[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 31.10.2007 KOM(2007) 664 lõplik 2007/0232 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) muutmist (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Käesoleva ettepaneku eesmärk on Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi kalandusalase partnerluslepingu lisas oleva protokolli muutmine. ELi ja Seišellide ühiskomiteel jaanuaris 2007 otsustati, et lepinguosalised moodustavad kooskõlas protokolli artikliga 11 ja lepingu artikliga 9 ühiskomitee protokolli muutmise ettepanekute esitamiseks. Ettepanekud olid arutluse all 20. ja 21. märtsi ühiskomitees Brüsselis. Arutluse all olnud muudatused hõlmavad võrdlustonnaaži suurendamist 55 000 tonnilt 63 000 tonnile, võttes arvesse kolme viimase aasta keskmise püügi taset, partnerlusalase toe sisseviimist ja laevaomanike makstava osa suurendamist 25 eurolt 35 eurole tonni kohta, et tagada vastavus muude tuunipüügikokkulepetega, ning kokkuvõttes vähendada ühenduse rahalist toetust 75 eurolt 65 eurole tonni kohta. Rahalise toetuse kogusumma suureneb seega 4 125 000 eurolt 5 355 000 eurole ja laevaomanike makstav hinnanguline litsentsitasu 1 375 000 eurolt 2 205 000 eurole. Oodates muudetud protokolli jõustumist vastavalt protokolli artiklile 13, kohaldatakse seda ajutiselt alates 18. jaanuarist 2008. Kõnealuse teabe põhjal teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu kirjavahetuse vormis leping protokolli muutmise kohta. Nõukogu otsuse (milles käsitletakse protokolli muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu ajutist kohaldamist) ettepanek esitatakse eraldi menetluse korras. 2007/0232 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) muutmist EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 115/2006 on sõlmitud protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011. (2) Lepingu artikli 9 kohaselt on Euroopa Ühendus ja Seišellid moodustanud ühiskomitee. (3) Kõnealuse ühiskomitee töö tulemusel viidi sisse muudatused 23. septembril 2004 parafeeritud ja nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 115/2006 sõlmitud protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011. (4) Ühenduse huvides oleks protokolli muudatused heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) muutmist, on ühenduse nimel heaks kiidetud. Kirjavahetuse vormis lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 115/2006 vastu võetud protokollis sätestatud kalapüügivõimalusi ei ole muudetud ning nende jaotust võib kinnitada järgmiselt: Kalapüügiliigid | Liikmesriik | Kalapüügivõimalused | Tuunipüügiseinerid | Prantsusmaa Hispaania Itaalia | 17 laeva 22 laeva 1 laev | Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Hispaania Prantsusmaa Portugal | 2 laeva 5 laeva 5 laeva | Kui kõnesolevate liikmesriikide litsentsitaotlused ei ammenda protokollis sätestatud kalastamisvõimalusi, võib komisjon arvesse võtta litsentsitaotlusi teistelt liikmesriikidelt. Artikkel 3 Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[3] sätestatud korras peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala artiklis 1 osutatud lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Seišellide kalastusvööndis püütud kogused. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus Seišellide kalastusvööndites sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) muudatuste ajutist kohaldamist A. Seišelli Vabariigi valitsuse kiri: Lugupeetud härra Mul on hea meel, et Seišelli Vabariigi ja Euroopa Ühenduse läbirääkijad on jõudnud kokkuleppele protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, ja selle lisade osas. Brüsselis 20. ja 21. märtsil 2007 toimunud läbirääkimised võimaldasid vaadata läbi protokolliga (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus Seišellide kalastusvööndites sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahalise toetuse. Protokollis tehtud muudatused on esitatud lisas. Kuna lepinguosalised on 21. märtsil 2007 protokolli läbi vaadanud ja parafeerinud, teen ettepaneku algatada samal ajal menetlus muudetud protokolli ning selle lisa ja liidete teksti heakskiitmiseks ning ratifitseerimiseks vastavalt Seišelli Vabariigis ja Euroopa Ühenduses kehtivatele nende dokumentide jõustamiseks vajalikele menetlustele. Et mitte katkestada ühenduse laevade kalastustegevust Seišelli vetes ja osutades 21. märtsil 2007 läbivaadatud protokollile, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2008 kuni 17. jaanuarini 2011, on mul au Teile teatada, et Seišelli valitsus on valmis kohaldama protokolli ajutiselt alates 18. jaanuarist 2008, kuni selle jõustumiseni vastavalt lepingu artiklile 13, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama. Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud läbivaadatud protokolli artiklis 2, tasuda siis, kui lepinguosalised teatavad teineteisele läbivaadatud protokolli ja selle lisade jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega. Palun vastu võtta minu sügavaim lugupidamine. Seišelli Vabariigi valitsuse nimel B. Euroopa Ühenduse kiri Lugupeetud härra Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine: „Lugupeetud härra Mul on hea meel, et Seišelli Vabariigi ja Euroopa Ühenduse läbirääkijad on jõudnud kokkuleppele protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, ja selle lisade osas. Brüsselis 20. ja 21. märtsil 2007 toimunud läbirääkimised võimaldasid vaadata läbi protokolliga (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus Seišellide kalastusvööndites sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahalise toetuse. Protokollis tehtud muudatused on esitatud lisas. Kuna lepinguosalised on 21.märtsil 2007 protokolli läbi vaadanud ja parafeerinud, teen ettepaneku algatada samaaegselt menetlus muudetud protokolli ning selle lisa ja liidete teksti heakskiitmiseks ning ratifitseerimiseks vastavalt Seišelli Vabariigis ja Euroopa Ühenduses kehtivatele nende dokumentide jõustamiseks vajalikele menetlustele. Et mitte katkestada ühenduse laevade kalastustegevust Seišelli vetes ja osutades 21. märtsil 2007 ülevaadatud protokollile, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2008 kuni 17. jaanuarini 2011, on mul au Teile teatada, et Seišelli valitsus on valmis kohaldama protokolli ajutiselt alates 18. jaanuarist 2008, kuni selle jõustumiseni vastavalt lepingu artiklile 13, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sama. Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud läbivaadatud protokolli artiklis 2, tasuda siis, kui lepinguosalised teatavad teineteisele läbivaadatud protokolli ja selle lisade jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega. Palun vastu võtta minu sügavaim lugupidamine. Seišelli Vabariigi valitsuse nimel”. Mul on au Teile teatada, et Euroopa Ühendus nõustub nimetatud ajutise kohaldamisega. Palun vastu võtta minu sügavaim lugupidamine. Euroopa Liidu Nõukogu nimel Kirjavahetuse vormis lisa Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning Seišelli Vabariigi vahelises Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) muutmine Protokolli artikkel 2 asendatakse järgmisega: Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikuks on lepingu artiklis 7 osutatud rahaliseks toetuseks määratud 24 750 000 eurot. Alates 18. jaanuarist on rahalist toetust muudetud ning selleks on määratud 28 440 000 eurot kogu protokolli kehtivusajaks. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5, 6, 7 ja 8 osutatud tingimustel. 3. Protokolli kolmel esimesel kehtivusaastal on komisjoni makstav lõikes 1 osutatud rahaline toetus 4 125 000 eurot aastas. Alates 18. jaanuarist 2008 on komisjoni makstav lõikes 1 osutatud rahaline toetus 5 355 000 eurot aastas. Alates 18. jaanuarist 2008 ette nähtud rahaline toetus hõlmab 4 095 000 euro suurust summat, mis vastab võrdlustonnaažile 63 000 tonni aastas, ja erisummast, mille suurus on 1 260 000 eurot aastas ja mis on määratud Seišellide kalanduspoliitika elluviimiseks. See erisumma on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatu osa. 4. Kui ühenduse laevad ületavad Seišellide vetes püügikoguse 63 000 tonni aastas, suurendatakse aastase rahalise toetuse summat 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (10 710 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 5. Esimese aasta eest tehakse makse hiljemalt 30. septembril 2005, neljanda aasta eest 30. septembril 2008 ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli sõlmimise tähtpäeval. 6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 7 osutatud tingimustel Seišellide ametiasutuste ainupädevuses. 7. Rahaline toetus kantakse Seišellide keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele. Arve numbri edastavad Seišellide ametiasutused. Protokolli artikkel 7 asendatakse järgmisega: Artikkel 7 Vastutustundliku ja säästliku kalapüügi edendamine Seišellide vetes 1. Alates 18. jaanuarist 2008 makstavast artikli 2 lõikes 3 osutatud iga-aastasest rahalisest toetusest on vähemalt 56 % suunatud Seišellide kalanduspoliitika rakendamiseks, et edendada vastutustundlikku ja säästlikku kalapüüki Seišellide vetes. Kõnealuse rahalise toetuse summa haldamine toimub lepinguosaliste ühisel kokkuleppel, määratletud eesmärke ja nende saavutamiseks koostatud iga-aastaseid ja mitmeaastaseid kavasid silmas pidades. Lõike 2, 3, 4 ja 5 ei muudeta. Muudatused protokolli lisas ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜKI REGULEERIVAD TINGIMUSED SEIŠELLIDE VETES I PEATÜKKI – PÜÜGILITSENTSIDE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE – MUUDETAKSE JÄRGMISELT I peatükk – Litsentside taotlemise ja väljaandmise kord 1. jagu Litsentside väljaandmine 1–10 Ei muudeta 11. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva litsentsi siiski asendada järelejäänud kehtivusajaks mõnele muule asendatava laevaga sama kategooria laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž (brt) on suurem kui asendataval laeval, tuleb litsentsitasude vahe tasuda pro rata temporis põhimõttel. 12–14 Ei muudeta 2. jagu Litsentse reguleerivad tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta ning need on pikendatavad. 2. Alates 18. jaanuarist 2008 on litsentsitasuks kehtestatud 35 eurot iga Seišellide vetes püütud tonni kohta. 3. Litsentsid antakse välja pärast seda, kui pädevatele riigiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: - 21 000 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab litsentsitasule 600 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide väljapüügi eest aastas; - 4 200 eurot iga 250 brutotonnise triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis vastab litsentsitasule 120 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide väljapüügi eest aastas Seišellide vetes; - 3 150 eurot iga kuni 250 brutotonnise triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis vastab litsentsitasule 90 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide väljapüügi eest aastas Seišellide vetes. 4. Ei muudeta 5. Ei muudeta 6. Kui laevaomanikud ei nõustu Seišellide kalandusameti (SFA) esitatud aruandega, võivad nad konsulteerida püügistatistika kontrollimiseks pädevate teadusasutustega nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) ning arutada seejärel Seišellide asustustega, kes teavitavad sellest komisjoni, lõpliku aruande kinnitamist enne käesoleva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse Seišellide kalandusameti esitatud aruanne lõplikuks. 7. Ei muudeta 8. Ei muudeta 9. Ei muudeta VI PEATÜKKI – VAATLEJAD – MUUDETAKSE JÄRGMISELT : VI peatükk – Vaatlejad 1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Seišellide vetes kalastada, võtavad pardale vaatlejad, kes on määratud lepinguosaliste nõusolekul pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni poolt või vastasel juhul Seišellide ametiasutuste poolt allpool esitatud korra kohaselt. 1.1–14 ei muudeta. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Nõukogu määruse ettepanek, kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011) muutmist 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK (eelarve kasutamine/koostamine tegevuste kaupa) 11. Kalandus 1103. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 3. EELARVEREAD 3.1 Eelarveread: 110301 : Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11010404 : Rahvusvahelised kalanduskokkulepped, halduskulud 3.2 Meetme ja finantsmõju kestus: Vastavalt protokolli artiklile 11 ja lepingu artiklile 9 on tulnud kokku ühiskomisjon, et muuta protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 18. jaanuarist 2005 kuni 17. jaanuarini 2011. Oodates muudetud protokolli jõustumist vastavalt protokolli artiklile 13 kohaldatakse seda ajutiselt alates 18. jaanuarist 2008 protokolli kehtivuse kolmeks viimaseks aastaks. Protokolliga määratakse kindlaks rahalise toetuse suurus ja ühenduse laevade kalapüügi kategooriad ning tingimused Seišellide kalastusvööndis. 3.3 Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ): Eelarverida | Kulu liik | EFTA osamaks | Kandidaatriikide osamaksud | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 11.0301 | Kohustuslik | Liigendatud[4] | EI | EI | EI | Nr 2 | 11.010404 | Kohustuslik | Liigendamata[5] | EI | EI | EI | Nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Meetme soovituslik kulu kokku | Personal kokku | 0.85 | 0.85 | 0.85 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Protokollis tehtavate muudatuste peamine eesmärk on: - suurendada 55 000 tonni suurust võrdlustonnaaži 63 000 tonnile, et võtta arvesse kolme viimase aasta keskmise püügi taset; - viia sisse partnerluse toetusmeetmed, mida ei viidud sisse eelmiste läbirääkimiste käigus (enne nõukogu juulis 2004 tehtud kokkuvõtteid kalandusalaste partnerluslepingute kohta); - suurendada laevaomanikele makstavat osa 25 eurolt 35 eurole tonni kohta, et tagada vastavus muude tuunipüügikokkulepetega, ning sellest tulenevalt vähendada ühenduse toetust 75 eurolt 65 eurole tonni kohta; - püügivõimalused jäävad muutmata: 40 tuunipüügiseinerit ja 12 triivõngejadaga kalapüügilaeva; - muudetud protokollis suureneb iga-aastane rahaline toetus praeguses protokollis määratud 4 125 000 eurolt 5 355 000 eurole; - laevaomanike ettemaksud ja tasud: 35 eurot (eelnevalt 25 eurot) tuunikala tonni kohta. Ettemakse summa on 21 000 eurot aastas tuunipüügiseineri kohta, 4 200 eurot aastas triivõngejadaga üle 250 brutoregistertonnaažiga kalalaeva kohta ja 3 150 eurot aastas triivõngejadaga kuni 250 brutoregistertonnaažiga kalalaeva kohta. 5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Kõnealused muudatused võimaldavad viia selle kalandusalase partnerluslepingu vastavusse teiste India ookeani alampiirkonna kalastusalaste partnerluslepingutega. Ühenduse tegevusetus viiks eraõiguslike lepinguteni, mis ei tagaks säästvat kalastamist. 5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames. Kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta ühenduse laevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust, ning arendada partnerlussuhteid, et tugevdada kalavarude säästvat kasutamist ühenduse vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu rakendamise jälgimiseks järgmisi indikaatoreid: ( püügivõimaluste täitmise taseme jälgimine; ( püügi ja lepingu kaubandusliku väärtuse kohta andmete kogumine ja analüüsimine; ( panustamine tööhõivesse ja lisandväärtusesse ühenduses; ( panustamine ühenduse turu stabiliseerimisse; ( (üldise eesmärgi – Seišellide vaesuse vähendamise ja majandusliku arengu – saavutamise toetamine, mis hõlmab panustamist tööhõivesse ja infrastruktuuride väljaarendamisse ning toetust riigieelarvele; ( tehniliste koosolekute ja ühiskomisjoni koosolekute arv. 5.4 Rakendusmeetod (soovituslik) Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[11]. X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt ( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ( ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1 Järelevalvekord Komisjon (kalanduse peadirektoraat koos Euroopa Komisjoni delegatsiooniga Mauritiusel, Seišellidel ja Komooridel) tagab korrapärase järelevalve selle lepingu rakendamise üle, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. 6.2 Hindamine 2004. aasta septembris viidi lõpule protokolli hindamine, milles osales sõltumatute konsultantide konsortsium, et võimaldada läbirääkimiste alustamist käesoleva protokolli sõlmimiseks. Seejärel viidi läbi kaks täiendavat hinnangut, et analüüsida Seišellide riiklikku poliitikat kalanduse valdkonnas (juuli 2006) ning Seišellide kalanduskontrolli- ja järelevalve süsteemi (juuli 2006). 6.2.1 Eelhindamine Peamised hindamise all olnud näitajad jäävad endiselt tähelepanu alla, eelkõige kalastusvõimaluste väga hea kasutamine ja võrdlustonnaaži arvestamine. Eelhindamise kohaselt on uue lepingu sõlmimine kasulik mõlemale lepinguosalisele. Tehtud muudatused muudavad lepingu veel tõhusamaks, see on kõige olulisem ühenduse tuunipüügileping kolmanda riigiga nii võrdlustonnaaži kui rahalise toetuse poolest, olles ka oluliseks vastavuse aluseks ja elujõulisuse märgiks teistele tuunipüügikokkulepetele, mida ühendus on sõlminud teiste India ookeani riikidega (Madagaskar, Komoorid, Mauritius, Mosambiik). – Ühenduse sekkumise lisandväärtus: Ühendus on saanud suurt investeeringutulu, kuna ühenduse eelarvest investeeritud 1 euro on võimaldanud sektoril saada vähemalt 4,8 eurot lisandväärtust. Seišellid saavad suurt majanduslikku kasu ja Euroopa laevastiku kohalolek annab oma märkimisväärse panuse Seišellide praegu raskustes olevale majandusele. Euroopa tuunipüügiseinerite tegevus võimaldab nimelt varustada 95 % ulatuses tuunikalaga kohalikku konservitehast, mis on riigi peamine eraettevõtjast tööandja ja kus töötab ligikaudu 2 500 inimest. Seišellide kalandussektori osakaal SKPs on 15 % (20 % osakaaluga turismi järel) ning see tagab otsese või kaudse tööhõive 6 000 inimesele, mis on 17 % kogu ametlikust tööturust. – Ohud ja alternatiivsed võimalused: Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summasid ja omanike litsentsitasusid ei kasutata nõuetekohaselt (pettus), samuti asjaolu, et välisriikide kalalaevad ei rakenda litsentse ega allu järelevalvemeetmetele. Ohtude vältimiseks on sektori poliitika kavandamiseks ja elluviimiseks ette nähtud ulatuslik dialoog, eelkõige kontrolli ja järelevalve valdkonnas. Lisaks sellele võimaldavad asjaomase piirkonna poolt jaanuaris 2007 võetud kohustused ning India ookeani kaguosa kalandusjärelevalve piirkondliku kava elluviimine kasutada ühiselt järelevalvevahendeid, et võidelda tõhusamalt ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga. Tundub, et tuunivarude püük ühenduse laevade poolt ei sea kahtluse alla India ookeani tuunivarude jätkusuutlikkust. 6.2.2 Lepingu majandusliku väärtuse ja ühenduse rahalise panuse eelhindamine Leping vastab ühenduse laevaomanike vajadustele, andes võimaluse püüda kalavarusid, mis paiknevad kord rahvusvahelistes vetes, kord rannikuriikide majandusvööndites. Seišellide kalastusvöönd on India ookeani kaguosa kõige olulisem püügipiirkond. Muudetud protokolliga ette nähtud ühenduse rahaline toetus on ühtne eraldis, mis on arvestatud protokolli kehtivusajaks 2008–2011 kindlaks määratud aastase rahalise toetusena summas 5 355 000 eurot. 6.2.3 Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Võrdlustonnaaži suurendati selleks, et viia see kolme eelneva aasta keskmise püügiga paremasse vastavusse. Kuna ühenduse eelarvest makstavat osa vähendati, vaadati laevaomanike makstav osa uuesti läbi, et see oleks vastavuses kõikides muudes tuunipüügikokkulepetes tehtud muudatustega. Sisse viidi rahaline toetus kalandussektori poliitika eluviimiseks, et juba praegu selles sektoris ulatuslikult teostatavat dialoogi veelgi tõhusamaks muuta, eelkõige hinnata igal aastal ühiselt tulemusi, mis on saavutatud teadusuuringute ja varude säilitamise osas, sanitaarnõuetega vastavusse viimisel ja kalandustoodete kvaliteedi parandamisel, väikesemahulise püügi juhtimisel, järelevalve, kontrolli, majandamise, püügiseadmete, koolituse ja institutsionaalse reformi osas. 6.2.4 Edasise hindamise tingimused ja sagedus Jätkates 2004. aasta septembris esitatud uuringut (vt punkt 6.2) ja selleks et tagada piirkonnas jätkusuutlikku kalapüüki, viiakse enne protokolli iga uuendamist läbi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju hindamine. Punktis 5.3 loetletud näitajaid kasutatakse järelhinnangu andmiseks. 7. pettusevastased meetmed Ühenduse poolt lepingu raames makstava rahalise toetuse kasutamine on täielikult asjaomase kolmanda riigi vastutusalas. Seejuures on komisjon võtnud kohustuse püüda algatada pidev poliitiline dialoog ja koostöö, et parandada protokolli haldamist ja tugevdada ühenduse panust ressursside jätkusuutlikku majandamisse. Kõikide komisjoni poolt kalanduslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt selgitada täpselt välja kolmandate riikide pangakontod, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) 2008 | 2009 | 2010 | KOKKU | Meede 1 | Meede 2 | 2008 | 2009 | 2010 | Ametnikud või ajutine personal[14] (11 01 01) | A*/AD | 0.25 | 0.25 | 0.25 | B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | Art 11 01 02 kohaselt rahastatav personal[15] | - | - | - | Artikli 11 01 04 04 kohaselt rahastatav muu personal[16] | 0.3 | 0.3 | 0.3 | KOKKU | 0.85 | 0.85 | 0.85 | 8.2.2 Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus - Abistada läbirääkijat kalanduslepingu läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel: - osaleda kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - voliniku jaoks hindamisaruannete ja läbirääkimiste strateegia dokumentide ettevalmistamine; - komisjoni seisukohtade esitamine ja kaitsmine nõukogu väliskalastuse töörühmas; - osaleda kompromisslahenduse otsingul koos lepingu lõplikus tekstis loetletud liikmesriikidega. - Lepingute täitmise kontroll (monitooring): - kalanduslepingute igapäevane järelevalve; - kohustuste ja rahalise hüvitise maksete ning sihtmeetmete või ka vastutustundliku kalapüügi arendamise rahastamise ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute rakendamise kohta korrapäraste aruannete koostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised aspektid; - nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ettevalmistamine ning lepingu tekstide läbitöötamine; - vastuvõtmismenetluse käivitamine ja jälgimine. - Tehniline abi: - valmistada ühiskomisjoni seisukoha alusel ette komisjoni seisukoht. - Institutsioonidevahelised suhted: - esindada komisjoni nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides läbirääkimiste protsessi käsitlevates küsimustes; - Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele vastuste koostamine. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja korraldus: - tagada side teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevaheliste konsultatsioonide korraldamine ja neis osalemine. - Hindamine: - mõju hindamise ajakohastamises osalemine; - analüüsida saavutatud eesmärke ja hinnanguindikaatoreid. 8.2.3 Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul) X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2006. aastaks ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) Eurodes Eelarverida 11010404 (number ja nimetus) | 2008 | 2009 | 2010 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[17] | Muu tehniline ja haldusabi | - sise-[18] | 35100 | 35100 | 35100 | 105300 | - sise-[19] | 40000 | 40000 | Tehniline ja haldusabi kokku | 35100 | 35100 | 75100 | 145300 | 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud Eurodes Ametikoha liik | 2008 | 2009 | 2010 | KOKKU | Ametnikud ja tähtajalised töötajad (11 01 01) | 64 350 | 64 350 | 64 350 | 193 050 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 64 350 | 64 350 | 64 350 | 193 050 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. - 1A = 117 000 eurot*0,25 = 29 250 eurot 1B = 117 000 eurot * 0,15 = 17 550 eurot 1C = 117 000 eurot * 0,15 = 17 550 eurot Vahesumma: 64 350 eurot (0,0644 miljonit eurot aastas) 1 lepinguline teenistuja Euroopa Komisjoni Mauritiusel asuva delegatsiooni = 117 000 eurot*0,3 = 35 100 eurot Kokku: 99 450 eurot aastas ( 0,0995 miljonit eurot aastas) Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulu Eurodes 2008 | 2009 | 2010 | KOKKU | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 30 000 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 2 000 | 2 000 | 2 000 | 6 000 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[20] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 12 000 | 12 000 | 12 000 | 36 000 | Vajadus inim- ja haldusressursside järele kaetakse haldavale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldusprotseduuri raames. [1] ELT C. [2] ELT C. [3] EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8. [4] Liigendatud assigneeringud. [5] Liigendatud assigneeringud. [6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase 11 jaotise peatüki 11 01 alla. [7] Protokolli kohaselt võib vastastikusel kokkuleppel kalastusvõimalusi suurendada tingimusel, kui ühise teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta see suurendamine Seišellide kalavarude säästlikku kasutamist. Sel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Ühenduse makstav rahaline toetus ei tohi siiski ületada rohkem kui kahekordselt artikli 2 lõikes 3 osutatud summat (10 710 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal (sõltuvalt eelarveliste vahendite olemasolust). [8] Kulud, mis kuuluvad 11 jaotise 11 01 04 peatüki alla. [9] Kulud, mis kuuluvad 11 01 peatüki alla, välja arvatud artikkel 11 01 04. [10] Vt institutsioonidevaheline kokkulepe punktid 19 ja 24. [11] Kui on näidatud mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all. [12] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [13] Vastavalt protokollile võib kalapüügivõimalusi vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et teadusalaste nõuannete järelduste kohaselt ei kahjusta see suurendamine Seišellide kalavarude säästlikku kasutamist. Sel juhul suurendatakse protokolli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Ühenduse makstav rahaline toetus ei tohi siiski ületada rohkem kui kahekordselt artikli 2 lõikes 3 osutatud summat (10 710 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal (sõltuvalt eelarveliste vahendite olemasolust). [14] Mille maksumus EI OLE võrdlussummaga kaetud. [15] Mille maksumus EI OLE võrdlussummaga kaetud. [16] Mille maksumus sisaldub võrdlussummas. [17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [18] See kulutus (35 000 eurot/aastas on määratud Euroopa Komisjoni Mauritiusel asuva delegatsiooni kalanduseksperdi ametikoha jaoks (lepinguline teenistuja) ning seda rahastatakse eelarverealt 11 01 04. [19] 2010. aasta kulud sisaldavad ka kehtiva protokolli mõju-uuringu teostamist väliskonsultandi poolt. [20] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.