Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Harmoneeritud standardid: läbipaistvuse parandamine ja õiguskindluse tugevdamine täielikult toimiva ühtse turu saavutamiseks““

[COM(2018) 764 final]

(2019/C 228/11)

Raportöör: Gerardo LARGHI

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 18.2.2019 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 7.3.2019 Vastuvõtmine täiskogus 20.3.2019 Täiskogu istungjärk nr 542 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 125/0/2

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni teatist harmoneeritud standardite kohta, mille eesmärk on parandada ühtse turu läbipaistvust ja õiguskindlust, tagades selle tõhusa toimimise. Eelkõige kinnitab komitee oma toetust harmoneeritud standardite koostamise põhimõttele, mis on ühtse turu lõpuleviimise oluline vahend, kuna see pakub ettevõtjatele ja töötajatele kasvuvõimalusi, tugevdab tarbijate usaldust toodete kvaliteedi ja ohutuse suhtes ja võimaldab paremat keskkonnakaitset.

1.2. Komitee leiab, et harmoneeritud standardite koostamise tõhus strateegia peab põhinema standardite kiiremal väljatöötamisel ja avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas , kuid ka juhtimise tugevdamisel, mis põhineks läbipaistvusel ja sidusrühmade kaasamisel, ning üldisel Euroopa standardite kaitsestrateegial, millest sõltub nii meie tootmissüsteem, majanduskasvu- ja tööhõivevõimalused, aga ka toodete kvaliteet ja ohutus.

1.3. Komitee on seisukohal, et komisjoni kavandatud meetmed lähevad harmoneeritud standardite kiiremaks väljatöötamiseks õiges suunas ning on üldiselt vastuvõetavad. Teisest küljest võiks läbipaistvuse ja kaasamise vallas teha rohkem, arvestades, et endiselt on palju sidusrühmi, kes oleksid huvitatud, aga kes tegelikult osale standardimisprotsessis. See probleem avaldab selget mõju ELi raskustele kaitsta rahvusvahelisel tasandil süstemaatiliselt oma standardeid Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis (ISO) peetavatel läbirääkimistel.

1.4. Seepärast kordab komitee oma üleskutset suurendada toetust sidusrühmade osalemisele, sealhulgas juba olemasolevate rahastamisvahendite (programm „Horisont 2020“) tugedamise ja neist teavitamise teel. Seda silmas pidades tuleks need rahalised vahendid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) säilitada ja võimaluse korral neid suurendada. Sama soovitus käib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 ( 1 ) III lisas nimetatud sidusrühmade rahastamise kohta. Standardimisprotsessi kaasavuse suurendamise eesmärgil kinnitab komitee ka oma valmisolekut korraldada iga-aastane sidusrühmade foorum, et hinnata selles valdkonnas tehtud edusamme ning edendada eri tootmissektorites üksteisele heade tavade tutvustamist.

1.5. Komitee leiab, et komisjoni juba võetud algatused, millega vähendada viivitusi standardite koostamisel, annavad positiivseid signaale. Siiski on selge, et mõnes strateegilises sektoris, nagu digitaalsektor, on endiselt tõsised viivitused sellistes tundlikes valdkondades nagu plokiahel, mis mõjutab läbivalt kõigi kodanike, ettevõtjate ja töötajate elu. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles koostama konkreetsemaid tööprogramme, millel on selgelt määratletud ajakava. Lisaks ootab komitee huviga standardimise sotsiaal-majandusliku mõju hindamise tulemusi ning loodab, et selles võetakse nõuetekohaselt arvesse ka kaudseid aspekte, nagu tööhõive tase ja töötajate ohutus.

2. Sissejuhatus

2.1. Harmoneeritud standardid on Euroopa standardiorganisatsiooni ( 2 ) poolt Euroopa Komisjoni taotlusel, st volituste alusel, avaliku ja erasektori partnerluse raames välja töötatud Euroopa standardite eraldi kategooria. Ligikaudu 20 % kõigist Euroopa standarditest töötatakse välja pärast Euroopa Komisjoni standardimistaotlust. Harmoneeritud standardeid saab rakendada, et näidata, et teatud turule toodud tooted või teenused vastavad asjakohaste ELi õigusaktide tehnilistele nõuetele.

2.2. ELi õigusaktides esitatud tehnilised nõuded on kohustuslikud, samas kui harmoneeritud standardite kasutamine on tavaliselt vabatahtlik. Samas on äriühingu, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks oma alternatiivsete standardite tõendamine nii keeruline, et tegelikkuses järgivad ja tunnustavad praktikas kõik ettevõtted harmoneeritud standardeid.

2.3. Seega kuigi teoreetiliselt on harmoneeritud standardite kasutamine vabatahtlik, on need tegelikult ühtse turu toimimise ja arengu oluliseks vahendiks, kuna need tagavad nõuetele vastavuse eelduse, mis tagab õiguskindluse ja võimaluse tuua turule uusi tooteid ilma lisakuludeta. Seetõttu peaks asjakohase harmoneeritud standardite süsteemi väljatöötamine tooma kõigile kasu, pakkudes ettevõtjatele ja töötajatele kasvuvõimalusi, tagades tarbijate tervise ja ohutuse ning aidates kaitsta keskkonda ringmajanduse saavutamiseks.

2.4. 2018. aasta märtsis palus Euroopa Ülemkogu hinnata komisjonil ühtse turu edusamme ja olemasolevaid takistusi selle lõpuleviimisel. Sellele taotlusele vastati teatises COM(2018) 772 ( 3 ) . Selles hinnangus asetati suur rõhk standardimisele kui tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamise võtmetegurile, mis tagab, et üksteist täiendavad tooted ja teenused on koostalitlusvõimelised, lihtsustab uuenduslike toodete kasutuselevõtmist ning tugevdab tarbijate usaldust.

2.5. Kuid kiire tehnoloogiaareng, digitaliseerimine ja koostöömajanduse areng tingivad vajaduse muuta standardimissüsteem üha kiiremaks, nüüdisaegsemaks, tõhusamaks ja paindlikumaks. Selles kontekstis on harmoneeritud standardid võtmetegur. Lisaks on Euroopa Liidu Kohtu hiljutises otsuses ( 4 ) täpsustatud, et harmoneeritud standardid, isegi kui need on välja töötatud sõltumatute eraõiguslike asutuste poolt ja kuigi nende kasutamine on endiselt vabatahtlik, kuuluvad täielikult ELi õigusaktide alla; sellest tulenevalt on komisjoni kohustus jälgida seda protsessi ning tagada nende kiire väljatöötamine ja tõhus rakendamine.

2.6. Sel põhjusel avaldas komisjon vaatluse all oleva teatise, et teha kokkuvõtteid harmoneeritud standardite koostamise eesmärgil juba võetud meetmetest ja sellest, mida tuleb veel teha, et standardimist käsitlevat määrust (EL) nr 1025/2012 täielikult rakendada.

3. Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

3.1. Komisjoni ettepanek põhineb neljal meetmel, mida tuleb võtta kohe, et saavutada edasised edusammud ühtse turu kaasatuse, õiguskindluse, prognoositavuse ja eeliste kiire saavutamise osas, mis tulenevad harmoneeritud standardite olemasolust.

3.2. Esimene meede. Kaotada avaldamata standardite kuhjumine võimalikult kiiresti.

3.2.1. REFITi platvorm tõi 2017. aastal esile ilmselge viivituse standardimisprotsessis, nagu eri sidusrühmad on juba väljendanud ( 5 ) . Kõnealused viivitused puudutavad peamiselt neid sektoreid, kus majanduses toimub digiüleminek. Seetõttu on kokkuleppel Euroopa standardiorganisatsioonidega koostatud strateegia sellise kuhjumise kaotamiseks.

3.3. Teine meede. Ühtlustada harmoneeritud standardite viidete Euroopa Liidu Teatajas avaldamise menetlusi.

3.3.1. Meede põhineb komisjoni toimimise üldisel läbivaatamisel. Sel eesmärgil moodustati konsultantide raamistik, kelle ülesandeks on standardite väljatöötamise käigus esilekerkivad probleemid varakult välja selgitada. Lisaks on avaliku ja erasektori partnerluse raames loodud struktureeritud dialoog ning institutsioonidevaheline dialoog, milles osalesid ka peamised Euroopa institutsioonid (sealhulgas EMSK) ning sidusrühmad, mille tulemusel kehtestati alates 1. detsembrist 2018, et harmoneeritud standardeid käsitlevad otsused võtab komisjon vastu kiirendatud kirjaliku menetluse alusel.

3.4. Kolmas meede. Töötada välja standardimismääruse rakendamise praktiliste aspektide juhenddokument.

3.4.1. Juhenddokument aitab muuta selgemaks eri osalejate rollid ja kohustused harmoneeritud standardite väljatöötamise kõigis etappides. Eelkõige täpsustatakse standardimistaotluse uue vormi sisulisi ja menetluslikke aspekte, mida komisjon praegu välja töötab, et tagada standardite koostamisel parem läbipaistvus ja prognoositavus. Samuti aitab see selgitada komisjoni ja tema ekspertidest konsultantide rolli. Lisaks sisaldab see täiendavaid suuniseid harmoneeritud standardite hindamismenetluse järjepidevuse ja kiiruse suurendamiseks kõigis asjakohastes sektorites.

3.5. Neljas meede. Tugevdada konsultantide süsteemi, et saavutada harmoneeritud standardite kiire ja usaldusväärne hindamine, mis võimaldaks nende õigeaegset avaldamist ELi Teatajas.

3.5.1. Et tagada parem koordineerimine harmoneeritud standardite hindamise protsessi varases järgus, kui Euroopa standardiorganisatsioonid on standardit alles välja töötamas, tugineb komisjon jätkuvalt Teadusuuringute Ühiskeskuse teaduslikule panusele, samal ajal tugevdades hiljuti loodud ekspertidest konsultantide süsteemi kaudu oma koostööd standardite väljatöötamise eest vastutavate tehniliste komiteedega. Eesmärk on viia maksimumini hindamiste kiirus, kvaliteet ja täpsus, et parandada protsessi tõhusust ja tagada, et viited harmoneeritud standarditele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas võimalikult kiiresti.

4. Üldised tähelepanekud

4.1. Komitee toetab komisjoni teatist harmoneeritud standardite kohta, mille eesmärk on parandada ühtse turu läbipaistvust ja õiguskindlust, tagades selle tõhusa toimimise. Selle ettepaneku analüüs töötati välja samaaegselt komitee arvamusega INT/878 ( 6 ) Euroopa standardimist käsitleva liidu iga-aastase töökava kohta 2019. aastaks ( 7 ) ilmselge sisulise seotuse tõttu, et pakkuda kõikehõlmavat, kooskõlastatud ja sidusat lahendust.

4.2. Komitee kinnitab veel kord oma täielikku toetust harmoneeritud standardite koostamise põhimõttele, mis on ühtse turu lõpuleviimise oluline vahend, kuna see pakub ettevõtjatele ja töötajatele kasvuvõimalusi, tugevdab tarbijate usaldust toodete kvaliteedi ja ohutuse suhtes ja võimaldab paremat keskkonnakaitset ( 8 ) . Lisaks on komitee veendunud, et harmoneeritud standardite väljatöötamise strateegiat ei saa lahutada käimasolevatest protsessidest ülemaailmsel tasandil, mis peaksid strateegias asjakohaselt kajastuma ELi tasandil kokkulepitud standardite kaitsmisel. Tegelikult võib igasugune viivitus Euroopa standardimisprotsessis või ISO läbirääkimistes Euroopa standardite kaitse puudumine tuua kaasa selle, et meie standardeid eiratakse või need ei ole kooskõlas rahvusvahelisel tasandil heaks kiidetud standarditega, mis tekitab ettevõtjatele ja tarbijatele selget kahju.

4.3. Komitee hindab komisjoni algatust, millega leiti lahendus osale aastate jooksul kuhjunud viivitustele harmoneeritud standardite koostamisel ( 9 ) . Mõne strateegilise digitaalsektori, näiteks plokiahela puhul tuleb märkida siiski, et alles nüüd alustas tööd selle teema ajutine töörühm, mis näitab suurt viivitust. Kuna innovatsiooni on väga raske õigeaegselt reguleerida, oleks soovitatav koostada selgem ja konkreetsem töökava, mis näeb ette teatud ajakava ja konkreetsed rakendamismeetodid.

4.4. Komitee on veendunud, et komisjoni sisemenetluste lihtsustamine otsustusprotsesside lühendamiseks ja avaldamine Euroopa Liidu Teatajas on kindlasti asjakohane, kuna see on üheks põhjusteks, miks on aastate jooksul tekkinud viivitused harmoneeritud standardite väljatöötamisel. Eelkõige on oluline, et harmoneeritud standardite väljatöötamise süsteem vastaks turu uutele nõudmistele, et vältida üksikute liikmesriikide kõrvale jäämist, mis võib tekitada vastuolu erinevate riiklike õigusaktide vahel.

4.5. Komisjoni kavandatud laiema lihtsustamisprotsessi puhul on oluline tagada läbipaistvus ja eelkõige kaasamine juhtimisprotsessidesse. See tähendab, et komiteed tuleb jätkuvalt täielikult kaasata, nagu juba tehti 2018. aasta juunis alustatud institutsioonidevahelises dialoogis, samuti teisi asjaomaseid sidusrühmi nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil ( 10 )

4.6. Komitee juhib tähelepanu sellele, et sidusrühmade aktiivne kaasamine riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil on tegur standarite ja nende kvaliteedi parandamisel ning seda tuleks julgustada ja toetada. Sidusrühmad seisavad tegelikult endiselt silmitsi arvukate raskustega harmoneeritud standardite määratlemise protsessidele juurdepääsul. Eelkõige on probleeme teabe saamisega ja teadlikkusega kõnealuse vahendi olulisusest ja juurdepääsutingimustest, samuti piiravate osalemiskriteeriumide ja liiga kõrgete kuludega väikeste organisatsioonide või ettevõtete jaoks.

4.7. Sellega seoses märgib komitee, et programmi „Horisont 2020“ raames eraldatud vahendid, millega rahastada sidusrühmade osalemist standardimisprotsessides, ei ole hästi tuntud ning need peaksid olema kergemini kättesaadavad ja neist tuleks paremini teavitada ( 11 ) . Samuti on oluline säilitada kõik praegu kavandatud rahalised vahendid ja võimalusel neid suurendada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027). Sama soovitus käib määruse (EL) nr 1025/2012 III lisas nimetatud sidusrühmade rahastamise kohta.

4.8. Selleks et suurendada standardimise toetamise meetmete tõhusust, on soovitatav, et programmi „Euroopa horisont“ rahastatud projektides nähtaks ette ka sidusrühmade osalemine levitamistegevuse raames toimuvas innovatsiooni standardimises.

4.9. Kooskõlas oma varasemate arvamustega ( 12 ) kutsub komitee üles jälgima põhjalikult peamiste standardimisosaliste tegevust, et tugevdada Euroopa standardimissüsteemi kaasavuse mõõdet. Komitee võiks selleks luua Euroopa standardimissüsteemi kaasavuse ajutise foorumi. See foorum vastutaks iga-aastase avaliku arutelu korraldamise eest, et hinnata selles valdkonnas tehtud edusamme ning edendada eri tootmissektorites üksteisele heade tavade tutvustamist.

5. Konkreetsed märkused

5.1. Komitee märgib, et komisjoni pakutud jõupingutused sisemenetluste lihtsustamiseks ja konsultantide arvu suurendamiseks võiksid rohkem hõlmata operatiivseid aspekte, mis mõjutavad personali või sisemise organisatsiooni toimimist. Sellised parandusmeetmed on vajalikud, ent neid tuleb piisavalt rahastada. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles seda aspekti paremini selgitama ning rõhutab vajadust eraldada valdkonna probleemidele vastavaid rahalisi vahendeid kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 ( 13 ) eesmärkidega.

5.2. Komitee kordab vajadust tugevdada Euroopa standardimiskultuuri konkreetsete teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu, mis kaasavad üksikisikuid alates kooliealistest kuni poliitiliste otsuste tegijateni, samuti leida lahendusi rahvusvaheliste lepingute raames ( 14 ) . Lisaks tuleks välja töötada VKEdele ja idufirmadele suunatud spetsiaalsed teadlikkuse tõstmise kampaaniad.

5.3. Komitee loodab, et Euroopa standardimise 2019. aasta töökavas sisalduv komisjoni ettepanek standardimissüsteemi sotsiaal-majandusliku mõju hindamise kohta sisaldab eraldi harmoneeritud standardite küsimust ning realistlikku analüüsi võimalike puuduste ja võimaluste üle mitte ainult siseturul, vaid ka ülemaailmsel tasandil. See tähendab, et selles hindamises tuleks arvesse võtta ka standardimise kaudset mõju, nagu tööhõive tase ja töötajate ohutus ( 15 )

Brüssel, 20. märts 2019 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) ELT L 316, 14.11.2012. lk 12.

(2) Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI).

(3) COM(2018) 772 final „Ühtne turg muutuvas maailmas: ainulaadne väärtus, mis vajab poliitilise tahte kinnitamist.“

(4) Kohtuasi C-613/14 James Elliott Construction Limited vs. Irish Asphalt Limited.

(5) REFITi platvormi arvamus XXII.2.b.

(6) INT/878, „Euroopa standardimine aastaks 2019“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 74).

(7) COM(2018) 686 final.

(8) ELT C 75, 10.3.2017, lk 40.

(9) Euroopa Komisjoni andmed.

(10) ELT C 34, 2.2.2017, lk 86; ELT C 75, 10.3.2017, lk 40.

(11) Programmi „Horisont 2020“ tööprogrammi erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ (LEIT) all rahastatud projektide eesmärk on toetada sidusrühmade osalemist standardimisprotsessis. Üks neist on kaheaastane projekt Stantsid.eu (www.standict.eu), et standardida IKT sektori innovatsiooni, selle eelarve on 2 miljonit eurot ja võimalikke toetusesaajaid on umbes 300, kes valitakse regulaarselt avaldatava kutse kaudu. Erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ tööprogrammis 2019–2020 on esitatud sarnane projektiteade „ICT-45-2020: Reinforcing European presence in international ICT standardisation: Standardisation Observatory and Support Facility“ (Euroopa osaluse suurendamine rahvusvahelises IKT standardimises: standardimise seireüksus ja toetusvahend), mille maht on aga kahekordne – 2 miljoni asemel 4 miljonit eurot ja kestus 2–3 aastat.

(12) ELT C 303, 19.8.2016, lk 81; ELT C 197, 8.6.2018, lk 17.

(13) ELT C 197, 8.6.2018, lk 17.

(14) Vt joonealune märkus 10.

(15) Vt joonealune märkus 8.