EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.8.2021 COM(2021) 465 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE























VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI JA SELLE HALDAMISE KOHTA 2020. AASTAL























{SWD(2021) 224 final}



Sisukord 1.Sissejuhatus 2.Tagatisfondi finantsseisund ja olulised tehingud 2.1.Tagatisfondi finantsseisund 31. detsembri 2020. aasta seisuga 2.2.Fondi olulised tehingud 2020. aastal 2.2.1.Tagatisfondi nõuded 2020. aastal 2.2.2.Tagatisfondi rahastamine 2020. aastal 2.3.Olulised tehingud pärast aruandekuupäeva (2021. aasta aprilli lõpu seisuga) 3.Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 3.1.Eelkonsolideeritud finantsseisund 31. detsembri 2020. aasta seisuga 3.2.Eelkonsolideeritud tulemiaruanne 4.Tagatisfondi rahavoogude juhtimine 4.1.Investeerimispoliitika 4.2. Tulemused ja turu areng 2020. aastal 5.Tagatisfondi nõuded 6.EIP tasu

1.Sissejuhatus Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond“) asutati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (edaspidi „määrus“), et pakkuda likviidsuspuhvrit liidu võlausaldajaile tagasimaksete tegemiseks juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon Euroopa Liidu ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 25. novembril 1994 sõlmitud lepinguga (edaspidi „leping“), mida on muudetud 23. septembril 1996, 8. mail 2002, 25. veebruaril 2008, 9. novembril 2010 ja 28. septembril 2018, fondi finantsjuhtimise EIP-le. Komisjon peab määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale eelmise eelarveaasta aruande fondi finantsseisundi ja juhtimise kohta eelmise kalendriaasta lõpu seisuga. Asjakohane teave on esitatud käesolevas aruandes ja komisjoni talituste töödokumendis. Aruanne põhineb lepingu kohaselt EIP-lt saadud andmetel. 2.Tagatisfondi finantsseisund ja olulised tehingud 2.1.Tagatisfondi finantsseisund 31. detsembri 2020. aasta seisuga 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli fondis vahendeid kokku 2 855 047 432,59 euro väärtuses (31. detsembri 2019. aasta seisuga 2 828 738 292,88 euro väärtuses) (vt komisjoni talituste töödokumendi lisa: tagatisfondi finantsaruanded, esitanud EIP). Fondi bilansiline koguväärtus kasvas 2020. aastal ligikaudu 26,31 miljoni euro võrra. Selle põhjused on eelkõige järgmised. Väärtuse suurenemise põhjused ·ELi eelarvest saadud toetus (rahastamise summa) 42,34 miljonit eurot oli mõeldud fondi kohandamiseks sihtsummaga, milleks on 9 % tasumata kohustuste kogusummast. ·Finantstehingute majandustulemus oli 22,26 miljonit eurot. ·Portfelli väärtus suurenes 13,39 miljoni euro võrra seoses selle väärtuse kohandamisega turuväärtusele.

·Maksekohustusi mittetäitvalt võlgnikult varem sissenõutud summast saadi tagasi 0,70 miljonit eurot. ·31. detsembri seisuga tasumata EIP-le võlgnetavad rahavoogude juhtimise ja auditi tasud suurenesid 0,05 miljoni euro võrra. Väärtuse vähenemise põhjused ·Sekkumine, et katta täitmata jäetud maksekohustused summas 52,43 miljonit eurot. 2.2.Fondi olulised tehingud 2020. aastal 2.2.1.Tagatisfondi nõuded 2020. aastal Süüria EIP-l oli 2020. aastal jätkuvalt võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2020. aasta seisuga 14 lisanõuet kogusummas 52,43 miljonit eurot (vt punkt 5). 2.2.2.Tagatisfondi rahastamine 2020. aastal 2020. aasta veebruaris kanti eelarvest fondi 240,15 miljonit eurot, mis vastab 2019. aastal fondi tehtavatele maksetele. ELi eelarvest 2021. aastal makstava toetuse arvutus tehti samuti 2020. aasta veebruaris ja toetus on 42,34 miljonit eurot. See arvutati vastavalt määruse artiklitele 3 ja 5. Määruse artikli 3 kohaselt on fondi sihtsumma 9 % iga tehinguga seotud kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub saadaolev kogunenud tasumata intress. Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse aastal n + 1 eelarvest fondi, lähtudes sihtsumma ja fondi netovara väärtuse erinevusest aasta n – 1 lõpus, mis on arvutatud aasta n alguses. Selleks et kohandada fondi sihtsummaga, milleks on 9 % kapitalikohustuste kogusummast, nähti ELi 2021. aasta eelarves fondi rahastamiseks ette 42,34 miljonit eurot, mille arvutamisel lähtuti 31. detsembri 2019. aasta seisuga tagasi maksmata tagatud laenudest. Nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid nimetatud summa heaks ja see kajastati varana (nõudena) fondi bilansis 31. detsembril 2020. Sisekokkuleppe kohaselt on 42,34 miljoni euro maksmine ühisesse eraldisfondi kavandatud novembri lõppu. See on otseselt seotud välistegevuse tagatisfondi varade varasema ülekandmisega EIP-lt ühisesse eraldisfondi, mis toimub eeldatavasti kolmandas kvartalis (juuli lõpus) tingimusel, et võetakse vastu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti käsitlev määrus. 2.3.Olulised tehingud pärast aruandekuupäeva (2021. aasta aprilli lõpu seisuga) 2121. aasta jaanuaris ja märtsis nõuti Enfidha lennujaamale (Tuneesia) antud tagasimaksmata laenust sisse vastavalt 498 490,95 ja 167 718,31 eurot. 2021. aasta aprillis maksti 7,4 miljoni euro suurune tagatise alusel esitatud nõue Süüria tasumata osamaksete eest (EIP määratud trahvid). 3.Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne

Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatakse selleks, et võtta arvesse raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanded ei hõlma (vt komisjoni talituste töödokument). Need kuuluvad ELi konsolideeritud finantsaruannete hulka. 3.1.Eelkonsolideeritud finantsseisund 31. detsembri 2020. aasta seisuga Bilanss – varad 31. detsember 2020 31. detsember 2019 PÕHIVARA 2 378 221 641 2 312 151 734 Finantsvara 2 378 221 641 2 312 151 734 KÄIBEVARA 434 485 659 277 139 064 Finantsvara 415 856 202 233 048 865 Nõuded 1 810 109 1 290 863 Raha ja raha ekvivalendid 16 819 348 42 799 336 VARAD KOKKU 2 812 707 300 2 589 290 798 Bilanss – kohustused 31. detsember 2020 31. detsember 2019 RAHASTU OMAKAPITAL 2 609 255 287 2 407 419 308 Euroopa Komisjoni sissemaksed 2 190 348 119 1 950 195 297 Õiglase väärtuse reserv 34 252 128 20 859 023 Jaotamata kasum 384 655 040 436 364 988 PIKAAJALISED KOHUSTUSED 82 892 623 111 685 549 Finantseraldised 82 892 623 111 685 549 LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 120 559 388 70 185 941 Finantseraldised 29 880 034 49 709 547 Finantstagatise kohustus 89 750 000 19 590 000 Võlgnevused 929 354 886 394 RAHASTU OMAKAPITAL + KOHUSTUSED KOKKU 2 812 707 300 2 589 290 798 Fondi eelkonsolideeritud bilansi koguväärtuse (2 812 707 300 eurot) ja EIP koostatud finantsaruannetes kajastatud fondi väärtuse (2 855 047 433 eurot) vaheline 42,34 miljoni euro suurune erinevus on seletatav eelkõige järgmisega. ·Eelkonsolideeritud bilanss (varad) sisaldab: §kõiki summasid, millega seotud nõudeõigus on läinud ELile üle tulenevalt tagatismaksetest, mis on tehtud EIP nõuete alusel seoses laenude makseviivituses olevate osamaksetega (võlgnetavad summad pluss kogunenud viivisintressid). Võttes arvesse Süürias valitsevat poliitilist olukorda ja tuginedes Euroopa Komisjoni peaarvepidaja otsusele, on nimetatud summade väärtus 2020. aasta finantsaruannetes täies ulatuses alla hinnatud. ·Eelkonsolideeritud bilanss ei sisalda: §2020. aasta eelkonsolideeritud bilansis kajastatud 112,8 miljoni euro suurust finantseraldist, mis on seotud Süüria ülejäänud laenude tulevaste osamaksetega. §42,34 miljonit eurot, mis kanti ELi eelarvest ühisesse eraldisfondi, sest ELi konsolideeritud aruandes on olemas sellele nõudele vastav võlgnevus. ·Tagatisfondist EIP-le tehtud makseid (ja kui see on asjakohane, hiljem sissenõutud summasid ja viiviseid) kajastatakse EIP koostatud finantsaruannetes netovara (ELi sissemaksed) vähenemisena (suurenemisena). Eelkonsolideeritud finantsaruannetes ei ole EIP nõuete alusel makstud summasid netovarast maha arvatud, kuna nendega seotud nõudeõigus on üle antud. Seonduvaid summasid kajastatakse kas tulude (kogunenud viivis ja trahvid ning vahetuskursikasum) või kuludena (eraldised, väärtuse langused, finantstagatise kohustus, vahetuskursikahjum). Sellest tulenevalt on netovara kirjed (ELi sissemaksed ja jaotamata kasum), mida kajastatakse EIP koostatud finantsaruannetes, ja need, mida kajastatakse Euroopa Komisjoni koostatud eelkonsolideeritud finantsaruannetes, alati erinevad. 3.2.Eelkonsolideeritud tulemiaruanne Nii nagu bilanss, koostatakse ka eelkonsolideeritud tulemiaruanne eesmärgiga lisada see ELi konsolideeritud finantsaruandesse. 2020 2019 Tulu põhitegevusest 0 266 252 Kulu põhitegevusest (3 460 002) (3 494 876) PÕHITEGEVUSE TULEM (3 460 002) (3 228 615) Finantstulu 42 933 660 42 681 966 Finantskulu (91 183 606) (39 575 953) FINANTSTULEM (48 249 946) 3 106 013 EELARVEAASTA TULEM (51 709 948) (122 602)

·Põhitegevuse kulu hõlmab peamiselt EIP varahaldustasusid (0,8 miljonit eurot), täiendavaid finantseraldisi tulevasteks Süüria tasumata laenumakseteks (1,1 miljonit) ja vahetuskursikahjumit (1,2 miljonit eurot). ·Finantstulu hõlmab peamiselt investeerimisportfelli intressitulu (6,8 miljonit eurot), realiseeritud kasumit finantsvarade müügist (8,8 miljonit eurot), EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektori volitusega toimingutest saadavat riskiga seotud tulu (9,1 miljonit eurot) ja kogunenud viivisintresse üle antud nõudeõigusega summadelt (18,1 miljonit eurot). ·Finantskulu hõlmab peamiselt väärtuse langusest tulenevat kahjumit (19,6 miljonit eurot), mis on seotud summadega, mille nõudeõigus anti 2020. aastal ELile üle (vt punkt 5), realiseerunud kahju finantsvara müügist (1,4 miljonit eurot) ja tunnustatud finantstagatise kohustust seoses EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektori volitusega toimingutega (70,2 miljonit eurot). 4.Tagatisfondi rahavoogude juhtimine 4.1.Investeerimispoliitika Fondi likviidsed varad investeeritakse kooskõlas muudetud halduslepingu lisas sätestatud varahalduspõhimõtetega. Seega lisatakse rahalisse varasse lühiajaliste (alla ühe aasta) väljamaksete katmiseks piisavad varad proportsioonis, mis määratakse kindlaks iga-aastases investeerimisstrateegias. Ülejäänud varad võidakse eraldada keskmise tähtajaga ja pikaajalistele instrumentidele maksimaalse lunastustähtajaga 10 aastat ja 6 kuud pärast maksepäeva (keskmise ja pika tähtajaga portfell). 2020. aasta lõpu seisuga oli fondi portfelli modifitseeritud kogukestus ligikaudu 3 aastat. 4.2.Tulemused ja turu areng 2020. aastal Fondi portfelli tootlust jälgiti turuhinna alusel. 2020. aastal oli fondi tootlus 1,074 %, mis ületab võrdlusnäitajat 28,6 baaspunkti võrra. Tulemusi mõjutas suur volatiilsus, samal ajal kui jätkuvalt valitses madalama tootlusega keskkond, mida toetas eelarve- ja rahapoliitika paindlikkus pandeemia ajal. Positiivne tootlus väljendus 30 miljoni euro suuruses positiivses sissemakses. 2020. aasta lõpu seisuga oli fondi portfelli turuväärtus ligikaudu 2 810 miljonit eurot. Pandeemia tekitas maailmamajanduses ootamatuid ja enneolematuid probleeme. Viiruse leviku tõkestamise meetmetel oli majandustegevusele tugev negatiivne mõju, need tõid kaasa ülemaailmse kaubanduse vähenemise ja finantsturu volatiilsuse suurenemise. Suur osa maailmamajandusest kannatas liikumispiirangute all, mis tekitas tarbijates ebakindlust ja vähendas nõudlust, kusjuures kõige suuremat kahjulikku mõju avaldas see teenustesektorile, samal ajal kui töötlev tööstus oli vastupidavam. Raha- ja eelarvepoliitika oli jätkuvalt toetav. Euroalal on EKP kehtestanud pandeemia majandusmõjude ohjamise uue ajutise varaostukava kogusummas 1 850 miljardit eurot, mis täiendab olemasolevaid varaostukavasid. Rahapoliitika paindlikkust suurendati veelgi pikaajalise refinantseerimisoperatsiooni ja sihtotstarbeliste pikaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tingimuste lõdvendamise ning varaostukavasse 120 miljardi euro suuruse ajutise rahastamispaketi lisamisega. USAs kehtestas föderaalreserv rea turgude stabiliseerimise ja majanduskasvu stimuleerimise meetmeid, sealhulgas kaks uut vahendit (esmane ja teisene ettevõtete laenurahastu), millega kaotati kavandatud varaostude ülemmäärad kvantitatiivse lõdvendamise raames ja alandati 2020. aasta märtsis intressimäära 1,5 protsendipunkti, viies selle nulli lähedale. Finantsturud toimisid 2020. aasta lõpus võrdlemisi hästi tänu paranenud riskivalmidusele, julgustavatele uudistele vaktsiinide väljatöötamise kohta ja USA presidendivalimistele järgnenud stimuleerivate fiskaalmeetmete paketiga seonduvale optimismile. Euroopas tugevdasid taasterahastu „Next Generation EU“ kasutuselevõtmine ja eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) riigi tasandi fiskaalmeetmeid veelgi, aidates hoogu koguda ja vähendades marginaale. Kõige selle taustal jätkus euroalal intressimäärade langemine ja krediidi vähenemine, ehkki aeglasemas tempos kui varem, samal ajal kui pikaajaliste riigikassa võlakirjade tootlus oli kõrgem. 5.Tagatisfondi nõuded Süüria Kuna olukord Süürias halvenes, võtsid välisasjade nõukogu, Euroopa Parlament ja nõukogu 2011. aastal vastu otsused, millega keelati EIP kehtivate laenulepingute alusel tehtavad väljamaksed ja peatati Süürias asuvate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. Seejärel sätestati piiravad meetmed nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määruses (EL) nr 36/2012, mida on muudetud. Selle tulemusel ei ole EIP alates 2011. aasta maist teinud uusi finantseerimistehinguid ning kõik käimasolevad väljamaksed ja tehnilise abi teenused Süüriale on peatatud alates 2011. aasta novembrist kuni edasiste teadeteni. Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevused seoses Süüriale antud riigilaenuga. Sellest tulenevalt ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepingutega on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2020. aasta seisuga 91 nõuet kogusummas 528,39 miljonit eurot (sealhulgas EIP määratud trahvid ja sissenõutud summad). 6.EIP tasu EIP tasu koosneb haldus- ja sissenõudmistasudest. Haldustasudest kaetakse fondi varahalduskulud. Sissenõudmistasudest kaetakse EIP välised sissenõudmiskulud seoses nõuetega, mis tekivad maksekohustuste täitmata jätmise korral, mis kaetakse ELi tagatisest EIP liiduvälistele finantseerimistehingutele. 8. mail 2002. aastal sõlmitud teises täiendavas lepingus on sätestatud, et panga haldustasude määramisel rakendatakse fondi varade vastavate osade suhtes järk-järgult vähenevaid aastaseid tasumäärasid. See tasu arvutatakse fondi varade aastase keskmise väärtuse põhjal. Panga 2020. aasta haldustasu suuruseks määrati 837 634 eurot ja see kanti ka kuluna tulemiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi.