoseagentuuri, 
ühisettevõtte Galileo ja GNSSi Järelevalveameti vahel, mis loo­
di 2004. aastal ja millele tehti ülesan deks 
võtta 1. jaanuaril 
2007. aasta l üle endise 
ühisettevõtte Galileo 
tegevus; 
palub 
komisjonil 
sellega 
seoses esitada ettepan ek 
suurte Euroo
pa projektide 
kohta 
(Galileo või 
üleeuroopalised võrg ud),
 mis eeldavad mitmeaastase fin antsraamistiku
 raamest väljuvat rahastamist, 
ning 
nende 
kontrolli 
kohta;
13. nõuab, 
et uuritak s 
võimalust n äha 
raamatupidamise aastaaruan netes 
Euroopa ühen duste 
hoonete 
pea­
misteks 
hooldus- ja remon ditöödeks 
ette eraldised (arvestades hoon eteg
a seotud amortiseerumise k ava 
puudumist) 
konkreetsete 
komponentide 
kaupa 
ja kavandada 
peamise materiaalse põhivara väljavahe­
tamine 
korrapäraste 
ajavahemik e 
järel; on 
seisukohal, 
et selliseid eraldisi suurtek s 
hooldus- ja remon di­
töödeks
 tuleks
 toetada mitmeaastaste hooldusprog rammidega
, mille eesmärk on hoida hoon eid
 heas 
seisus pik endamata 
nende 
kasutamisiga;
14. nõuab, 
et kontrollitaks 
hoolikalt, 
et kapitaliseoste 
puudumisel olek s 
Euroopa 
ühenduste 
poliitiliste vo­
lituste tase asutustes, mis on  
hõlmatud k onsolideeritud 
raamatupidamisaruan netega, 
kooskõlas 
avalik-
õiguslikku 
sektorit 
käsitlevate 
rahvusvaheliste raamatupidamisstan d
arditega;
15. väljendab 
muret ja k ahtlusi 
võimaluse suhtes n imetada 
ametisse k ateg
ooriata juhtivametn ikke 
palgaast­
me 
AD 16 kõrgeimale 
järgule, 
kui 
seda ei ole ametik ohtade 
loeteludes eraldi main itud, 
ning 
palub 
ko­
misjonil 
täpsustada person alieeskirjade 
võimalusi selle k onkreetse 
eelarveseisun di 
kohta;
Raamatupidamisaruannete 
aluseks olevate tehingute seaduslikkus
16. märgib 
rahulolug a, 
et valdkondades, 
kus 
komisjon 
on 
rakendanud 
kohas
eid järelevalve- ja k ontrollisüs­
teeme 
(haldus- ja muude k ulude 
ning 
majandus- 
ja rahandusküsimuste 
valdkondade 
tulud, kulukohus­
tused
 ja  maksed),
 ei esine
 raamatupidamisaruan nete
 aluseks
 olevate tehin gute
 seaduslik kuses
 ja 
korrektsuses 
olulisi vig u 
(kinnitav 
avaldus, 1. peatük i 
IX 
punkt);
17. taunib 
sellele vaatamata tõsiasja, et k ontrollikoda 
märgib 
taas kord
, et väga 
olulistes ühen duse 
kulutuste 
valdkondades 
(põllumajan duskulutused, 
välja arvatud E uroopa 
Põllumajan duse 
Tagatisfond 
(EAGF), 
üh­
tekuuluvus, 
teadusuurin gud, 
energeetika 
ja transport, 
välistegevus, 
haridus ja k ultuur) 
põhjustavad k ee­
rukad 
või ebaselged 
õigusnormid 
ühelt poolt suurt arvu vig u 
lõpliku 
abisa
aja tasandil 
ning 
teiselt poolt 
järelevalve- ja k ontrollisüsteemide
 ainult
 osalist efek tiivsust
 ning
 et selline
 keeruline
 olukord
 takistab
 
kontrollikojal 
positiivse k innitava 
avalduse an dmist 
(kinnitav 
avaldus, 1. peatük i 
X ja XI 
punkt); 
nõuab 
seetõttu, 
et komisjon 
teeks 
analüüsi, 
et määrata k indlaks 
probleemi 
ulatus ja leida sellele võimalik ud 
la­
hendused; 
rõhutab 
seetõttu vajadust lihtsustada alusek s 
olevaid eesk ir
ju ja määrusi, et saada positiivn e 
kinnitav 
avaldus;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
18. kutsub komisjoni üles tugevdama järelevalvet liik mesriikidele delegeeritud kontrollide üle ja andma liik­
mesriikidele 
selgeid 
juhiseid selle k ohta, 
kuidas 
vigu 
vältida, tuvastada ja paran dada, 
samuti nõuab, 
et 
komisjon 
rakendaks 
kõiki 
tema käsutuses 
olevaid vahendeid, et sun dida 
liikmesriike 
oma kohustusi 
täit­
ma ja tegema 
vajalikke 
parandusi, 
eelkõige 
kohaldades 
maksete 
peatamist ja fin antskorrektsioone, 
kui 
liikmesriikide 
kontrollisüsteemid 
on 
jätkuvalt 
ebaefektiivsed;
Eelarve 
haldamine – finantskorrektsioonid
19. võtab 
teadmisek s 
kontrollikoja 
tõdemuse, et võrreldes eelmiste programmiperioodide alg usega 
on 
ku­
lukohustuste 
assigneeringute 
kasutamine 
2007. aastal, mis on  
uue 2007–2013 prog rammiperioodi 
esi­
mene 
aasta, märk imisväärselt 
paranenud;
20. on 
seisukohal, 
et jagatud 
või detsen traliseeritud 
haldamise puhul peak s 
komisjon 
rakendama 
täiel mää­
ral määrust (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 ja võtma en dale 
lõpliku 
vastutuse eelarve täitmise eest, samuti 
rõhutab 
vajadust teha fin antskorrektsioone 
niipea, 
kui 
on 
tuvastatud liik mesriikide 
poolt paran damata 
vead, 
ootamata ära mitmeaastase tsük li 
lõppu;
Sissenõuded
21. märgib 
murega 
probleeme 
eeskirjadevastaselt 
välja makstud 
ühenduse 
vahendite 
tagasinõudmisel 
ja üh­
tekuuluvuspoliitika 
puhul liik mesriikide 
tasandil 
kohaldatavate 
parandusmehhanismide 
kohta 
esitatava 
teabe 
halba 
kvaliteeti, 
kusjuures 
see teave on  
mõnikord 
vasturääkiv 
ja ebatäielik , 
ning 
et kontrollikoda 
kahtleb
 põllumajan duse
 kohta
 esitatud teab e
 usaldusväärsuses (2007. aastat k äsitleva
 aruande
 punk
­
tid 3.26 ja 5.44);
22. juhib 
ühtlasi tähelepan u 
lõplike 
otsuste ja paran dusmeetmete 
tähtsusele, mille eesmärk  
on 
välistada sel­
liste kulude 
rahastamin e 
ühenduse 
eelarvest, mis ei ole k ooskõlas 
ühendu
se õigusaktidega, 
ning 
kordab 
oma 
nõuet 
täpsustada k onkreetne 
eelarverida ja aasta, mida ig a 
üksik 
taga
sinõutud 
summa puudutab , 
nagu 
on 
tavaks 
põllumajan dus- 
ja loodusvarade sek toris;
23. nõuab, 
et komisjon 
parandaks 
mitmeaastaste sissen õudmissüsteemide 
tõhusust ja tulemuslik kust, 
seal­
hulgas 
liikmesriikide 
tasandil, 
ning 
konsolideeriks 
sissenõudmisi 
ja finantskorrektsioone 
käsitlevaid 
and
­
meid, eelk õige 
struktuurifondidest 
rahastatavates valdk ondades, 
et esitada usaldusväärsed arvan dmed, 
mis 
võimaldak sid 
võrrelda eri poliitik avaldkondade 
ja vahendite 
haldamise k orraldust; 
nõuab, 
et komis­
jon 
annaks 
Euroopa 
Parlamendile 
sellest aru raamatupidamise aastaaruann etele 
lisatud teadetes, et olek s 
võimalik 
saada kokkuvõtlik 
ülevaade;
24. nõuab, 
et sissenõudmistega 
seotud prob leemide 
püsimise tõttu hin nat
aks 
süsteemi;
Maksete peatamine
25. toetab 
täielikult 
komisjoni 
väljamaksete 
peatamist k äsitlevate 
õigusaktide 
jõulisel kohaldamisel 
ja tervi­
tab 
juba 
võetud meetmeid, et mitte k anda 
üle vahen deid, 
kui 
komisjonil 
puudub 
absoluutne 
tagatis 
abi 
saava 
liikmesriigi 
haldus- ja k ontrollisüsteemide 
usaldusväärsuse k oh
ta;
Auditite 
ja deklaratsioonide iga- aastased 
kokkuvõtted 
jagatud 
haldamise valdkonnas ja riikide 
haldusdeklaratsioonid
26. tervitab 
liikmesriikide 
auditite ig a-aastaste 
kokkuvõtete 
kättesa
adavaks 
tegemist 
alates 2008. aastast ja 
struktuurifondidega 
seotud peadirek toraatide 
2007. aastat k äsitlevat
es tegevusaruannetes 
esitatud hin ­
nangute
 ja avalduste üle n ing
 kutsub
 komisjoni
 üles tegema
 jõupingutusi,
 et kõnealused
 iga-aastased
 
kokkuvõtted
 avaldatak s
 koos
 komisjoni
 vastusteg a;
 on seisuk ohal,
 et liikmesriikide
 koostatavad
 iga-
aastased 
kokkuvõtted 
on 
avalikud 
dokumendid 
ja need 
tuleks 
seetõttu heaksk iidu 
andmise 
menetluse 
käigus 
esitada ka 
Euroopa 
Parlamendi 
pädevale k omisjonile;T E 2 4 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/43
27. märgib murega, et kontrollikoda on seisukohal, et erinevuste tõttu esituses ja lisaväärtuse puudumise 
tõttu ei an na 
need 
iga-aastased 
kokkuvõtted 
veel usaldusväärset hin nang
ut kontrollisüsteemide 
toimi­
mise ja tõhususe k ohta; 
tervitab 
sellega 
seoses komisjoni 
selgitavat 
teatist, mille eesmärk  
on 
parandada 
2008. 
aastat käsitlevate 
iga-aastaste 
kokkuvõtete 
kvaliteeti, 
ning 
palub 
komisjonil 
jätkuvalt 
parandada 
liikmesriikidele 
iga-aastaste 
kokkuvõtete 
koostamiseks 
antavaid 
juhiseid; on  
seisukohal, 
et sisukad 
iga-
aastased 
kokkuvõtted 
vähendavad 
kohapealsete 
auditite arvu;
28. nõuab 
sellega 
seoses, et k omisjon 
analüüsiks 
2009. aastal saadud k okk
uvõtteid eesmärg iga 
optimeerida 
nende 
lisandväärtust, 
arvestades k indlust, 
mille need 
liikmesriikides 
kohaldatavate 
sisemiste k ontrolli­
süsteemide
 toimimisel an navad;
 palub komisjonil
 lisada määruse (E Ü,
 Euratom)
 nr
 1605/2002 artik­
li  86 lõik e
  4 kohaselt
 koostatavasse
 iga-aastasesse
 aruandesse
 liikmesr
iikide
 esitatud ig a-aastaste
 
kokkuvõtete 
analüüsi, 
kasutades 
võrdlusnäitajatena 
eelarvedistsipliin i 
ja usaldusväärset fin antsjuhtimist 
käsitleva 
institutsioonidevahelise 
kokkuleppe 
sätteid;
29. taunib 
tõsiasja, et k omisjon 
ei ole võtn ud 
meetmeid seoses 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon is 
(2006. 
eelarveaasta eelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
kohta)
(1) ELT  L 88, 31.3.2009, lk   25. (1) esitatud ülesk utsega koostada dokument, 
milles 
analüüsitakse 
iga 
liikmesriigi 
puhul ühen duse 
vahendite 
kasutam
ise siseriik like 
haldus- ja k ont­
rollisüsteemide 
nõrku 
ja tugevaid 
külgi 
ning 
tehtud auditite tulemusi, nin g 
esitada see dok ument 
Euroo­
pa 
Parlamendile 
ja nõukogule; 
kahetseb 
samuti, et parlamen t 
ei ole siian i 
saanud 
komisjonilt 
täielikku 
teavet 
esimeste esitatud ig a-aastaste 
kokkuvõtete 
hinnangu 
ja võrdleva an alüüsi 
kohta; 
peab 
aruandmist 
iga-aastaste 
kokkuvõtete 
kvaliteedi 
kohta 
äärmiselt olulisek s, 
et taga
da protsessile lisan dväärtus, 
näiteks 
ühiste 
probleemide, 
võimalike 
lahenduste 
ja parimate tavade k indlakste
gemise 
teel;
30. palub 
komisjonil 
esitada reg ulaarselt 
tegevusaruannetes 
selline 
iga-aastaste k okkuvõtete 
kvalitatiivne 
ja 
kvantitatiivne 
hinnang 
ning 
teha see teave heak skiidu 
andmise 
menetluse 
käigus 
kättesaadavaks 
nii 
kõi­
kidele 
asjaomastele pooltele k ui 
ka 
üldsusele; loodab  
esimese hin nangu 
saada 2009. aasta septemb riks 
ning 
palub, 
et lisaks 
sellele, et ig a-aastaste 
riikide 
kokkuvõtete 
analü
üs esitatak se 
iga-aastase 
ametliku 
tut­
vustuse käigus 
Euroopa 
Parlamendile, 
jagataks 
seda ka 
kõikidele 
siseriiklikele 
eelarvekomisjonidele;
31. palub 
komisjonil 
teha kolme 
aasta pärast põhjalik  
hindamine 
ja analüü
sida iga-aastaste 
kokkuvõtete 
li­
sandväärtust 
ELi 
vahendite 
usaldusväärsele fin antsjuhtimisele 
liikme
sriikides, 
samuti kaasatud 
audiito­
rite sõltumatuse määra;
32. on 
seisukohal, 
et olemasolevate auditite ja k innituste 
iga-aastased 
kokkuvõtted, 
mille liikmesriigid 
pea­
vad esitama vastavalt in stitutsioonidevahelise
 kokkuleppe
 punk
tile 44, peak sid
 olema esimen e
 samm 
kõikides 
liikmesriikides 
riikide 
haldusdek laratsioonide 
kasutuselev
õtmise suun as; 
palub 
komisjonil 
tea­
tada, mida ta on  
selles suhtes tein ud, 
võttes arvesse varasemaid resolutsioon e 
eelarve täitmisele heak s­
kiidu 
andmise 
kohta, 
ning 
võtma võimalik ult 
kiiresti 
vajalikke 
meetmeid ig a-aastaste 
kokkuvõtete 
parandamiseks, 
et neil 
oleks 
samasugune 
poliitiline 
kaal 
nagu 
riikide 
haldusdek laratsioonidel; 
on 
arva­
musel, et k omisjon 
peaks 
kasutama 
oma õigusloome 
algatamise 
õigust 
ja esitama n õukogule 
ettepane­
ku 
võtta vastu otsus riik ide 
deklaratsioonide 
kohustuslikuks 
muutmiseks;
33. tunneb 
heameelt teatavate liik mesriikide 
(Taani, 
Madalmaad, Rootsi, Ühen dkuningriik) 
algatuse 
üle kii­
ta
 heaks
 riigi
 deklaratsiooni
 vastuvõtmin e
 ühenduse vahendite haldamise k ohta,
 kuid
 peab kahetsus
­
väärseks,
 et vaatamata sellele alg atusele
 on enamik
 liikmesriike
 deklar
atsioonide
 kasutuselevõtmise
 
vastu, ning 
taunib 
asjaolu, et Belg ia, 
Bulgaaria, 
Tšehhi Vab ariik, 
Saksa
maa, Eesti, 
Iirimaa, 
Kreeka, 
His­
paania, 
Prantsusmaa, 
Itaalia, 
Küpros, 
Läti, Leedu, Luk semburg, 
Ungari, 
Malta, Austria, Poola, Portug al, 
Rumeenia, 
Sloveenia, 
Slovakkia 
ja Soome ei ole veel võtn ud 
meetmeid riik i
de deklaratsioonide 
tõhusa 
süsteemi väljatöötamisek s;
34. nõuab 
vastavalt E Ü 
asutamislepin gu 
artikli 
248 lõikele 
3, et jagatud 
halduse puhul tug evdataks 
riikide 
kontrolliasutuste 
ja kontrollikoja 
vahelist koostööd; 
teeb 
ettepaneku 
uurida, kas 
riikide 
kontrolliasutu­
sed 
võiksid 
sõltumatute välisaudiitoriten a 
ja rahvusvahelisi auditistan dardeid 
nõuetekohaselt 
järgides 
väl­
jastada ühen duse
 vahendite
 haldamise k oht
a riiklikk
e kontrolltõen d
eid, mis esitatak s
 liikmesriikide
 
valitsustele, et viimased saak sid 
need 
esitada eelarve täitmisele heak s
kiidu 
andmise 
menetluse 
käigus 
vas­
tavalt asjak ohasele 
institutsioonidevahelisele 
menetlusele, 
mis tuleks 
kehtestada;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
Kontrollisü steemid
Ühtse 
sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava
35. märgib 
rahulolug a 
tegevuskava 
arendamisel 
saavutatud üldist edu n in
g 
asjaolu, et en amik 
meetmetest 
on 
rakendatud 
ja enamik 
tegevuskavas 
märgitud 
puudustest on  
kõrvaldatud
;
36. väljendab 
muret kontrollikoja 
korduva 
kriitika 
pärast, et liik mesri
ikides 
tehtavate k ontrollide 
kvaliteet 
on 
ebapiisav; 
märgib 
murega 
abisaajate 
ja riikide 
kontrolliasutuste 
kae
busi 
kontrollide 
arvu ja kulude 
kohta;
37. märgib 
murega 
abisaajate 
kriitikat 
toetuste puhul k ohaldatavate 
juhendite, 
suuniste, 
töödokumentide 
ja 
osaluseesk irjade 
arvu kohta; 
nõuab 
nende 
dokumentide 
konsolideerimist 
ja arutelu E uroopa 
Parlamen­
diga 
rakenduseeskirjade 
lihtsustamise üle;
38. rõhutab, 
et kontrollisüsteemides 
peegeldub 
mõnikord 
omavahel k attu
vate eri tasan di 
määruste ja ees­
kirjade 
keerukus; 
nõuab 
seetõttu tun givalt, 
et komisjon 
kiirendaks 
lihtsustamist ja k aasaks 
sellesse täiel 
määral Euroopa 
Parlamendi; 
kutsub 
liikmesriike 
ja piirkondi 
üles tegema 
samasuguseid 
jõupingutusi;
39. nõuab, 
et komisjon 
vaataks 
läbi 
ühtlase määra k asutamise 
tingimused, 
et suurendada 
usaldusväärsust 
abisaajate 
huvides; peab  
vastuvõetamatuk s 
valitud ühtlase määra tag ant
järele vaidlustamist;
40. taunib 
asjaolu, et rak endatakse 
hilinemisega 
ühtse sisek ontrollira
amistiku 
tegevuskava 
meetmes 4 k ir­
jeldatud 
institutsioonidevahelist 
algatust 
aluspõhimõtete k ohta, 
mida tuleb  
arvestada seoses raamatupi­
damisaruan nete 
aluseks 
olevates tehin gutes 
aktsepteeritava 
riskiga;
41. tuletab 
seoses selleg a 
meelde ka 
kõnealuse 
tegevuskava 
meedet 10, mille eesmärk  
on „
kontrollikulude 
analüüsimine
”, et „saavutada sob iv 
tasakaal 
kontrolli 
kulude 
ja tulude vahel”;
42. ootab, 
et peadirek toraatide 
iga-aastased 
tegevusaruanded 
sisaldaksid taas teavet liik mesriikides 
tehtava­
te kontrollide 
kvaliteedi 
ja selle paran damise 
koh
ta, ni
ng 
nõu
ab, 
et komi
sjon 
klassifitseeriks 
kõik 
makse-
ja 
akrediteerimisasutused;
43. nõuab, 
et komisjon 
esitaks 
regulaarselt 
hinnangu 
ühtse sisek o
ntrolli süsteemi k ohta 
ning 
et iga-aastastes 
tegevusaruannetes
 ja koondaruandes
 käsitletaks
 paremini
 komisjoni
 talituste ja liik mesriikide
 jagatud
 
halduse all olevaid süsteeme, eelk õige 
tehnilise 
kvaliteedi 
ja eetiliste k aalutlustega 
seonduvalt, 
nt 
seoses 
riikide 
auditiasutuste sõltumatuseg a;
44. nõuab, 
et komisjon 
hindaks 
täielikumalt 
ja põhjalik umalt 
kontrollis
üsteemidele eraldatavate vahen dite 
kulutusi
 valdkondade
 kaupa
 ja seda k õikide
 liidu kulutuste
 valdkondade
 puhul, nagu
 Euroopa
 Parla­
ment 
nõudis 
eelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
resolutsioon ides 
eelnevatel 
aastatel, n ing 
võttes ar­
vesse, et eesmärk  
on 
saavutada tulemusi;
45. nõuab
 ühtlasi, et k omisjon
 analüüsiks
 esitatud ig a-aas
taste kokkuvõ
tete põhjal ig a
 liikmesriigi
 puhul 
ühenduse 
vahendite 
kasutamise 
siseriiklike 
haldus- ja k ontrollisüstee
mide eeliseid ja puudusi n ing 
hin­
daks 
ühenduse 
vahendite 
kasutamise 
siseriiklike 
kontrollisüsteemide 
kulusid; tuletab  
meelde, et k omis­
jon
 on võtnud
 kohustuse
 parandada
 liikmesriikid
e iga-aastaste k okkuvõtete
 kvaliteeti,
 et muuta n eed
 
kasulikuks 
vahendiks 
vigade 
ohu vähen damisel 
järgnevatel 
aastatel; palub  
komisjonil 
antud 
lubadusest 
kinni 
pidada;
46. on seisuk ohal,
 et võrdlusan alüüs
 tuleks
 Euro
opa Parlamendile, n õukogule
 ja kontrollikojale
 esitada 
2009. aasta lõpus või 2010. aasta alg uses 
ning 
selle põhjal tulek s 
alustada in stitutsioonidevahelist 
dia­
loogi 
aktsepteeritava 
vigade 
esinemise 
riski 
teemal;T E 4 4 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/45
47. märgib, et ehkki aktsepteeritav riskitase on ühtse sisek ontrolli raamistiku põhimõte, mida k ontrolliko­
da 
peab 
kinnitava 
avalduse an dmisel 
arvesse võtma, tuleb  
kontrollikoja 
arvamuse n r 
4/2006 (n õukogu 
määruse 
eelnõu 
kohta, 
millega 
muudetak se 
määrust (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002)
(1) ELT  C 273, 9.11.2006, lk   2. (1) kohaselt aktsep­
teeritava 
riskitaseme 
kindlaksmääramise 
viis veel määratleda;
Aktsepteeritav vigade esinemise risk
48. toetab 
komisjoni 16. 
detsembri 
2008. aasta teatist ühise seisuk oha 
väljatöötamise k ohta 
aktsepteeritava 
vigade 
esinemise 
riski 
küsimuses 
kui 
tugevat 
metodoloog ilist 
alust akts
epteeritava risk itaseme 
majan­
dusanalüüsiks 
ning 
ootab, 
et komisjon 
jätkaks 
seda tööd, k ui 
ta valmistab  
ette ettepan ekut, 
mis käsitleb 
aktsepteeritavat
 riskitaset
 eelarvevaldk ondade
 kaupa;
 tunnistab,
 et nimetatud teatis on ran gelt
 majan­
dusalasest vaatepun ktist 
tähtis kui 
esimene 
pidepunkt 
aruteluks
 aktsepteeritava risk itaseme 
üle kahes 
lii­
du kulutuste 
valdkonnas, 
milleks 
on 
struktuurifondid 
ja EAFRD; 
nõuab 
siiski, 
et dialoog  
välisaudiitori ja 
auditeeritava in stitutsiooni 
vahel vastak s 
jätkuvalt 
rahvusvahelistele auditistandarditele, mis n õuavad 
vä­
lisaudiitorilt risk ide 
hindamist, 
mille põhjal tehak se 
otsus kasutatav
ate auditimen etluste 
kohta;
49. peab 
kahetsusväärseks, 
et komisjon 
kritiseerib 
eespool n imetatud 
teatises prob leeme, 
mis on 
tekkinud 
seoses 
piisavalt usaldusväärse teab e 
saamisega 
liikmesriikidelt, 
ning 
peab 
seda liidu main et 
kahjustavaks;
50. kahtleb 
liikmesriikide 
poolt esitatud an dmete 
usaldusväärsuses ja kutsub  
seetõttu k omisjoni 
üles koos­
tama 
uusi statistilisi an dmeid 
ja neid 
kontrollikoja 
tehnilise 
abiga 
põhjalikult 
analüüsima, 
kui 
ajavahe­
mikku 
2007–2013 k äsitleva 
eeskirja 
mõju on 
selge, 
ning 
edastama selle an a
lüüsi Euroopa 
Parlamendile 
ja 
nõukogule 
enne 
2011. aasta lõppu;
51. on 
seisukohal, 
et aktsepteeritava 
riskitaseme 
kindlaksmääramine 
on 
väga 
oluline 
ja keeruline 
ülesanne; 
on 
seisukohal, 
et aktsepteeritav 
riskitase 
peab 
olema tihedalt seotud k o
misjoni 
ja liikmesriikide 
kont­
rollisüsteemide 
kulutõhususe 
põhjaliku 
uurimiseg a 
ühenduse 
kulutuste 
igas 
valdkonnas;
52. arvestades 
tungivat 
vajadust jätk ata 
kontrolliga 
seonduvate 
kulude 
ja eeliste an alüüsi, 
kutsub 
komisjoni 
üles
 analüüsima
 kontrollikoja
 tehnilise
 abiga
 põhjalikult
 teadusteg evuse,
 välissuhete ja haldusk ulude
 
valdkonda 
ning 
esitama tulemuste k ohta 
aruande 
enne 
2010. aasta lõppu;
53. on 
seisukohal, 
et aktsepteeritava 
riskitaseme 
kindlaksmääramisel 
tuleks 
arvestada k a 
vigade 
tõttu kao­
tatud 
ühenduse 
vahendeid;
54. on 
seisukohal, 
et tuleb 
jõuda konkreetsete 
ettepanekuteni 
ühenduse 
kulutuste haldamise ja n ende 
kont­
rollimise 
parandamiseks 
ning 
teatavate aspek tide 
ühtlustamisek s, 
ning 
teeb 
ettepaneku, 
et Euroopa 
Par­
lament
 eraldab eelseisva eelarvemen etluse
 käigus
 komisjonile
 vajaliku
d vahendid
 uurimuse 
korraldamiseks;
55. nõuab, 
et komisjon 
esitaks 
viivitamata ettepan ekud 
positiivse k inni
tava avalduse saamise k ohta;
Läbipaistvu s
56. tuletab 
meelde komisjoni 
otsust seada sisse lob istide 
vabatahtlik 
register 
ja hinnata 
süsteemi ühe aasta 
pärast; on  
teadlik 
Lissaboni 
lepingus 
ette nähtud 
kohustusliku 
registri 
õiguslikust 
alusest; tuletab  
meel­
de, et parlamen di 
praegune 
register 
on 
juba 
kohustuslik 
ja võimalik  
ühine 
register 
oleks 
tegelikult 
ko­
hustuslik, 
sest registreerimine 
on 
mõlemal juhul parlamen di 
hoonetesse 
pääsemise eeltin gimus;
57. peab 
kahetsusväärseks, 
et ei ole reag eeritud 
Euroopa 
Parlamendi 
nõud
misele võtta vastu k omisjoni 
liik­
mete 
uus käitumisjuhend, 
et parandada 
ja määratleda täpsemalt n ende 
indi
viduaalset ja k ollektiivset 
po­
liitilist vastutust oma otsuste eest n ing 
poliitika 
elluviimise eest oma teen istustes;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
58. tuletab uuesti meelde, et k omisjon on kohus tatud tagama ühenduse vahen dite saajate kohta esitatud an d­
mete 
terviklikkuse, 
otsitavuse ja võrreldavuse, n ing 
kahetseb, 
et seda eesmärk i 
ei ole veel saavutatud;
59. tuletab 
veel kord 
meelde täielik u 
läbipaistvuse 
ja avalikustamise 
tähtsust seoses volin ike 
kabinettide 
töö­
tajatega, 
keda 
ei ole võetud tööle person alieeskirjade 
alusel;
60. märgib, 
et alates 2007. aastast on  
Euroopa 
vahenditest 
abisaajate 
nim
ede avaldamin e 
kohustuslik; 
mär­
gib 
kahetsusega, 
et Euroopa 
Parlamendil 
puudub 
ülevaade n ii 
avaldamisest k ui 
ka 
abisaajaid 
ja nende 
projekte 
puudutavatest ük sikasjadest; 
kutsub 
komisjoni 
üles hindama 
liikmesriikide 
poolt avaldatavate 
andmete 
kasulikkust 
väljakuulutatud 
poliitiliste eesmärk ide 
valguses
;
61. on üllatun ud,
 et komisjon
 on pakkunud
 komisjoni
 endise
 Economati
 eelarvevälistelt pan gakontodelt
1
 500 000 euro suurust osamak set
 Euroopa
 Parlamen di
 spordikeskusele
 (KOM
(2008) 692) eg a
 kiida
 
heaks 
viisi, kuidas 
Euroopa 
Parlamendilt 
püütakse 
saada nõusolekut 
vahendite 
kasutamise 
kohta; 
tule­
tab 
meelde eespool n imetatud 
2005. aasta üldeelarve täitmisele heak skii
du andmist 
käsitleva 24. 
aprilli 
2007. aasta resolutsioon i 
lõiget 
6 ning 
2004. aasta üldeelarve täitmisele heak skiidu 
andmist 
käsitleva
27. 
aprilli 2006. aasta resolutsioon i
(1) ELT  L 340, 6.12.2006, lk   5. (1) lõikeid 6 ja 7; palub  komisjonil enne nende vahendite kasuta­
mise 
kohta 
ettepanekute 
tegemist 
kanda 
need 
endise 
Economati 
eelarvevälistelt pan gakontodelt 
tavali­
sesse eelarvesse;
62. tuletab komisjonile
 meelde, et en ne
 järgmisi
 Euroopa Parlamen di
 valimisi peab laiemale avalik kusele
 
olema kättesaadav 
kõikehõlmav 
ja lihtsalt k asutatav 
andmebaas, 
mis sisaldab  
andmeid 
ühenduse 
raha­
lise toetuse k õikide 
abisaajate 
kohta;
Finantsmäärus
63. märgib 
rahulolug a, 
et määruse (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 viimase muutmise ajal alan ud 
lihtsustami­
ne 
on 
avaldanud 
avalike 
hangete 
valdkonnas 
soovitud mõju;
64. märgib 
siiski, 
et toetusi puudutavad meetmed on  
olnud 
ainult 
osaliselt tõhusad; palub  
komisjonil 
esi­
tada 1. jaanuariks 
2010 muudetud ja täielik ult 
konsolideeritud 
finantsm
ääruse ettepan eku, 
mis sisaldab  
peatükke 
üksikute 
kuluprogrammide 
kohta, 
milles sätestatak se 
ühes koha
s põhjalik ult 
kõik 
nõudmised, 
mille 
programmist 
abi 
saaja peab  
täitma, koos 
toetuste an dmise 
ja kontrol
limise täien dava 
lihtsustami­
sega; 
nõuab, 
et määruse (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 artik li 
184 kohaselt 
ka
sutataks 
nimetatud 
mää­
ruse (EÜ,
 Euratom)
 nr
  1605/2002 järg misel
 läbivaatamisel
 (mis toimub ig a
 kolme
 aasta järel) 
lepitusmen etlust;
65. palub 
komisjonil 
väga 
varajases etapis k onsulteerida 
teiste määruse (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 reg u­
leerimisalasse 
kuuluvate 
institutsioonidega;
Pettustevastane 
Amet (OLAF )
66. märgib 
murega 
OLAFi töötin gimusi; 
nõuab, 
et komisjon 
tagaks 
OLAFile viivitamata juurdepääsu oma 
andmebaasidele,
 kui
 see on vajalik seoses uurimisteg a,
 et uurimisi olek s
 võimalik alustada ja läb i
 viia 
viivitusteta;
67. nõuab
 samuti, et olek s
 tagatud
 abisaajate
 kolmanda
te riikide
 abi
 OLAFile k ohapealsete
 ülevaatuste ja 
kontrollide 
käigus, 
samuti kontrollide 
järel võetavaid meetmeid puudutava asjak ohase 
teabe 
esitamine; 
palub 
komisjonil 
tagada, 
et kõikides 
tulevastes lepin gutes 
oleks 
sätestatud asjaomaste riik ide 
ametivõi­
mude kohustus 
teha OLAFig a 
täielikku 
koostööd;
68. on 
tõsiselt mures asjaolu tõttu, et k õigest 
6,7 % OLAFi õig usalase 
järelkäsitluse 
soovitustest on  
lõppe­
nud 
kohtumenetlusega; 
on 
teadlik, 
et 2007. aastal an dis 
60 % kõigist 
OLAFi uurimistest aluse õig usala­
se
 järelkäsitluse
 soovitustek s;
 loeb sellist oluk orda
 vastuvõetamatuks, k una
 see nõrgestab
 õigusriigi
 
põhimõtteid ja k odanike 
usaldust n ing 
sellest võivad k asu 
saada ainult 
oletatavad petturid; n õuab 
see­
tõttu, et komisjon 
kasutaks 
kõiki 
aluslepingutes 
ette nähtud vahen deid, 
et tagada 
tulemuslik  
koostöö 
rii­
kide 
ametiasutuste vahel võitluses pettuse vastu ühen duses;T E 6 4 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/47
69. märgib murega, et ajavahemik us 2006–2008 alg atati 222 siseuurimise alusel ain ult 37 korral distsipli­
naarmenetlus 
ja nendest 
37 uurimisest ain ult 
kahel 
olid tegelikud 
tagajä
rjed, kolm 
peatati tõen dite 
puu­
dumise tõttu ja ülejään ud
 32 (st 87 %) ei ole veel tulemusi an dnud;
 nõu
ab komisjonilt, et 
distsiplinaarjuhtumeid 
käsitletaks 
niisama 
jõuliselt k ui 
välisuurimisi n ing 
et jõutaks 
tulemusten i 
nende 
juhtumite 
puhul, mille suhtes veel ei toimu mõjusat distsiplin aarset 
järelkäsitlust;
70.
 kutsub
 komisjoni
 uuesti üles k ehtestama
 OLAFi ja liik mesriikide
 teabevahetuse k orda
 pettustevastase 
uurimiseg a 
seotud ühen duse 
järelmeetmetek s; 
kutsub 
komisjoni 
üles taga
ma, et riik ide 
õigusasutused 
teavitavad 
OLAFit aren guaruande 
põhjal korrapäraselt 
ühenduse 
pettustevastase võitluse k äigus 
võetud 
õiguskaitsemeetmetest 
pärast OLAFi toimik ute 
üleandmist;
VALDKONDLIKUD KÜSIMUSED
Omavahendid
71. märgib, 
et komisjoni 
esitatud teab e 
kohaselt 
(vt vastust k irjalikule 
küsimusele 
E-5221/08) 
lisasid kõik 
27 
liikmesriiki 
jaotatud k audselt 
mõõdetavad fin antsvahendusteenused 
(FISIM) 
2008. aasta septemb ris-
oktoobris 
esimest korda 
oma rahvamajan duse 
arvepidamise an dmetele; 
nen
de andmete 
põhjal suuren ­
das 
jaotatud k audselt 
mõõdetavate fin antsvahendusteenuste 
arvestamine E uroopa 
Liidu 27 liik mesriigi 
(EL 
27) rahvamajan duse 
kogutulu 
(RKT) 
2007. aastal 149 200 000 000 euro võrra (st 1,2 % E L 
27 RKT-
st);
 seega
 suurendab
 see uus statistilin e
 lähenemine
 RKTd
 mahus, mis on oluliselt suurem k ui
 kogu
 
Euroopa 
Liidu eelarve;
72. tuletab 
meelde oma 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon i 
(2005. aasta üldeelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
kohta) 
lõiget 
93, milles parlamen t 
juhtis tähelepan u 
asjaolule, et jaotatud k audselt 
mõõdetavad 
finantsvahendusteenused
 lisatakse
 automaatselt tulevasse omavahen deid
 käsitlevasse
 otsusesse rahva­
majanduse 
kogutulu 
andmete 
esitamisek s 
omavahen dite 
jaoks, 
sest ettepan ekus 
võtta vastu n õukogu 
ot­
sus (KOM(2006) 
99) ei näinud 
komisjon 
selles suhtes ette ühteg i 
piiravat reservatsioon i;
73. märgib, 
et nõukogu 
ei kehtestanud 
oma 7. juuni 
2007. aasta otsuses 2007/436/E Ü, 
Euratom 
Euroopa 
ühenduste 
omavahen dite 
süsteemi k ohta,
(1) ELT  L 163, 23.6.2007, lk   17. (1) mis tugines komisjoni ettepanekule (KOM(2006) 99), kaud­
selt 
mõõdetavate fin antsvahendusteenuste 
suhtes samuti ühteg i 
piiravat reservatsioon i; 
loodab 
seetõttu, 
et kui 
jõustub 
uus omavahen deid 
käsitlev 
otsus, kasutatakse 
ühenduse 
omavahen dite 
arvutamisel k aud­
selt 
mõõdetavaid fin antsvahendusteenuseid 
sisaldavaid RK T 
andmeid 
tagasiulatuvalt 1. jaanuarini 
2007 
ning 
sellel alusel arvutatak se 
uuesti liik mesriikide 
varasemad ja tulevased mak sed;
Põllumajandus 
ja loodusvarad
74. võtab 
murega 
teadmisek s 
kontrollikoja 
järelduse, et selle poliitik a
valdkondade 
rühma alusek s 
olevad te­
hingud 
tervikuna 
sisaldavad olulisi vig u 
seaduslikk
use ja/või k o
rrekts
use osas (2007. aastat k äsitleva 
aru­
ande 
punktid 
5.12 ja 5.13), samuti k ontrollikoja 
poolt lõplik u 
abisaaja 
tasandil 
tuvastatud prob leemid 
ja 
tõsiasja, et umb es 
20 % sellel tasan dil 
auditeeritud mak setest 
on 
taas osutun ud 
ebakorrektseks; 
võtab 
ühtlasi 
teadmisek s 
vigade 
sageduse 
vähenemise 
ja nende 
piiratud fin ants
mõju (0,83 % vastavatest 
kuludest);
75. jagab 
kontrollikoja 
seisukohta, 
et maaelu aren gu 
ja eriti põllumajanduse k eskkonnameetmete 
kulude 
pu­
hul esineb 
rohkem 
vigu 
ning 
kontrollid 
on 
taas osutun ud 
puudulikeks, 
sest mõned 
abikõlblikkuse 
tin­
gimusi
 käsitlevad
 siseriiklike
 õigusaktide
 keerukad
 eeskirjad
 ja ebatä
psed määratlused muudavad 
kontrollide 
kvaliteeti 
halvemak s; 
nõuab 
tungivalt, 
et komisjon 
lihtsustaks, 
tugevdaks 
ja konsolideeriks 
kontrollieeskirju;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
76. märgib samas kontrollikoja järeldust, et ühtn e haldus- ja k ontrollis üsteem vähen dab jätkuvalt tõhusalt 
eeskirjadevastaselt 
tehtavate k ulude 
ohtu seoses eraldatud toetusõig u
stel põhin eva 
otsemaksete 
kavaga, 
kui 
süsteemi rak endatakse 
nõuetekohaselt 
ja sellesse sisestatak se 
täpsed ja usaldusväärsed an dmed 
(2007. 
aastat käsitleva 
aruande 
punktid 
5.20 ja 5.21);
77. on 
sellegipoolest 
mures kontrollikoja 
kriitika 
pärast määruste sätete tõlg endamisel 
tehtud vig ade 
kohta 
ning 
järelduse pärast, et k ui 
neid 
ei parandata, 
on 
sellistel vig adel 
mitmete aastate jook sul 
oluline 
ku­
mulatiivne 
mõju, ning 
palub 
komisjonil 
võtta nende 
vigade 
võimalikult 
ki
ireks 
parandamiseks 
asjako­
haseid 
meetmeid, mille hulk a 
kuulub 
vähemalt poliitik a 
lihtsustamin e, 
tagada 
samas selg emad 
ja 
kooskõlastatumad 
kontrollisüsteemid 
ning 
teavitada E uroopa 
Parlament
i võetud meetmetest 2009. aas­
ta lõpus;
78. peab 
vastuvõetamatuk s 
probleemide 
olemasolu ühtse haldus- ja k ontro
llisüsteemi rak endamisel 
Kree­
kas, 
mida kontrollikoda 
taas kord 
tuvastas, n ing 
toetab 
pädeva parlamen d
ikomisjoni 
ees teatavak s 
teh­
tud komisjoni 
kavatsust 
kohaldada 
rangelt 
maksete 
peatamist k äsitlevai
d õigusakte, 
kui 
Kreeka 
valitsus 
ei lahenda
 praeguseid
 probleeme
 ettenähtud
 tähtaja jook sul;
 nõuab,
 et maksed
 peatataks,
 kui
 Kreeka
 
ametivõimud ei suuda tõen dada, 
et probleemid 
on 
lahendatud 31. 
detsembri
ks 
2009;
79. märgib 
murega 
kontrollikoja 
poolt tuvastatud peamisi puudusi paljude liik mesriikide 
maaelu aren guga 
seotud 
kontrollisüsteemides, 
mis tulenevad 
asjaolust, et mitmed ab ikõl
blikkuse 
tingimused 
on 
siseriik­
likes 
seadustes eb aselgelt 
määratletud ja eesk irjad 
on 
paljudel juhtudel k eerukad, 
mis halven dab 
kont­
rollide 
kvaliteeti;
80. taunib 
asjaolu, et k ontrollikoda 
tuvastas seoses otsemak sete 
kava 
haldus- ja k ontrollisüsteemiga 
mitme­
tes nn
 vanades
 liikmesriikides
 esinevad
 puudused, mis mõjutavad selle valdk onna
 kontrollisüsteeme
 
(Madalmaades, Portug alis, 
Ühendkuningriigis, 
Prantsusmaal 
ja Hispaanias; 2007. aastat k äsitleva 
aruan­
de 
punkt 
5.26), ning 
rea süstemaatilisi puudusi seoses ab ikõlblikkuse 
ko
ntrolliga 
pindalatoetuste 
puhul 
Kreekas, 
Itaalias, 
Hispaanias, 
Ühendkuningriigis, 
Prantsusmaal 
ja Madalmaades (vt 2007. aastat k äsitle­
va 
aruande 
lisad 5.1.1 ja 5.1.2); võtab teadmisek s 
komisjoni 
vastused, milles vaidlustati k ontrollikoja 
esi­
tatud oluk orra 
kirjeldus;
81. nõuab 
tungivalt, 
et liikmesriigid 
tugevdaksid 
koostöös 
komisjoniga 
oma kontrolle 
eeskätt 
selle üle, k as 
abisaajad 
täidavad ab ikõlblikkuse 
tingimusi; 
palub 
komisjonil 
neid 
tingimusi 
võimalikult 
suurel määral 
selgitada 
ja lihtsustada;
82. taunib 
tõsiasja, et k ontrollikoda 
märkis 
2007. aasta puhul taas k ontr
ollimis- ja heak skiitmissüsteemis 
puudujääk e, 
nagu 
vastavuse k ontrollimise 
tagasiulatuvus 
ning 
asjaolu, et ei ole võimalik  
tuvastada vas­
tavusotsusteg a 
sissenõutud 
summade ja eesk irjadevastaselt 
tehtud mak s
ete tegeliku 
väärtuse vahelist pii­
savat seost (2007. aastat k äsitleva 
aruande 
punkt 
5.47);
83. on 
seisukohal, 
et komisjon 
peab 
kontrollikoja 
aastast aastasse samade prob leemide 
kohta 
esitatud tõsist 
kriitikat 
arvestades esitama meetmed süsteemi reformimisek s, 
et oleks 
võimalik 
kehtestada 
selge 
ja keh­
tiv 
seos sissen õutud 
summade ja eesk irjadevastaselt 
tehtud mak sete 
väärtuse vahel n ing 
tagada 
võima­
likult 
ulatuslikult, 
et finantskorrektsioonide 
kulude 
maksmise 
eest vastutak s 
süüdi olev lõplik  
abisaaja, 
mitte 
maksumaksja, 
samuti et liik mesriikide 
suhtes, kes 
oma kohustusi 
ei täida, kohaldatakse 
ühtse mää­
raga 
korrektsioone;
Kalandustoetused
84. tervitab 
asjaolu, et mõn ed 
liikmesriigid 
on 
avaldanud 
abisaajate 
nim
ed, asjaomaste toimin gute 
nimed 
ja 
avaliku 
(ELi 
ja riikliku) 
toetuse suuruse, n ing 
väljendab 
heameelt k omis
joni 
veebisaidi 
üle, mis sisaldab  
viiteid 
liikmesriikide 
teabeallikatele;T E 8 4 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/49
85. palub k omisjonil tagada, et kõik liikmesriigid täidaksid määruse (E Ü , Euratom) nr  1605/2002 artik li  53 
punkti 
b 
ja artikli 
53b 
lõike 
2 punkti 
d ning 
määruse (E Ü) 
nr 
498/2007
(1) Komisjoni 26.  märtsi 2007. aasta määrus (E Ü) nr  498/2007, milleg a kehtes tatakse Euroopa Kalandusfond i käs itleva nõ u­
kogu 
määruse (E Ü) 
nr 
1198/2006 ük sikasjalikud 
rakenduseeskirjad 
(ELT 
L 120, 10.5.2007, lk  
1). (1) artikli 31 teise lõig u punkti 
d 
sätteid;
86. väljendab
 heameelt ettepan eku
 üle võtta vastu n õukogu
 määrus, millega luuak se
 ühenduse
 kontrolli
­
süsteem ühise k alanduspoliitika
 eeskirjade
 järgimise
 tagamiseks
 (KOM(2008)
 721), mille eesmärk on 
muuta seaduslik uks 
võimalus peatada või vähen dada 
Euroopa 
Kalandusfond
ist liikmesriikidele 
antavat 
rahalist 
abi 
ühise kalanduspoliitika 
eeskirjade 
ebapiisava 
rakendamis
e korral;
87.
 palub,
 et komisjon
 teeks
 samuti ettepan eku
 arvata kalandusalaste
 partnerluslepingute
 hüvede k asuta
­
misest välja sellised liik mesriigid, 
kes 
rakendavad 
ebapiisavalt 
ühise kalanduspoliitika 
eeskirju;
88. palub 
komisjonil 
esitada ühen duse 
õigusakti 
ettepanek, 
millega 
jäetakse 
kõik 
eeskirjade 
tõsise rikkumi­
se 
eest (nõukogu 
määruse (E Ü) 
nr 
1447/1999
(2) Nõukogu 24.  juuni 1999. aasta määrus (E Ü) nr  1447/1999, milleg a kehtesta takse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsi­
selt rikkuvate 
käitumisviiside 
loetelu (EÜT 
L 167, 2.7.1999, lk  
5). (2) kohaselt) süüdi mõistetud laevaoman ikud välja Euroo­
pa
 Kalandusfondi
 raames ühen duse
 abi
 saamisest ja/või k alandusalaste
 partnerluslepingute
 hüvede 
kasutamisest;
89.
 palub komisjonil
 tagada,
 et ühenduse
 abi
 ei kasutata
 liigse
 tootmisvõimsuseg a
 laevastik u
 osade 
moderniseerimiseks;
90. tuletab 
komisjonile 
meelde kohustust, 
mille ta võttis E uroopa 
Ülemko
gu 
2001. aasta juun is 
Göteborgis 
vastu 
võetud ja 2006. aasta juun is 
Viinis 
läbi 
vaadatud säästva aren gu 
strateegiaga 
seoses: kaotada 
kesk­
konda 
kahjustavad 
toetused ja esitada 2008. aastak s 
tegevuskava, 
et sekt
orite kaupa 
selliseid toetusi re­
formida, lõppeesmärg iga 
need 
kaotada;
Ühtekuuluvus
91. võtab 
sügava 
murega 
teadmisek s 
kontrollikoja 
hinnangu, 
mille kohase
lt moodustasid struk tuuripoliiti­
ka 
projektidele 
tagasi 
makstud 
kogusummast 
vähemalt 11 % sellised summad, mida ei olek s 
tulnud 
ta­
gasi 
maksta;
92. märgib, 
et komisjon 
seda 11 % määra ei vaidlusta;
93. märgib, 
et kontrollikoja 
tehtud auditite arv tun dub 
olevat väik e, 
kui 
arvestada lõplik ele 
abisaajatele 
teh­
tud makseid 
(nt 
ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas 
auditeeris k ontrolli
koda 
vastavalt 2007. aastat k äsit­
leva 
aruande 
punktile 
6.21 mitmesaja tuhan dest 
lõplikele 
abisaajatele 
tehtud mak sest 
180 vahehüvitist), 
kuid 
see auditeerimismeetod on  
vastastikust 
rahvusvahelist ek sperdihi
nnangut 
käsitlevas 
kontrollikoja 
aruandes 
sisalduva Austria, Norra ja Portug ali 
kõrgemate 
auditeerimisasutuste k ogenud 
finants- 
ja tu­
lemusaudiitorite meesk onna 
koostatud 
arvamuse k ohaselt 
vastavuses auditeerimisstan darditega;
94. kahetseb 
asjaolu, et k uigi 
kontrollikoja 
aastaaruan des 
on 
paranenud 
üldine 
hinnang 
järelevalve- ja k ont­
rollisüsteemile, 
ei ole komisjoni 
jätkuvatele 
pingutustele 
vaatamata haldus- ja k ontrollisüsteemid 
ei liik­
mesriigi 
tasandil 
ega 
komisjoni 
järelevalve tasan dil 
vigade 
riski 
vähendamisek s 
piisavalt tõhusad, n ing 
palub
 komisjonil
 esitada E uroopa
 Parlamen dile
 2010. aasta alg uses
 aruande 2009. aastal täien davalt
 
võetud meetmete k ohta 
ja eespool n imetatud 
tegevus
kava raames võetud meetmete esialg se 
mõju kohta;
95. võtab 
sügava 
murega 
teadmisek s, 
et regionaal- 
ja ühtekuuluvusfondid
e rakendamise 
määr oli lub ama­
tult
 väike,
 ning
 palub k omisjonil
 läbivaatamist
 jätkata
 ja kehtivaid
 määrusi võimalik ult
 kiiresti
 
lihtsustada;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
96. tuletab ühtlasi komisjonile meelde kontrollikoja soovitust k asutad a võimalik ult suurel määral ja k ulu­
tuste 
tõhusust vähen damata 
kulutustele 
kohaldatavate 
määruste lihtsustamise võimalusi n ing 
nõuab, 
et 
alustataks 
arutelu uute lihtsustamismeetmete üle, mida olek s 
võimalik 
vastu võtta, sealhulg as 
süsteemi 
arvutistamise üle; tervitab  
sellega 
seoses lihtsustamise töörühma loomist k omisjoni 
poolt ja ootab , 
et ko­
misjon
 esitaks
 töörühma teg evuse
 tulemusen a
 konkreetseid
 lihtsustamisettepan ekuid
 perioodik s
 
2007–2013;
97. nõuab 
samuti, et k omisjon 
hindaks 
ühtekuuluvuspoliitika 
positiivset mõju liik mesriikide 
kaupa 
ning 
esi­
taks 
Euroopa 
Parlamendile 
aruande 
selle lisandväärtuse 
kohta 
liidu tasan dil;
98. märgib 
murega, 
et Euroopa 
Regionaalarengu 
Fondiga 
seoses aastatel 2000–2006 tehtud fin antskorrekt­
sioonidest
 puudutasid 95,47 % Hispaan iat
 (59,07 %), Itaaliat (31,97 %) ja Ühen dkuningriiki
 (4,43 %); 
märgib,
 et 22 liik mesriiki
 vastutavad 4,53 % fin antskorrektsioonide
 eest; nõuab,
 et komisjon
 kohan
­
daks 
kontrollinõudeid 
vastavalt vig ade 
esinemise 
sagedusele 
ja tõsidusele liik mesriikides, 
keda 
see prob­
leem
 kõige
 enam
 puudutab ;
 nõuab
 ühtlasi, et k omisjon
 teavitaks
 Euroopa
 Parlamen ti
 sellest, k uidas
 
komisjon 
reageerib 
suurtele veamääradele n imetatud 
kolmes 
liikmesriig
is;
99. märgib 
murega, 
et ühtekuuluvusfondiga 
seoses ajavahemik us 
2000–2006 tehtud fin antskorrektsiooni­
dest 
puudutasid 95,92 % K reekat 
(53,06 %) ja Hispaan iat 
(42,86 %); märg ib, 
et 23 liikmesriiki 
vastuta­
vad 4,08 % fin antskorrektsioonide 
eest; nõu
ab, 
et komisjon  
kohandaks 
kon
trollinõudeid 
vastavalt vig ade 
esinemise 
sagedusele 
ja tõsidusele liik mesriikides, 
keda 
see probleem 
kõige 
enam 
puudutab ; 
nõuab 
üht­
lasi, et komisjon 
teavitaks 
Euroopa 
Parlamenti 
sellest, kuidas 
komisjon 
reageerib 
suurtele veamääradele 
nimetatud 
kahes 
liikmesriigis;
100.
 märgib
 murega,
 et sotsiaalfon diga
 seoses ajavahemik us
 2000–2006 tehtud fin antskorrektsioonidest
 
puudutasid 84,28 % Hispaan iat
 (46,42 %) ja I taaliat
 (37,86 %); märg ib,
 et 23 liik mesriiki
 vastutavad 
15,72 % fin antskorrektsioonide 
eest; nõuab, 
et komisjon 
kohandaks 
kontr
ollinõudeid 
vastavalt vig ade 
esinemise 
sagedusele 
ja tõsidusele liik mesriikides, 
keda 
see probleem 
kõige 
enam 
puudutab ; 
nõuab 
üht­
lasi, et komisjon 
teavitaks 
Euroopa 
Parlamenti 
sellest, kuidas 
komisjon 
reageerib 
suurtele veamääradele 
nimetatud 
kahes 
liikmesriigis;
101. tänab 
komisjoni 
2008. aasta jook sul 
esitatud reg ulaarsete 
kvartali
aruannete 
eest, milles k äsitletakse 
ko­
misjoni 
enda 
või kontrollikoja 
tööst tulen evaid 
finantskorrektsioone; 
palub 
komisjonil 
jätkata 
finants­
korrektsioonide
 kohaldamist
 kooskõlas
 kehtivate
 eeskirjadega,
 et kõrv
aldada võimalik ud
 
eeskirjadevastased 
eelnevalt 
deklareeritud 
kuluartiklid, 
ning 
kohald
ada Euroopa 
Regionaalarengu 
Fondi, 
ühtekuuluvusfondi 
ja sotsiaalfon di 
aastate 2000–2006 prog rammide 
suhtes ran geid 
lõpetamismen et­
lusi, 
et sellised k uluartiklid 
oleksid 
kontode 
sulgemisel 
suures osas k õ
rvaldatud; n õuab 
samuti, et k o­
misjon 
jätkaks 
parlamendile 
üksikasjaliku 
teabe 
andmist 
kohaldatud 
finantskorrektsioonide 
kohta 
ja kui 
lõpetamismen etlus 
on 
alanud, 
annaks 
hinnangu 
allesjäänud 
vigade 
määra kohta selliselt lõpetatud 
programmides;
102. nõuab, 
et komisjon 
jätkaks 
iga-aastastes 
tegevusaruannetes 
selliste prob leemide 
tuvastamist, mis esin e­
vad 
seoses ühise juhtimise all olevate vahen dite 
kontrolliga 
liikmesrii
kides, 
sealhulgas 
makseasutuste 
ta­
sandil,
 et määrata k indaks
 liikmesriikide
 ja programmide
 kaupa
 konkreetsed
 puudused, n ing
 et 
reservatsioon id 
oleksid 
otseselt seotud n ende 
probleemidega; 
nõuab, 
et komisjon 
pingereastaks 
igal 
aas­
tal liikmesriigid 
iga 
Euroopa 
fondi 
puhul ja edastak s 
selle pingerea 
koos 
kindlaksmääratud 
vigade 
mää­
raga
 Euroopa
 Parlamen dile,
 ning
 palub kontrollikojal
 koostada
 oma auditite põhjal samasug use
 
nimekirja;
103. nõuab 
komisjonilt 
kui 
ühenduse 
fondide 
usaldusväärse fin antsjuhti
mise eest lõplik ult 
vastutajalt, et k ui 
liikmesriik 
ei esita soovitud tag atisi, 
kohaldataks 
rang
elt maksete peatamist k äsitlevaid 
ühenduse 
eeskirju;
104. märgib, 
et kontrollikoja 
2007. aasta aruan ne 
hõlmab 
üksnes 
aastate 2000–2006 projek te, 
kuna 
2007. 
aasta on 
olnud 
eelkõige 
ettevalmistav etapp 2007.–2013. aasta prog rammi
de rakendamiseks; 
rõhutab 
seetõttu, 
et 2007.–2013. aasta prog rammitöö 
perioodik s 
määratud, 2006. aastan i 
kehtinud 
eeskirjadest 
lihtsamate 
ja rangemate 
uute eeskirjade 
mõju ei ole veel võimalik  
hinnata
;T E 0 5 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/51
105. rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika jääb ELi üheks peamiseks poliitikavaldkonnaks; rõhutab, et ühtekuu­
luvuspoliitik al 
on 
oluline 
roll ELi 
reageerimises 
finantskriisile 
ja tähtis k oht 
Euroopa 
majanduse 
taasta­
mise kavas;
 väljendab
 seetõttu heameelt komisjon i
 kava
ndatud meetmete üle, mille eesmärk on 
soodustada ja k iirendada 
ühtekuuluvusprogrammide 
rakendamist;
106. märgib, 
et lihtsustamismen etlused 
aitavad oluliselt vähen dada 
halduskoormust 
riiklikul, 
piirkondlikul 
ja 
kohalikul 
tasandil; 
rõhutab 
siiski 
vajadust tag ada, 
et lihtsustamismenetlused aitak sid 
vähendada 
vigade 
määra 
tulevikus;
107.
 kiidab
 heaks
 finantskorrektsioone
 käsitleva
 komisjoni
 seisukoha,
 mille kohaselt
 eeskirjade
 eiramised 
avastatakse
 ja parandatakse
 mitmeaastase k orrigeerimissüsteemi
 abil; võtab teadmisek s,
 et komisjon
 
kontrollib 
pidevalt liik mesriikide 
esitatud an dmeid 
nende 
täielikkuse 
ja täpsuse seisuk ohast 
ning 
et liik­
mesriikide
 tehtud k orrektsioonide
 kohta
 usaldusväärsete tõen dite
 esitamisel on tehtud reaalseid 
edusamme;
108. võtab 
teadmisek s 
kontrollikoja 
avastatud vig ade 
arvu ning 
juhib 
tähelepan u 
sellele, et k ontrollikoda 
ja 
komisjon 
tõlgendavad 
erinevalt 
summat, mida ei olek s 
tulnud 
välja maksta 
(eelkõige 
kulude 
abikõlblik­
kusega 
seotud eesk irjade 
erinev 
tõlgendamine); 
rõhutab,
 et vaja on  
täiendavaid selg itusi, 
ja nõuab, 
et üht­
lustataks 
finantskorrektsioonide 
kohaldamisega 
seotud eesk irjade 
tõlgendamist; 
palub 
liikmesriikidel, 
kes 
ei
 ole seda veel tein ud,
 esitada võimalik ult
 kiiresti
 iga-aastased
 riikl
ikud
 ühise juhtimise 
kuludeklaratsioonid;
109. väljendab 
teatavat rahulolu seoses asjaolug a, 
et liikmesriikide 
ko
ntrollisüsteemide 
statistilised n äitajad 
näivad 
olevat paran enud, 
kuid 
avaldab 
kahetsust, 
et paljudes liik mesrii
kide 
kontrollisüsteemides 
on 
en­
diselt 
olemas tag asimaksetega 
seotud eesk irjade 
eiramise risk ; 
on 
arvamusel, et esimese astme k ontrolli 
tõhusust 
riiklikul 
ja omavalitsustasan dil 
on 
vaja täiendavalt 
parandad
a; rõhutab  
sellega 
seoses komisjo­
ni 
järelevalverolli tähtsust;
110. rõhutab 
asjaolu, et k ontrollikoja 
aruandes 
esitatud vig ade 
arv ei viita ilmtin gimata 
pettusele, n ing 
palub 
seetõttu 
komisjonil 
ja kontrollikojal 
seda tulevastes dok umentides 
selgelt 
eristada;
111. väljendab 
rahulolematust k õige 
sagedasemate 
Euroopa 
Sotsiaalfondig a
 seotud vig ade 
üle, millek s 
oli esi­
teks
 suutmatus esitada tõen did
 selle kohta,
 et üldkulud
 või person alikul
ud seondusid
 tegelikult
 asja­
omase projek tiga,
 ning
 teiseks
 personalikulude
 või üldkulude ülehin dam
ine;
 toetab seetõttu ig ati
 
ajavahemik ku 
2007–2013 k äsitlevas 
finantsraamistikus 
sisalduvat uut korda, milleg a 
lihtsustatak se 
me­
netlusi 
ja võimaldatak se 
deklareerida 
üldkulud 
ühtse määra alusel osan a 
otsestest k uludest; 
kutsub 
üht­
lasi liikmesriike
 üles tõhustama ab isaajatele
 suunatud
 teavitamisteg e
vust ning
 parandama
 igapäevast
 
halduskontrolli, 
et vigu 
vähendada;
Sisepoliitika
112.
 peab kahetsusväärseks
 asjaolu, et k ontrollikoja
 hinnangul
 püsivad samad prob leemid
 nagu
 eelnevatel
 
aastatel (vead k ulude 
hüvitamisel, k ohaldatavate 
eeskirjade 
keerulisu
s ja tõhusa san ktsioonimehhanismi 
puudumin e), 
vaatamata sellele, et k omisjon 
juhib 
otseselt sisepoliitikag a 
seotud meetmeid, n ing 
kutsub 
komisjoni 
üles jätkama 
jõupingutusi 
kaasrahastamist 
sisaldavate prog r
ammide proportsion aalsuse 
ees­
kirjade 
lihtsustamisek s 
ja selgitamiseks;
Teadusuuringud
113. tervitab 
edusamme teadusuurin gute 
ja arendustegevuse 
valdkonnas, 
millega 
aastane 
veamäär on  
vähe­
nenud 
8,03 protsen dilt 
2006. aastal 2,39 protsen dini 
2007. aastal; märg i
b, 
et see on 
komisjoni 
teadus­
uuringute
 poliitikavaldkondade
 rühma jaok s
 märkimisväärne
 saavutus 2005. aasta eelarve täitmisele 
heakskiidu
 andmisel
 antud
 soovituste rak endamisel
 tihedas k oostöös
 eelarvekontrollikomisjoni
 ja 
kontrollikojaga;
114. märgib, 
et kontrollitõendite 
süsteemig a 
vähendati 
2007. aastal k uu
enda 
raamprog rammi 
projektide 
vi­
gade 
määra 2,5 protsen dini, 
samal ajal k ui 
viienda 
raamprog rammi 
projekt
ide – mille suhtes k ontrol­
litõendite 
süsteemi ei k ohaldata 
– vigade 
määr oli 4,06 %;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
115. tunneb heameelt k omisjoni talituste töödok umendi (SEK(2008) 3054) üle, milles on  toodud kontrolli­
kulude 
esialgne 
analüüs 
muu hulgas 
teadusuurin gute 
peadirektoraadi 
nin
g 
infoühiskonna 
ja meedia pea­
direktoraadi
 kohta,
 et taaskäivitada
 institutsiooni
devahelin e
 arutelu n ing
 jõuda ühise k okkuleppeni
 
Euroopa 
teaduspoliitik a 
valdkonnas 
aktsepteeritava 
vigade 
esinemise 
riski 
suhtes;
116. nõuab, 
et komisjon 
jätkaks 
seitsmenda 
raamprog rammi 
eeskirjadele 
vastavate tag asimakse 
võimaluste 
kasutamist 
ja muu hulg as 
jätkaks 
seitsmenda 
raamprog rammi 
kindlasummal
ise makse 
menetlust 
käsit­
levate
 eeskirjade
 asjakohasuse
 analüüsi
 ning
 teavitaks
 pädevat parlamen dikomisjoni
 vahekokkuvõttes
 
sellest, kuidas 
on 
komisjon 
kaasa 
aidanud 
eeskirjade 
lihtsustamisele abisaajate jaok s 
ja süsteemi vajalik e 
paranduste 
tegemisele;
117. tunneb 
muret seitsmen da 
raamprog rammi 
eeskirjade 
pärast, mis ei ole k ooskõlas 
üldiste riik likult 
ja rah­
vusvaheliselt tun nustatud 
ning 
sertifitseeritud raamatupidamis- ja arvestusmeetoditeg a 
ning 
mis ei ar­
vesta riikide 
auditiasutuste tulemusi seoses riik likult 
kinnitatud 
kes
kmiste 
tunnimääradega 
kuluüksuse 
kohta; 
on 
seisukohal, 
et seitsmen da 
raamprog rammi 
eeskirjad 
on 
selgelt 
vastuolus E uroopa 
tööstuse aja­
kohaste 
raamatupidamis- ja arvestusstan darditega, 
nõudes 
konkreetses
se uurimisprog rammi 
aktiivselt 
kaasatud 
isikute 
kohta 
eraldi kulude 
väljatoomist; palub  
komisjonil 
algatada men etluse 
seitsmenda 
raam­
programmi 
eeskirjade 
kooskõlla 
viimiseks 
üldise äritavag a, 
mis võimaldab  
keskmiste 
tunnimäärade 
ar­
vutamist ja k ulude
 arvestamist k uluüksuse
 kohta
 ning
 mitte nõuda
 konkreetsesse
 uurimisprog rammi
 
aktiivselt 
kaasatud 
isikute 
kohta 
eraldi kulude 
väljatoomist;
118. on 
seoses metoodik a 
sertifikaatidega 
(CoM ja CoMAv) mures sen i 
veel heaks 
kiitmata 
sertifikaatide 
pä­
rast ning 
nõuab 
tungivalt, 
et komisjon 
kehtestaks 
vajalikud 
ja arusaadavad k riteeriumid 
nii 
personali­
kulude
 kui
 ka
 kaudsete
 kulude
 metoodik a
 sertifikaatide
 heakskiitmiseks
; on seisuk ohal,
 et abisaajatel
 
peaks 
olema lub atud 
kasutada 
keskmisi 
personalikulusid 
ja kohaldada 
väljakujunenud 
metoodik at 
üld­
kulude 
arvutamisek s; 
nõuab, 
et sertifikaatide 
heakskiitmist 
(või tagas
ilükkamist) 
alustataks 
varakult, 
et 
tagada 
teadusuurin gute 
jaoks 
ette nähtud 
vahendite 
kasutatavus; 
palub 
komisjonil 
tunnustada 
keskmisi 
tunnimäärasid 
kuluüksuse 
kohta 
ilma metoodik a 
sertifitseerimiseta vähemalt siis, k ui 
neid 
on 
auditee­
rinud 
ja sertifitseerin ud 
riigi 
asutus;
119. tuletab 
meelde, et haldusmen etluste 
ja toetustaotluste lihtsustamisek s 
on 
parlament 
nõudnud 
abisaaja­
tele
 ühtse kontaktpunkti
 loomist, millel olek s
 pädevus teha otsuseid teadusuurin guid
 puudutavates 
küsimustes;
120. nõuab 
õiguskindluse 
huvides, et k omisjon 
hoiduks 
uuesti teg emast 
ku
uenda 
raamprog rammi 
projekti­
de
 finantskalkulatsioone,
 mille komisjoni
 on juba
 heaks
 kiitnud,
 ning
 kohaldaks
 kuuenda
 raamprog­
rammi näidislepingu
 üldistes tin gimustes
 (II
  lisa) sätestatud ab ikõlbl
ikkuse
 kriteeriumidele
 uusi 
tõlgendusi;
121.
 märgib,
 et teatavates valdk ondades
 kohaldatakse
 teadusuurin gute
 ja tehnoloogia
 arengu
 seitsmen da
 
raamprog rammi 
kaheetapilist 
menetlust; 
palub 
komisjonil 
konsul
teerida teadusorg a
nisatsioonideg a, 
kas 
kõnealust 
kogemust 
oleks 
võimalik 
laiendada 
teistele projek titüüpidel
e, kus 
see võimaldak s 
märkimis­
väärselt 
vähendada 
esialgsete 
projektitaotluste 
ettevalmistamise k ul
usid;
122. märgib, 
et komisjon 
on 
suurendanud 
teadusuurin gute 
valdkonnas 
teadusasutuste, k oostöövormide 
ja 
haldusmehhan ismide 
arvu; tuletab  
meelde, et see on  
tingitud 
teadusuuring utele 
ja innovatsioonile 
eral­
datud vahen dite 
märkimisväärsest 
suurendamisest 
2007.–2013. aasta finan tsraamistikus; 
palub 
kont­
rollikojal
 hinnata
 võimalik ke
 läbipaistvuse
 probleeme
 eelarvepädevate in stitutsioonide
 jaoks
 ning
 
abisaajate
 erinevat
 kohtlemist
 vastavalt n endele
 koostöövormidele;
 nõ
uab,
 et peadirek tor
 lisaks
 iga
-
aastasesse teg evusaruandesse 
peatüki 
iga 
sellise org ani, 
koostöövormi 
ja mehhan ismi 
kohta, 
et anda 
tea­
vet vahen dite
 kasutamise
 ja tulemuste kohta, mida selliste avalik u
 ja erasek tori
 koostöövormidega
 
saavutada soovitak se;
123. nõuab, 
et kontrollikoda 
esitaks 
mitmeaastast ajavahemik ku 
käsitle
vad tabelid 
nii, 
et auditi ajal tuvasta­
tud vigade 
finantsmõju 
on 
esitatud vastavalt k omisjoni 
kontrollimetood
ikale, 
arvestades et k omisjoni 
au­
ditistrateeg ia
 hõlmab raamprog rammide
 kulusid
 nelja-aastasel
 perioodil, samal ajal k ui
 kontrollikoda
 
esitab 
aruande 
igal 
aastal;T E 2 5 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/53
Keskkond, rahvatervis ja toiduohutus
124. peab keskkonna,
 rahvatervise ja toiduohutuseg a
 seotud eelarverub riikide
 täitmise üldisi määrasid 
rahuldavak s;
125. rõhutab 
keskkonna, 
rahvatervise ja toiduohutuse valdk onna 
eelarve täitmise 94,6 % üldist määra, mis 
on 
rahuldav tulemus, arvestades, et 2007. aasta oli uue fin antsraamistik
u (2007–2013) esimen e 
aasta, 
mida iseloomustas k eskkonnapoliitika 
valdkonna 
uute prog rammide 
vastuvõtmin e 
ja jõustumin e;
126.
 on rahul ühen duse
 tubakafondi
 assigneeringute
 kasutamise
 määraga,
 mis ulatub 100 %; on seetõttu 
veendunud, 
et tubakatarbimise 
kahjulikest 
mõjudest üldsuse teadlik kus
e suurendamist, 
eriti teavituste­
gevuse
 ja harituse suuren damise
 kaudu,
 käsitlevate
 projektide
 rahastamisvahen dit
 on tõhusalt 
rakendatud;
127. palub 
komisjonil 
tõhustada mitmeaastaste prog rammide 
raames taotlejatele an tavat 
abi 
ning 
pakkuda 
muu 
hulgas 
taotlejatele erik oolitust 
ja töötada välja k asutajasõbralik
ud suunised;
128. tervitab 
jõupingutusi, 
mille eesmärk  
on 
juhtida rohk em 
tähelepan u 
pakkumiskutsetele 
ja anda 
taotleja­
tele suuremat ab i, 
eriti rahvatervise prog rammides, 
et vältida selg elt 
abikõlblikkuse 
nõuetele 
mittevas­
tavate või halva k valiteediga 
projektitaotluste 
esitamist, k uid 
märgib 
samas, et rahuldava oluk orra 
saavutamisek s 
on 
vaja teha täien davat 
tööd;
129. rõhutab, 
et rahvatervise prog rammi 
rakendab 
osaliselt Tervise- ja Tarb ijaküsimuste 
Rakendusamet; 
tu­
letab 
komisjonile 
sellega 
seoses meelde, et ta k asutaks 
programmi 
vahend
eid tegevuskulude 
tarbeks 
väga 
säästlikult, 
sest neid 
on 
vaja ka 
haldusülesan nete 
jaoks;
130. rõhutab, 
et määruse (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 haldus- ja fin antssät
ete järgimine 
ei tohiks 
tuua kaasa 
põhjendamatuid 
viivitusi toetuste an dmisel 
ega 
rahastatavate projek ti
de väljavalimisel, n ing 
kutsub 
ko­
misjoni
 üles jätkama
 jõupingutusi,
 et parandada
 haldusmen etlusi,
 mis mõjutavad k ulukohustuste
 ja 
maksete 
assigneeringute 
kasutamist;
Siseturg 
ja tarbijakaitse
131. väljendab 
heameelt k ontrollikoja 
aruandes 
esitatud tähelepan ekut
e üle, milleg a 
antakse 
õiglane 
hinnang 
siseturupoliitik ale, 
tollipoliitik ale 
ja tarbijakaitsepoliitikale;
132. palub 
liikmesriikidel 
veelgi 
parandada 
oma sisek ontrollisüsteeme
, et hoida ära loata k aupade 
toomine 
ühenduse
 turule; palub ühtlasi k omisjonil
 võtta järelmeetmeid 2007. aastal välja selg itatud
 puuduste 
kõrvaldamiseks 
tarbijakaitse 
valdkonnas;
133. võtab 
rahulolug a 
teadmisek s 
kontrollikoja 
tähelepan ekud, 
et tolli ja raamatupidamise valdk onna 
kont­
rollisüsteemid 
toimivad hästi; rõhutab , 
et kuigi 
tollikontroll 
on 
peamiselt liik mesriikide 
pädevuses, peak ­
sid
 tolli valdk onda
 haldusteg evuse
 eest vastutama vaid usaldusväärsed ettevõtjad, et vältida k aupade
 
sissevedu siseturule tollimak suta 
või tolliväärtust määramata;
134. hindab 
pingutusi, 
mille abil 
saavutati eelarverea 12 02 01 („Siseturu rak endamine 
ja arendamine
”) 86 % 
täitmismäär; märg ib, 
et komisjoni 
hinnangu 
kohaselt 
jäi osa mak sete 
assigneeringutest 
kasutamata 
see­
tõttu, et mõn ed 
uurimistööde lepin gud 
kirjutati 
alla alles aasta lõpus ja 2007. aastak s 
kavandatud 
mak­
sed 
jäid tegemata;
135. juhib 
tähelepan u 
sellele, et eelarverea 14 04 02 („Toll 2007”) 55 % täitmismäär ei ole piisav, ja n õuab 
seetõttu, 
et eelarve k avandataks 
paremini; 
märgib, 
et komisjoni 
hinnang
ul on 
suurem osa sellest eelar­
vereast seotud pik aajaliste 
infotehnoloogialepingutega, 
mille kohase
lt tooted tarn itakse 
ja teenused 
osu­
tatakse
 „nõudmisel
”, mis muudab täpsete fin antsvajaduste
 hindamise
 ja kavan damise
 keeruliseks;
 
tunnistab 
samas, et 2008. aasta eelarve tulemused olid positiivsed n ing 
maksete 
assigneeringute 
täitmi­
se määr oli üle 97 %;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
136. märgib, et eelarverea 17 02 02 („Tarb ijakaitse ”) 77 % täitmismäär on  eelmiste aastate n äitajast väiksem; 
märgib 
ühtlasi, et k omisjoni 
hinnangul 
on 
selle põhjus liig endamata 
assigneeringute 
ümberpaigutami­
ne 
Tervise- ja Tarb ijaküsimuste 
Rakendusametilt 
tagasi 
tarbijakaitse 
programmi 
ning 
mõned 
2007. aas­
ta jooksul 
võetud hilised k ulukohustused, 
mistõttu 2007. aastak s 
kavand
atud makseid 
ei tehtud; palub  
seetõttu 
komisjonil 
parandada 
selle valdk onna 
eelarve kavandamist;
Transport 
ja turism
137. märgib, 
et lõplikult 
vastu võetud ja aasta jook sul 
muudetud 2007. aasta eelarves n ähti 
transpordipolii­
tikale 
ette kokku 1 
322 667 000 eurot k ulukohustuste 
assigneeringutena 
ja 743 111 000 eurot mak ­
sete 
assigneeringutena; 
märgib 
ühtlasi, et n endest 
summadest
—nähti 
üleeuroopalise tran spordivõrgu 
(TEN-T) 
projektidele 
ette 933 578 000 eurot k ulukohustuste 
assigneeringutena 
ja 369 665 000 eurot mak sete 
assigneeringutena;
 
—transpordiohutusele
 nähti
 ette 15 348 000   eurot k ulukohustuste
 assigne
eringutena
 ja
14 500 000 eurot mak sete 
assigneeringutena;
 
—Marco Polo prog rammile
 nähti
 ette 56 890 000   eurot kulukohustuste
 assign
eeringutena
 ja
10 425 000 eurot mak sete 
assigneeringutena;
 
—transpordiasutustele 
ja Euroopa 
GNSSi Järelevalveametile n ähti 
ette 113 631 000 eurot k ulukohus­
tuste 
assigneeringutena 
ja 114 716 000 eurot mak sete 
assigneeringutena;
 
—transpordi 
turvalisusele, sealhulg as 
üleeuroopalise autotran spordi
võrgu 
turvalisuse k atseprojektile, 
nähti
 ette 6 000 000   eurot kulukohustuste
 assigneeringutena
 ja 6 578 000   eurot mak sete
 
assigneeringutena;
138. on 
rahul üleeuroopalise tran spordivõrgu 
(TEN-T) 
projektidele 
ette nähtud 
kulukohustuste 
ja maksete 
as­
signeeringute 
jätkuvalt 
suure kasutusmääraga, 
mis mõlema puhul ulatub  
peaaegu 
100 protsen dini, 
ja 
palub 
liikmesriikidel 
tagada 
piisav rahastamin e 
riigieelarvest 
lisaks 
ELi 
võetud kohustustele;
139. märgib 
murega, 
et transpordi 
turvalisusele ette n ähtud 
kulukohustu
ste assigneeringute 
kasutusmäär 
on 
väike
 (55,95 %), samuti GNSSi Järelevalveasutusele ette n ähtud
 kulukohu
stuste assig neeringute
 kasu
­
tusmäär (33,24 % jaotises 3), mille puhul suur osa 2007. aastal seoses 2006. aasta ülejääg iga 
kasutami­
seks 
vabanenud 
summast k anti 
üle 2008. aastasse; märg ib 
murega 
ka 
maksete 
assigneeringute 
väikest 
kasutusmäära 
siseturu ja tran spordisüsteemide 
optimeerimise puhul (47,48 %), reisijate õig uste 
puhul 
(58,96 %) seoses lepin gute 
allkirjastamise 
hilinemisega 
ning 
GNSSi Järelevalveasutuse osas (33,24 % jao­
tises 3);
140. märgib
 rahulolug a,
 et tänu
 reageerimisele
 kontroll
ikoja eriaruandele n r
 6/2005 üleeuroopalise tran s
­
pordivõrg u 
(TEN-T) 
kohta
(1) ELT  C 94, 21.4.2006, lk   1. (1) on piiriüleste projek tide rahalise toetuse ülemmäär suuren enud 30 prot­
sendini
 ja rahastamise miin imumkünnist
 on suuren d
atud 1 500 000  euroni;
 märgib
 lisaks,
 et 
hindamiskorda 
projektide 
valikul 
on 
parandatud 
ja järelevalvet on  
tõhustatud, k uid 
väljendab 
samas ka­
hetsust,
 et töökirjelduste
 struktuuri
 ei ole ühtlustatud n ing
 tehnilist
 ja finantsjärelevalvet
 ei ole 
standardiseeritud;
141. märgib 
rahulolug a, 
et kontrollikoja 
sisekontrollistandardite 
ana
lüüs, mis on  
otseselt seotud alustehin ­
gute 
seaduslikkuse 
ja korrektsuse 
analüüsiga, 
näitas, 
et transpordi 
ja energeetika 
peadirektoraat 
järgib 
põhinõudeid;T E 4 5 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/55
Kultuur ja haridus
142. märgib, 
et kontrollikoda 
teeb 
2007. aastat k äsitlevas 
aruandes 
märkuse haridus- ja k ultuuripoliitika 
vald­
konnas 
tuvastatud vig ade 
määra kohta 
(punkt 
9.11 ja lisa 9.1, vig ade 
määr 2–5 %), k uid 
ei anna 
selgi­
tusi 
eri riiklike 
asutuste eg a 
rakendusametite 
toimimise, n ende 
töö kval
iteedi ega 
nende 
asutuste 
vajalikkuse 
kohta;
143. palub 
kontrollikojal 
järgmises 
aastaaruan des 
uurida üksikasjalik
umalt eri asutuste tõhusust ja n ende 
säi­
litamist haridus- ja k ultuuripoliitika 
valdkonnas;
144. võtab 
teadmisek s, 
et uue põlvk onna 
programmides 
on 
hariduse ja k ultu
uri peadirek toraat 
ühtlustanud 
tegevusprogrammid 
ja kehtestanud 
ühtse siseauditi meetodi; on  
seisukoh
al, et liikmesriikide 
eel- ja jä­
relkinnitused 
on 
süsteemide järelevalve ja sisek ontrolli 
uus elemen t;
145. peab 
kahetsusväärseks 
kontrollikoja 
poolt eelk innitamise 
protsessis tuvastatud puudusi n ing 
tähelepa­
nekut, 
et see men etlus 
annab 
vähe kindlust 
asjaomaste k ulutuste 
haldamise k valiteedi 
kohta 
(2007. aas­
tat käsitleva 
aruande 
punkt 
9.16); märg ib 
siiski, 
et eelkinnitus 
on 
ainul
t üks 
tõend, 
mille kontrollikoda 
saab 
auditi käigus 
oma arvamuse esitamisek s;
146.
 võtab teadmisek s
 kontrollikoja
 tähelepan eku,
 et riiklikud
 ametivõimud k asutasid
 eelkinnituse
 saami­
seks 
eri lähenemisviise 
ning 
et ka 
ametivõimude läb i 
viidud men etluste 
avalikustamise 
astmes on  
suuri 
erinevusi;
 nõuab,
 et komisjon
 alustaks
 nime
tatud kin
nituste ühtlustamist n ing
 teavitaks
 selle käigust
 
Euroopa 
Parlamenti 
ja kontrollikoda;
147.
 võtab teadmisek s
 asjaolu, et liik mesriikide
 ametiasutused pidid esitama 2007. aastat k äsitlevad
 iga-
aastased 
järelkinnitused 30. 
aprilliks 
2008; ootab  
kontrollikoja 
hinna
ngut 
2008. aastat k äsitleva 
kinni­
tava 
avalduse an dmise 
käigus;
148. peab 
kahetsusväärseks, 
et mõned 
riiklikud 
ametiasutused ja ametid ei täida oma k ohustusi, 
mistõttu k o­
misjon 
saatis neile 
ametlikud 
meeldetuletusk irjad, 
ning 
toetab 
komisjo
ni 
täielikult 
toetusmak sete 
pea­
tamisel, k ui 
lõplikke 
aruandeid 
ei esitata;
149. nõuab 
tungivalt, 
et riiklikud 
asutused ja liik mesriikide 
ametivõimud järg iksid 
oma vastutusalas k omis­
joni 
kehtestatud 
rakenduseeskirju; 
on 
rahul asjaolug a, 
et hariduse ja k u
ltuuri peadirek toraat 
ei pidanud 
vajalikuks 
säilitada riik like 
asutuste k ontrollimehhanismidega 
seotud reservatsioon i, 
ja toetab 
rangete 
au­
ditikontrollide 
jätkamist;
150. on 
rahul selleg a, 
et hariduse ja k ultuuri 
valdkonnas 
on 
maksete 
hilinemin e 
vähenemas, 
ning 
soovib, 
et 
komisjon 
jätkaks 
pingutusi 
eesmärgiga 
maksete 
hilinemisi 
veelgi 
vähend
ada;
151. loodab, 
et tänu 
2007. aasta lõpus teab evahetuse 
peadirektoraadi 
loodud kontrollisüsteemile 
ei ole enam 
tulevikus
 tarvis lisada eelarve haldamiseg a
 seotud reservatsioon i,
 nag
u seda tehti 2007. aasta eelarve 
puhul;
152. palub 
komisjonilt 
lisateavet sõpruslin nadega 
seotud teg evust 
toetavate haldusstruk tuuride 
loomise k oh­
ta 
liikmesriikides, 
eelkõige 
selliste struk tuuride 
loomise vajaduse, kaasn evate 
kulude 
ja kõnealuste 
struk­
tuuride 
eesmärgi 
kohta;
153. palub, 
et komisjon 
uuriks 
võimalusi paran dada 
noorteprogrammi 
jõudmist uute n oorterühmadeni, 
en­
nekõike 
ebasoodsast 
keskkonnast 
pärit noorteni; 
soovitab 
sellega 
seoses noorteorganisatsioonidel, 
seal­
hulgas
 Euroopa
 noortefoorumil,
 suurendada
 pingutusi
 selliste sihtrühmaden i
 jõudmisek s,
 parandada
 
aruandlusstandardeid 
ja rahastamisk riteeriume 
ning 
levitada n oorte 
hulgas 
laiemalt teavet prog rammi 
kohta;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
Kodanikuõigused ning justiits- ja siseasjad
154. võtab 
teadmisek s 
vabadusel, 
turvalisusel ja õig usel 
rajaneva 
ala jaoks 
eelarves ette n ähtud 
maksete 
täit­
mise madalat taset võrreldes 2006. aastag a 
(60,41 % 2007. aastal võrreldes 86,26 % 2006. aastal); on  
teadlik, 
et see on 
tingitud 
ka 
solidaarsuse ja rän devoogude 
juhtimise raamprog rammi 
vahendite 
vastu­
võtmisest 2007. aasta mais ja juun is 
ning 
muude eriprog rammide 
(nt 
tsiviilõiguse, 
uimastien netuse 
ja 
teavitusteg evuse 
programmid) 
rakendamise 
viibimisest; 
rõhutab 
kuluko
hustuste täitmise taseme suhte­
list vähenemist 
võrreldes 2006. aastag a 
(90,29 % võrreldes 94,47 % 2006. aastal); palub  
õigus-, 
vabadus-
ja 
turvalisusk üsimuste 
peadirektoraadil 
püüda viia k ulukohustuste 
ja maksete 
täitmise tase 2008. aastal 
võimalikult 
kõrgele;
155. märgib, 
et kontrollikoja 
hinnangu 
kohaselt 
olid komisjoni 
tehtud Eu
roopa Teise Pag ulasfondi 
järeleval­
vekontrollid 
tõhusad ain ult 
osaliselt; võtab  
arvesse komisjoni 
vastuseid k õnealuses 
küsimuses;
156. kahetseb, 
et liikmesriikide 
järelevalve- ja k ontrollisüsteemide 
kirjeldus välispiirifon di 
kohta 
edastati ko­
misjonile 
alles 2007. aasta viimases k vartalis, 
mistõttu ei oln ud 
komisj
onil 
võimalik 
liikmesriikide 
süs­
teeme 2007. aasta lõpuk s 
hinnata;
Naiste 
õigused ja sooline võrdõiguslikkus
157. tuletab 
komisjonile 
meelde, et E Ü 
asutamislepin gu 
artikli 
3 lõike 
2 kohaselt on  
meeste ja n aiste 
võrd­
õiguslikkuse
 edendamine
 ELi
 üks
 aluspõhimõte nin g
 eesmärk,
 mis on asjak o
hane
 ühenduse
 kõikides
 
meetmetes ja poliitik avaldkondades;
158. kordab 
oma nõudmist, 
et komisjon 
võtaks 
vastavalt soolisest võrdõiguslik kusest 
lähtuva eelarvestamise 
põhimõttele soolist võrdõig uslikkust
 eelarve plan eerimisel
 jätkuvalt
 prioriteetse eesmärg ina
 arvesse, 
nagu 
Euroopa 
Parlament 
nõudis 
oma 3. juuli 2003. aasta resolutsioon is 
soolisest võrdõig uslikkusest 
läh­
tuva eelarvestamise põhimõtte k ohta,
(1) ELT  C 74 E , 24.3.2004, lk   746. (1) ning avaldab kahetsust viivituste üle selleteemalise k omisjoni 
teostatavusuurin gu 
tegemisel;
159. kahetseb, 
et kontrollikoja 
aastaaruan des 
2007. aasta eelarve täitmise k ohta 
ei sisaldu teavet selle k ohta, 
kas 
eelarve on  
aidanud 
kaasa 
meeste ja n aiste 
võrdõiguslikkuse 
edendamis
ele;
160. soovitab 
kontrollikojal 
lisada oma aasta- ja eriaruan netesse 
soolise võrdõig uslikkuse 
aspekt, 
eelkõige 
tea­
ve meeste ja n aiste 
mittediskrimineerimise 
põhimõtte in tegreerimise 
poliitika 
ja soospetsiifiliste an dme­
te 
olemasolu k ohta;
Välistegevu s
161. võtab 
suure mureg a 
teadmisek s 
kontrollikoja 
sama kriitika 
nagu 
eelnenud 
aastatel, eriti mak sete 
kohta 
lõpliku 
abisaaja 
tasandil;
162. märgib, 
et määruse (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 viiman e 
muutmine 
puudutas välisab i 
valdkonda 
vähe, 
ning 
nõuab 
määruse (E Ü, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 I V 
jaotise „Välistegevus
” läbivaatamist, 
et see vastak s 
paremini 
selle valdk onna 
hangete 
ja toetuste eritin gimustele;
163. peab 
äärmiselt k ahetsusväärseks, 
et komisjon 
ei ole loon ud 
kriisioh
jamise rak endamiseks 
Euroopa 
va­
hendit, 
nagu 
seda nõuti 
2005. ja 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heak skiidu 
andmisel; 
rõhutab, 
et 
seda tuleb  
viivitamatult teha, ja k utsub 
komisjoni 
uuesti üles looma võimalust hallata vajaduse k orral 
ise 
mitut abiandjat 
hõlmavaid sihtfon de 
juhtudel, k us 
komisjon 
osaleb 
ne
ndes 
fondides;T E 6 5 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/57
164. nõuab,  et komisjon  tagaks  välisabi  täieliku  finantsilise  läbipaist vuse vastavalt määruse (E Ü,  Euratom)  
nr 
1605/2002 artik litele 
53–56 ning 
täidaks 
Euroopa 
Parlamendi 
ees võetud k ohustuse, 
mille kohaselt 
peavad 
ühenduse 
vahenditest 
toetust saavad rahvusvahelised org anisats
ioonid 
esitama ühen duse 
vahen­
dite 
kasutamise 
kohta 
tehtud kõigi 
sise- ja välisauditite tulemused k ont
rollikojale 
ja komisjoni 
siseau­
diitorile; n õuab, 
et pettuse k ahtluse 
korral 
antaks 
OLAFile juurdepääs an dmetele;
165. võtab 
teadmisek s, 
et mitme hüpoteesi (n n 
usaldusväärsete hin nangut
e) alusel oli human itaarabi 
peadi­
rektoraadi 
kontrollide 
hinnanguline 
kogukulu 
2007. eelarveaastal 25 000 0000 eurot, mis moodustab  
3,2 
% selle aasta k ogu 
humanitaarabi 
eelarvest; taun ib 
riskijuhtimismen
etluste puudumist human itaar­
abi 
peadirektoraadis 
ja nõuab, 
et sellised men etlused 
ühendataks 
süsteemselt k ontrolliga;
166. märgib, 
et komisjonilt 
saadud teab e 
kohaselt 
hõlmab 
see hinnang 
ainu
lt osa human itaarabi 
peadirek­
toraadi
 rahastatud human itaarabioperatsioonide
 kuludest,
 sest human i
taarabiorg a
nisatsioonide tehta­
vate kontrollide
 kulusid,
 mis sisalduvad toetuslepin gute
 kogukuludes,
 rahastab samuti human itaarabi
 
peadirektoraat;
167. märgib, 
et kui 
kontrollikulud 
jagada 
kolme 
suurde kategooriasse 
– ko
misjoni 
talituste poolt k omisjoni 
peakorteris 
ja delegatsioonides 
tehtava kontrolli 
kulud, 
komisjoni 
välisauditite k ulud 
ja abisaajate 
poolt 
kulude 
kontrollimiseks 
tellitud auditite k ulud 
–, on 
EuropeAidi 
koostöö
talituse hallatavate rahaliste va­
hendite 
kontrollimisega 
seotud kulud 
komisjoni 
hinnangul 
2007. aastal lig ikaudu 120 
000 000 eurot;
168. palub 
kontrollikojal 
seda järgmise 
aastaaruan de 
arvutustes arvesse võtta ja esitada seisuk ohad 
nii 
selle 
hinnangu 
kui 
ka 
kontrollisüsteemide 
kuluefektiivsuse 
kohta 
ning 
võtta sealjuures ig akülgselt 
arvesse ELi 
välistegevuse 
erilist iseloomu ja selle suhtes k ohaldatavaid 
eritingim
usi;
169. avaldab 
kahetsust, 
et komisjon 
andis 
Kenyale 
vahetult pärast 27. detsemb ri 
2007. aasta valimisi eelar­
vetoetust, milleg a 
jäeti mulje, et k omisjon 
võttis seisuk oha 
vaidluses valimistulemuste õig uspärasuse 
üle; 
tuletab 
meelde oma 17. jaanuari 
2008. aasta resolutsioon i 
Kenya 
kohta
(1) ELT  C 41 E , 19.2.2009, lk   70. (1) ja eeldab , et komisjon võtab 
seda 
arvesse;
170. võtab teadmisek s
 kontrollikoja
 hinnangu,
 mille kohaselt
 välissuhete, laien emise
 ja human itaarabi
 
järelevalve- ja k ontrollisüsteemid 
on 
osaliselt tõhusad; n õustub, 
et paljud avastatud vig adest 
on 
seotud 
ettemaksetega 
ning 
need 
korrigeeritakse 
lõppmaksete 
tegemisel; 
palub 
komisjonil 
siiski 
tõhustada 
järelevalve- ja k ontrollimenetlusi, 
eriti rakendusorganisatsioonide 
tasandil, 
ilma et see took s 
kaasa 
asja­
tut haldusk oormust
 lõplikele
 abisaajatele;
 tunnustab
 samas k omisjoni
 ja ÜRO praeg useks
 tehtud 
edusamme;
171. peab 
kahetsusväärseks 
jätkuvalt 
puudulikku 
läbipaistvust 
ÜRO organ is
atsioonide k audu 
jagatavate 
ühen­
duse 
rahaliste vahen dite 
kasutamisel; 
toetab 
komisjoni 
jõupingutusi, 
et leida lahen dus 
ja tagada 
kont­
rollikojale 
õigeks 
ajaks 
kogu 
vajalik 
teave; kiidab 
heaks 
asjaolu, et E ur
oopa Ühen duse 
ja ÜRO vahelise 
finants- 
ja haldusraamistik u 
lepingu 
(FAFA) alusel k omisjoni 
tehtud kon
trollkülastuste 
arv on 
suurene­
nud; 
loodab, 
et kontrollkülastused 
parandavad 
ÜRO juhitavatele meetmetele ühen duse 
poolt antava 
toe­
tuse kasutamise 
nähtavust;
172. palub 
komisjonil 
veelgi 
täiustada k olmandates 
riikides 
eelarvetoetuste väljamak sete 
tegemiseks 
kasuta­
tavaid 
tingimusi 
ja tulemuslik kuse 
näitajaid 
ning 
sõnastada 
need 
selgem
alt, et tagada 
selged, 
ühemõtte­
lised ja mõõdetavad hin damiskriteeriumid, 
vajaduse k orral 
koos 
konkree
tse ajakavaga;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
173. võtab teadmisek s kontrollikoja hinnangu, mille kohaselt on Bulgaar ias ELi rahaliste vahen dite haldami­
se puuduste k õrvaldamiseks 
vaja võtta k iireloomulisi 
meetmeid n ing 
Türgis tuleb  
tagada 
vajalikud 
järe­
levalvemehhan ismid;
 palub n ende
 riikide
 ametivõimudel suuren dada
 jõupingutusi
 kohaldatavate
 
õigusaktide 
täitmiseks;
174. ootab 
abisaajate 
või komisjoni 
algatatud 
välisaudititelt k onkreet
seid tulemusi k ulude 
kontrolli 
uute ees­
kirjade 
kohaldamisel;
175.
 võtab teadmisek s
 kontrollikoja
 eriaruande
 nr
 5/2007 prog rammi
 CARDS k omisjoni
 poolt haldamise 
kohta;
(1) ELT  C 285, 27.11.2007, lk   1. (1) rõhutab komisjoni täiustatud strateeg ilise juhtimise olulisust sellek s, et tagada tihedas koos­
töös 
ja dialoog is 
Euroopa 
Parlamendiga 
ühinemiseelse 
abi 
rahastamisvahen di 
sekkumise 
võtmevaldk on­
dade 
väljavalimisel sob ilik 
rõhuasetus; palub  
komisjonil 
koostada 
laiaulatuslik u 
strateegia, 
et suurendada 
projektide 
koostamisel 
ja rakendamisel 
omavastutust;
176. ootab,
 et Euroopa
 Parlamen ti
 teavitatak s
 regulaarselt
 komisjoni
 võetud meetmetest, mis on seotud
22. oktoobril 
2008. aastal peetud rahvusvahelisel rahastajate kon ve
rentsil Gruusia k onfliktijärgsete 
taas­
tamistööde n ing 
tulevase aren gu 
toetamisek s 
võetud oluliste k ohustuste 
täitmisega;
177. kordab 
oma soovi, et k omisjon 
esitaks 
Euroopa 
Parlamendile 
korrapär
aselt konkreetsed 
meetmed, mil­
le eesmärk  
on 
jätkuvalt 
suurendada 
ELi 
omavastutust välisteg evuse 
valdkonnas 
vastavas g eograafilises 
kontekstis 
ning 
kooskõlas 
tõhususe, vastutuse ja n ähtavuse 
põhimõtetega;
Valitsusvälised 
organisatsioonid (VVOd)
178. võtab 
teadmisek s 
ühenduse 
vahendeid 
haldavate VVOde rolli ja üha suuren eva 
arvu; palub  
komisjonil 
hinnata 
VVOde Brüsseli peak orteritele 
antavate 
tegevustoetuste 
tulemuslik kust 
ning 
rakendada 
rangelt 
tegevustoetuste 
vähendamise 
põhimõtet, mis on  
sätestatud fin antsmääru
ses;
179. palub 
komisjonil 
koostada 
2009. aasta lõpuk s 
täieliku 
nimekirja 
kõi
kide 
ühenduse 
vahendeid 
saanud 
VVOde 
kohta;
Areng
180. märgib, 
et kontrollikoda 
jõudis taas järeldusele, et human itaarabi 
peadirektoraat 
peaks 
parandama 
oma 
auditeerimise strateeg iat 
ning 
tagama 
tegevuse 
parema kaetuse 
rakendus
organisatsioonide 
tasandil, 
seal­
hulgas 
kohapeal 
iga 
partnerite 
kategooria 
osas (2007. eelarveaastat k äs
itleva aastaaruan de 
punkt 
8.33f);
181. ergutab 
komisjoni 
jätkama 
jõupingutusi, 
et saavutada 2007. aastal seatud eesmärk  
saata ekspert 
külas­
tama 
iga 
objekti 
vähemalt k orra 
(välja arvatud juhul, k ui 
see ei ole võimalik  
julgeolekutingimuste 
või 
juurdepääsurask uste 
tõttu), et tag ada 
humanitaarabi 
asjatundjate 
pidev viib imine 
kohapeal, 
mis võimal­
dab 
hõlbustada 
ja suurendada 
komisjoni 
rahastatavate human itaaroperat
sioonide 
mõju, sõltumata rii­
gist 
või piirkonnast;
182. on 
seisukohal, 
et komisjon 
peaks 
nende 
projektide 
rakendamisel 
taga
ma, et ÜROg a 
2007. aasta aprillis 
kokku 
lepitud aruan dlussätteid 
kohaldatakse 
rangelt 
ja finantsaruande
d koostatakse 
vastavalt n eile 
sätetele;
183. on 
teadlik 
ebapiisavate 
kohapealsete 
kontrollidega 
seonduvatest 
ohtudest k ohtades, 
millele juurdepääs 
on 
keeruline 
või kus 
ei austata human itaarabi 
andjate 
neutraalsust, 
ning 
eelkõige 
asjaolust, et sellised 
ohud on 
teataval määral seotud human itaarabi 
eesmärkide 
ja nn 
unustatud 
kriisidega;T E 8 5 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/59
184. märgib ühtlasi, et human itaarabi peadirektoraadi 2007. aasta aruande k ohaselt anti komisjoni humani­
taarabi 
Iraagis 
ainult 
Rahvusvahelise Pun ase 
Risti Komitee 
kaudu 
veevarustuse ja reovee töötlemise tur­
vamise valdk onnas 
kokku 7 
800 000 eurot;
185. on arvamusel, et aren gu
 ja välisteg evuse
 valdkonn as
 tuleks kaaluda
 rahastamisstruk tuuride
 (Euroopa
 
Arengufond 
(EAF), 
komisjon, 
Euroopa 
Investeerimispank) 
selgemaks 
muutmist, et muuta ühen duse 
te­
gevus 
nähtavamaks 
ja tagada 
kasutatud 
vahendite 
parem auditeerimin e; 
nõ
uab 
uuringu 
tegemist 
EAFi 
ühenduse 
eelarvesse arvamise k ohta, 
et seda teemat olek s 
võimalik 
poliitilisel tasan dil 
arutada;
186. juhib 
tähelepan u 
komisjoni 
võetud kohustusele
(1) Komisjoni deklaratsioon arengukoostöö rahastamisvahen di kohta, artikkel  5. Lisa komisjoni 24.  oktoobri 2006. aasta
teatisele (K OM(2006) 
628). (1) püüda tag ada, et 2009. aastak s suunatakse 20 % eral­
datavast
 toetusest põhi- ja k eskharidusele
 ning
 esmasele tervishoiule; palub k omisjonil
 anda
 üksikas
­
jalikku
 teavet selle k ohta,
 kuidas
 kõnealune
 kontrollnäitaja
 saavutatak se
 projektide,
 programmide
 ja 
eelarvetoetuse ab il; 
nõuab 
suuremat sidusust temaatiliste, riik like 
ja piirkondlike 
strateegiadokumentide 
vahel 
tervishoiu ja hariduse valdk onnas, 
eriti juhul, k ui 
abi 
antakse 
eelarvetoetuse k audu;
187. rõhutab, 
et prioriteedik s 
tuleb 
seada rask esti 
ligipääsetavatest 
rühmadest pärit laste, sealhulg as 
puudega 
laste 
kooliharidus 
riikides, 
mille aastatuhan de 
arengueesmärkide 
näit
ajad on 
kriitilised;
188. nõuab 
tungivalt, 
et komisjon 
seaks 
prioriteedik s 
partnerriikide 
toetamise parlamen taarse 
kontrolli 
ja au­
diti alase suutlik kuse 
arendamisel, 
eriti juhul, k ui 
abi 
antakse 
eelarvetoetuse k audu, 
ning 
palub 
komis­
jonil 
koostada 
edusammude k ohta 
regulaarselt 
aruandeid;
189. juhib 
tähelepan u, 
et vajalikku 
tähelepan u 
tuleb 
pöörata k omisjoni 
sekkumiste 
jätkusuutlikkusele, 
seal­
hulgas 
koostada 
selge 
lahkumisstrateegia, 
millega 
ei seata ohtu tulemusi, samuti rak endamise 
järeleval­
vele; on seisuk ohal,
 et tulemuste põhjalik um
 hindamine
 on olulin e
 tegur,
 et tagada
 Euroopa
 Liidu 
arengukoostöö 
demokraatlik 
legitiimsus;
190. tunneb 
heameelt, et 2007. aastal võeti vastu E Li 
tegevusjuhend 
vastastikuse 
täiendavuse 
ja tööjaotuse 
kohta 
arengupoliitika 
valdkonnas, 
et tõhustada k oostööd 
ja koordineeri
mist komisjoni 
ja liikmesriikide 
vahel; 
kutsub 
komisjoni 
üles kahekordistama 
jõupingutusi, 
et tagada 
kõn
ealuse teg evusjuhendi 
tõeline 
rakendamine 
ning 
sealhulgas 
tegeleda 
püsivate prob leemidega 
partnerri
ikide 
huve silmas pidades;
191. on 
arvamusel, et k odanikuühiskonna 
ja kohalike 
omavalitsusteg a 
ei konsulteeritud 
enne 
arengukoos­
töö 
rahastamisvahen di 
raames riik like 
strateegiadokumentide 
koostami
st piisavalt, et täita määruse (E Ü) 
nr 
1905/2006
(2) Euroopa Parlamen di ja nõukogu 18.  detsembri 2006. aasta määrus (E Ü) nr  1905/2006, milleg a luuakse arengukoostöö
rahastamisvahen d 
(ELT 
L 378, 27.12.2006, lk  
41). (2) artikli 19 lõikes 3 sätestatud juriidilist k ohustust, mille kohaselt „ strateegiadokumen­
did 
koostatakse 
üldjuhul partn erriigi- 
või piirkonnaga 
peetava dialoogi alusel, k uhu 
kaasatakse 
kodani­
kuühiskond
 ning
 piirkondlikud
 ja kohalikud
 omavalitsused”; on seisuk ohal,
 et partn erriikide
 
parlamendid 
tuleb 
tingimata 
kaasata, 
et nad 
tunneksid 
end 
protsessi tõelise osalisen a; 
nõuab 
tungivalt, 
et 
komisjon 
teeks 
igakülgseid 
pingutusi, 
et parandada 
kavandamisprotse
ssi eri etappides dialoog i 
nende 
organitega;
Ühinemiseelne 
strateegia
Koostöö- ja järgimiskord
192. tuletab 
meelde, et esimest k orda 
pärast uute liik mesriikide 
ühinemi
st kehtestas 
komisjon 
Rumeenia 
ja 
Bulgaaria 
suhtes koostöö- 
ja järgimiskorra, 
et parandada „
puudujääk e 
ko
htureformis n ing 
korruptsiooni-
ja
 organiseeritud
 kuritegevuse
 vastases võitluses n ing
 jälgida
 edusamme k õnealustes
 valdkondades
” 
(KOM(2008) 
63), ja kahtleb 
teataval määral selle k orra 
tõhususes, samuti eelarve täitmisele heak skiitu 
andvale 
institutsioonile 
antud 
teabe 
asjakohasuses 
ja usaldusväärsuses;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
193. märgib, et selle korra haldamise eest vastutab  peasekretariaadi haldusalas mitu k omisjoni peadirekto­
raati
 ja bürood;
 märgib,
 et nende
 üksuste
 ühised pin gutused
 on ebapiisava
d; ootab teg evuse
 paremat 
kooskõlastamist 
ning 
kõigi 
asjaomaste k omisjoni 
üksuste 
hinnangute 
süsteemset lisamist aren guaruan­
netesse; 
soovib 
teada, millised on  
komisjoni 
jaoks 
sellest korrast 
saadud õppetun nid 
kandidaatriikide 
ja 
potentsiaalsete 
kandidaatriikidega 
seoses;
Euroopa Liidu vahendid Bulgaarias ja Rumeenias
194. märgib,
 et aastatel 2004–2007 eraldati Bulg aariale
 Phare rahalisi vahen deid
 650 000 000  eurot, SA­
PARDi vahen deid
 226 000 000   eurot ja ühin emiseelse
 struktuuripoliitika
 rahastamisvahen deid
440 
500 000 eurot; Rumeen iale 
samas aastatel 2004–2007 Phare rahalisi vahen deid 1 
346 500 000 eu­
rot, SAPARDi vahen deid 526 
300 000 eurot ja ühin emiseelse 
struktuuripoli
itika 
rahastamisvahen deid
1 
040 500 000 eurot;
195. tuletab 
meelde, et k ontrollikoda 
juhtis juba 
Phare Bulg aaria 
ja Rumeen ia 
investeerimisprojekte 
käsitle­
vas
 eriaruandes
 nr
 4/2006
(1) ELT  C 174, 26.7.2006, lk   1. (1) tähelepan u arvukatele probleemidele Euroopa Liidu rahaliste vahen dite 
haldamisel, 
sealhulgas 
eeskirjade 
rikkumistele 
pakkumiskutsete 
ja kul
utuste abikõlblikkuse 
osas, samuti 
investeerimisvahendite 
kasutamisele 
muuks 
kui 
kavandatud 
eesmärgiks 
ja vähesele haldussuutlik kuse;
196.
 tunneb
 muret seoses selleg a,
 et laienemise
 eest vastutav k omisjoni
 liige
 ei suutnud
 esitada eelarvek o
­
misjonile 
õigeks 
ajaks 
piisavalt ük sikasjalikku 
teavet puuduste ulatuse k ohta;
197.
 märgib
 tõsise mureg a,
 et komisjon
 katkestas
 Rumeeniale
 antavate
 põllumajan dustoetuste
 maksmise
200
 000 000  euro suuruses summas ja k ülmutas
 Bulgaariale
 mõeldud Phare vahen did
250 
000 000 euro, SAPARDi vahen did 105 
000 000 euro ja ühin emiseelse 
strukt
uuripoliitik a 
(ISPA) 
rahastamisvahen did 115 
000 000  euro ulatuses; märg ib, 
et Bulgaaria 
kaota
s Phare raames k okku
220 
000 000 eurot;
198. on teadlik ,
 et usaldusväärsete k ontrollisüsteemide
 puudumine ja tuvastatud haldusprob leemid
 seavad 
ohtu Euroopa
 maksumaksjate
 raha; tun nistab
 vahepeal tehtud pin gutusi
 ne
nde
 probleemide
 ületami­
seks;
 nõuab
 tungivalt,
 et liikmesriigid
 teeksid
 jätkuvalt
 kõik
 endast
 oleneva
 Euroopa
 Liidu nõudmiste
 
täitmiseks;
199. peab 
vajalikuks, 
et komisjon 
suurendaks 
tehnilist 
abi 
liikmesriiki
dele, et tug evdada 
nende 
haldussuut­
likkust; 
tuletab 
meelde, et E uroopa 
Liidu rahaliste vahen dite 
nõuetekoh
ane 
haldamine 
on 
kõigi 
liikmes­
riikide 
kohustus 
ja ülesanne, 
ning 
toetab 
komisjoni 
otsuseid mak sete 
ajutise peatamise k ohta 
juhtumite 
korral, 
kus 
liikmesriigi 
haldussüsteemid ei toimi n õuetekohaselt;
200. märgib, 
et Bulgaaria 
peaks 
saama aastatel 2007–2013 struk tuurifond
ide vahendeid 6 
853 000 eurot ja 
Rumeenia 19 
200 000 eurot; n õuab 
lisaks 
iga-aastases 
tegevusaruandes 
ja struktuurifondide 
ning 
üh­
tekuuluvusfondi 
kohta 
koostatavates 
aruannetes 
antavale 
teabele 
aruandeid n ende 
rahaliste vahen dite 
usaldusväärse 
ja tõhusa haldamise k ohta;
201. on 
seisukohal, 
et Rumeen ia 
ja Bulgaaria 
ettevalmistamist toetuste vastuvõtmise suutlik kuse 
tagamiseks 
põllumajan dus- 
ja ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas 
ei ole komisjon 
käs
itlenud 
piisava tõsiduseg a 
ning 
et 
komisjoni 
sellega 
seotud avaldused ja teg evus 
olid eksitavad 
mitte ainult parlamen dile, 
vaid ka 
Bul­
gaaria 
ja Rumeen ia 
valitsustele, n ing 
et see oli ük s 
põhjustest, mik s 
need 
riigid 
kaotasid 
rahalisi 
vahendeid;
202.
 nõuab,
 et komisjon
 hoiaks
 Euroopa
 Parlamen ti
 kursis
 kohtureformi
 ja korruptsioonivastase
 võitluse 
praktiliste
 tulemusteg a
 ning
 lisaks
 arenguaruandesse
 nendes
 valdkonda
des saavutatud edasimin ek
ut 
määratlevad k riteeriumid;
203. on 
seisukohal, 
et liidu institutsioonid 
peaksid 
ühenduse 
rahade väärk asutamise, 
pettuse ja k orruptsioo­
ni 
juhtumite k orral 
kohaldama 
nulltolerantsi 
põhimõtet; n õuab 
komisjon
ilt, et ta tag aks 
alusetult mak s­
tud 
summade tulemuslik u 
tagasinõudmise;T E 0 6 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/61
204. nõuab samuti, et OLAF edastak s Euroopa Parlamendile liikmesriikide s toimuvate uurimiste k äigus saa­
dud tulemused;
205. nõustub 
komisjoniga, 
et kõigile 
Bulgaaria 
hiljutistele ab inõudele 
ja meetmetele peavad järg nema 
usuta­
vad ja struk tuursed 
parandusmeetmed 
ning 
kõikide 
ELi 
rahaliste vahen dit
e haldamiseg a 
seotud struk ­
tuuride 
põhjalik 
reformimin e, 
et tagada 
vahendite 
nõuetekohane 
ja õigea
egne 
vastuvõtmin e 
ning 
läbipaistvuse 
kõrge 
tase; palub  
komisjoni 
sellega 
seoses parandada k oo
skõlastamist 
ja teabevahetust 
liik­
mesriikide 
ametiasutusteg a, 
jälgida 
tähelepan elikult 
Bulgaaria 
esitatud teg evuskavade 
rakendamist 
ning 
hoida 
Euroopa 
Parlamenti 
sellega 
kursis; 
palub 
komisjonil 
edastada E uro
opa Parlamen dile 
eriaruanne 
ühenduse 
vahendite 
haldamise ja k ontrolli 
olukorra 
kohta 
Bulgaarias, 
mis hõlmak s 
perioodi k uni
15. 
juulini 
2009;
206. taotleb 
seoses viimase aren guaruande 
ja korruptsioonivastases 
võitluses aset leidn ud 
tagasilangusega 
ko­
misjonilt 
eriaruannet 
ELi 
vahendite 
haldamise ja k ontrolli 
olukorra 
koh
ta Rumeen ias 
ning 
korruptsioo­
ni 
vastu võitlemisek s 
võetud meetmete ja tehtud edusammude k ohta, 
mis hõlmak s 
perioodi k uni
15. 
juulini 
2009;
Türgi, Horvaatia, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Kosovo ja teised Lääne-Balkani riigid
207. tuletab meelde, et k andidaatriikides
 ja potentsiaalsetes
 kandidaa
triikides
 töötavate k omisjoni
 delegat
­
sioonide 
ülesanne 
on 
valmistada n eed 
riigid 
ette Euroopa 
Liidu rahaliste vahen dite 
nõuetekohaseks 
ka­
sutamisek s; 
nõuab 
pettustevastaste strateeg iate 
kaasamist 
ühinemisee
lsesse protsessi, samuti asjak ohaste 
haldusorg anite 
koolitamist 
komisjoni 
ja kandidaatriikide 
ning 
potents
iaalsete kandidaatriikide 
vahetus­
programmi 
raames;
208. palub 
komisjonil 
ühinemiseelsel 
etapil aktiivsemalt 
tegeleda 
olemasolevate k ulude 
kontrolli 
süsteemi­
dega 
Türgis, 
Horvaatias, Serb ias, 
endises 
Jugoslaavia 
Makedoonia 
Vabar
iigis 
ja muudes Lään e-Balkani 
rii­
kides 
ning 
esitada nende 
riikide 
kohta 
koostatava 
arenguaruande 
raames selle k ohta 
parlamendile 
üksikasjalikumat 
teavet, sealhulg as 
analüüsida 
üksikasjalikult 
ebaõn
nestumiste 
põhjuseid; n õuab, 
et ko­
misjon 
võtaks 
arenguaruannetes 
eri kriteeriumide 
täitmise k ohta 
kasutu
sele nn 
rohelise, k ollase 
ja pu­
nase 
tule (valgusfoori) 
süsteemi;
209. taunib 
pettuse ja ÜRO hallatavate E uroopa 
Liidu vahen dite 
halva juhtimise juhtumeid seoses E Li 
rahas­
tatavate ülesehitustöödeg a 
Kosovos, 
samuti asjaolu, et ÜRO ei ole n ende 
selgelt 
tuvastatud juhtumite pu­
hul meetmeid võtn ud; 
soovib 
siiski 
ka 
väljendada 
tänu 
Euroopa 
Ülesehitusametile n ing 
selle töötajatele 
nii 
Euroopa 
Liidus kui 
ka 
kohapeal 
Kosovo 
elanike 
heaks 
tehtud töö eest ting imustes, 
mis mõnikord 
on 
keerulised;
210. palub 
kontrollikojal 
koostada 
eriaruande 
komisjonilt 
Koso
vole antud ühen duse 
rahaliste vahen dite 
kont­
rollimisek s
 kehtestatud
 süsteemide tõhususe ja n ende
 süsteemide tulemuslik kuse
 kohta
 pettuste ära­
hoidmisel n ing 
kontrollida, 
kas 
rahastamise suhtes on  
täiel määral k ohal
datud asjaomaseid prog ramme 
käsitlevates 
lepingutes 
sätestatud tin gimusi, 
samuti ühin emiseelse 
abi rahastamisvahen di
(1) Nõukogu  17. juuli 2006. aasta  määrus (E Ü)  nr  1085/2006, milleg a  luuakse  ühinemiseelse  abi  rahastamisvahen d
(
ELT 
L 210, 31.7.2006, lk  
82). (1) ja määruse 
(EÜ, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 eesk irju;
211. teeb 
komisjonile 
ettepaneku 
küsida 
Kosovo 
valitsuselt ühen duse 
rahaliste vahen dite, 
eelkõige 
eelarve­
vahendite 
kohta 
Kosovo 
kontrolliasutuse 
väljastatud auditeerimistun n
istust;
212. tuletab 
meelde, et K osovos 
ELi 
rahaliste vahen ditega 
seotud fin ants
rikkumiste 
ja pettuse uurimisek s 
loo­
dud töökond 
ITF 
lõpetas teg evuse 
2008. aasta aug ustis 
ja selle lõpparuan d
es toodi välja k uritegelik 
te­
gevus,
 millega
 muu hulg as
 olid seotud ÜRO töötajad, n ing
 anti
 välja mitu rahvusvahelist 
vahistamisk orraldust, 
ilma et ÜRO olek s 
selles osas min geid 
tulemusi saavutan ud; 
palub 
komisjonil 
nõu­
da 
nende 
vahistamisk orralduste 
täitmist; palub  
lisaks 
komisjonil 
esitada aruan ne 
kõigi 
avastatud juhtu­
mite suhtes võetud õig uslike 
meetmete k ohta; 
nõuab 
pettuse ja eesk irjade 
rikkumise 
vastu võitlemiseg a 
tegeleva 
uue organisatsiooni 
asutamist k omisjoni 
ja OLAFi osalusel;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
Halduskulud
213. märgib 
rahulolug a, 
et kontrollikoja 
audit ei tuvastan ud 
ühtegi 
olulist vig a, 
mis oleks 
mõjutanud 
haldus­
kulude 
seaduslikkust 
ja korrektsust;
Euroopa 
koolid
214. ootab, 
et komisjon 
tagaks, 
et Belgia 
ja Ühendkuningriigi 
valitsused k ohustuvad 
täitma kehtivatest 
valit­
sustevahelistest k okkulepetest 
tulenevaid 
kohustusi 
(Belgia: 
neljand
a või koguni 
viienda 
Euroopa 
kooli 
avamine 
võimalikult 
kiiresti; 
Ühendkuningriik: 
piisava arvu õpetajate lähetamin e), 
ning 
palub 
läbi 
vaa­
data Berkendaeli 
ja Laekeni 
koolide 
praeguse 
registreerimispoliitika, 
et laste koolitee 
ei oleks 
vastuvõe­
tamatult pik k;
Detsentraliseerimise 
mõju töötajatele
215. märgib 
rahulolug a, 
et komisjon 
tegi 
2007. aastal parlamen di 
nõudmis
el komisjoni 
inimressursse 
käsit­
leva 
uuringu 
(SEK(2007) 
530) seoses haldusteg evusega;
216. on 
pettunud, 
et komisjoni 
2005. ja 2006. aastal selles eelarve seisukohalt äärmiselt tähtsas valdk onnas 
edastatud 
teave on 
ebapiisav; 
tunnustab 
vahepeal tehtud pin gutusi 
seoses komisjoni 
veebisaidi 
ja iga-
aastase 
personalivajaduste 
läbivaatamise 
aruande 
läbipaistvusega;
217. väljendab 
muret asjaolu üle, et lig i 
32 % komisjoni 
töötajatest töötab  
haldustoe ja k oordineerimise 
vald­
konnas; 
juhib 
tähelepanu 
asjaolule, et see n äitaja 
ei sisalda n eid 
10 % töötajaid, k es 
töötavad eelarve vald­
konnas;
 palub k omisjonil
 teha nende
 näitajate
 põhjal vajalik ud
 järeldused ja k orraldada
 oma 
inimressursid 
ümber 
nii, 
et vähendataks 
töötajate arvu n endes 
valdkonda
des 20 protsen dini;
218. märgib, 
et esialgse 
kava 
kohaselt 
pidi töötajate liik uvus 
puudutama tun dlikke 
ametikohti; 
väljendab 
ül­
latust komisjoni 
praeguse 
praktika 
üle kohaldada 
liikuvuse 
reeglit 
kõig
i töötajate suhtes pärast viit või 
hiljemalt pärast seitset aastat; k ardab, 
et töötajate liik uvuse 
reegli 
selline 
kohaldamine 
võib 
vähendada 
komisjoni 
tegevuse 
tõhusust ja tak istada 
vajalike 
kogemuste 
ja oskustea
be 
akumuleerumist 
selles insti­
tutsioonis; 
nõuab 
komisjonilt 
teavet selle k ohta, 
kuidas 
saaks 
liikuvus
t piirata n ii, 
et seda kohaldataks 
vaid 
tundlike 
ametikohtade 
suhtes;
Ühenduse hoonetega seotud küsimused
219. taunib 
läbipaistvuse 
puudumist k omisjoni 
61 hoone 
haldamisel Brüsselis, samuti k omisjoni 
kinnisvara 
puudutavates 
arengutes;
220. palub 
komisjonil 
teavitada E uroopa 
Parlamenti 
kõikidest 
uutest kin
nisvaraprojektidest 
enne 
nende 
kin­
nitamist
 ning
 eelarvekontrollikomisjoni
 korrapäraselt
 kõikidest
 kinn
isvaraprojek te
 puudutavatest al­
gatustest 
ja uutest otsustest, k aasa 
arvatud ettevalmistavast tööst ja pak kumiskutsetest, 
mille puhul on  
tehtud 
ettepanek 
luua pakkumismenetluseks 
valikukomisjon, 
kuhu 
kuuluv
ad Euroopa 
Parlamendi 
esindajad;
221. nõuab, 
et OLAF teavitak s 
Euroopa 
Parlamenti 
kõikidest 
kinnisvarapo
liitika 
valdkonnas 
avastatud pet­
tusejuhtumitest ja uurik s 
võimalikke 
huvide konflikte;
222. nõuab, 
et komisjon 
teeks 
auditi nii 
komisjoni 
kui 
ka 
ühenduse 
teiste institutsioonide 
hoonete 
kohta 
ja 
kaaluks 
kinnisvara 
ühise haldusstruk tuuri 
ideed;T E 2 6 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/63
Eelarve täitmisele heakskiidu  andmisele järgnevad meetmed
223. taunib 
asjaolu, et k omisjon 
ei ole EÜ 
asutamislepin gu 
sätteid, mis k ä
sitlevad eelarve täitmisele heak s­
kiidu
 andmisele
 järgnevaid
 meetmeid, E uroopa
 ühenduste
 2007. aasta raamatupidamise aastaaruan­
des
(1) ELT  C 287, 10.11.2008, lk   9. (1) täielikult üle võtnud ning märgib üksnes, et eelarve täitmisele heak skiidu andmisel võib parlament 
teha 
tähelepan ekuid, 
mida ta peab  
oluliseks, 
ning 
soovitab 
sageli 
meetmeid, mida k omisjon 
peaks 
neis 
küsimustes 
võtma; tõdeb , 
et see märk us 
on 
õige, 
kuid 
komisjon 
jätab 
märkim
ata, et EÜ 
asutamislepin ­
gu 
artikkel 
276 kohustab 
komisjoni 
ühtlasi astuma k õiki 
vajalikke 
samme, et reag eerida 
heakskiitu 
and­
vates 
otsustes sisalduvatele märk ustele 
kulutuste 
täitmise k ohta; 
tuletab 
seetõttu k omisjonile 
meelde, et 
eelarve täitmisele heak skiidu 
andmise 
otsustes sisalduvad n õudmised 
ei ole pelg alt 
mittesiduvad soovi­
tused, vaid juhtn öörid, 
mida komisjon 
peab 
eelarve täitmisel järg ima;
KONTROLLIKOJA ERIARUAND EID PUUDUTAVAD JÄRELDUSED
I osa. Eriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõju suse kohta suutlikkuse arendamise kontekstis
224. on 
seisukohal, 
et tehnilist 
abi 
ja muud liik i 
välisabi, 
mis endiselt 
sõltub 
liigselt 
doonorriikide 
algatusest 
ning 
on 
sageli 
ebaefektiivne 
ja jätkusuutmatu, 
on 
vaja kiiresti 
reformida n ing 
edendada 
selleks 
muu hul­
gas 
kohalikku 
omavastustust, paran dada 
vahendite 
kooskõlastamist 
liikmesriik ide 
ja ELi 
vahel ning 
rah­
vusvahelisel tasan dil 
ning 
tagada 
piisava aja projek tide 
rakendamiseks
;
225. märgib 
sellega 
seoses, et k omisjoni 
talitused k iitsid 
2008. aasta juulis heak s 
tugistrateegia 
ja töökava, 
mille 
eesmärk 
on 
saavutada ab i 
tulemuslik kusega 
seotud eesmärg id 
tehnil
ise koostöö 
ja projektide 
ra­
kendamisega 
tegelevate 
üksuste 
osas; palub  
komisjonil 
teavitada E uroop
a Parlamen ti 
strateegia 
raken­
damisest 
esimest korda 
enne 
2009. aasta märtsi lõppu ja seejärel ig a 
kuue 
kuu tagant;
226.
 märgib,
 et komisjon
 edastas k ontrollikojale
 teabe
 tehniliseks
 abik
s kasutatud
 summade k ohta
 hiline
­
nult, 
pärast kontrollikoja 
eriaruande 
avaldamist; on  
üllatunud, 
et seda teavet ei esitatud eriaruan de 
koos­
tamise 
ajal; tunnistab, 
et Majanduskoostöö 
ja Arengu 
Organisatsiooni 
arenguabi 
komitee 
määratlus on  
väga 
lai ja viib 
praktikas 
lahknevate 
tõlgendusteni; 
soovib, 
et komisjon
i vastu võetud strateeg ia 
tulemu­
sena 
töötataks 
välja ka 
tehnilise 
abi 
toimivam määratlus;
227. taunib
 asjaolu, et AK V,
 Aasia ja Ladin a-Ameerika
 riikides
 ei kasutat
a endiselt
 täies mahus mestimist; 
nõuab 
seetõttu, et k omisjon 
teeks 
enne 
komisjoni 
praeguse 
koosseisu 
volituste lõppu ettepan ekud 
va­
jalike 
õigusalaste 
muudatuste k ohta, 
ja kutsub 
liikmesriike 
üles tegema 
vajalikke 
samme, et tag ada 
selle 
erivajadustele k ohandatud
 vahendi
 ulatuslik k asutamine
 neis
 riikides,
 ning
 muutma sellele vastavalt 
kümnenda 
EAFi 
rakendamise 
määrust;
228. kahetseb, 
et komisjon 
kasutab 
harva kiirendatud 
hankemenetlust 
võimaldavat peatamisk lauslit; 
palub 
komisjonil 
seda vahen dit 
arukalt 
kasutada, 
et tõhustada tehn ilise 
abi 
operatsioon ide 
ajakava;
229. loeb 
vastuvõetamatuk s, 
et mõned 
äriühingud 
pakuvad 
lepingute 
saamiseks 
teadlikult 
hea elulook irjel­
dusega 
eksperte, 
kuigi 
nad 
teavad, et n eed 
eksperdid 
ei saa seda ülesan net 
vastu võtta; n õustub 
kontrol­
likojaga, 
et komisjoni 
kasutatud 
valikukriteeriumid 
ei ole tehn ilise 
abi suhtes asjak ohased;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
230. palub seetõttu k omisjonil arvestada en am muid (näiteks kontrolliko ja soovitatud) k riteeriume, selle ase­
mel, et kaaluda 
lihtsalt meesk onna 
juhteksperdi 
elulugu; 
soovitab 
selleks 
luua näiteks 
õigusnormidega 
kooskõlas 
oleva andmebaasi 
äriühingute 
kohta, 
kes 
ei suuda k aasata 
ekspe
rte, kelle 
nime 
nad 
on 
esita­
nud, 
mis peaks 
omakorda 
välistama n ende 
osalemise han kemenetlustes 
kind
laksmääratud 
ajavahemik u 
jooksul; 
märgib, 
et komisjon 
võttis 17. detsemb ril 
2008 vastu määruse (E Ü
, Euratom) 
nr 
1302/2008 
menetlusest 
kõrvalejätmise 
keskandmekogu 
kohta
(1) ELT  L 344, 20.12.2008, lk   12. (1) ja 16. detsemb ril 2008 otsuse 2008/969/E Ü, Eura­
tom,
 mis käsitleb
 varajase hoiatamise süsteemi k omisjoni
 eelarvevahen d
ite käsutajatele
 ja rakendus
­
ametitele,
(2) ELT  L 344, 20.12.2008, lk   125. (2) kuid need uued õigusaktid ei võimalda äriühin guid sellel alusel välistada; märg ib ühtlasi, et 
need 
aspektid 
on 
osa töökavast 
(3. telg, 
meetmed 13–15), ja k utsub 
komisjo
ni 
üles vastavaid meetmeid 
viivitamata k ohaldama;
231. nõustub 
kontrollikojaga, 
et komisjoni 
lähenemisviis 
partnerriiki
de avalike 
finantshaldus- 
ja hankesüs­
teemide 
kasutamisele 
ei ole sidus n ing 
läheb 
mõnikord 
otsesesse vastuollu 2. märtsil 2005. aastal vastu 
võetud ab i 
tõhusust k äsitlevas 
Pariisi dek laratsioonis
(3) Deklaratsioon esitati ja võeti vastu 2. märtsil 2005 Pariisis toimun ud kõrgetasemelisel foorumil, millel osalesid aren gu­
m
aad ja abiandjad,
 sealhulgas
 Euroopa
 Liit, Aafrik a
 Arengupank,
 Aasia Aren gupank,
 Euroopa
 Rekonstruktsiooni-
 ja
Arengupank, 
Ameerika 
Arengupank, 
OECD 
arenguabikomitee, 
ÜRO ja Maailmapan k. (3) võetud E Li kohustustega; nõuab seetõttu, et k o­
misjon 
tagaks 
võetud kohustuste 
kiire 
raken
damise Accra ja Accra-järg se
s töösuun as 
ning 
töökava 
meet­
metes (1. telg , 
eelkõige 
meede 20) ette n ähtud 
strateegilise 
dialoogi 
alusel;
232. palub 
komisjonil 
võimalikult 
ulatuslikult 
järgida 
Euroopa 
Parlamendi 
algatusi 
läbipaistvuse 
kohta 
ja võt­
ta arvesse parlamen di 19. 
veebruari 
2008. aasta resolutsioon i 
läbipaist
vuse kohta 
finantsküsimustes
(4) Vastuvõetud tek stid, P6_TA(2008)0051. (4) 
ning 
soovitab 
luua tehnilise 
abi 
missioonidest 
ja tulemustest ülevaate an dva 
andmekogu, 
mida saab  
ka­
sutada 
tulevastek s 
tehnilise 
abi 
ülesanneteks 
ja topelttöö vältimisek s
;
II osa. 
Eriaruanne 
nr 1/2008 investeerimise su urprojektide 
kontrolli-  
ja järelhindamismenetlu ste 
kohta 
programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006
233. palub 
komisjonil 
suurte projek tide 
heakskiitmise 
range 
menetlus 
läbi 
vaadata, soovitab  
muuta otsuste 
tegemise 
otstarbekamaks, 
nii 
et sellel olek s 
reaalne 
väärtus, ja vältida selleg a 
haldusmen etluse 
vaatenur­
ga 
liigset 
rõhutamist, lühen dada 
otsuste teg emise 
protsessi ja viia see mõistlik esse 
piiridesse n ing 
luua 
suurte projek tide 
jaoks 
regionaalpoliitika 
peadirektoraadis 
võimalikult k iiresti 
horisontaalse 
pädevuseg a 
sõltumatu 
üksus; 
juhib 
komisjoni 
tähelepan u 
sellele, et k omisjon 
juba 
toetab 
tarkvarainvesteeringuid, 
mis 
võimaldavad muuta süsteemi läb ipaistvamaks 
ja lihtsamin i 
kontrolli
tavaks, 
kuid 
samas ei tohi k o­
misjon 
unustada 
kohapealseid 
kontrollimisi;
234. palub 
komisjonil 
anda 
aru suuri projek te 
puudutavat e n + 2 ja n + 3  reeglite 
praktilisest 
kohaldamisest, 
sest 
mõned 
liikmesriigid 
on 
püüdnud 
Euroopa 
Regiona
alarengu Fon di 
eeski
rjadest (täpsemalt n + 2  reeg­
list) 
mitme projek ti 
liitmisega 
mööda hiilida n ii, 
et nende 
kogumaht 
jääks veidi alla suurte projek tide 
piirväärtuse, 
ning 
on 
seejärel oodan ud 
komisjoni 
otsust  n  +  2 reegli 
kohaldamise 
peatamisek s;
235. juhib 
tähelepan u 
sellele, et on  
tekkinud 
nn 
riskidest 
hoidumise k ult
uur, milleg a 
jäetakse 
uuenduslikud 
ja 
kvaliteetsed 
projektikavad 
tagaplaanile, 
ja püüab 
leida vastust sellele, k uidas 
selline 
on 
olukord 
on saa­
nud 
kujuneda, 
kuna 
see on 
täiesti vastuolus Lissab oni 
strateegias 
kindla
ks 
määratud ühen duse 
eesmär­
kidega; 
on 
arvamusel, et prob leem 
ei seisne 
mitte infrastruktuuriinvest
eeringute 
rahastamises, vaid selles, 
et liikmesriikidel 
on 
võimalus uuen duslikest, 
st riskantsetest 
investe
eringutest 
hoiduda;T E 4 6 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/65
236. peab kahetsusväärseks,  et komisjon  (regionaalpoliitika  peadirektoraat) ei rahasta mitte oma töötajate, 
vaid eraldiseisva rühma (JASPE RS) 
(mis kuulub 
Euroopa 
Investeerimispan
ga 
struktuuri 
ega 
ole seetõttu 
komisjoni 
ees aruandekohustuslik) 
haridust ja k oolitust; 
juhib 
liikmesriikide 
tähelepanu 
sellele, et k ui 
nad 
ei 
suuda koolitada 
ja arendada 
oma eksperte, 
jäävad nad 
sõltuvaks 
välismaistest ek spertide 
rühmadest, 
mis toob 
asjaomasele riig ile 
kaasa 
suuri kaudseid 
kulusid;
237. toetab 
algatust, 
mille kohaselt 
koostab 
Euroopa 
Liit suurte projek t
ide järelhin nangu 
ning 
määrab 
kind­
laks, 
millist liik mesriikide 
poolt kogutavat 
ja kehtestatud 
tähtajaks 
edastatavat (ühtset ja võrreldavat) tea­
vet on vaja; on seisuk ohal,
 et järelevalve sellin e
 tsentraliseerimine
 on vajalik ,
 kuna
 puuduvad 
käegakatsutavad 
tõendid 
selle kohta, 
et komisjoni 
rahastatavad suured projek tid 
oleksid 
tulemuslik ud 
ja 
et liikmesriigid 
on 
kasutanud 
saadud rahalisi vahen deid 
võimalikult 
tõhusalt ja tootlik ult;
238. juhib 
tähelepan u 
sellele, et suuri projek te 
puudutav teave on  
praegu 
kättesaadav 
struktuurifonde 
ja üh­
tekuuluvusfondi 
käsitlevates 
komisjoni 
aastaaruan netes 
alles siis, k u
i need 
on 
heaks 
kiidetud; 
palub 
see­
tõttu komisjonil 
tagada, 
et kodanikud 
saaksid 
tema veeb isaidil 
jälgida 
kõikide 
suurte projek tide 
staatust;
III osa. 
Eriaruanne 
nr 2/2008 seoses sidu va 
tariifiinformatsiooniga
239. nõuab, 
et komisjon 
püüaks 
kiiremas 
korras 
kõrva
ldada seni
 lahendama
ta probleemid 
ja puudused, k una 
need 
võivad tähen dada 
ühendusele 
traditsioon iliste 
omavahen dite 
tulude kaotust;
240. võtab 
teadmisek s 
komisjoni 
vastused, mille k ohaselt 
muutub 
siduv tariifiin formatsioon 
2008. aastal vas­
tu võetud ühen duse 
ajakohastatud 
tolliseadustik u
(1) Euroopa Parlamen di ja nõukogu 23.  aprilli 2008. aasta määrus (E Ü) nr  450/2008, milleg a kehtestatakse ühenduse tol­
liseadustik  
(ajakohastatud 
tolliseadustik ) 
(ELT 
L 145, 4.6.2008, lk  
1). (1) kohaselt selle valdajale k ohustuslikuks, töö mõis­
tete 
ajakohastamisega 
jätkub 
ja kasutajaliides 
on 
kättesaadav 
kõigis 
EL
i ametlikes 
keeltes;
241. nõuab, 
et komisjon 
lahendaks 
tariifset klassifitseerimist 
käsitle
vad vaidlused ühen duse 
õigusega 
kehtes­
tatud 
tähtaegadeks 
ja hiljemalt viie k uu 
jooksul 
ning 
suurendaks 
võimalikku 
omavahen dite 
kaotust 
sil­
mas pidades siduva tariifiin formatsiooni
 ja klassifitseerimisega
 seotud töötajate arvu n eljani,
 mis 
võimaldak s 
tagada, 
et need 
töötajad teevad rohk em 
riskianalüüse, 
kontro
llivad rangemalt 
liikmesriikide 
sissemakseid 
süsteemi, ajapik enduste 
süsteemi võimalik ku 
kuritarvita
mist ja soodsama siduva tariifiin ­
formatsioon i 
otsimist;
242. palub 
komisjonil 
esitada 2009. aasta lõpuk s 
teave kõikide 
kontrolli
koja 
tähelepan ekute 
alusel võetud 
algatuste 
ja meetmete k ohta 
koos 
nende 
rakendamise 
üksikasjadega;
IV 
osa. 
Eriaruanne 
nr 3/2008 „Kui 
kiire, tõhu s 
ja paindlik on Eu roopa 
Liidu 
Solidaarsu sfond?
”
243. väljendab 
heameelt k ontrollikoja 
üldiselt positiivse hin nangu 
üle tulemustele, mida k omisjon 
on 
saavu­
tanud 
Euroopa 
Liidu Solidaarsusfon di 
haldamisel;
244. märgib, 
et vastutus „kiirusega
” seoses tõstatatud k üsimuste 
eest ei ole ain ult 
komisjonil, 
arvestades seda, 
et väga 
sageli 
tulenevad 
probleemid 
liikmesriikide 
haldusalastest puudujääk idest, 
nt 
taotlejate an tud 
tea­
be 
kvaliteedist;
245. märgib 
ühtlasi, et parlamen t 
väljendas 
oma 18. mai 2006. aasta seisukohas
(2) ELT  C 297 E , 7.12.2006, lk   331. (2) toetust ettepan ekule võt­
ta
 vastu Euroopa
 Parlamen di
 ja nõukogu
 määrus E uroopa
 Liidu solidaarsusfon di
 loomise k ohta
 
(KOM(2005) 
108), milleg a 
kehtestati 
lihtsamad ja selg emad 
kriteeriumid 
vahendi 
kiiremaks 
kasutuse­
levõtuks, 
ning 
nõukogu 
ei ole siian i 
selles küsimuses 
edasiminekut 
saavutanud;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
V osa. Eriaruanne nr 4/2008 piimakvootide rakendamise kohta 1.  mail 2004.  aastal Eu roopa 
Liiduga 
ühinenud 
liikmesriikides
246. väljendab 
kahetsust, 
et liikmesriikide 
ametiasutused on  
kohustatu
d tegema 
arvukaid 
tõenäoliselt 
pealis­
kaudseks 
jäävaid kontrolle, 
mis omak orda 
ei võimalda tootjate dek lareer
itud otseturustuse usaldusväär­
sust kindlaks 
teha; väljen dab 
rahulolu k omisjoni 
määruse (E Ü) 
nr 
228/2008
(1) Komisjoni 13.  märtsi 2008. aasta määrus (E Ü) nr  228/2008, milleg a muudetak se määrust (E Ü) nr  595/2004 seoses pii­
ma tarnete 
ja otseturustamise k ontrollide 
intensiivsusega 
(ELT 
L 70, 14.3.2008, lk  
7). (1) üle, milleg a vähendatakse 
1 
protsendini 
kontrollide 
osakaalu 
tootjate puhul, k elle 
toodang 
on 
väiksem k ui 5 
000 kg;
247. on 
arvamusel, et k omisjon 
peaks 
jätkuvalt 
võtma jag atud 
halduse raames vajalik ke 
meetmeid, et tag ada 
piimakvootide 
korra 
rakendamise 
ja haldamise tõhus järelevalve;
248. kutsub 
riikide 
pädevaid asutusi üles k oostama 
riski
analüüsi alusel k on
trollikavasid 
igaks 
12kuuliseks 
pe­
rioodiks 
ja tegema 
kontrollimisi 
iga 
kvoodiaasta 
kestel 
ja järel, kuid 
mitte hiljem k ui 
18 kuud 
pärast sel­
le aasta lõppu;
249. on 
seisukohal, 
et lihtsustamisek s 
peaks 
komisjon 
kutsuma 
uusi liikm
esriike 
üles järgima 
üldist põhimõ­
tet, mille k ohaselt 
tuleb 
raamatupidamises k irjendada 
kogu 
turustatud piim;
250. kutsub 
komisjoni 
üles paluma uutel liik mesriikidel 
parandada 
andme
baaside 
pidamist (n agu 
kontrolli­
koda 
oma aruan des 
nõudis) 
ja vältida asjatuid k ontrolle;
251. palub 
komisjonil 
jätkata 
piimandussektori 
arengu 
hindamist, 
eriti turu, tootjate oluk orra 
ja piirkondli­
ku 
arengu 
tagajärgede 
suhtes, ning 
teha seda eelk õige 
hindamisaruannete
s, mis tuleb  
2008. aasta n o­
vembris
 sõlmitud ühise põllumajan duspoliitika
 nn
 tervisekon tr
olli käsitleva poliitilise k okkuleppe
 
tingimuste 
kohaselt 
esitada en ne 31. 
detsembrit 
2010 ja 31. detsemb rit 
2012;
252. palub 
komisjonil 
järgida 
kõiki 
kontrollikoja 
soovitusi n n 
tervisekon trolli 
kohta 
ja kaaluda 
piima ühise 
turukorralduse 
ja piimakvootide 
korra 
võimalikku 
muutmist, k usjuures 
keskenduda 
tuleks 
järgmisele:
a)
 ette nähtud
 ülemineku-
 ja sellega
 kaasnevad
 meetmed piirk ondades,
 kus
 domineerivad
 endiselt
 
väiketootjad;
b) vajadus 
tagada 
uute liikmesriikide 
piimatootjatele stab iilne 
õigusr
aamistik 
ja selged 
väljavaated, mis 
julgustavad 
neid 
tegema 
olulisi investeeringuid, 
et tagada 
oma tegevuse 
elujõulisus;
VI osa. 
Eriaruanne 
nr 5/2008 Eu roopa 
Liidu 
ametite kohta
253. väljendab 
heameelt k ontrollikoja 
eriaruande 
üle ja soovitab  
tungiv
alt komisjonil 
selles välja toodud puu­
dusi arvesse võtta ja rak endada 
meetmeid vastavalt k ontrollikoja 
soovitustele;
254. nõuab, 
et komisjon 
töötaks 
välja ja rak endaks 
ELi 
nn 
reguleerivate 
asutuste üldise juhtimissüsteemi, mis 
põhineks
 selgetel
 kriteeriumidel,
 nagu
 läbipaistvus,
 säästlikkus
, hea toimimine, tõhusus ja k õige
 tule­
muslikumate 
tavade vahetus; on  
seisukohal, 
et komisjon 
peaks 
ELi 
ametitega 
aktiivselt 
suhtlema ja ab is­
tama 
nende 
haldusnõukogusid 
tegevuspõhise 
eelarvestamise ja juhtimise rak endamisel;
255. palub 
komisjonil 
kehtestada 
ELi 
asutuste toimiva k ontrollisüsteem
i, mis võimaldak s 
levitada ühen duses 
parimaid 
tavasid ja meetodeid n ing 
hõlmaks 
hindamise 
eesmärgil 
nii 
üldisi kui 
ka 
konkreetseid 
nä
itajaid;T E 6 6 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/67
256. palub k omisjonil töötada välja suun ised ametite teg evu se kavand amise, kontrollimise ja aruannete koos­
tamise
 ning
 asutuste teg evuse
 hindamise
 parandamiseks
 ja rakendada
 praktikas
 igakülgselt
 määruses 
(EÜ, 
Euratom) 
nr 
1605/2002 ja asutuste suhtes k ohaldatavas 
raamfinantsm
ääruses
(1) Komisjoni 23.  detsembri 2002. aasta määrus (E Ü, Euratom) nr  2343/2002 raamfin antsmääruse kohta asutustele, millele
viidatakse 
Euroopa 
ühenduste 
üldeelarve suhtes k ohaldatavat 
finantsmä
ärust käsitleva 
nõukogu 
määruse (E Ü, 
Euratom)
nr 
1605/2002 artik lis 
185 (EÜT 
L 357, 31.12.2002, lk  
72). (1) kehtestatud tu­
lemuste 
saavutamise k äsitust;
VII 
osa. 
Eriaruanne 
nr 6/2008 Eu roopa 
Komisjoni tsu nami- 
ja orkaani Mitch järgse taastamisabi 
kohta
257. palub komisjonil
 teha vajalik ud
 järeldused ork aani
 Mitch ja tsun ami
 järel saadud k ogemustest,
 et pa­
randada 
edaspidist tulemuslik kust; 
nõuab 
komisjonilt 
aktiivset 
osalemist rahvusvahelisel tasan dil, 
et pa­
randada 
süsteemsed n õrkused 
rahvusvahelise ab i 
suutlikkuses;
258. palub 
komisjonil 
tulevases taastamisteg evuses 
pöörata erilist tähelepan u 
sellele, et rahastamin e 
tugineks 
vajadustele, 
abimeetmed 
oleksid 
suunatud 
kannatanud 
elanikele, 
sealhulgas 
vaestele, n aistele 
ja lastele, 
ning 
abi 
tulemusi puudutav ük sikasjalik 
ja täpne 
teave olek s 
kättesaadav 
nii 
abi 
andvate 
riikide 
kui 
ka 
kannatanud 
riikide 
maksumaksjatele;
259. kutsub 
kõrgeimaid 
kontrolliasutusi 
ja kontrollikoda 
üles tegema 
tihedamat k oostööd 
loodusõnnetuste­
ga 
seotud ab irahade 
kasutamise 
uurimisel, auditeerimisel ja hin damisel
;
260. palub 
komisjonil 
valitsusväliste org anisatsioonide 
nimekirja 
läbi vaadata, et jätta välja n eed 
VVOd, kes 
ei 
ole usaldusväärsed, ja määrata han kepoliitika, 
mis takistaks 
rahaliste vahen dite 
kõrvaldamist 
selliste 
VVOde poolt;
261. palub 
lisaks 
komisjonil 
tagada 
ELi 
abi 
piisav nähtavus, 
ilma et see ohustak s 
üldist tõhusust ja erapoo­
letuse eesmärk e;
262.
 kutsub
 ÜROd, Pun ast
 Risti, Pun ast
 Poolkuud
 ja teisi ab iandjaid
 üles leppima k okku
 üksikas
jalikus
 
kontrolli- 
ja auditiraamistik us, 
et
a) tugevdada 
ja parandada 
üldist kontrolli 
kogutud 
rahaliste vahen dite 
üle;
b) lõpetada 
kontrollide 
dubleerimine 
või killustatus 
ja vähendada 
kulus
id;
263. ootab, 
et komisjon 
mitte ainult 
ei kiida 
kontrollikoja 
soovitusi heak s, 
vaid teeb 
ka 
teatavaks 
nende 
ra­
kendamise 
peatse kuupäeva;
264. on 
seisukohal, 
et humanitaarabi 
puhul on 
väga 
oluline, 
et komisjon 
järgiks 
abi 
tõhususe k riteeriumeid, 
nagu 
need 
on 
sätestatud ab i 
tõhusust k äsitlevas 
Pariisi dek laratsioonis
;
265. kutsub 
komisjoni 
üles määrama rahaliste vahen dite 
eraldamisele realistlik ku 
ja kindlat 
tähtaega, 
et er­
gutada 
vastuvõtjariik e 
kokkulepitud 
projekte 
õigel 
ajal ellu viima;
266. on 
arvamusel, et loodusõn netuste 
korral 
tuleks 
humanita
arabi 
and
a poliitilisi tin gimusi 
esitamata; on  
sa­
mas arvamusel, et k omisjon 
peaks 
nõudma 
vastuvõtjariik idelt, 
et
a) tagataks 
piiramatu juurdepääs ohvritele;
b) abi 
ei maksustataks 
ning 
selle suhtes ei k ohaldataks 
tollimaksu 
ega 
muid mak se;
c) abiorganisatsioonide 
juures töötavale rahvusvahelisele person alile 
viisade an dmisega 
ei viivitata n ing 
viisade 
andmisest 
ei keelduta;
d)
 abisaajad
 ei pea neile
 antud
 kaupade
 ja teenuste
 eest tasuma (või et k ogu
 selline
 tulu suun atakse
 
ülesehitusteg evusse);T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
267. palub komisjonil kaaluda abiandmise peatamist, k ui nimetatud põhimõtteid rik utakse;
VIII 
osa. 
Eriaruanne 
nr 7/2008 perioodi 2003–2006 aru ka 
energeetika programmi kohta
268. kiidab 
heaks 
kontrollikoja 
tehtud tõsise töö ja järeldused, mis sisaldavad teataval määral k iitust, 
aga 
ka 
kriitikat 
perioodi 2003–2006 aruk a 
energeetika 
programmi 
haldamise k oh
ta komisjoni 
ja Aruka 
Ener­
geetika
 Rakendusameti
 poolt; hin dab
 ameti, kontrollikoja
 ja Euroopa
 Parlamen di
 tihedat ja tulevik ku
 
suunatud 
koostööd;
269. järeldab 
kontrollikoja 
analüüsist, 
et toetuse saajate k ulud 
(ettepanekute 
koostamiseks 
ja aruandluseks) 
on 
üsna 
suured, ja k uigi 
ta mõistab , 
et need 
kulud 
erinevad 
puhtalt halduskuludest, toetab  
ka 
nende 
ar­
vesse võtmist ja vähen damist 
vastavalt parema reg uleerimise 
põhimõtetele;
270. on 
arvamusel, et k ontrollikoja 
järeldused võik sid 
olla kasulikud 
ka 
teiste rakendusametite 
puhul; ootab  
huviga 
kontrollikoja 
peagi 
valmivat eriaruan net 
rakendusametite 
kohta
;
271. avaldab 
kahetsust, 
et uusi liik mesriike 
programmiga 
seotud projek t
idesse, uurin gutesse 
ega 
kohalikesse 
energiaagentuuridesse 
peaaegu 
ei kaasatud; 
tunnistab 
samas, et see on  
osaliselt selg itatav 
asjaoluga, 
et 
programm 
käivitus 
juba 
enne 
kümne 
uue liikmesriigi 
ühinemist; 
nõuab, 
et komisjon  
järgiks 
aktiivselt 
poliitikat, 
mis näeb 
ette energiaagentuuride 
esmajärjek orras 
loomise uutes liik mesriikides, 
et saavutada 
hästi tasak aalustatud 
jaotus kogu 
ELis;
IX 
osa. 
Eriaruanne 
nr 8/2008 „Kas nõu etele 
vastavus 
on mõjus 
poliitika?”
272. arvab, 
et nõukogu 
määruse (E Ü) 
nr 
1782/2003
(1) Nõukogu 29.  septembri 2003. aasta määrus (E Ü) nr  1782/2003, milleg a keht estatakse ühise põllumajan duspoliitika raa­
mes kohaldatavate
 otsetoetusk avade
 ühiseeskirjad
 ja teatavad toetusk a
vad põllumajan dustootjate
 jaoks
 (ELT L 270,
21.10.2003, lk  
1). (1) eesmärgid tuleks sõnastada SMART-põhimõtte alu­
sel 
(specific, measurable, achievable, relevant, timed – täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjak ohased 
ja aja­
liselt piiritletud) n ing 
loogilises 
järjestuses; on  
seisukohal, 
et liikmesriig id 
peaksid 
määrama selle põhjal 
kontrollitavad 
nõuded 
ja standardid, 
mida kohaldada 
põllumajan dustoot
jate tasandil;
273. on 
seisukohal, 
et nõuetele 
vastavuse raamistik ku 
tuleks 
lihtsustada n ing 
piiritleda see põllumajan duste­
gevuse 
põhielemen tidega, 
milles soovitak se 
teha paran dusi, 
ja täpsustada oodatavaid tulemusi, n õudeid 
ning 
standardeid;
274. palub 
komisjonil 
teha selget 
vahet nõuetele 
vastavusel ja põllumajan duse 
keskkonnameetmetel; 
märgib, 
et 
selliseid maaelu aren gu 
poliitika 
elemente 
nagu 
kontrollitavate 
standardite k ehtestamine 
tuleks 
ko­
haldada 
ka 
nõuetele 
vastavuse k ohta;
275.
 on seisukohal,
 et liikmesriikides
 tuleks
 rakendada
 põllumajan dust
ootjate teg evuse
 nõuetele
 vastavust 
kinnitavaid 
kontrolli- 
ja sanktsioonisüsteeme; 
täpsustab, 
et iga 
kohus
tuse suhtes tulek s 
kontrollida 
vä­
hemalt 1 % põllumajan dustootjatest 
ja sanktsioonisüsteem 
peaks 
tuginem
a põhimõttele, et mak seid 
vä­
hendatakse 
proportsion aalselt 
nõuetele 
vastavuse tin gimuste 
rikkumis
e tõsiduseg a 
või sellest sõltuvalt;
276. palub 
komisjonil 
rakendada 
usaldatavat järelevalvesüsteemi tulemuslik kuse 
mõõtmisek s 
ning 
määrat­
leda asjakohased 
näitajad 
ja võrdlustasemed, n ing 
liikmesriigid 
peaksi
d esitama täielik ud 
ja usaldusväär­
sed andmed, 
mida komisjon 
peaks 
tähelepan elikult 
analüüsima;
277.
 palub komisjonil
 esitada ettepan ekud
 hiljemalt eelarve läb ivaatam
ise ja ühise põllumajan duspoliitika
 
järgmise 
reformi raames;T E 8 6 / 5 5 2 L
EuroopaLiidu Teataja L 255/69
278. palub kontrollikojal arvestada oma aastaaruan des nõuetele vastavuse tin gimuste järgimisega (kinnitav 
avaldus);
X
 osa. Eriaru anne
 nr 9/2008 vabadu sel,
 tur
valisusel ja õigu sel
 rajaneval alal antava ELi abi 
mõjususe 
kohta Valgevenes, Moldovas ja Ukrainas
279. nõuab, 
et komisjon 
analüüsiks 
igakülgselt 
teatavate Uk rainas, 
Moldovas ja Valg evenes 
ellu viidavate pro­
jektide 
puudusi ja tulemuste puudumist n ing 
parandaks 
ELi 
rahaliste vahen dite 
kavandamist, 
haldamist 
ja kontrolli 
nendes 
riikides;
280. nõuab, 
et komisjon 
jätkaks 
ELi 
rahaliste vahen dite 
sihtotstarb elis
t suunamist 
konkreetsetele 
prioriteeti­
dele Valgevenes, 
Moldovas ja Uk rainas, 
pidades sealjuures silmas eelmiste projek tidega 
saavutatud 
edasiminekut;
281. palub 
komisjonil 
muuta ELi 
rahastamismen etlused 
paindlikumaks, 
mis võimaldak s 
projekti 
dokumen­
te, 
võrdlusnäitajaid 
ja eesmärk e 
kohandada, 
et need 
kajastaksid 
muutusi n ende 
riikide 
majanduslikus 
ja 
poliitilises oluk orras;
282. nõuab, 
et komisjon 
tagaks 
ELi 
rahastatavate projek tide 
jätkusuutli
kkuse 
ja määrak s 
selgelt 
kindlaks 
pro­
jekti 
lõpus võetavad ab isaajariigi 
kohustused;
283. kahetseb, 
et ELi 
rahastamise tõhusus on  
teatavatel juhtudel on  
olnud 
ebapiisav, 
kuna 
projektijuhtimise 
puudustele 
vaatamata on  
antud 
toetusi samadele töövõtjatele uute projektide elluviimisek s; 
nõuab 
see­
tõttu, et k omisjon 
määraks 
selged 
valikukriteeriumid 
töövõtjatele ja hoiak s 
ära ELi 
vahendite 
ebarahul­
dava 
haldamise k ordumise;
284. soovitab 
komisjonil 
parandada 
teabevahetust 
Ukraina, 
Moldova ja Valg evene 
valitsuseg a 
ning 
võtta as­
jakohaseid 
meetmeid, et in nustada 
ja toetada ab isaajariike 
looma ja k asu
tama rahastajate tõhusat 
koordineerimissüsteemi;
285. ergutab 
komisjoni 
võitluses org aniseeritud 
kuritegevusega 
kesken
duma sen isest 
rohkem 
tulemuslik ule 
kohtumõistmisele 
ja uurima uusi võimalusi üldsuse suuremak s 
kaasamisek
s korruptsioonivastasesse 
po­
liitikasse,
 toetades k odanikuühiskonna
 organisatsioone
 kohtusüsteem
i ja hea valitsemistavag a
 seotud 
küsimustes;
XI 
osa. 
Eriaruanne 
nr 11/2008 Eu roopa 
Liidu 
teravilja riikliku  
ladustami
se toimingu teks 
antava 
toetuse 
haldamise kohta
286. nõustub 
kontrollikoja 
arvamuseg a, 
mille kohaselt 
peaks 
komisjon 
minimaalse 
edasimüüg ihinna 
mää­
ramisel võtma arvesse ladude g eograafilist 
asukohta 
ja iseäranis 
teraviljapartiide k valiteeti;
287. nõuab, 
et komisjon 
muudaks 
eelarveprotsessi paran damise 
eesmärgil 
läbipaistvamaks 
kõik 
tegevusku­
lud, 
mis ei ole otseselt seotud teravilja sek kumisladustamisega; 
teeb 
seetõttu ettepan eku, 
et programmi
de 
toetuste osa, n äiteks 
enim 
puudust k annatavate 
isikute 
ja bioetanoolitö
östuse toetamin e, 
oleks 
otseselt 
määratud k õnealusele 
tegevusele;
288. nõuab, 
et liikmesriigid 
ja komisjon 
hindaksid 
teravilja riik liku 
ladustamise valdk onna 
kontrolli 
kulusid; 
palub 
komisjonil 
luua liikmesriikidele 
rohkem 
stiimuleid, et vähen dada 
sekkumiste 
ladustamis- ja k api­
talikulusid 
ning 
optimeerida varude müüg i 
aega;
289.
 nõustub
 kontrollikoja
 arvamuseg a,
 et komisjon
 peaks tõhustama mak seasutuste
 esitatud k ulude
 ana
­
lüüsi ning 
uurima süstemaatiliselt eb aharilikke 
andmeid 
ja suundumusi; 
on 
seisukohal, 
et kohapealne 
kontroll 
peaks 
hõlmama k asutatavate 
andmete 
kontrollimist 
ning 
komisjo
n 
peaks 
läbi 
vaatama n orma­
tiivsed 
kulud 
seoses toimin gutega, 
mis ei ole seotud füüsilise teisaldamiseg a, 
et need 
ei ületaks 
tegelikke 
kulusid;T E 9 0 0 2 . 9 . 6 2
L 255/70 ET EuroopaLiidu Teataja 26.9.2009
290. toetab kontrollikoja arvamust, mille k ohaselt oleks kasulik liikme sriikide makseasutustelt saadud kulu­
sid 
käsitleva 
teabe 
andmete 
kohapealne 
kontroll; 
rõhutab 
siiski, 
et on 
vaja tagada 
kontrollimiskohustu­
se 
kulutõhusus;
291. taunib 
asjaolu, et ühen duse 
tasandil 
puudub 
teravilja strateeg ilin
e varu toiduain epuuduse 
puhuks; 
mär­
gib, 
et liikmesriikidel 
on 
lubatud 
luua teravilja strateeg ilised 
varud nin g 
nad 
peavad komisjoni 
sellistest 
varudest teavitama; märg ib
 siiski
 kahetsusega,
 et üksnes
 vähesed liik mesriigid
 kasutavad
 seda võima­
lust, ning 
on 
seisukohal, 
et komisjon 
peaks 
kaaluma 
ideed moodustada ühenduse strateeg iline 
varu.