ET Euroopa Liidu Teataja C 351/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna roll võitluses korruptsiooniga Vahemere lõunapoolsetes riikides” (omaalgatuslik arvamus)

2012/C 351/06

Raportöör: Juan MORENO PRECIADO

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 19. jaanuaril 2012 vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Kodanikuühiskonna roll võitluses korruptsiooniga Vahemere lõunapoolsetes riikides”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 5. septembril 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 483. istungjärgul 18.–19. septembril 2012. aastal (19. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 149, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Korruptsioon on kõikjal maailmas laialt levinud probleem, mis tekitab inimestele tõsist kahju. Vahemere lõunapoolsetest riikidest on alguse saanud hiljutine ülestõus, mida tuntakse araabia kevade nime all. Kodanikuühiskond, kes on olnud selle tegelik liikumapanev jõud, on rõhutanud, kui oluline on korruptsioon hukka mõista.

1.2 Paljudes riikides on võitlus korruptsiooniga üks peamiseid väljakutseid, mida kasutatakse ka baromeetrina uue valitsemistava läbipaistvuse ja tugevuse mõõtmiseks nii õigusloomeorganites ja valitsusasutustes kui ka avalike teenuste puhul.

1.3 Mõnes riigis korruptsiooniga võitlemiseks loodud õigusakte ja organeid tuleb laiendada ja tugevdada. Sõltumatud kodanikuühiskonna ja sotsiaalvaldkonna esindusorganisatsioonid on esmatähtsad selleks, et kodanikud saaksid valitsemissüsteemi kontrollida.

1.4 Demokraatlikud poliitilised muutused soodustavad positiivseid reforme, mida tuleb süvendada. Lisaks institutsioonilistele reformidele tuleks korruptsiooniga võidelda ka selliste avalike teenuste puhul nagu transport ja riiklikud ehitustööd, haridus, tervishoid, vanglad jm. Tuleks vältida vahendite koondumist korruptsiooniga võitlemise arvelt üksnes julgeolekule.

1.5 EL on Euroopa naabruspoliitika raames võtnud kohustuse arvestada seda, kas demokraatlikke väärtusi tõepoolest austatakse, ning kohandama selle järgi oma suhteid naaberriikidega. Komitee palub ELil tagada, et tegevuskavad oleksid nende suunistega kooskõlas. EL ja selle liikmesriigid peavad näitama eetilist eeskuju korruptsiooniga võitlemises nii ELi piires kui ka suhetes partnerriikidega.

1.6 Komitee palub ELil võtta kohustus nõuda koostööpartneritelt eelkõige ideoloogilise ja religioosse pluralismi, meediavabaduse, kohtuliku sõltumatuse, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja ühinemisvabaduse austamist.

1.7 Komitee leiab, et täitma peaks ka Euroopa naabruspoliitika prioriteete rände, varjupaiga, viisapoliitika, terrorismiga võitlemise, organiseeritud kuritegevuse, uimasti- ja relvaäri, rahapesu ning finants- ja majanduskuritegude alases koostöös. Tegevuskavades tuleks toetada kohtu- ja kinnipidamisasutuste reforme ning politsei ja kohtute koostööd.

1.8 Samamoodi peab komitee prioriteetseks seda, et Euroopa – Vahemere piirkonna riigid täidaksid tõhusalt ILO põhikonventsioone, milles on sätestatud „inimväärne töö”.

1.9 Komitee on võtnud kohustuse toetada jätkuvalt Vahemere lõunapoolsete riikide kodanikuühiskonna organisatsioone ning peab vajalikuks, et partnerriikide valitsused viiksid ELi toetusel ellu koolitusprogramme, mis aitavad luua ja tugevdada kodanikuühiskonna ja sotsiaalvaldkonna organisatsioone. Eelkõige tuleb toetada ettevõtjate ja töötajate sotsiaaldialoogi ning naiste rolli majanduses ja ettevõtluses.

2. Korruptsioon kui takistus arengu ja õigluse ees

2.1 Käesolevas arvamuses keskendutakse Vahemere lõunapoolsetele riikidele, kuid on oluline mainida, et poliitiline ja haldusalane korruptsioon on levinud kõikides maailmajagudes (sh ELi riikides). Seda kinnitavad nii mitmesugused mainekad agentuurid ja organisatsioonid kui ka igapäevaselt meediakanalid.

2.2 Komitee saab Vahemere lõunapoolsete riikide kodanikuühiskonna organisatsioone aidata ja ka peab seda tegema, pakkudes praeguses organisatsioonide tugevdamise etapis toetust ja olles nendega solidaarne. Ka Euroopa Liit peab aitama kahepoolsete partnerlusmehhanismide, Euroopa naabruspoliitika vahendite ja Vahemere Liidu mehhanismide abil tõhusalt ellu viia 1995. aastal vastu võetud Barcelona deklaratsioonis sätestatud demokraatlikke põhimõtteid.

2.3 Vahemere piirkonna sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad olla määrava tähtsusega tagamaks, et uut demokratiseerimisetappi iseloomustaks läbipaistvus ja hea valitsemistava.

2.4 Korruptsioon, mida mõistetakse kui ebaseaduslikku, ebakindlat või kuritarvitavat valitsemist kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil, on arenenud paljudes, eelkõige sellistes riikides, kus on kõrgem vaesuse määr, kuid teravamalt nendes riikides, kus valitseb diktatuur.

2.4.1 Majanduslike privileegide koondumine valitseva eliidi kätte, onupojapoliitika, altkäemaksud, riigivara otsene omandamine ja osaline ümberpaigutamine erakontodele või erainvesteeringuteks on mõned kuritarvitamise näited, mis olid aastakümneid laialt levinud hiljuti võimult kukutatud diktaatorite ja muude ikka võimul olevate valitsejate poliitilises juhtimises.

Süsteemse korruptsiooni kõrval, mida käesolevas arvamuses peamiselt käsitletakse, on Vahemere lõunapoolsetes riikides korruptiivsed tavad levinud teatud erasektori valdkondades ja rühmades. Mõned neist tavadest kuuluvad tavalise kuritegevuse alla, näiteks maffiavõrgustikud, kelle eesmärk on rajada korruptsiooni ja vägivallaga institutsioonilise ühiskonna kõrvale paralleelne ühiskond.

2.4.2 Organisatsiooni Transparency International iga-aastasest uuringust (1) selgub, et korruptsioon on maailmas väga levinud. Selles on hinnatud olukorda 183 riigis skaalal 0–10 (0=väga korrumpeerunud, 10=väga avatud ühiskond). Üle kahe kolmandiku hinnatud riikidest sai alla viie punkti. Põhja-Aafrika riigid asuvad nimekirja keskpaigast allpool või nimekirja lõpus.

2.5 Mõnedes riikides olemasolevad korruptsioonivastased seadused ei ole tõhusad just altkäemaksude ja poliitilise kontrolli tõttu. Hiljutiste poliitiliste muutuste mõju ei saa veel hinnata, kuigi see on mõnel juhul juba selge.

2.6 Avaliku sektori korruptsioon on probleem, mis ulatub riikide ava- ja eraõigusliku elu mitmesugustesse valdkondadesse, avaldades mõju inimeste elukvaliteedile. Inimesed kaotavad õigusi, kogukondi diskrimineeritakse ning kaotatakse ressursse altkäemaksude või inimeste seadusliku õiguse piiramisega saada tööd, teavet või olla esindatud.

2.7 Samal ajal on avalikus sektoris märgata, et haldusasutused ja parteid ei kasuta riigi raha läbipaistvalt, ettevõtete raamatupidamine on hägune, meedia järelevalve ees on takistusi ning kohtu- ja haldusasutuste ametnikele makstakse altkäemaksu.

2.7.1 ÜRO uimastite ja kuritegevusega võitlemise büroo on juhtinud tähelepanu õigussüsteemi vahendite vähesusele (ja halvale või väärkasutusele), mis on negatiivne tegur, mis ei võimalda vanglates tagada minimaalseid inimväärseid tingimusi ja suurendab kuritegevust.

3. Korruptsioon kui Vahemere lõunapoolsete riikide üldine probleem

3.1 Korruptsioon on Vahemere lõunapoolsetes riikides muutunud normiks ja mõne selle vormiga tegeletakse muretult ja peaaegu avatult. Korruptsioon mõjutab kogu ühiskonda, sh majandus- ja sotsiaalvaldkonda ning selle mõju on suurenenud, kinnistudes tavades ja harjumustes.

3.2 Eelkõige mitmesuguste valitsusväliste organisatsioonide koostatud uuringutest selgub, et Vahemere lõunapoolsete riikide elanikkond tajub korruptsiooni väga ulatuslikult.

3.2.1 Olenevalt sellest, kuivõrd on korruptsioon ühiskonnas hukka mõistetud, võib eristada kolme tüüpi korruptsiooni:

a) korruptsioon, mille kõik hukka mõistavad;

b) korruptsioon, mille vaid osa elanikkonnast hukka mõistab;

c) korruptsioon, mida elanikkonna seas laialdaselt sallitakse.

3.2.2 Kõige korruptiivsemad on eelkõige ametnikud ja poliitikud.

3.2.3 Üks sektor, kus inimesed kõige rohkem korruptiivseid tavasid kasutavad, on tervishoid, kus tihtipeale ollakse olukorras, kus tuleb kas maksta või mitte saada vajalikku ravi, kuigi tegemist on avaliku teenusega.

3.2.4 Ühiskonna ja majanduse jaoks üliolulises õiguse valdkonnas avaldab korruptsioon mõju nii oma riigi kodanikele kui ka välisinvestoritele. Paljudes riikides takistab õigussüsteemi korruptsioon välismaiseid otseinvesteeringuid.

3.2.5 Avalik teenistus on suur korruptsiooni allikas. On tekkinud olukord, kus avalikku teenistusse pääsevad konkursiga inimesed, kellel ei ole nõutavat kvalifikatsiooni.

3.3 Muud korruptsioonivormid

3.3.1 Juhuslik korruptsioon ehk korruptsioon, millega soovitakse saada teatud teenust: tegemist on teenuse kasutaja (füüsiline või juriidiline isik) korruptsiooniga, kes on kohustatud maksma konkreetse teenuse saamise eest. Väikekorruptsioon, mida mõnikord sallitakse, on samuti ühiskonnale väga kahjulik.

3.3.2 Massikorruptsioon: tegemist on korruptsiooniga, kus ametlikult ei nõuta midagi. Sellega seotud inimesed teavad, et kingitused ja teatud teenused võivad hõlbustada kontakte ja teenuste kättesaadavust.

3.3.3 Institutsionaliseerunud korruptsioon: tegemist on pikaajalise ja kinnistunud korruptsiooniga, mida teavad praktiliselt kõik. Inimesed on sellest teadlikud ja teavad juba ette hinda, mida nad peaksid teatud teenuse saamise eest maksma.

3.3.4 Korruptsioon läbirääkimistel: esineb teatud kohtuasjade või majandustehingute puhul. Seda esineb näiteks riigihangetes või maksuküsimuste teemalistes mitteametlikes kokkulepetes.

3.3.5 Korruptsioon sundseisus: seda tüüpi korruptsiooni ohvrid on sageli äriprojektide elluviijad, kes on siis, kui projekt on juba teatud järku jõudnud, kohustatud maksma, et projekti elluviimist jätkata. Sellise korruptsiooniga puutuvad kokku ka välisinvestorid, kes peavad äritegevuse jätkamiseks maksma või mõnel juhul tegema „äri” kõrgetasemelise ametnikuga.

3.3.6 Ettevõtjad leiavad, et korruptsioon on Vahemere lõunapoolsetes riikides üks peamine ettevõtluse arengu ees seisev takistus. Paljudes riikides osalevad riigihangetes väga vähesed ettevõtjad, kuigi avaliku sektori nõudlus on väga suur. Enamiku ettevõtjate arvates on hanke võitja ette ära otsustatud.

3.3.7 Käsi peseb kätt põhimõttel toimuv korruptsioon: selle korruptsiooni käigus ei saada raha eest rahalist tulu, vaid kompensatsiooniks on teatud teenus või privileeg.

3.3.8 Püramiidkorruptsioon: teatud teenuste puhul võidakse kokku puutuda korruptsiooni püramiidse struktuuriga. Hierarhilise püramiidi iga tasand, alates kõige madalamast, peab tegema korruptsiooniga käivet, mis on seda suurem, mida kõrgemale astmele hierarhias liigutakse, kuni jõutakse püramiidi tippu. Üldiselt müüakse seda tüüpi teenuste puhul ametisse nimetamist selle järgi, kui suur on korruptsiooniga saadav hinnanguline kasu.

3.3.9 Keskpikas ja pikas perspektiivis kavandatud korruptsioon: tegemist on omamoodi korruptsioonisüsteemiga. Nii võidakse riigis nimetada inimene kõrgele või väga kõrgele ametikohale selleks, et luua korruptsioonil põhinev isikliku rikastumise plaan. See plaan viiakse ellu nii, et avalikku poliitikat suunatakse vaid ühe isiku või isikute rühma huve silmas pidades.

3.3.10 Parteiline korruptsioon: paljudes riikides ostetakse valimistel hääli. Valimiskampaania on paljude inimeste jaoks tuluteenimise aeg, eelkõige vaestes linnaosades.

3.3.11 Korruptsioonist rääkides kiputakse keskenduma ainult avalikule sektorile, kuid korruptsiooni esineb ka erasektoris. Näiteks kliinikutes makstakse mõnede personali teenuste eest vastutasu, mille suurus sõltub asjaomase töötaja vastutuse tasemest. Korruptsiooni esineb ka eraettevõtetes töölevõtmisel.

3.4 Ei saa öelda, et Vahemere lõunapoolsete riikide ühiskonnad ei tegele korruptsiooniga.

— Ollakse teadlikud sellest, et korruptsioon ei ole vajalik pahe ning et maailmas on riike ja süsteeme, kus elatakse korruptsioonita.

— On hakatud asutama ühinguid mitte ainult korruptsiooni paljastamiseks, vaid ka inimestele selle majandusliku ja sotsiaalse mõju selgitamiseks.

— Paljud riigid on otsustanud võtta vastu uusi õigusakte, milles võetakse arvesse võitlust korruptsiooniga.

— Inimesed on teadlikud vajadusest arendada välja õigusriik, mis sisaldab võitlust korruptsiooni ja privileegidega.

— Mõned, sh vähemuste seast valitud esindajad on poliitilisel areenil tõstatanud korruptsioonivastase võitluse teema.

— On tehtud sümboolse tähendusega süüdimõistvaid otsuseid mõnede korruptiivsete vastutavate ametnike suhtes.

— Mitmes riigis on loodud korruptsiooniga võitlevaid asutusi.

4. Korruptsioon kui ühiskondlike rahutuste käivitaja ja araabia riikide demokratiseerimisprotsessi väljakutse

4.1 ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni allkirjastanud riikide konverentsil (24.–28. oktoobril 2011 Marrakechis) leiti, et nn araabia kevad on „selge märk korruptsiooni tõrjutusest ja üleskutsest kehtestada puutumatus ja demokraatia”.

4.2 Demokratiseerimisliikumine ei ole veel levinud kõikidesse araabia riikidesse ega kinnistunud riikides, kus autoritaarne valitsus kukutati. Kuid poliitilise pluralismi kiire tekkimine on siiski diskrediteerinud lääne klišee sellest, et araabia rahvad ei taha demokraatiat või et nad ei ole veel demokraatiaks valmis. Kodanikuühiskond on hakanud peaaegu kõigis neis riikides mobiliseerima, osaledes üleminekuprotsessides või nõudes kõnealuste muutuste läbiviimist.

4.3 Araabia maailma laiusest ja mitmekesisusest hoolimata on ühine keel ning poliitiline ja kultuuriline pärand hõlbustanud 2010. aasta lõpus Tuneesias alanud ja kohe Egiptusesse levinud demokratiseerimisliikumisel levida kogu piirkonda.

4.4 Need muutuste protsessid ei ole toimunud ühtemoodi ega tekitanud sama mõju. Mõnes riigis on toimunud esimest korda mitmeparteilised valimised ja moodustatud rahva tahet väljendav valitsus, mis on tekitanud põhjaliku poliitilise muutuse. Teistes riikides on rahumeelsete protestidega saavutatud olulisi poliitilisi reforme, ilma et režiim oleks vahetunud. Süürias aga jätkab diktatuur vägivaldset repressiooni opositsiooni vastu, põhjustades arvukaid tsiviilohvreid.

4.5 Samamoodi püüavad kodanikuühiskonna organisatsioonid kui protestide peamised algatajad end ümber korraldada ning kasutada ära uusi väljavaateid ja lubatud muutusi.

4.5.1 Näiteks Liibüas, kus poliitiline süsteem on täielikult vahetunud, on tekkinud sellised organisatsioonid nagu Vaba Liibüa Töötajate Liit, mis on sõltumatu ametiühinguliit, mis vahetas välja Gaddafi režiimi aegse ametliku ametiühingustruktuuri. Samamoodi kukkus Egiptuses kokku Egiptuse Ametiühingu Keskliidu monopol, kui loodi sellised uued liidud nagu Egiptuse Sõltumatute Ametiühingute Liit (EFITU) ja Egiptuse Demokraatlik Töökongress (EDLC).

4.6 Komitee märkis juba enne demokratiseerimisliikumist, et Vahemere lõunapoolsetes riikides ei olnud ühinemisvabadus tagatud ning kodanikuühiskonna arenemist takistasid poliitilised ja haldustakistused.

4.6.1 Tuleb tagada, et kaotataks varasemad vasturääkivused valitsustes alla kirjutatud rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimise ja neid tegelikult piiravate või takistavate riikide seaduste vahel.

5. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kui terviku roll demokratiseerumisprotsessis ja korruptsiooniga võitlemise süsteemides

5.1 Majandus- ja sotsiaalnõukogude ja samalaadsete institutsioonide Euroopa – Vahemere piirkonna tippkohtumise (16.–18. novembril 2011 Istanbulis) lõppdeklaratsioonis mainiti vajadust „tugevdada ja kinnistada Vahemere lõunapoolsete riikide demokraatiale ülemineku protsessi, luues valitsusasutused ja sõltumatud kohtuorganid ning toetades massiteabevahendite vabadust ning püüdeid võidelda pidevalt korruptsiooniga”.

5.2 Tuleb märkida, et ühenduste loomise ees ei ole enam takistusi ja ennekõike on lahti saadud korrumpeerunud tavast määrata võimule lähedal olevad inimesed ühingute juhtkonda, et muuta nende esindusülesanne tühiseks.

5.3 On väga oluline toetada ettevõtjate ja töötajate sotsiaaldialoogi raames toimuvaid kollektiivläbirääkimisi.

Isegi ILO inimväärse töö konventsioone, mis on küll ratifitseeritud (iseenesest oluline samm), ei ole tegelikult korralikult kohaldatud, kuigi see peaks olema osa valitsuste kohustustest ning töötajate ja tööandjate organisatsioonidega peetavatest läbirääkimistest.

5.4 Sõltumatute esindusliitude ettepanekute suunamiseks on väga olulised paljudes riikides juba olemasolevad nõuandeasutused.

5.5 Mitmes riigis on loodud ametlikud asutused korruptsiooniga võitlemiseks, näiteks Maroko Korruptsioonivastane Keskliit, mis asutati 2007. aastal ja milles osaleb kodanikuühiskond. Ka tarbijate, põllumajandustootjate, ettevõtjate, naiste, ametiühingute ja muude asjaomaste sektorite ja rühmade organisatsioonid peaksid osalema tervishoiu, hindade, veemajandamise, sisserände, sotsiaalteenuste jm järelevalves.

5.6 Üldiselt on sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna osalejatel (ametiühingud, ettevõtjad, ühingud, valitsusvälised organisatsioonid) oluline ülesanne, eelkõige siis, kui tegemist on sõltumatute organisatsioonidega, kelle tegevus on paljudel juhtudel veel algusjärgus.

5.7 Korruptsioonivastases võitluses on sotsiaalpartnerite (2) ülesanne riigiti erinev. Nad osalevad selles Vahemere lõunapoolsetes riikides erineval viisil.

5.8 Mõnes riigis on koostatud koolitus- ja teadlikkust tõstvad programmid. Seetõttu tuleb nüüd edendada ja toetada kõikehõlmavaid programme, mis tugevdaksid võitlust korruptsiooniga.

Brüssel, 19. september 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Korruptsiooni tajumise indeks 2011, avaldatud 2011. aastal.

(2) Sotsiaaldialoogi foorumi raames on jõutud põhimõttelisele kokkuleppele kampaanias, mille pealkiri on „Sotsiaalpartnerid korruptsiooni vastu ja hea valitsemistava nimel”