[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 30.11.2010

KOM(2010) 696 lõplik

.

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem Nr 7-10/2010

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu 3

3. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor) 4

4. Märkused EAGFi 2010. aasta eelarve esialgse täitmise kohta 4

5. EAGFi sihtotstarbeliste tulude haldamine 7

6. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor) 7

7. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine 7

8. Järeldused 7

LISA | EAGFI ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE KUNI 31.8.2010 |

SISSEJUHATUS

Lisatud tabelis on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2009 kuni 31. augustini 2010 võrreldes kulude profiiliga, mis kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete kohase näitajaga.

EAGFI SIHTOTSTARBELINE TULU

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest tulenevat ja piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nende eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada liikmesriikide kantud EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealustest tuludest jääb kasutamata, kantakse need automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2].

Nagu juba eelmistes varajase hoiatamise süsteemi aruannetes märgiti, oli kasutada olevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma komisjoni hinnangul 922 miljonit eurot. Täpsemalt:

- 2010. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 789 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seotud laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 600 miljonit eurot ja 91 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 98 miljonit eurot.

- 2009. eelarveaastast 2010. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 133 miljonit eurot.

Komisjon eraldas kõnealuse 922 miljoni euro suuruse tulu kahele kavale. Täpsemalt:

- 222 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

- 700 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni kirjaliku muutmisettepaneku alusel heaks vastavalt 547 miljoni euro ja 28 480 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 769 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 29 180 miljonit eurot.

Lisatud tabel, milles on näidatud 2010. aasta eelarve esialgne täitmine seisuga 31. august 2010, sisaldab eespool nimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringuid, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelisi tulusid, on vastavalt 720,1 miljonit ja 33 272 miljonit eurot, mis on esitatud vastavalt puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori esialgsete eelarveassigneeringute real. Pärast kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2010. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 942,1 miljoni euroni ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 33 972 miljoni euroni.

AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR)

Suhkrusektori ajutisi ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, mis on ette nähtud suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muu abi rahastamiseks. Nagu juba eelmistes varajase hoiatamise süsteemi aruannetes märgiti, oli kõnealuste sihtotstarbeliste tulude kogusumma 2010. aastal hinnanguliselt 606,8 miljonit eurot ning eeldati, et 2009. eelarveaastast kantakse 2010. eelarveaastasse üle 717,9 miljonit eurot.

MÄRKUSED EAGFI 2010. AASTA EELARVE ESIALGSE TÄITMISE KOHTA

Esitatud on lühikommentaar teatavate selliste eelarveartiklite kohta, mille puhul 2010. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad praegu või aasta lõpus kõige rohkem.

Turumeetmed

Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli näitajaga ettenähtud tasemest 422,1 miljonit eurot madalam 31. augustil 2010. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud toiduabiprogrammide ning piima ja piimatoodete sektoriga, kus praegu on assigneeringute märkimisväärne alakasutamine. Samal ajal toimub ülekasutamine muudes sektorites, nagu näiteks puu- ja köögivilja ning veinisektoris.

Teravili (+36,4 miljonit eurot)

Näitaja praegusest tasemest suurem assigneeringute kasutuselevõtt on eelkõige tingitud riiklikuks ladustamiseks ettenähtud teraviljakoguste sissevõtu suuremast tempost võrreldes 2010. aastal näitaja kehtestamisel säilitatud tempoga. Komisjoni arvates on selle kavaga seotud kantud kulud eelarveaasta lõpuks suuremad kui algselt 2010. aasta eelarve jaoks ettenähtud assigneeringud.

Toetused I lisas nimetamata toodetele (-52,5 miljonit eurot)

Näitaja praegusest tasemest aeglasem assigneeringute kasutuselevõtt on eelkõige tingitud kuludest, mida liikmesriigid on kandnud eksporditavates töödeldud põllumajandustoodetes sisalduvate piimatoodete eksporditoetuste väljamaksmiseks. See on tingitud asjaolust, et olukord piimaturgudel on oluliselt paranenud võrreldes ajaga, kui koostati kirjalik muutmisettepanek 2010. eelarveaastaks. Selle edusammu tulemusena lõpetas komisjon piimatoodete eksporditoetuste maksmise 2009. aasta novembris. Komisjoni arvates võib selles sektoris eelarveaasta lõpuks tekkida teatav eelarvesääst.

Toiduabiprogrammid (-208,8 miljonit eurot)

Näitaja praegusest tasemest aeglasem assigneeringute kasutuselevõtt on eelkõige tingitud ajavahest selle aja vahel, mil liikmesriigid deklareerivad tootekoguste laost väljaviimise, ja selle aja vahel, mil liikmesriigid deklareerivad nende plaanikohase jaotamise alguse. Lisaks on eelarveaasta lõpuks ette nähtud deklareerida lisakulusid, kuna piimatooteid saab laost välja viia tavapärase 2010. aasta augusti lõpu tähtaja asemel 2010. aasta septembri lõpuks. Hetkel leiab komisjon, et kõnealuse kava täitmise tempo kiireneb eelarveaasta lõpuks, nii nagu see oli ka 2009. aasta plaani täitmise puhul.

Puu- ja köögivili (+60,9 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31.8.2010 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma sellele sektorile eraldatud sihtotstarbelist tulu (NB: täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

NB! Lugeja jaoks lisas komisjon joonealuse märkuse * assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse, mis on esitatud lisas. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31.8.2010 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 720,1 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 222,0 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 942,1 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine 96,0 miljonit eurot.

Hetkel leiab komisjon, et selles sektoris võib tekkida teatav sääst, kuna tootjaorganisatsioonide rakendusfondidesse tehtavad eeldatavad maksed on eeldatavasti väiksemad kui algselt ettenähtud vajadused.

Viinamarjakasvatussaadused (+73,2 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja kohase eelarveassigneeringute seisuga 31. august 2010, tuleneb eelarveassigneeringute ülekasutamine liikmesriikide maksete kiiremast tempost peamiselt riiklike abiprogrammide puhul. Võttes arvesse nende programmide maksete 2009. aasta kasutusviisi, võib eeldada, et eelarveaasta kahe viimase kuu jooksul tekivad lisakulud. Hetkel leiab komisjon siiski, et kõnealuses sektoris võib tekkida teatav sääst.

Piim ja piimatooted (-316,6 miljonit eurot)

Olukord piimaturgudel on oluliselt paranenud võrreldes ajaga, mil koostati kirjalik muutmisettepanek 2010. eelarveaastaks. Selle tulemusena on komisjon lõpetanud piimatoodete eksporditoetuste maksmise. Peale selle on turuhinnad ELis oluliselt tõusnud ning seega on peatunud lõssipulbri ja või riikliku ladustamise suurenemine, sest mõlema toote ladustatud kogused on stabiliseerunud. Näitaja praegusest tasemest aeglasem assigneeringute kasutuselevõtt on tingitud eespool osutatud tegurite tõttu madalamatest tehtud kulutustest kõnealuses sektoris. Seepärast leiab komisjon, et selles sektoris võib tekkida märkimisväärne sääst.

Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes näitaja tasemega (31.8.2010 seis) 429,3 miljonit eurot kõrgem.

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+587,9 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31.8.2010 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma sellele sektorile eraldatud sihtotstarbelist tulu (NB: Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

NB! Lugeja jaoks lisas komisjon joonealuse märkuse * assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse, mis on esitatud lisas. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31.8.2010 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 33 272 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 700 miljonit eurot. Kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 33 972 miljonit eurot, mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saab, siis ilmneks eelarve alatäitmine 110,8 miljonit eurot, mis moodustab 0,3 % eespool nimetatud rahastamisest kokku.

Praeguse arvamuse kohaselt võimaldab see assigneeringute väiksem alatäitmine kava 2010. aastal paremat täitmist võrreldes 2009. aastaga.

Muud otsetoetused (-159,8 miljonit eurot)

Kõnealune alatäitmine on eelkõige tingitud teatavatest sellistest abikavadest nagu loomade eest makstavad lisatasud ja puuvilla pindalatoetus, mille puhul esitati taotlused väiksema arvu loomade ja hektarite kohta võrreldes nende arvudega, mis kehtisid 2010. aasta eelarve koostamise ajal. Hetkel leiab komisjon, et kõnealuses sektoris võib tekkida teatav sääst.

Põllumajanduskulude audit

Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+234,2 miljonit eurot)

Eelarve praegune täitmine võrreldes 31. augusti 2010 vastava näitajaga on tingitud raamatupidamisarvestuse juba teostatud korrigeerimistest. Praegusel ajahetkel osutab selle kava eelarve täitmine kõnealuse kava 234,2 miljoni euro ulatuses negatiivsete kuludega alatäitmisele.

Tuleks märkida, et kuigi komisjon tegi oma 2010. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus -80 miljonit eurot, siis eelarvepädevad institutsioonid leppisid kokku summas -310 miljonit eurot. Komisjon on arvamusel, et eeldatavad raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad korrektsioonid ei ole piisavad, et katta eelarvepädevate institutsioonide poolt kehtestatud erakorraline summa -310 miljonit eurot. Komisjonil oleks vaja positiivsete eelarveassigneeringutega katta negatiivsetest eelarveassigneeringutest tingitud oluline puudujääk selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2010. aastal.

EAGFI SIHTOTSTARBELISTE TULUDE HALDAMINE

Lisatud tabel osutab, et 31. augusti 2010. aasta seisuga oli kasutada olev sihtotstarbeline tulu 900,3 miljonit eurot. Täpsemalt:

- vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 509,7 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa;

- eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 146,4 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning

- praegu on laekunud enamus piimamaksust, mille suurus on esialgselt prognoositud 98 miljoni euro asemel 102,6 miljonit eurot;

- esialgselt prognoositud 133 miljoni euro asemel kanti 2009. aastast 2010. aastasse tegelikult üle 141,5 miljonit eurot sihtotstarbelisi tulusid.

Seisuga 31. august 2010 kogutud sihtotstarbelise tulu summa on 758,7 miljonit eurot ning lisasummad kogutakse eeldatavasti eelarve aasta lõpuks. Hetkel eeldab komisjon, et 2010. aastal lõpuks kasutada olev sihtotstarbeline tulu on suurem kui see summa, mis oli algselt ette nähtud 2010. aasta eelarves. Tuleb märkida, et 2010. aastal kogutud kasutamata sihtotstarbelise tulu summa kantakse üle 2011. eelarveaastasse.

AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUVA TULU HALDAMINE (SUHKRUSEKTOR)

Nagu juba eelmistes varajase hoiatamise süsteemi aruannetes märgiti, on 2010. aastal eelarves ajutiste ümberkorraldusmaksetena tegelikult kokku 1 375,1 miljonit eurot saadaolevat sihtotstarbelist tulu.

SUHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI HALDAMINE

2010. aasta augusti lõpu seisuga olid liikmesriigid maksnud 244,5 miljonit eurot suhkrutööstuse ümberkorraldamise, mitmekesistamise ja suhkru rafineerimisega seotud toetusi. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt on 2010. aastal vaja kõnealuse kava kohaselt teha makseid mahus 360 miljonit eurot. Seepärast näib eelarve täitmise tase olevat ajutine ning eeldatavasti makstakse lisasummad eelarveaasta lõpuks.

JÄRELDUSED

EAGFi 2010. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. augustini 2010 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad ettenähtud näitaja taset ligikaudu 222,4 miljoni euro võrra. See ülekasutamine tuleneb eelkõige otsetoetuste kuludest, samal ajal kui põllumajandusturgudel sekkumistega seotud kulude puhul hoitakse piimaturu paranenud olukorra tõttu kokku nii piimatoodete eksporditoetuste prognoositud kulusid kui ka või ja lõssipulbri riikliku ladustamise prognoositud kulusid.

Tulenevalt eelarvepädevate institutsioonide poolt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud korrigeerimiste suurendamisest -230,0 miljoni euro võrra kokku -310,0 miljoni euroni, eeldab komisjon, et komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustega määratud ning muudest liikmesriikide maksetähtaegade eiramise eest määratud korrektsioonidest ei piisa nende negatiivsete kulude rahastamiseks. Paranduseelarve projektiga 10/2010 on hõlmatud peatüki 05 02 (sekkumised põllumajandusturgudel) assigneeringute vähendamine 330 miljonit euro võrra. Seepärast eeldab komisjon, et eespool nimetatud negatiivsete kulude rahastamata osa kaetakse nii jooksva eelarve muust säästust, kui eelkõige ka 2010. aastal saadaolevast sihtotstarbelisest tulust.

LISA

[pic]

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Ülekantud sihtotstarbeline tulu tuleb ära kasutada esmajärjekorras, st enne eelarvepädevate institutsioonide poolt heakskiidetud assigneeringuid või eelarveaasta jooksul saadud sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikkel 10).