Ettepanek: Nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist /* KOM/2008/0454 lõplik - CNS 2008/0144 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 8.7.2008 KOM(2008) 454 lõplik 2008/0144 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Praegune naftahind on erakordselt kõrgel tasemel, isegi reaalväärtuses, ja see kajastab süsteemseid muutusi maailmamajanduses. Komisjon kaalub seda küsimust võimalikult ulatuslikult ja on ühtlasi avaldanud vastavateemalise teatise „Silmitsi kõrgemate naftahindadega” (KOM(2008) 384, Brüssel, 13. juuni 2008). Komisjon märgib, et kuna naftaturud on ülemaailmsed, siis on komisjonil ja Euroopa Liidul otseseks sekkumiseks vähe võimalusi. On tunnistatud, et jätkuv naftahindade tõus, mis viimaste kuude jooksul on võtnud märkimisväärsed mõõtmed, avaldab väga tugevat survet kalandussektorile. Kalandus ei ole ainus sektor, mis kannatab kõrgete naftahindade tõttu, aga kalanduse probleem on eriti keeruline piirangute tõttu, mis tulenevad asjaolust, et kalalaevastik vaevleb järjepideva liigse tootmisvõimsuse all, mida omakorda süvendavad võrreldes varasemaga vähenenud kalapüügivõimalused. Lisaks sellele on kalahinnad suurel määral muutumatuna püsinud ja valdav osa kalandusettevõtjaid on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Kõrged naftahinnad on struktuurne probleem, mis nõuab struktuurseid parandusmeetmeid. On vaja kavandada ka lühiajalisi meetmeid, et tagada kalandussektori toimimine. Strasbourgis 17. juunil 2008 toimunud 1835. koosolekul võttis komisjon teadmiseks teatise SEK(2008)2079/3 erakorralise meetmepakme kohta, et parandada EL-i kalandussektori praegust rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning aidata püsivalt kaasa järjepideva liigse tootmisvõimsuse vähendamisele. Kõnealused meetmed peavad hõlmama kogu EL-i ning olema kooskõlastatud EL-i tasandil, et vältida liikmesriikide või laevastike vahelise konkurentsi moonutamist ja diskrimineerimist. Kütusehindade tõusust põhjustatud sügav kriis sunnib rohkem kui kunagi varem tegelema sektori struktuursete probleemide põhjustega. Meetmepake keskendub eelkõige liigse tootmisvõimsuse vähendamisele ning laevade töö tõhustamisele ja tootlikkuse suurendamisele. Kuna eriolukord nõuab koordineeritud lahendusi EL-i tasandil, siis pakett põhineb peamiselt Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) paremal kasutamisel. Pake koosneb peamiselt meetmetest, mis põhinevad kalandusfondi eeskirjade ajutistel eranditel, selleks et kiirendada ühenduse laevastiku kohandamist olemasoleva olukorraga ning pakkuda üleminekuetapis ajutist abi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks. • Üldine taust Kalandussektor on mitme Euroopa Liidu rannikupiirkonna majanduselu kõige tähtsam osa ja pakkudes laias valikus kvaliteetseid tooteid, aitab see selgelt kaasa toiduga kindlustatusele ja rahvatervisele. 2005. aastal töötas kogu EL 27 kalandustoodete väärtusahelas ligikaudu 407 000 inimest, kellest 187 000 töötas püügisektoris ja 18 000 oli hõivatud kõrvaltegevustega. EL-i kalandussektor on pikka aega kannatanud väikese majandusliku tasuvuse ja kalavarude ülekasutamise all, mis on tingitud märkimisväärsest liigsest tootmisvõimsusest. Pärast 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformimist on tehtud mitu sammu sellest nõiaringist väljumiseks, kuid liigne tootmisvõimsus ja ülemäärane püügikoormus ohustavad endiselt sektori majanduslikku elujõulisust. Sellise struktuurse hapruse taustal on naftahindade märkimisväärne tõus andnud kalandussektorile erakordselt tugeva löögi, eriti kuna see toimub turuolukorras, kus kala esmamüügi hind on viimasel kümnendil püsinud muutumatuna. • Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta • Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning on kooskõlas ühenduse säästva arengu poliitikaga. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE • Konsulteerimine huvitatud isikutega Kõnealuse ettepaneku kiireloomulisuse tõttu võimatu • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. • Mõju hindamine Ettepaneku kiireloomulisuse tõttu ei ole ametlikku mõju hindamist tehtud. Sellest olenemata võib välja tuua järgmised elemendid, mis näitavad, et kavandatavad erandid on parim võimalik lahendus. Praegused ülemaailmselt kõrged naftahinnad avaldavad tõenäoliselt ka edaspidi survet kalandusettevõtjate marginaalidele ja likviidsusele. Rahvusvaheline Brenti toornafta hind on rohkem kui viiekordistunud – 20 USD-st barreli eest 2002. aastal üle 140 USD-ni barreli eest 2008. aasta juuni lõpus – ning hinnatõusu vaibumise märke ei ole näha. Laevakütuse hinnad on EL-is samal perioodil tõusnud umbes 240 % ja on nüüd regulaarselt kõrgemad kui 0,7 eurot/l. 2006. aastal kulutas EL-i laevastik hinnanguliselt umbes 1 miljard eurot kütusele, see on ligikaudu 15-20 % püügi lossimisväärtusest, kütusehinnaga 0,45-0,55 eurot/l. Hetkel on kütusehind oluliselt kõrgem. Praeguste hindade juures oleksid kogu laevastiku kütusekulud umbes 2 miljardit eurot aastas või umbes 30 % EL-i püügi lossimisväärtusest. Kütusekulude hindamine osana sissetulekust näitab, et kõige rohkem mõjutatud laevastiku osad on veetavad püügivahendid (nt traalerid), millel on tavaliselt suure võimsusega mootorid. Mõnel juhul on kütusekulud kuni 50 % lossimisväärtusest. Passiivpüünistega (nt mõrrad, nakkevõrgud, õngejadad) laevasid mõjutab hinnatõus oluliselt vähem, kuid võib siiski jääda 5–20 % vahele kogu kalanduse tulust. Olemasolevate tõendite põhjal saab järeldada, et kütuse hetkehindade juures võib töökohtade arv väheneda 15 % või rohkem. Töökohtade arvu vähenemine ei piirduks püügisektoriga, sest mitu sadamateenust, enampakkumised jne sõltuvad laeva tegevusest. Alates 1993. aastast on EL-i saagid kindlalt vähenenud, keskmiselt 2 % aastas. Viimastel aastatel on vähenenud peaaegu kõik põhjalähedased kalavarud ning nende kasutamine ei ole praegu säästev. Pelaagilised kalavarud, mille arengutsükkel on rohkem väljakujunenud, on üldiselt paremas seisukorras. Vähesed kalapüügivõimalused tähendavad, et sektor toimib madala tootlikkusega. Seetõttu ühiku hinnad suurenevad ja marginaalid on alla löödud. Hoolimata enamiku kalavarude lossimise mahtude vähenemisest, on mitme olulise liigi esmamüügi hinnad püsinud muutumatutena või reaalhindades isegi langenud. Osaliselt on selle põhjuseks kala kiirestiriknevus, tarnijate killustatus ning nende töötlejate ja turustajate tugev ostujõud, kes ostavad maailmaturult odavate impordihindadega kalatooteid. Igal juhul on kalurite võimetus nõuda ostjalt kõrgemat hinda täiesti erinev sellest, mis toimub mitmes muus tööstussektoris. Üks peamistest väljakutsetest EL-i kalatööstustele on olnud ja on siiani tasakaalu puudumine laevastiku võimsuse ja ressursside vahel mitmes püügipiirkonnas. EL-i laevastiku liigne tootmisvõimsus oli mõne aasta eest hinnanguliselt ligikaudu 40 %. Euroopa Kalandusfond on mitu aastat püüdnud probleemi lahendada, kuid lõplikust lahendusest ollakse kaugel. Liigse tootmisvõimsuse ja aastakümnete pikkuse ülepüügi tõttu vähenenud varude pärast on tööstusel madal vastupanuvõime välisele majanduslikule survele, nagu näiteks kütusehindade tõus. Siiski näitab majandusanalüüs, et väiksemad laevastikud, taastunud kalavarud ja kõrgemad kalahinnad koos tagavad enamikule sektorist tasuvuse, isegi mõnele tugevalt kütusest sõltuvale põhjalähedase püügi ja pelaagilisele laevastikule. Struktuurimeetmed on seega olulised lahendamaks liigse tootmisvõimsuse probleemi, aidates nii parandada varusid, vähendades sõltuvust kütusest ja tõstes kala väärtust turul. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG • Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekuga sätestatakse ad hoc ajutine erikord, mis kaldub kuni 31. detsembrini 2010 kõrvale osadest sätetest, mis on kehtestatud nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta. • Õiguslik alus Asutamislepingu artiklid 36 ja 37. • Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. • Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Kõnealune nõukogu määrus avab liikmesriikidele uusi võimalusi Euroopa Kalandusfondi tõhusamaks kasutamiseks, et toetada majanduskriisi tõttu kõige enam kannatanud laevastike ümberkorraldamist. Määruse koostamisel on püütud tagada, et selle mõju ei lähe kaugemale kriisi lahendamiseks vajalikust ja ei sea ohtu ühise kalanduspoliitika põhieesmärke, eelkõige tasakaalu püügivõimsuse ja varude vahel. Ettepanek ei sisalda ühenduse eelarve jaoks uusi finantskohustusi. Liikmesriigid kohaldavad erandeid, muutes kalandusfondi rakenduskavasid kalandusfondile ajavahemikuks 2007-2013 määratud kulukohustuste assigneeringute piires. • Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Käesolev ettepanek koosneb nõukogu määruse ajutistest eranditest, mis eeldab uut nõukogu määrust. 4. MÕJU EELARVELE Mõju eelarvele puudub, välja arvatud kalandusfondi maksete assigneeringute muudatus aastate lõikes. 2008/0144 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta[3] kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise eeskirjad. Eelkõige sätestab nimetatud määruse IV jaotise I peatükk tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad saada Euroopa Kalandusfondist (edaspidi „kalandusfond”) rahalist toetust ühenduse kalalaevastiku kohandamise meetmete jaoks. (2) Kalandusfondi eesmärk on toetada alates 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformimist tehtud samme, et vähendada survet kalavarudele ja samas tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused. (3) Viimase aja majandusliku olukorra ja eelkõige kütusehindade märkimisväärse tõusu taustal on tekkinud vajadus võtta täiendavaid meetmeid, eesmärgiga kiiresti kohandada ühenduse kalalaevastik praeguse olukorraga, arvestades vajadust tagada sektorile säästvad sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused. Sellised meetmed toetavad asutamislepingu artiklis 33 sätestatud üldeesmärkide saavutamist ning ka nende ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist, mis on sätestatud 20. detsembri 2002. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[4] artiklis 2. Sellega seoses peaksid meetmed parandama nii praegust rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda kui aitama ka kaasa järjepideva liigse tootmisvõimsuse vähendamisele. (4) On oluline tagada, et meetmed on võrdselt kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele ja seetõttu on vaja sellega tegeleda ja seda koordineerida ühenduse tasandil, et tagada meetmete võrdne kättesaadavus kõikidele liikmesriikidele ning vältida liikmesriikide või laevastike vahelise konkurentsi moonutamist. (5) Sellest tulenevalt on vaja ühenduse algatust, mis täiendab ja võimaldab ajutisi erandeid määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavatest sätetest. Nimetatud algatus peab sisaldama üldise iseloomuga erimeetmeid ja laevastiku kohandamiskavade rakendamist liikmesriikides, mis tõhusalt arvestaks praeguste majandusraskustega, samas tagades kalandussektori pikaajalise elujõulisuse. (6) Arvestades meetmete erakorralisust ja majandusraskusi, millele meetmed suunatud on, peab meetme kestus olema lühim võimalik ajavahemik, mis on piisav soovitud eesmärkide saavutamiseks. (7) Kõnealuseid meetmeid peaksid rakendama liikmesriigid kalandusfondi rakenduskavade osana ja meetmeid tuleks rahastada liikmesriikidele selle raames ettenähtud vahenditest. (8) Lisaks peaks liikmesriikidel olema õigus täiendada tegevusi, mis saavad abi nimetatud vahenditest, rahastades teatavaid meetmeid üksnes riiklikest toetustest ilma rahastamiseta ühenduse vahenditest. Arvestades vajadust kiirelt tegeleda tõsise olukorraga kalandussektoris, ei tohiks meetmete suhtes, mille eesmärk on saavutada struktuurne tõhustamine ja sektori pikaajaline majanduslik elujõulisus, kohaldada asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. Et piirata võimalikke konkurentsimoonutusi ja mõjusid siseturule, kohaldatakse nimetatud meetmete suhtes teatavaid piiranguid. (9) Käesolev algatus peaks nägema ette ühenduse toetuse meetmetele kalandustegevuste alaliseks lõpetamiseks ja ajutiseks peatamiseks, laevadesse tehtavateks investeeringuteks, et vähendada kalalaevade sõltuvust kütusest, sotsiaalmajanduslikeks hüvitisteks ning samuti teatavat kollektiivset laadi tegevusteks. Meetmete tõhususe tagamiseks, samuti selleks, et liikmesriigid saaksid kasutada olemasolevaid rahalisi vahendeid võimalikult suurel määral, tuleks vähendada erasektori finantsosaluse määra meetmete rahastamisel. (10) Et toetada ümberkorraldamist, tuleks lubada kalapüügitegevuste ajutist peatamist. Kalapüügitegevuste ajutist peatamist tuleks eelkõige ära kasutada majandusliku tasuvuse suurendamiseks, toetades kalavarude taastamist või edendades soodsamaid turutingimusi. Selleks julgustatakse liikmesriike siduma kalapüügitegevuse ajutise peatamise ajavahemik bioloogilise dünaamika, hooajalisuse ja turudünaamikaga seotud kaalutlustega. Majanduskriisi tingimustes on vaja samuti hõlbustada hüvitise andmist kaluritele, kes on ajutiselt peatanud oma tegevuse enne käesoleva määruse vastuvõtmist. (11) Pidades silmas kalandussektori aitamist vähem kütust tarbivate püügitehnikatega kohandumisel, on asjakohane hõlbustada kalalaevade pardal olevate seadmete ümbervahetamist, mis võimaldaks kasutada uusi, vähem energiat tarbivaid, püügitehnikaid. Sellega seoses oleks vaja täiendavaid võimalusi kalalaevadesse tehtavate investeeringute toetamiseks. (12) Ühendus peaks toetama ka ühistegevusi, mille eesmärk on abistada laevaomanikke laeva energiaauditiga seotud eksperdiarvamuse hankimisel ning eksperdiabi saamisel seoses ümberkorraldus- ja moderniseerimiskavade koostamise ja laevastiku kohandamiskavadega. Lisaks tuleks tagada rahastamine katseprojektidele, mille eesmärk on vähendada laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimist. (13) Kalandussektori pikaajalist elujõulisust silmas pidades oleks vaja kehtestada uus vahend, mis võimaldaks liikmesriikidel vähendada laevastike tootmisvõimsust ja suurendada kulutasuvust. Vahendiks peaksid olema laevastiku kohandamiskavad ja käsitlema laevastikke, mille puhul kütusekulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % kogu tootmiskuludest. Nimetatud laevastiku kohandamiskavade tulemusena peaks kõnealuste kalalaevastike tootmisvõimsus vähenema vähemalt 30 %. (14) Kui liikmesriigid rakendavad meetmeid laevastiku kohandamiskavade raames, eesmärgiga tagada ühe või mitme laevastiku pikaajaline elujõulisus tootmisvõimsuse vähendamise kaudu, tuleks kohaldada soodsamaid tingimusi. (15) On vaja toetada liikmesriike, laiendamaks nende alalise lõpetamise skeeme, et kohandada nende laevastikud olemasolevate ressurssidega. Seetõttu on asjakohane võimaldada täiendavaid toetamisvõimalusi alaliseks lõpetamiseks. Ümberkorraldamise hõlbustamiseks peaksid olema lubatud täiendavad võimalused kalandustegevuste ajutiseks peatamiseks laevastiku kohandamiskavadega hõlmatud kaluritele ja laevaomanikele. (16) Lisaks peaks liikmesriikidel, kes on vastu võtnud laevastiku kohandamiskava, olema lubatud rakendada osalise utiliseerimise meetmeid tagamaks, et ettenähtud kalandusfondi rahalised vahendid on asjaomase laevastiku tootmisvõimsuse ja energiatarbimise vähendamiseks kasutatud kulutasuvamalt. Osalise utiliseerimise meetmete raames peab laevaomanikel, kes oma laevastikust kõrvaldavad ühe või mitu laeva, olema võimalus jagada osa piiratud võimsust ümber uue, väiksema ja vähem energiat tarbiva laeva jaoks. Lisaks peab liikmesriikidel olema lubatud jagada teatav hulk kogu laevastiku kohandamiskava raames piiratud tootmisvõimsusest ümber uutele laevastikele. Sellisel juhul tuleb teha vahendid kättesaadavaks üksnes alaliselt piiratud võimsuse osa jaoks. (17) Võttes arvesse olukorra kiireloomulisust ja vajadust viivitamatuks tegutsemiseks kõikides liikmesriikides, on asjakohane suurendada ühenduse kaasrahastamise määra kalandusfondi raames käesoleva algatuse meetmetele 95 %-ni. Samal põhjusel on oluline, et nimetatud vahendid tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks tavalisest lühema tähtaja jooksul. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Sisu 1. Määrusega kehtestatakse ühenduse erimeede, mille eesmärk on pakkuda kalandusvaldkonnas tegutsevatele isikutele ja ettevõttele, kes kannatavad 2008. aastal tõusnud naftahinna tagajärjel tekkinud majanduslanguse tõttu, erakorralist ja ajutist abi Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) erikorra alusel. 2. Erimeetmed sisaldavad järgmist: a) üldmeetmed määruse (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks ja b) erimeetmed määruste (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 1198/2006 teatavate sätete täiendamiseks ja nendest erandi tegemiseks seoses nende sätete sõltumisega artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamiskava rakendamisest. Artikkel 2 Reguleerimisala Määrust kohaldatakse ainult riigiabi suhtes, mille kohta on asjaomased kohalikud ametiasutused teinud haldusotsuse enne 31. detsembrit 2010. Artikkel 3 Finantsraamistik 1. Määrusega ettenähtud meetmetele võib kalandusfondist anda rahalist abi ajavahemikuks 2007–2013 määratud kulukohustuste assigneeringute piires. 2. Käesoleva erimeetme kohaselt antav riigiabi ei tohi kumuleeruda muu samal eesmärgil antava riigiabiga, eelkõige Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, muude ühenduse rahastamisvahendite ega riiklike vahendite raames antava abiga. Artikkel 4 Riigiabi eeskirjade kohaldatavus 1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 siiski abi suhtes, mida liikmesriigid annavad kooskõlas käesoleva määrusega asutamislepingu artikli 36 tähenduses. 2. Liikmesriikide antava abi suhtes, mida ei rahastata ühenduse rahastamisvahenditest ja mis ületab komisjoni 2008. aasta juuli määruse (EÜ) nr …/2008 (asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes) artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89. 3. Kui liikmesriigid annavad abi, mida ei rahastata ühenduse rahastamisvahenditest ja mis ei ületa komisjoni 2008. aasta juuli määruse (EÜ) nr …/2008 (asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes) artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, edastavad nad komisjonile kokkuvõtte abi kohta enne selle andmist. Lisaks peavad liikmesriigid esitama igal aastal hiljemalt 1. juuliks aruande käesoleva lõike alusel antud abi kohta. II PEATÜKK ÜLDMEETMED Artikkel 5 Üldmeetmed Artiklis 1 osutatud isikutele ja ettevõtetele võib riigiabi anda 31. detsembrini 2010 vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele. Artikkel 6 Kalapüügi ajutine peatamine 1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 ettenähtud meetmetele võib kalandusfond ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 31. detsembrini 2009 osaleda kaluritele ja kalalaevade omanikele suunatud kalapüügi ajutise peatamise abimeetmete rahastamises maksimaalselt kolme kuu jooksul, eeldusel et a) kalapüügi ajutine peatamine algas enne 30. novembrit 2008 ja b) abisaava ettevõtte suhtes hakatakse kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kohaldama järgmiseid ümberkorraldamismeetmeid: laevastiku kohandamiskava, püügikoormuse kohandamiskava, riiklik utiliseerimiskava, kalapüügikava, muud ümberkorraldamis- / moderniseerimismeetmed. 2. Lõikes 1 osutatud meetmetega võib katta järgmisi kulusid: a) laevaomaniku poolt laeva sadamasoleku ajal kantavad püsikulud, nagu sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud; b) osa kalurite põhipalgast. 3. Lõikes 1 ettenähtud meetmete korral ei tohi riigiabi kogusumma liikmesriigi kohta ületada suuremat järgmisest kahest summast: kuus miljonit eurot või 8% asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ette nähtud kalandusfondi rahalisest abist. 4. Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist ja komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 97, kui liikmesriigid ei suuda tagada kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, et abi saavate isikute või ettevõtete suhtes kohaldatakse lõike 1 punktis b sätestatud ümberkorraldamismeetmeid. Artikkel 7 Kalalaevadesse tehtavad investeeringud ja selektiivsus Kui abi antakse seadmete rahastamiseks, et märkimisväärselt parandada energiatõhusust kalalaevadel, sealhulgas väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, võib minimaalne erasektori finantsosalus toimingu rahastamises olla 40 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a. Artikkel 8 Sotsiaalmajanduslikud hüvitised Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikliga 27 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda varajase töölt lahkumise meetmete rahastamises, sealhulgas kalandussektori töötajate ennetähtaegne pensionile jäämine, välja arvatud vesiviljelussektori ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemise sektori töötajad. Artikkel 9 Ühistegevused 1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 37 sätestatud ühistegevustele võib kalandusfond osaleda selliste meetmete rahastamises, millega toetatakse: a) laevarühmade energiaauditite teostamist ja b) eksperdiarvamuste hankimist ümberkorraldamis- või moderniseerimiskavade koostamiseks, sealhulgas artiklis 12 osutatud laevastiku kohandamiskavade koostamiseks. 2. Kui abi antakse lõikes 1 osutatud meetmete rahastamiseks, võib maksimaalne riigi finantsosalus toimingu rahastamises olla 100 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a. 3. Kalandusfond võib nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta)[5] artikli 10 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustel osaleda selliste tootjaorganisatsioonide hüvitiste rahastamises, kellel ei ole enam õigust saada abi selle määruse artikli 10 lõike 1 teise ja kolmanda lõigu alusel, et hüvitada kulud, mis tulenevad organisatsioonidele määruse artikliga 9 määratud kohustuste täitmisest. Artikkel 10 Katseprojektid Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 41 lõikega 2 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda katseprojektide rahastamises, millega käsitletakse laevade, mootorite, seadmete või püügivahendite energiatarbimise vähendamisele suunatud tehnilisi uuendusi. III PEATÜKKerimeetmed, mida kohaldatakse ainult laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laevastike suhtes ARTIKKEL 11 MEETMED, MIDA KOHALDATAKSE AINULT LAEVASTIKU KOHANDAMISKAVAGA HÕLMATUD LAEVASTIKE SUHTES Artiklis 1 osutatud isikutele ja ettevõtetele võib vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele anda riigiabi kuni 31. detsembrini 2010 eeldusel, et nad kuuluvad artiklis 12 nimetatud laevastiku kohandamiskava kohaldamisalasse. Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist ja komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 97, kui liikmesriigid ei suuda tagada, et kooskõlas käesoleva peatükiga toimub nõutav püügivõimsuse vähendamine, alaline lõpetamine või ajutine peatamine. Artikkel 12Laevastiku kohandamiskavad 1. Liikmesriik võib majanduskriisi tõttu kannatava kalalaevastiku ümberkorraldamiseks vastu võtta ja rakendada laevastiku kohandamiskava. 2. Laevastiku kohandamiskava võib sisaldada määruse (EÜ) nr 1198/2006 IV jaotise I peatükis ja käesolevas määruses sätestatud meetmeid. 3. Laevastiku kohandamiskava võib kohaldada ainult laevastiku suhtes, mille energiakulud moodustavad keskmiselt vähemalt 30 % asjaomase laevastiku 2007. aasta käibe alusel arvutatud tootmiskuludest. 4. Laevastiku kohandamiskava peab vastama järgmistele nõuetele: a) tulemuseks peab olema kavaga hõlmatud laevastiku püügivõimsuse püsiv vähendamine vähemalt 30 % hiljemalt 31. detsembriks 2012; komisjoni heakskiidul võib seda määra vähendada 20 %ni, kui laevastiku kohandamiskava kohaldatakse liikmesriigis, kelle laevastik koosneb vähem kui 100 laevast ja 30 % vähendamine ohustaks ebaproportsionaalselt kõnealusest laevastikust sõltuvate kalandusega seotud tegevuste elujõulisust; b) see peab sisaldama kavaga hõlmatud laevade nimekirja, kus on märgitud laeva nimi ja ühenduse kalalaevastiku registri number. 5. Iga kalalaeva suhtes võib kohaldada ainult ühte laevastiku kohandamiskava. Kalalaeva laevastiku kohandamiskavasse kaasamise tingimused on järgmised: a) laev peab olema tegelenud kalapüügiga merel vähemalt 60 päeva aastas laevastiku kohandamiskava vastuvõtmise kuupäevale eelnenud kahe aasta jooksul; b) laev peab laevastiku kohandamiskava vastuvõtmise ajal olema kasutuskõlblik. 6. Hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist peavad liikmesriigid esitama komisjonile vastuvõetud laevastiku kohandamiskavad. 7. Kui liikmesriik taotleb laevastiku kohandamiskavade kasutamiseks oma rakenduskava läbivaatamist, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklit 18. Artikkel 13Laevastiku kohandamiskavade järgimine ja kontrollimine 1. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 67 nimetatud aruanne peab sisaldama laevastiku kohandamiskavade rakendamise tulemusi. 2. Komisjon võib kontrollida laevastiku kohandamiskava rakendamist. Selle ülesande täitmisel võivad komisjoni aidata väliseksperdid, kelle tegevust rahastab kalandusfond vastavalt määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 46 lõikele 1. 3. Kui liikmesriik ei järgi laevastiku kohanduskavas sätestatud tingimusi või ei saavuta selles ette nähtud tulemusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, peetakse seda eeskirjade eiramiseks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 97 tähenduses. Sellisel juhul kohaldatakse kõnealuses artiklis sätestatud korrektsioonide kriteeriume. Artikkel 14Kalapüügi alaline lõpetamine 1. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 kohaldamiseks loetakse laevastiku kohandamiskava kõnealuses artiklis nimetatud püügikoormuse kohandamise kavaga samalaadseks. 2. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 lõiget 2 ei kohaldata laevastiku kohandamiskavaga seoses vastu võetud alalise lõpetamise meetmete suhtes. 3. Laevastiku kohandamiskava alusel kalapüügi alalise lõpetamise nimekirja kantud laevad peavad püügitegevuse alaliselt lõpetama kuue kuu jooksul pärast laevastiku kohandamiskava vastuvõtmist. Artikkel 15Kalapüügi ajutine peatamine 1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 24 ja käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud meetmetele võib kalandusfond osaleda laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud kalurite ja kalalaevade omanike kalapüügi ajutise peatamise abimeetmete rahastamises, tingimusel et ajutine peatamine toimub ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 ning selle maksimaalne kestus on järgmine: a) kolm kuud enne laeva lõplikku kasutuselt kõrvaldamist või mootori väljavahetamise jooksul; pärast 1. jaanuari 2010 võib anda kolm kuud lisaaega, kui mootori väljavahetamist ei ole veel lõpetatud; b) kuus nädalat teiste laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laevade korral, mille suhtes kohaldatakse mõnda muud meedet, millele viidatakse artikli 12 lõikes 2. 2. Lõikes 1 sätestatud meetmetega võib katta järgmisi kulusid: a) laevaomaniku poolt laeva sadamas oleku ajal kantavad püsikulud, nagu sadamatasud, kindlustuskulud, hooldekulud, laenudega kaasnevad finantseerimiskulud; b) osa kalurite põhipalgast. 3. Lõikes 1 sätestatud meetmete korral ei tohi riigiabi kogusumma liikmesriigi kohta ületada suuremat järgmisest kahest summast: kuus miljonit eurot või 8 % asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ette nähtud kalandusfondi rahalisest abist. Artikkel 16Kalalaevadesse tehtavad investeeringud ja selektiivsus 1. Kui abi antakse seadmete, püügivahendite või mootori väljavahetamise rahastamiseks, et märkimisväärselt parandada energiatõhusust kalalaevadel, sealhulgas väikesemahulistel rannapüügiks kasutatavatel laevadel, võib minimaalne erasektori finantsosalus toimingu rahastamises olla 40 % erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 II lisa punktist a. 2. Liikmesriigid peavad minimaalse erasektori finantsosaluse, millele osutatakse lõikes 1, määrama kindlaks järgmiste objektiivsete kriteeriumide alusel: laeva vanus, energiatõhususe paranemine või laevastiku kohandamiskavas ette nähtud püügimahu vähendamine. 3. Määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikes 1 osutatud vanusepiiri ei kohaldata laevade suhtes, millele käesoleva artikli kohaselt antakse abi seadmete või püügivahendite väljavahetamiseks. 4. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõike 3 punktist c võib kalandusfond anda toetust ühe mootori väljavahetamiseks laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laeva kohta, mille kogupikkus on üle 24 meetri, eeldusel et uus mootor on vähemalt 20 % väiksema võimsusega kui vana ja see suurendab energiatõhusust. 5. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikest 7 lubatakse laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laevadel ühte täiendavat püügivahendite väljavahetamist, kui uued püügivahendid parandavad märkimisväärselt energiatõhusust. Kõnealuse lõike punktides a ja b sätestatud tingimusi ei kohaldata. IV PEATÜKKlaevastiku kohandamiskava alusel võetavad osalise utiliseerimise meetmed ARTIKKEL 17 OSALINE UTILISEERIMINE Vastavalt käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadele võib kuni 31. detsembrini 2010 anda riigiabi laevaomanikele, kes kõrvaldavad alaliselt kasutuselt ühe või mitu laevastiku kohandamiskavaga hõlmatud laeva, et ehitada uus, väiksema püügivõimsuse ja väiksema energiatarbimisega laev, ja eeldusel et laevastiku kohandamiskava vastab järgmisele kahele tingimusele: a) see hõlmab laevu, mis kasutavad samu püügivahendeid, ning b) see hõlmab laevu, mille püügivõimsus on vähemalt 70 % liikmesriigis kõnealuseid püügivahendeid kasutavate laevade püügivõimsusest. Kõnealust alalist kasutuselt kõrvaldamist nimetatakse edaspidi osaliseks utiliseerimiseks. Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas käesoleva peatükiga antud abi puhul määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 70 esitatud tingimuste täitmist ja komisjon teeb finantskorrektsioonid kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 97, kui liikmesriigid ei suuda tagada, et kooskõlas käesoleva peatükiga toimub nõutav püügivõimsuse vähendamine. Artikkel 18Riigiabi kalapüügi alaliseks lõpetamiseks 1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklile 23 on osalises utiliseerimises osaleval laevaomanikul õigus saada riigiabi kalapüügi alaliseks lõpetamiseks piiratud püügivõimsuse ja uuele laevale ümber jaotatud püügivõimsuse katmiseks. 2. Uue laeva püügivõimsus ei tohi olla suurem kui 40 % laeva omaniku piiratud püügivõimsusest. 3. Vajaduse korral peab liikmesriik kalalaevatunnistust vastavalt kohandama. Artikkel 19Kalapüügivõimsuse piiramine ja ümberjaotamine 1. Erandina määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõigetest 3 ja 4 on liikmesriigil õigus artiklis 17 osutatud uutele laevadele ümber jaotada kuni 25 % laevastiku kohandamiskava alusel alaliselt piiratud püügivõimsusest. 2. Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 12 nimetatud sihttaset vähendatakse alaliselt piiratud püügivõimsuse ja ümberjaotatud püügivõimsuse vahe võrra. 3. Liikmesriigid ei pea vastavalt lõikele 1 ümber jaotatud püügivõimsust arvestama laevastiku koosseisu arvamiste ja koosseisust väljaarvamiste tasakaalustamisel määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 13 alusel. 4. Laevastiku kohandamiskavades, mille puhul osalist utiliseerimist kohaldatakse rohkem kui 33 % laevastiku algse püügivõimsuse suhtes, peab laevastiku kohandamiskava alusel toimuv kogu püügivõimsuse vähendamine olema vähemalt 66 %. V PEATÜKKFinantssätted ARTIKKEL 20 FINANTSSÄTTED 1. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklist 53 kehtestatakse käesoleva meetmega seotud toimingute rahastamise korral kalandusfondi panuse ülemmääraks 95 % riiklike kulutuste kogusummast ning seda ei võeta arvesse artikli 53 lõikes 3 nimetatud ülemmäärade kehtestamisel. 2. Erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 81 lõikest 1 teeb komisjon liikmesriigi taotluse korral rakenduskava rahastamisse teise eelmakse, mille suurus on 7 % kalandusfondi panusest rakenduskava rahastamisel ajavahemikus 2007–13. 2007. aastal vastu võetud rakenduskava käsitlev taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31. oktoobriks 2008. 2008. aastal vastu võetud rakenduskava käsitlev taotlus tuleb komisjonile esitada hiljemalt 30. juuniks 2009. Eelmakse võib vastavalt kalandusfondi eelarvele jaotada kahele rahandusaastale. 3. Kui vastavalt lõikele 2 tehakse teine eelmakse, siis erandina määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 81 lõikest 2 maksab liikmesriigi poolt määratud organ eelmakse kogusumma komisjonile tagasi, kui rakenduskava raames pole esitatud maksetaotlusi kahekümne nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon tegi teise eelmakse esimese osamakse. VI PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 21Rakenduseeskirjad Käesoleva määruse rakenduseeskirjad võib vastu võtta määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 101 lõikes 3 ette nähtud korras. Artikkel 22Jõustumine Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel president FINANTSSELGITUS Käesoleva finantsselgituse aluseks olev nõukogu määruse ettepanek on ajutine meede, mis täiendab nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi (edaspidi „kalandusfond”) raames sätestatud meetmeid. Seetõttu täiendab käesolev finantsselgitus Euroopa Kalandusfondi käsitleva määruse olemasolevat finantsselgitust. Määrus eelarvet ei mõjuta, välja arvatud muudatus kalandusfondi maksete assigneeringute jagunemises aastate lõikes. Maksete assigneeringute jagunemine muutub, kuna võimalikku eelmakset suurendatakse 7 %-lt 14 %-ni kalandusfondi kavandatavast kogusummast. 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Nõukogu määrus, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomane poliitikavaldkond: merendus ja kalandusMeede: 11.06 Euroopa Kalandusfond (EKF) 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid: 11.0612: EKF – Lähenemiseesmärgi piirkonnad ja 11.0613: EKF – Muud kui lähenemiseesmärgi piirkonnad 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2010. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 11.0612 ja 11.0613 | Mittekohust. | Liigendatud[6] | EI | EI | EI | Nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 ja sellele järgnevad aastad | Kokku | Tegevuskulud[7] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | Maksete assigneeringud[8] | b | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[9] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | Maksete assigneeringud | b+c | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[10] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | Meetme soovituslik finantskulu kokku | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 230,975 | 70,372 | -301,347 | 0,000 | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasnevad ümberpaigutused finantsperspektiivi asjaomases rubriigis. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[11] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi kasutamine või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitusega võrreldes muudatusi ei ole. Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Personal kokku | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID Ettepaneku tausta selgitavad üksikasjad on esitatud kalandusfondi käsitleva määruse seletuskirjas ja finantsselgituses. 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Ettepaneku sisuks oleva meetmepakme eesmärk on pakkuda kalandusfondi raames erakorralist ja ajutist toetust kalandussektori töötajatele ja ettevõtetele, keda mõjutab 2008. aastal toimunud naftahinna tõusust põhjustatud majanduskriis. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime. Vt kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitus 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Vt kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitus. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) ( Tsentraliseeritud haldamine ( otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: ( täitevasutustele, ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele X Haldamine detsentraliseeritult või koostöös X liikmesriikidega ( kolmandate riikidega. ( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE – KALANDUSFONDI KÄSITLEVA MÄÄRUSEGA VÕRRELDES MUUDATUSI EI OLE 6.1. Järelevalvekord Vt kalandusfondi käsitleva määruse finantsselgitus 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Ettepanekul ei ole täiendavaid finantstagajärgi, kuna muudatusi on tehtud ainult maksete tegemise graafikus. Seega ei ole vaja ettepaneku eraldi eelhindamist. 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Vt tegutsemiskord kalandusfondi puhul. 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Vt tegutsemiskord kalandusfondi puhul. 7. Pettusevastased meetmed Vt tegutsemiskord kalandusfondi puhul. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA – KALANDUSFONDI KÄSITLEVA MÄÄRUSEGA VÕRRELDES MUUDATUSI EI OLE 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 | Ametnikud või ajutine personal[13] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[14] | Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[15] | KOKKU | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) ( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mida tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia /esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud. 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU | Muu tehniline ja haldusabi | sise- | välis- | Tehniline ja haldusabi kokku | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | XX 01 02 11 03 – Komiteed[17] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud [1] ELT C , , lk. . [2] ELT C , , lk. . [3] Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006, Euroopa Kalandusfondi kohta,[4] millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise eeskirjad. [5] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1). [6] Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000, 17. detsember 1999, kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22). [7] Liigendatud assigneeringud. [8] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [9] Ümberpaigutatud maksete assigneeringud täiendavateks eelmakseteks, mis kajastuvad 2008. aastal kõikide selliste liikmesriikide puhul, kelle rakenduskava on vastu võetud 2007. aastal, ja 2009. aastal kõikide selliste liikmesriikide puhul, kelle rakenduskava on vastu võetud 2008. aastal. Assigneeringute netosumma kogu programmitöö perioodi vältel ei suurene. [10] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [11] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [12] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [13] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [16] Kulud sisalduvad võrdlussummas. [17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [18] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.