1.Sissejuhatus

21. juunil 2019 kohtuvad ELi juhid Brüsselis, et vaadata läbi Euroopa projekti keskmes olev süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit, millel on olnud 2007. aasta järgsetele majandus-, finants- ja sotsiaalkriisidele reageerimiseks võetud ELi meetmetes ülioluline koht.

Kui ELi ja euroala tabas kümme aastat tagasi ülemaailmne kriis – kõige rängem pärast teist maailmasõda –, hakkas Euroopa majanduslik ja sotsiaalne olukord kiiresti halvenema. Finantskriis läks kiiresti üle euroala majandus- ja võlakriisiks. ELis oli vaja lahendada kaks suurt probleemi. Esiteks oli lühikese ajaga vaja tagada euroala stabiilsuse ja terviklikkuse säilimine ning tegeleda enneolematute majanduslike ja sotsiaalsete häiretega. Teiseks tuli välja töötada ja ellu viia ulatuslik projekt ühisraha ala ülesehituse nõrkade kohtade kõrvaldamiseks, et tagada selle pikaajaline elujõulisus.

Nüüdseks on mõlema probleemi lahendamisel saavutatud märkimisväärset edu. Euroopa majandus kasvab juba seitsmendat aastat järjest ja kasv peaks jätkuma ka järgmisel aastal. Tööhõive on rekordiliselt suur ja töötus rekordiliselt väike. Liikmesriikide majandustulemused on taas ühtlustumas. Euroala üldist stabiilsust ja terviklikkust on tugevdatud, loodud on pangandusliit ja euroala ülesehitust on märkimisväärselt täiustatud. See saavutati kindlakäelise juhtimise all ja jõuliste otsuste abil. Viie juhi 2015. aasta juuni aruanne näitas kätte kindla suuna.Ka Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine oli üks kümnest prioriteedist, mille komisjoni praegune koosseis oma ametiaja alguses kehtestas.

Joonis 1: Põhifaktid ja -arvud ELi ja euroala kohta

Euro þ2019. aastal toetab eurot 75 % kodanikest võrreldes komisjoni ametiaja algusega, mil toetajaid oli 67 % þLigikaudu 60 maailma riiki kas kasutab eurot, kavatseb selle kasutusele võtta või on sidunud sellega oma vääringu Majanduse olukorra paranemine þELis on alates Junckeri komisjoni ametisse asumisest loodud 13,4 miljonit töökohta þAprillis 2019 oli ELi töötuse määr 6,4 %, mis on madalaim alates selle sajandi algusest, mil kõigi ELi liikmesriikide kohta hakati koguma ühtlustatud andmeid þNoorte töötus ELis vähenes 2014. aasta 21,7 %-lt 2019. aasta aprilliks 14,2 %-le þELi majandus on kasvanud järjest seitse aastat þVahetult pärast kriisi töötasud küll langesid, kuid on alates 2017. aastast tõusnud. Töötasu töötaja kohta tõusis aastatel 2014–2019 nii ELis kui ka euroalal ligikaudu 10 %

Kuigi kriis andis reformidele tugeva tõuke, on poliitiline tahe majandus- ja rahaliit lõpule viia mõnevõrra vaibunud, kuna majanduslik olukord on paranenud. Seetõttu ja vaatamata vaieldamatutele edusammudele on majandus- ja rahaliidu ülesehituses jätkuvalt märkimisväärsed lüngad, mis vähendavad euro rahvusvahelist atraktiivsust ja ELi suutlikkust luua töökohti ning suurendada majanduskasvu, sotsiaalset õiglust ja makromajanduslikku stabiilsust. Pärast põhjalikke konsultatsioone esitas komisjon 2017. aasta detsembris lünkade kõrvaldamiseks tegevuskava ja mitu ettepanekut.

2018. aasta juuni euroala tippkohtumisel (laiendatud koosseisus EL 27 osalusel) volitasid ELi juhid eurorühma tegelema mitme küsimusega, et jõuda nendes kokkuleppele 2018. aasta detsembri euroala tippkohtumisel. Sel kohtumisel tegid ELi juhid uue katse teha otsustava tähtsusega küsimustes edusamme, eelkõige järgmises: i) ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra rakendamine, milles lepiti põhimõtteliselt kokku juba 2012. aastal; ii) Euroopa stabiilsusmehhanismi rolli tugevdamine; iii) Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomiseks vajalike järgmiste sammude kindlaksmääramine; iv) euroala lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi ülesehituse visandamine; v) euro rahvusvahelise rolli tugevdamiseks tehtava töö hoogustamine. Kuigi mõningaid tulemusi on juba saavutatud, on kõik need eesmärgid veel täitmata.

Peaaegu neli aastat pärast viie juhi aruande avaldamist tehakse käesolevas teatises kokkuvõte sellest, kuidas on üldist majandusolukorda arvesse võttes läinud süvendatud ja õiglasema majandus- ja rahaliidu saavutamisel. Euroalal on viimasel ajal näha märke sellest, et majanduse elavnemine on vaibumas, mida võimendavad veelgi keerukas geopoliitiline olukord ja kaubanduspinged. Rahanduspoliitilisi vahendeid on majanduskasvu toetuseks viimastel aastatel kasutusele võetud väga rohkesti. Kuigi eelarvepoliitika on euroalal tervikuna hakanud majanduskasvu veidi toetama, on kõrge võlatasemega riikides manööverdamisruumi vähe. Riikide suutlikkus kriisidele vastu seista, neist välja tulla ning sissetulekuid ja sotsiaalset õiglust pikaajaliselt suurendada sõltub peamiselt kindlast riiklikust poliitikast ja tugevatest institutsioonidest, majandus- ja sotsiaalsete struktuuride vastupanuvõimest ning avaliku sektori finantssüsteemi kvaliteedist.

Võttes peale selle arvesse, et meie riikide majandused on omavahel tihedalt lõimunud eelkõige euroalal, mille osakaal EL 27 sisemajanduse koguproduktis on 85 %, on võime hästi toime tulla ja majanduskasvu taastada seotud kokkuvõttes ka sellega, kui vastupidav on Euroopa majandus- ja rahaliidu ülesehitus. Majandus- ja rahaliidu tulevik ei ole seega üksnes rahaliidus täielikult osalevate riikide mure, vaid oluline kogu ELile ning eelkõige riikidele, mis võtavad euro kasutusele edaspidi.

Analüüsides juba saavutatut, saame koos järgmistele sammudele mõelda. Kuigi on hästi teada, et esineb kahtlusi ja lahknevusi selle osas, kuidas majandus- ja rahaliidu loomine lõpule viia, ei tohiks need takistada meil kompromisse leida. Viimase kümne aasta raske töö tulemused on ohus. On aeg juurdunud vaadetest lahti lasta ja äratada ellu meie ühine tahe.

2.Mida on seni saavutatud?

Finants- ja võlakriisi järel loodi euroalal esimese olulise sammuna kriisiohjemehhanismid, et toetada valitsusi, mis ei saa turult rahastust vastuvõetava intressimääraga. Euroopa stabiilsusmehhanism, mille vahendite koguvõimsus on 500 miljardit eurot, võimaldab toetada euroala liikmesriike, millel on või mida ohustavad suured rahastamisprobleemid.

Teiseks on paika saadud pangandusliidu põhielemendid, et tugevdada finantssektorit, nõrgendada sidet pankade ja nende koduriikide vahel, piirata avaliku sektori vahendite kasutamist pankade päästmiseks ning leevendada õigusnormide ja järelevalve killustatuse kahjulikku mõju riikide vahel. Pankade suhtes kehtivad ühtsed eeskirjad, mis sisaldavad kogu ELis kohaldatavaid ühiseid usaldatavusnõudeid. Need toimivad ka ühtse pangandusturu alustaladena. Ühtse järelevalvemehhanismi abil kontrollitakse pangandusliidu olulisimaid panku. Kui mõni mõjukas pank muutub maksejõuetuks ja selle kriisilahendus on avalikes huvides, toimub see ühtse kriisilahenduskorra kohaselt kooskõlas ühtsete eeskirjadega.

Kolmandaks aitab kapitaliturgude liidu areng suurendada finantssüsteemi vastupanuvõimet ning erasektori riskijagamise abil riske vähendada. Kapitaliturgude liit teeb ettevõtetele kapitali saamise lihtsamaks ning aitab üksikisikutel uusi meetodeid kasutades investeerida ja hoiuseid mitmekesistada. Tugev maksejõuetusraamistik on kohanemisvõimelise ja majanduskasvu soodustava ettevõtluskeskkonna põhikomponent ning seega kriitilise tähtsusega ka hästitoimiva majandus- ja rahaliidu jaoks. EL on viimastel aastatel teinud maksejõuetusraamistiku täiustamisel suuri edusamme. Näiteks jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu hiljuti poliitilisele kokkuleppele direktiivi suhtes, mis annab ettevõtjatele võimaluse pärast ettevõtte ebaõnnestumist uuesti alustada ning muudab restruktureerimise ja maksejõuetusmenetlused tulemuslikumaks.

Neljandaks on makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus märkimisväärselt tugevdanud liikmesriikide makromajanduslikku ja eelarve järelevalvet ELi tasandil, sest täiustatud on riiklikke eelarveraamistikke ning uuendatud stabiilsuse ja kasvu pakti ehk eeskirjade kogumit, mille eesmärk on tagada usaldusväärse eelarvepoliitika järgimine liikmesriikides. Kõik uued elemendid on lisatud ELi majanduspoliitika koordineerimise protsessi – Euroopa poolaastasse. Esile tuleks tõsta kahte uuendust: liikmesriigid peavad nüüd eelarvekava esitama ELile hindamiseks enne, kui nad selle riigis vastu võtavad, ning poliitika koordineerimisel võetakse nüüd rohkem arvesse aspekte, mis mõjutavad kogu euroala, mitte vaid üksikuid liikmesriike.

Institutsioonilisi ja korralduslikke põhiuuendusi täiendavad valitsemisraamistikus tehtavad järgmised sihtotstarbelised muudatused. Euroopa poolaastat on uuendatud ning lisaks riikide majanduspoliitika koordineerimisele ja jälgimisele pööratakse nüüd suuremat tähelepanu kogu euroala mõjutavatele probleemidele ning majandusliku ja sotsiaalse lähenemise soodustamisele. Komisjon esitas majanduskasvu toetamiseks ning ümberkorraldamise ja investeerimise hõlbustamiseks suunised stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete paindlikuma kasutamise kohta, et viia liikmesriikide stabiliseerimis- ja jätkusuutlikkusvajadused tasakaalu. Täiendav hingamisruum, mis on saadud tänu stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikule kasutamisele, on ELi SKPd viimase nelja aasta jooksul suurendanud hinnanguliselt 0,8 % ning aidanud luua ligikaudu 1,5 miljonit uut töökohta. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele võeti kasutusele Euroopa investeerimiskava (nn Junckeri kava). Selle uue vahendi raames kaasatud 400 miljardit eurot on ELi SKPd suurendanud hinnanguliselt 0,6 % ja loonud 750 000 uut töökohta.

Komisjon tõstis esiplaanile ka sotsiaalsed küsimused ning tegi ettepaneku võtta kasutusele Euroopa sotsiaalõiguste sammas, mille teised ELi institutsioonid ka välja kuulutasid, ning integreeris sotsiaalprioriteedid Euroopa poolaasta protsessi. Komisjon töötas liikmesriikidega konsulteerides välja ka võrdlusraamistikud, et toetada lähenemist mitmes tööhõive ja sotsiaalpoliitika küsimuses. Nõukogu esitas euroala liikmesriikidele soovituse luua nõuandvad riiklikud tootlikkuse komiteed, mille ülesanne on edastada teavet ja toetada ümberkorraldamist riiklikul tasandil. Komisjon asutas ka struktuurireformi tugiteenistuse, et koguda kõikjalt Euroopast oskusteavet ja pakkuda liikmesriikidele tehnilist tuge.

Oma ametiaja esimestel kuudel pidi Junckeri komisjon tegelema ägenenud kriisiga, kui Kreekal ei õnnestunud täita oma teist majanduse kohandamisprogrammi ning Kreekat ähvardas mitu nädalat oht euroalast välja langeda. Komisjon aitas ette valmistada uue makromajandusliku kohandamisprogrammi, milles lepiti kokku 2015. aasta juuli euroala tippkohtumisel. Samuti koostas komisjon kava, mille alusel aidata Kreekal stabiliseerida oma majandust ja ELi vahendeid töökohtade loomiseks ning majanduskasvu ja investeeringute toetamiseks võimalikult hästi ära kasutada. EL kaasas mitmesuguste rahastamisprogrammide raames aastatel 2014–2020 Kreeka jaoks kuni 35 miljardit eurot, mis aitas riigi SKPd suurendada hinnanguliselt 2 %. Kriitilisel hetkel 2015. aasta juulis aitas komisjon lühiajalise laenu abil eraldada Kreekale Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames 7 miljardi euro ulatuses üleminekuvahendeid, tänu millele õnnestus ära hoida Kreeka kontrollimatu väljalangemine euroalast. 2018. aasta augustis lõppes edukalt Kreeka kolmeaastane makromajanduslik kohandamisprogramm, mille raames anti kokku 61,9 miljardi euro ulatuses laene põhjaliku ja pretsedenditu reformiprogrammi elluviimiseks. See aitas Kreekal kinnistada oma positsiooni ELi ja euroala keskmes ning andis ELile võimaluse jätta viimasedki kriisi riismed selja taha.