(3)Eesmärgiga toetada assotsieerimislepingu kohaldamist, on lepinguosalised leppinud kokku pidada läbirääkimisi assotsieerimiskava üle, et esitada oma ühise töö prioriteetide loetelu valdkondade kaupa.

Mõju põhiõigustele Gruusias on eeldatavasti positiivne. Käesolev hinnang põhineb asjaolul, et assotsieerimiskavas on Gruusia kohustunud:

Assotsieerimiskava vastuvõtmine on kavandatud kirjavahetuse teel ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu liikmete vahel pärast seda, kui Euroopa Liidu Nõukogu on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu võtnud assotsiatsiooninõukogus võetava ELi seisukoha. Vastu võetud assotsieerimiskavast saab alus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi programmitööle.

Käesolev ettepanek on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek võtta vastu nõukogu otsus seisukoha kohta, mille liit võtab assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga loodud assotsiatsiooninõukogus. Assotsieerimiskava vastuvõtmise materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 217 (assotsiatsioon kolmandate riikidega).

Assotsieerimiskava on kooskõlas asjaomases valdkonnas sätestatud ELi poliitiliste prioriteetidega. Need prioriteedid on naabruse poliitiline, majanduslik ja julgeolekualane stabiliseerimine, ELi huvide järgimine ning üldiste väärtuste edendamine.

Seetõttu ajakohastatakse ja kohandatakse käesolevas dokumendis assotsieerimiskava 2014–2016 ning seatakse ühise töö uued prioriteedid aastateks 2017–2020. Dokumendis eristatakse lühiajalisi prioriteete (mille puhul tuleks märkimisväärset edu saavutada 2018. aasta lõpuks) ja keskmise tähtajaga prioriteete (mille puhul tuleks märkimisväärset edu saavutada ajavahemikuks 2019–2020).

Võttes arvesse, et assotsieerimislepingut on kohaldatud alates 1. juulist 2016, tuleb assotsieerimiskava ajakohastada. See on poliitiline prioriteet ning kava peab kajastama ELi ja Gruusia praeguseid suhteid.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,3.4.2017 JOIN(2017) 12 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ühisettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukoha kohta, mille liit võtab ELi ja Gruusia assotsieerimiskava vastuvõtmise küsimuses ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel loodud assotsiatsiooninõukogus



ELi JA GRUUSIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU [PÄEV KUU 2017. aasta] OTSUS nr XX/2017, millega lepitakse kokku ELi ja Gruusia assotsieerimiskavas ELi JA GRUUSIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut ning arvestades järgmist: (1) Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping kirjutati alla 27. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2016. (2) ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu artikliga 406 on assotsiatsiooninõukogule antud pädevus teha asjakohaseid otsuseid, mida ta peab lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. (3) ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu artikli 420 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ning tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. (4) Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek alustada partneritega tehtava koostöö uut faasi, mis tekitaks mõlemal poolel suuremat isevastutuse tunnet. (5) EL ja Gruusia on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2020, eesmärgiga toetada ja tugevdada Gruusia vastupanuvõimet ja stabiilsust ning püüdes samal ajal saavutada tihedamaid poliitilisi sidemeid ja sügavamat majanduslikku integratsiooni. (6) ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu osalised on seega leppinud kokku ELi ja Gruusia assotsieerimiskava teksti, mis toetab ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1

Assotsiatsiooninõukogu võtab vastu lisas esitatud ELi ja Gruusia assotsieerimiskava. Artikkel 2 ELi ja Gruusia assotsieerimiskava 2017–2020 asendab ELi ja Gruusia assotsieerimiskava 2014–2016, mis võeti vastu 26. juunil 2014. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, [päev kuu 2017] Assotsiatsiooninõukogu nimel esimees ***



LISA

ASSOTSIEERIMISKAVA OSALISED: EUROOPA LIIT JA GRUUSIA

Sisukord 1. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid 2. Assotsieerimiskava prioriteedid 2.1 Peamised tegevusprioriteedid 2.2 Demokraatia, inimõigused, hea valitsemistava ja institutsioonide tugevdamine Õigussektor Õiguskaitse Korruptsioonivastane võitlus, avaliku halduse reform ja avalik teenistus Väärkohtlemine ja piinamine Võrdne kohtlemine Laste õigused Ametiühingute õigused ja peamised tööalased standardid 2.3 Välis- ja julgeolekupoliitika Terrorism, massihävitusrelvade leviku ja ebaseadusliku relvaekspordi tõkestamine Konfliktide rahumeelne lahendamine Rahvusvaheline Kriminaalkohus 2.4 Õigus, vabadus ja turvalisus

Isikuandmete kaitse Ränne ja varjupaik Piirihaldus Võitlus organiseeritud kuritegevusega Ebaseaduslike uimastite vastu võitlemine Rahapesu ja terrorismi rahastamine Koostöö terrorismiga võitlemise valdkonnas Õigusalane koostöö 2.5 Kaubandus, kaubandusega seotud küsimused ja kestlik areng Kaubavahetus Tehnilised eeskirjad, standardimine ja seotud infrastruktuur Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Toll ja kaubanduse soodustamine Päritolureeglid Ettevõtlus, teenustekaubandus ja elektrooniline kaubandus Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Riigihanked Intellektuaalomandi õigused Konkurents Läbipaistvus

Kaubandus ja kestlik areng 2.6 Majandusareng ja turuvõimalused Põllumajandus ja maaelu areng Avaliku sektori sisefinantskontroll ja välisaudit Maksustamine Statistika Tarbijakaitsepoliitika Äriühinguõigus, raamatupidamine ja auditeerimine ning äriühingu üldjuhtimine Finantsteenused Tööstus- ja ettevõtluspoliitika ning kaevandused Turism Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused Koostöö digitaalmajanduse ja -ühiskonna valdkonnas Kalandus- ja merenduspoliitika Rahvatervis 2.7 Ühenduvus, energiatõhusus, keskkond, kliimameetmed ja kodanikukaitse Transport Energiakoostöö Keskkond Kliimamuutused

Kodanikukaitse 2.8 Liikuvus ja inimestevahelised kontaktid Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni alane koostöö Haridus, koolitus ja noored Koostöö kultuurivaldkonnas Koostöö audiovisuaal- ja meedia valdkonnas Regionaalareng ja piirkondliku tasandi koostöö Osalemine Euroopa Liidu asutuste töös ja programmides Avalikkuse teadlikkuse suurendamine ja nähtavus



Euroopa Liidu ja Gruusia vaheline assotsieerimiskava 27. juunil 2014 kirjutasid Euroopa Liit ja Gruusia (edaspidi: „lepinguosalised“) alla ulatuslikule ning uuenduslikule assotsieerimislepingule, sealhulgas põhjalikule ja laiaulatuslikule vabakaubanduslepingule. Pärast ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist hakati assotsieerimislepingut täies ulatuses kohaldama alates 1. juulist 2016. 26. juunil 2014 leppisid Euroopa Liit ja Gruusia kokku assotsieerimiskavas, et valmistada ette ning soodustada assotsieerimislepingu rakendamist. Kavas pandi paika raamistik, mille põhjal koostati ajavahemikuks 2014–2016 loetelu ühise töö prioriteetidest, et saavutada assotsieerimislepingus sätestatud poliitilise ühtsuse ja majandusliku integratsiooni eesmärgid. Käesolevas dokumendis ajakohastatakse ja kohandatakse assotsieerimiskava 2014–2016 ning seatakse uued ühise töö prioriteedid ajavahemikuks 2017–2020. Dokumendis eristatakse lühiajalisi prioriteete (mis tuleks saavutada või mille puhul tuleks märkimisväärseid edusamme teha 2018. aasta lõpuks) ja keskmise tähtajaga prioriteete (mis tuleks saavutada või mille puhul tuleks märkimisväärseid edusamme teha 2020. aasta lõpuks).

Asjaolu, et assotsieerimiskavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele, ei mõjuta muude asjaomaste lepingute või idapartnerluse mitmepoolse mõõtme raames praegu peetava dialoogi ulatust ega sellega seotud volitusi. Samuti ei takista see assotsieerimislepingus / põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus võetud kohustuste täitmist alates lepingu jõustumisest 1. juulil 2016. Lisaks rakendab Gruusia järjepidevalt viisanõude kaotamise dialoogist kaugemale ulatuvat viisanõude kaotamise tegevuskava eesmärgiga oluliselt laiendada liikuvust ja inimestevahelisi kontakte kahe poole vahel ning see on määrava tähtsusega element, mis on aluseks Gruusia poliitilisele ühtsusele ja majanduslikule integratsioonile Euroopa Liiduga, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingus. EL tunnustab Gruusia saavutusi kõikide viisanõude kaotamise tegevuskavas nõutud kriteeriumide täitmisel, mille tulemusena võttis komisjon 18. detsembril 2015 vastu neljanda ja viimase eduaruande. Ajakohastatud assotsieerimiskava eesmärk on samuti jälgida ja veelgi rohkem soodustada jätkusuutlikke tulemusi kõikides viisanõude kaotamise tegevuskavaga seotud valdkondades.



1. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid Assotsieerimiskava rakendamisel juhindutakse järgmistest ühistest põhimõtetest. Assotsieerimiskava raames võetavaid meetmeid tuleks rakendada poliitiliste sidemete ja majandusliku integratsiooni üldiste eesmärkide vaimus. Assotsieerimiskava prioriteedid täiendavad ELi ja Gruusia kohustust rakendada täielikult kõiki ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu sätteid, nüüd, kui leping on täielikult jõustunud. Assotsieerimiskava rakendamisel tuleks igakülgselt järgida läbipaistvuse, vastutuse ja kaasatuse põhimõtteid Assotsieerimiskava rakendavad mõlemad lepinguosalised. Assotsieerimiskava eesmärk on praktiliste meetmete järkjärgulise rakendamise kaudu saavutada käegakatsutavad ja konkreetsed tulemused. Lepinguosalised mõistavad, et on oluline toetada kokkulepitud prioriteete asjakohaste ja piisavate poliitiliste, tehniliste ning rahaliste vahenditega. Assotsieerimiskava rakendamist jälgitakse ja hinnatakse ning selle kohta esitatakse igal aastal aruanne. Tehtud edusammud vaadatakse läbi, muu hulgas assotsieerimislepingus sätestatud institutsiooniliste struktuuride kontekstis. Ka kodanikuühiskonda julgustatakse keskenduma oma seiretegevuses assotsieerimiskavale. Euroopa Liit toetab Gruusiat assotsieerimiskavas esitatud eesmärkide ja prioriteetide rakendamisel. EL kasutab selleks kõiki kättesaadavaid ELi toetuse allikaid, samuti eriteadmisi ja nõuandeid, parimaid tavasid ja oskusteavet, teabe jagamist, toetust suutlikkuse suurendamiseks ja institutsioonide tugevdamiseks. Samuti innustab ta Gruusia teisi partnereid toetust andma ja püüab toetust koordineerida. Assotsieerimiskava rakendamisele kaasa aitamiseks on võimalik kasutada ka ELi asjaomaseid rahastamisvahendeid. Assotsieerimiskava ise ei ole siiski rahastamiskava ega asenda programmide või rahastamiskavade koostamist lepinguosaliste poolt. ELi toetust antakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ühtse toetusraamistiku ja mitmeid riike hõlmava programmitöö alusel Gruusia abistamise üldiste prioriteetide raames, osana Gruusiale suunatud üldrahastamisest ning austades täielikult ELi välisabi asjaomaseid rakendamiseeskirju ja menetlusi. Käesolevat assotsieerimiskava kohaldatakse alates selle vastuvõtmise hetkest esialgu nelja aasta jooksul ning vastastikusel kokkuleppel võidakse seda perioodi pikendada. Assotsieerimiskava võib ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogus sõlmitava kokkuleppega igal ajal muuta või ajakohastada.



2. Assotsieerimiskava prioriteedid 2.1Peamised tegevusprioriteedid

Lähtudes Riia tippkohtumisel kokku lepitud neljast prioriteetsest valdkonnast, tuleks kõigepealt võtta järgmisi reformimeetmeid. Institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamise valdkond 1. Kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste sõltumatus Jätkata kohtusüsteemi reformimist, eelkõige eesmärgiga tagada kohtunike täielik sõltumatus ning suurendada kohtusüsteemi usaldusväärsust, tõhusust, erapooletust ja professionaalsust, rakendades määrava tähtsusega kohtureforme, mis on muu hulgas suunatud kõrgemale kohtunõukogule, prokuratuurile, kohtute usaldusväärsusele, kohtute institutsioonilisele struktuurile, tõhusale elektroonilisele kohtuasjade haldussüsteemile, õigusabile ja -teenustele, kaubandusõigusele ja vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismidele. Suurendada õiguskaitseasutuste usaldusväärsust ja nende demokraatlikku järelevalvet. Õiguskaitseasutused peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse. 2. Avaliku halduse reform ja avalike teenuste parandamine Jätkata avaliku halduse reformi kooskõlas avaliku halduse põhimõtetega, keskendudes usaldusväärse, tõhusa, toimiva ja läbipaistva avaliku halduse toetamisele ning tulemuspõhise ja professionaalse avaliku teenistuse ülesehitamisele, kvaliteetsete avalike teenuste osutamisele ja riigi rahanduse juhtimise parandamisele. Tagada riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava tõhus rakendamine, et ennetada ja avastada korruptsiooni ning selle vastu võidelda. 3. Inimõigused ja põhivabadused Jätkata diskrimineerimisvastase seaduse tõhusat rakendamist ning suurendada meedia mitmekesisust, läbipaistvust ja sõltumatust. Luua sõltumatu uurimismehhanism, et uurida väidetavaid väärkohtlemise juhtumeid õiguskaitseasutustes. Suurendada soolist võrdõiguslikkust ning tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine sotsiaalses, poliitilises ja majanduselus ning keskenduda meetmetele laste kaitsmiseks mis tahes vägivalla eest. Jätkata reforme, et tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse. 4. Konfliktide rahumeelne lahendamine Jätkata tõhusat koostööd konflikti lahendamiseks, kasutades ELi ja Gruusia vahel kokkulepitud vorme. Jätkata konstruktiivset osalemist ELi, ÜRO ja OSCE ühisjuhtimisel toimuvatel Genfi rahvusvahelistel kõnelustel ja toetada neid kõnelusi. Kasutada Euroopa Liidu Gruusia vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) hästi toimivaid büroosid, et panustada stabiliseerimisse, normaliseerimisse ja usalduse suurendamisse. Astuda asjakohaseid samme, et toetada kaubandust, vaba liikumist ja halduspiiri üleseid majanduslikke sidemeid ning asjaomaste õigusaktide läbivaatamist. Majandusarengu ja turuvõimaluste valdkond 5. Parem ärikeskkond ja investeeringute haldamine Rakendada VKEde strateegiat ja vastavat tegevuskava ajavahemikuks 2016–2017 ning samuti järgmisi tegevuskavasid. Jätkata õigusraamistiku ja tegevuskeskkonna parandamist ning toetada VKEsid. Süvendada avaliku ja erasektori dialoogi, et selgitada välja erasektori prioriteedid, mida tuleb toetada struktuuriliste majandusreformidega. Toetada finantssektori infrastruktuuri reforme (pangandussektori reform ja õigusaktid, paremad krediidi/tagatiste registrid, parem finantsaruandlus ja audit, kapitaliturge võimaldavad meetmed, näiteks mikrokrediidi, liisingu, faktooringu ja kindlustuse arendamine). Luua vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismid kaubandusvaidluste ja lepingute jõustamise jaoks. 6. Põllumajandus ja maaelu areng Rakendada Gruusia maaelu arengu strateegiat ajavahemikuks 2017–2020. Toetada tõhusate väärtusahelate arendamist ja toetada VKEsid, et suurendada nende konkurentsivõimet valitud sektorites, millel on suur ekspordiväärtus. 7. Kaubandusega seotud reformid ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Rakendada tehniliste kaubandustõkete strateegiat. Arendada välja standardite, tehniliste eeskirjade, metroloogia, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamise menetluste haldamisega seotud infrastruktuur. Rakendada turujärelevalve strateegiat. Arendada edasi kaubandusstatistika valdkonda. Rakendada tollikoostöö strateegilist raamistikku, ühtlustada intellektuaalomandi õigusi käsitlevaid tollialaseid õigusakte ning tagada kohaldatavate imporditollidega seotud peatamisklauslist kinnipidamine. Rakendada toiduohutuse strateegiat ja ühtlustamisprogrammi, eelkõige toiduohutuse seadustikku, ning võtta järk-järgult vastu horisontaalsed rakendusaktid. Tagada, et veterinaarsed, fütosanitaarsed ja toiduohutuse kontrollid piiripunktides viiks läbi pädev asutus. Toetada toidu ja sööda ning looma- ja taimetervise ohutusega seotud varajase hoiatamise süsteemi ning suurendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete laboratoorset suutlikkust. Ühenduvuse, energiatõhususe, keskkonna ja kliimameetmete valdkond 8. Energiajulgeolek ja energiatõhusus

Toetada Gruusia ametlikust energiaühendusega ühinemisest tulenevate kohustuste õigeaegset täitmist ning tugevdada eelkõige energiajulgeolekut ja -tõhusust, sealhulgas õigusloome reformide ja investeeringute abil. 9. Transport Arendada välja majanduslikult oluline taristu, sealhulgas üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgu arendamise projektide jätkuva rakendamise kaudu. 10. Keskkond ja kliimameetmed Tõhustada keskkonnajuhtimist keskkonnamõju hindamist, strateegilist keskkonnamõju hindamist ja keskkonnavastutust käsitlevate uute õigusaktide vastuvõtmise ning rakendamise kaudu, tagades avaliku juurdepääsu keskkonnateabele ja üldsuse osalemise keskkonnaasjade otsustamises, kaasates kõik huvitatud sidusrühmad, lõimides keskkonnaga seotud teemad muude poliitikavaldkondadega ja parandades keskkonnateabe vahetamist. Viia lõpule vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia. Ratifitseerida uus kliimamuutust käsitlev ülemaailmne kokkulepe (Pariisi kokkulepe). Liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide valdkond 11. Ränne, varjupaik ja piirihaldus Hoida viisanõude kaotamise tegevuskavas nõutud kriteeriumide täitmise taset. Rakendada tõhusalt ELi-Gruusia liikuvuspartnerlust, Gruusia rändestrateegiat ajavahemikuks 2016–2020 ja Gruusia piirihaldusstrateegiat ajavahemikuks 2014–2018 ning nende juurde kuuluvaid tegevuskavasid. 12. Haridus, tööhõive, innovatsioon ja noored Parandada üldist hariduse üldist tulemuslikkust põhjaliku haridusreformi kaudu. Töötada välja strateegiline lähenemisviis tööhõivele ning kutseharidusele ja -koolitusele. Luua visioon ja strateegia, millega toetada Gruusia innovatsioonipoliitika arendamist.



2.2Demokraatia, inimõigused, hea valitsemistava ja institutsioonide tugevdamine Käesoleva assotsieerimiskava raamistikus peetava poliitilise dialoogi ja tehtava reformialase koostööga tahetakse tõhustada demokraatlike põhimõtete, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste järgimist, nagu on sätestatud ÜRO ja Euroopa Nõukogu põhikonventsioonides ja nendega seotud protokollides, ning aidata kaasa riigisiseste poliitiliste reformide konsolideerimisele, eelkõige lähendades riigi õigustiku ühenduse õigustikule. Dialoog ja koostöö hõlmavad järgmisi valdkondi. i) Demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste austamist tagavate institutsioonide stabiilsuse, sõltumatuse ja mõjususe suurendamine eelkõige järgmiselt: tagades valimiste demokraatliku läbiviimise, tegeledes uue valimistsükli jooksul õigusraamistiku ja valimiste korraldamise ülejäänud vajakajäämistega, mille on kindlaks määranud asutustevaheline vabade ja õiglaste valimiste töörühm (IATF) ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR), eelkõige pidades silmas pärast 2016. aasta üldvalimisi koostatud ODIHRi valimisvaatlusmissiooni aruandes esitatud soovitusi;

tagades endiselt, et õigusriigi kõige olulisemaid komponente, näiteks kohtute sõltumatust mõjutavate õigusaktide muudatuste üle tuleb põhjalikult konsulteerida riigi sees ja vajaduse korral Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga, et tagada nende vastupidavus ajaproovile ja vastavus Euroopa standarditele; veelgi parandades eri valitsusasutuste vahelist võimude tasakaalu ning parlamendi suutlikkust täita oma järelevalve ja õigusloomega seotud funktsioone. ii) Õigussektori reformimise jätkamine, tagades eelkõige kohtunike täieliku sõltumatuse ning tugevdades usaldusväärsust, tõhusust, erapooletust ja professionaalsust kohtutes ja õiguskaitseasutustes, mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse. Korruptsioonivastase võitluse jätkamine ja hoogustamine. Õigussektor Lühikese tähtajaga prioriteedid Töötada välja ja viia järk-järgult ellu kohtureformi strateegia ning tegevuskava, mis hõlmavad muu hulgas kohtunike ametissenimetamise, edutamise ja koolitamise põhimõtete ja tavade parandamist, pöörates erilist tähelepanu inimõigusi austavatele lähenemisviisidele, ning pakuvad piisavaid vahendeid nõuetekohase õiguspädevuse tagamiseks. Veelgi edendada kõrgema kohtukooli sõltumatust. Eelkõige parandada kõrgema kohtunõukogu tõhusust, tagades muu hulgas selle sõltumatuse ja samuti usaldusväärsuse. Parandada kohtute usaldusväärsust, rakendades selgeid ja ammendavaid distsiplinaarmeetmeid, mida jõustatakse tõhusalt, ning tagades ühtlasi kohtunike professionaalsuse ja aususe. Ühtlustada üldkohtute institutsioonilist struktuuri, täiendades seda vajaduse korral ning moodustades eritoimkondi ja kodasid, samuti vähendada kohtuasjade kuhjumist üldkohtute tsiviilosakondades. Töötada välja elektrooniline kohtuasjade jaotamise süsteem ja parandada elektroonilist kohtuasjade haldamise programmi, et suurendada usaldust kohtute vastu. Jätkata prokuratuuri reformi eesmärgiga tagada veel paremini prokuratuuri töö sõltumatus poliitilisest mõjuvõimust ning suurem läbipaistvus ja usaldusväärsus. Parandada veelgi õigus- ja institutsioonilisi raamistikke, et pakkuda hea kvaliteediga tasuta õigusabi ning tasulisi õigusteenuseid. Tagada õiglane kohtumenetlus, juurdepääs kohtumõistmisele ja menetlusõigused kriminaalmenetluses kooskõlas Gruusia kohustustega, mis tulenevad Euroopa inimõiguste konventsioonist, Euroopa Kohtu praktikast ja muudest asjakohastest Euroopa Nõukogu konventsioonidest, kehtestades: - õigusaktid ja meetmed eesmärgiga tagada kahtlusaluste ja süüdistatavate menetlusõigused kriminaalmenetluses; - õigusaktid, meetmed ja ressursid eesmärgiga tagada kuriteoohvrite õigused seoses juurdepääsuga kohtumõistmisele ning kaitse, toetamise ja hüvitise saamisega, sealhulgas kriminaalõiguse süsteemis. Võtta kasutusele õiglased ja tõhusad ning laialdasemalt kasutatavad vaidluste kohtuvälise lahendamise vahendid. Rakendada rehabilitatsiooni ja seotud lähenemisviise kinnipidamis- ja kriminaalhooldussüsteemides ning nendest väljaspool, et ennetada uute rikkumiste toimepanemist ja säilitada nõuetekohane tasakaal avaliku korra ja inimõiguste kaitse tagamise vahel.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Uuendada õigusakte äri-, tsiviil- ja haldusõiguse valdkonnas kooskõlas riikide strateegiate ning ELi õigustikuga. Tagada kaasav juurdepääs kohtumõistmisele piisavalt rahastatud õigusabiteenistuse kaudu.



Õiguskaitse Lühikese tähtajaga prioriteedid Suurendada õiguskaitseasutuste vastutust ja nende demokraatlikku järelevalvet. Politsei vastu esitatavad kaebused nõuavad usaldusväärseks reageerimiseks professionaalset ja tõhusat mehhanismi. Kaaluda täiendavate meetmete võtmist, et edendada kõnealuste juhtumite sõltumatut ja tõhusat uurimist. Pakkuda õiguskaitsetöötajatele terviklikku erialakoolitust eetikastandardite ja inimõiguste kohta. Veelgi laiendada vangistuse alternatiivide kohaldamist, võttes kasutusele uued vabadusekaotuseta karistused ja suurendades kriminaalhooldusasutuste suutlikkust. Korruptsioonivastane võitlus, avaliku halduse reform ja avalik teenistus Lühikese tähtajaga prioriteedid Jätkata võitlust korruptsiooni vastu ja tagada asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide, nt ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovituste tõhus rakendamine. Parandada kodanike õigust teavitamisele kui üht olulisimat meedet tõhusaks korruptsiooni ennetamiseks. Tõhustada järelevalvet, kontrolli ja finantsuurimisasutuste tööd. Jätkata kaasava poliitika kujundamist koos kodanike osaluse ja kodanikuühiskonna ning riiklike ja kohalike ametivõimude vahelise dialoogiga. Tugevdada parlamendi järelevalvesuutlikkust valdkondlike komiteede suutlikkuse parandamise kaudu. Jätkata avaliku halduse reformi tegevuskava elluviimist ning tugevdada tegevuskava ja selle aluseks olevate strateegiate kooskõlastamist, järelevalvet ja nendega seotud aruandlust nii poliitilisel kui ka haldustasandil. Rakendada uut avaliku teenistuse õigusraamistikku, et tagada professionaalsem ja tulemuspõhisem avalik teenistus.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava tõhus rakendamine, et ennetada ja avastada korruptsiooni, eelkõige kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni, ning sellega tegeleda. Tagada väidetavate korruptsioonijuhtumite tulemuslik uurimine ja luua tõhus süsteem huvide konflikti ennetamiseks. Ajakohastada avaliku halduse reformi tegevuskava ja selle aluseks olevaid strateegiaid kooskõlas avaliku sektori põhimõtetega. Toetada usaldusväärset, tõhusat, tulemuslikku ja läbipaistvat avalikku haldust ning kujundada välja tulemuspõhine ja professionaalne avalik teenistus. Tugevdada head valitsemistava ja avaliku halduse reformi kohalikul tasandil kooskõlas Euroopa standarditega.



iii) Inimõiguste ja põhivabaduste austamise tagamine inimõiguste ja põhivabaduste kaitse valdkonnas tehtava laiaulatusliku koostöö kaudu, sealhulgas viisil, mida on rõhutatud Thomas Hammarbergi aruandes „Gruusia üleminekuetapis“. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada aktiivselt riiklikus inimõiguste strateegias ja tegevuskavas, sealhulgas ÜRO organite, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni ja rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide erisoovitusi, eelkõige diskrimineerimisvastase poliitika rakendamise, vähemuste ja eraelu kaitse ning usuvabaduse tagamise valdkonnas. Jätkata diskrimineerimisvastase seaduse tõhusat rakendamist, et tagada tõhus kaitse diskrimineerimise vastu. Võtta meetmeid asjakohaste Euroopa Nõukogu diskrimineerimisvastaste dokumentide, sealhulgas Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat käsitlevate Euroopa Nõukogu kehtivate soovituste ning Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, nn Istanbuli konventsiooni allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks ja riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks riiklikes õigusaktides. Keskmise tähtajaga prioriteedid Hoida käigus tõhusad kohtueelsed ja -välised mehhanismid vaidluste lahendamiseks ning inimõiguste kaitsmiseks. Jätkuvalt edendada inimõigusi ja diskrimineerimisvastast võitlust ning suurendada sellealast teadlikkust kohtutes ning õiguskaitse- ja haldusasutustes, sealhulgas korraldades vastavaid koolitusi. Jätkuvalt suurendada meedia mitmekesisust, läbipaistvust ja sõltumatust kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega. Võtta poliitikakujundamisel arvesse inimõiguste kaitsja büroo soovitusi, tagada piisavad vahendid ja tugevdada inimõiguste kaitsja bürood. Teha koostööd inimõiguste kaitsjaga seoses tema soovitustega diskrimineerimisjuhtumite ja diskrimineerimisvastases seaduses ette nähtud institutsioonilise mehhanismi tõhusa toimimise kohta, sealhulgas õigusaktide muudatuste kaudu.

Jätkuvalt arendada inimõiguste ja kodanikuühiskonna integratsiooni ning samuti selliste parlamendi komisjonide järelevalvesuutlikkust, kes tegelevad inimõiguste strateegia ja tegevuskava rakendamise alaste õigusküsimustega. Teha koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide ja esindavate sotsiaalpartneritega (ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid) nende rollis sidusrühmade ja järelevalvajatena ELi ja Gruusia assotsieerimislepingus esikohale seatud valdkondades nagu tööõigused, eraelu puutumatus, vähemuste ja teiste haavatavate rühmade õigused ning meediavabadus. Väärkohtlemine ja piinamine Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta ajavahemiku 2015–2016 tegevuskava vastu ka ajavahemikuks 2017–2018 ning jätkata täiendavate meetmete võtmist, et võidelda väärkohtlemise ja piinamise vastu ning tõhustada jõupingutusi karistamatuse tõkestamise eesmärgil. Tagada põhjalik, läbipaistev ja sõltumatu uurimine väidetava piinamise ja väärkohtlemise kasutamise suhtes kinnipidamissüsteemis, politsei-, sõjaväe- ja teistes kinnistes asutustes, luues sõltumatu uurimismehhanismi, et uurida väidetavaid väärkohtlemise juhtumeid õiguskaitseasutustes. Jätkata riiklikku ennetusmehhanismi toetamist inimõiguste kaitsja büroo raames, et tulevikus kuritarvitamist ära hoida, tagades selle mehhanismi tõhusa toimimise. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata jõupingutusi, et parandada kinnipidamisasutuste tervishoiusüsteemi ja kinnipeetavate juurdepääsu tervishoiuteenustele, sealhulgas vaimse tervise teenustele. Arendada kinnistes asutustes või kinniste asutuste jaoks töötavate tervishoiutöötajate suutlikkust ja võimet mõista hukka väärkohtlemine ning sellest teatada. Veelgi tugevdada kinnipidamissüsteemi, politsei-, sõjaväe- ja teiste kinniste asutuste tõhusat sisemist ja välist järelevalvet kuritarvitamise ja väärkohtlemise varajaseks avastamiseks ning ärahoidmiseks. Võrdne kohtlemine Lühikese tähtajaga prioriteedid Suurendada soolist võrdõiguslikkust ning tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine sotsiaalses, poliitilises ja majanduselus. Võtta täiendavaid meetmeid koduvägivalla vastaste õigusaktide rakendamiseks, sealhulgas suurendada elanikkonna ja konkreetsete kutserühmade, näiteks politsei teadlikkust eelkõige maal ning vähemustega asustatud piirkondades. Parandada kannatanute juurdepääsu nõustamisteenustele ja varjupaikadele. Keskmise tähtajaga prioriteedid Ühtlustada tervise- ja ohutuseeskirjad, emaduse kaitse eeskirjad ning tööalaste ja perekondlike ülesannete sobitamise eeskirjad Euroopa standarditega, nagu assotsieerimislepingus kavandatud.

Võtta aktiivselt meetmeid, et edendada naiste paremat esindatust poliitiliste otsuste langetamise foorumitel. Laste õigused Lühikese tähtajaga prioriteedid Tagada piisavad vahendid ja tugevdada inimõiguste kaitsja büroo rolli lastega seotud ombudsmanitöö tegemisel ning muu hulgas jälgida igal aastal olukorda asjaomastes institutsioonides, sealhulgas päevakeskustes. Keskenduda meetmetele laste kaitsmiseks mis tahes vägivalla eest. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tegeleda kõige haavatavamate laste (sealhulgas puudega laste ning tänaval elavate ja töötavate laste) vajadustega, parandades ja laiendades sotsiaalkaitse mehhanisme ning samuti toetades puudega laste territoriaalset juurdepääsu puudega laste habilitatsiooni/rehabilitatsiooni programmidele, ning astuda samme lapstööjõu kasutamise kõrvaldamise poole. Jätkata alaealiste üle õigusemõistmise reformi. Jätkata laste deinstitutsionaliseerimisele suunatud tööd. Ametiühingute õigused ja peamised tööalased standardid Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta vastu tööinspektsiooni süsteemi järelevalvefunktsioone määratlev õigusraamistik töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas ning kõrvaldada kehtivates õigusaktides sätestatud piirangud inspektorite volitustele kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni standarditega. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada tööseadustikku (vastu võetud 2013. aasta juunis) ning viia see ja muud asjaomased õigusaktid kooskõlla ILO standarditega. Toetada uut tööseadustikku vaidluste lahendamise institutsioonide ja menetlustega ning arendada läbirääkimiste kultuuri, kiites heaks vahendajate nimekirjad. Jätkata tööd korralikult väljaarendatud tööinspektsiooni süsteemi loomisel, mille alusel tegutsevatel inspektsioonidel on piisav pädevus ja suutlikkus inspekteerida töötingimusi ja -suhteid vastavalt ILO standarditele. Tagada kolmepoolse sotsiaalse partnerluse komisjoni tõhus toimimine ja jätkata sotsiaalse dialoogi parandamist ILOga tehtava koostöö kaudu.





2.3 Välis- ja julgeolekupoliitika Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas on dialoogi ja koostöö eesmärk järkjärguline lähenemine, mis hõlmab ka lähenemist ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP), ning selle raames tegeldakse eelkõige konfliktiennetuse ja kriisiohje küsimustega, piirkondliku stabiilsuse, desarmeerimise, relvade leviku tõkestamise, relvastus- ja ekspordikontrolliga. Koostöö põhineb ühistel väärtustel ja vastastikustel huvidel ning selle eesmärk on suurendada poliitilist lähenemist ja tõhusust kahepoolsete, rahvusvaheliste ja piirkondlike foorumite kasutamise kaudu. Lühikese tähtajaga prioriteedid Jätkata koostööd, et viia Gruusia vastavusse ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika deklaratsioonidega. Jätkata koostööd vastavusse viimiseks ELi autonoomsete sanktsioonimeetmetega. Jätkata koostööd ELi integratsiooniga seotud küsimusi käsitleva strateegilise kommunikatsiooni alal. Tugevdada praktilist koostööd konfliktide ennetamisel ja kriisiohjamisel, soodustades Gruusia osalemist ELi juhitavatel tsiviil- ja militaarkriisiohje operatsioonidel ning ÜJKP vallas toimuvatel konsultatsioonidel ja koolitustel (2013. aasta novembris allkirjastatud osalemise raamlepingu alusel ja idapartnerluse ÜJKP paneeli mitmepoolses raamistikus). Edendada ja soodustada Gruusia osalemist ÜJKPga seotud koolitustel ja konsultatsioonidel (korrapäraste kahepoolsete konsultatsioonide ja idapartnerluse mitmepoolse ÜJKP paneeli raames). Hõlbustada Gruusia koostööd ELi ametitega ÜJKPga seotud küsimustes. Edendada piirkondlikku koostööd julgeolekuküsimustes, nagu parem piirihaldus, rändehaldus, kriitilise infrastruktuuri kaitse, ekspordikontroll, hädaolukordade lahendamine, kodanikukaitse, smugeldamise ja ebaseadusliku kaubanduse (bio- ja tuumamaterjalidega kaubitsemise) vastane võitlus ning asjaomase personali koolitamine, sealhulgas eelkõige Gruusias asuva keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu leevendamise tippkeskuse kaudu. Keskmise tähtajaga prioriteedid Anda ühine panus keskkonda, mis soodustab pragmaatilist koostööd ning poliitilist dialoogi ja piirkondlikke ja rahvusvahelisi küsimusi puudutava koostöö arendamist, sealhulgas Euroopa Nõukogu ja OSCE raames. Edendada konfliktide rahumeelset lahendamist ning tõhusal mitmepoolsusel põhinevat rahvusvahelist stabiilsust ja julgeolekut. Soodustada investeerimist Gruusia riigi ja ühiskonna vastupanuvõimesse, kaasates Gruusia algatusse „Suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks“ ning pakkudes institutsioonilist toetust, koolitust ja varustust, millega panustada üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia tõhususse. Hõlbustada Gruusia koostööd Euroopa Liiduga tõhusa tsiviiljulgeoleku sektori reformi alal. Edendada ühiselt ÜRO hartas ja OSCE Helsingi lõppaktis sätestatud suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, piiride rikkumatuse ja sõltumatuse põhimõtete austamist.

Terrorism, massihävitusrelvade leviku ja ebaseadusliku relvaekspordi tõkestamine Lühikese tähtajaga prioriteedid Teha koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks ning aidata tõkestamisele kaasa, täites täielikult lepinguosaliste rahvusvahelistest desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest lepingutest tulenevaid kehtivaid kohustusi ja teisi vastavaid rahvusvahelisi kohustusi ning rakendades neid riigi sees. Keskmise tähtajaga prioriteedid Teha koostööd rahvusvahelise konsensuse suurendamiseks inimõigustel põhineva terrorismivastase võitluse ja terroriaktide õigusliku määratluse alal, sealhulgas terrorismivastase võitluse terviklikku konventsiooni käsitleva kokkuleppe saavutamise toetamise kaudu. Teha koostööd riskipõhise tollikontrolli alal, mis tagab import-, eksport- ja transiitkauba ohutuse ning turvalisuse. Võidelda väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ning oma kohustustele muude kõnealuses valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide raames. Jätkata koostööd tavarelvade ekspordikontrolli alal, pidades silmas ELi ühist seisukohta sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli kohta. Arendada koostööd ebaseadusliku relvakaubanduse vastase võitluse ja varude hävitamise alal. Jätkata tasakaalustatult kaasaaitamist tuumarelva leviku tõkestamise lepingu rakendamisele kõigi selle kolme samba vallas. Konfliktide rahumeelne lahendamine Lühikese tähtajaga prioriteedid Teha tõhusat koostööd konflikti lahendamiseks, kasutades ELi ja Gruusia vahel kokkulepitud vorme, muu hulgas konsultatsioone, mille eesmärk on luua võimalusi Gruusias asuvate Abhaasia ja Tshinvali rajooni / Lõuna-Osseetia piirkondade asjakohaseks kaasamiseks ELi-Gruusia suhete süvendamisse. Jätkata konstruktiivset osalemist ELi, ÜRO ja OSCE ühisjuhtimisel toimuvatel Genfi rahvusvahelistel kõnelustel ja toetada neid kõnelusi. Täielikult ja tõhusalt kasutada Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu järelevalvemissiooni hästi toimivaid büroosid, et panustada stabiliseerimisse, normaliseerimisse ning usalduse suurendamisse, muu hulgas vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanismide ja igasuguste muude sobivate mehhanismide, meetmete või kavadega. Toetada konflikti rahumeelsele lahendamisele suunatud jõupingutusi, võttes sealhulgas ühendust Gruusias asuvate Abhaasia ja Tshinvali rajooni / Lõuna-Osseetia piirkondade elanikega Gruusia lepitus- ja kaasamispoliitika ning ELi mittetunnustamise ja kaasamispoliitika kontekstis. Jagada ELi-Gruusia poliitilisest ühtsusest ja majandusliku integratsiooni protsessist, sealhulgas ELi-Gruusia viisanõude kaotamisest tulenevaid hüvesid ja võimalusi elanikega teisel pool halduspiiri. Võtta asjakohaseid meetmeid, et julgustada halduspiiriülest kaubandust, vaba liikumist ja majanduslikke sidemeid, sealhulgas selliste õigusaktide nagu okupeeritud territooriumide seaduse läbivaatamine.

Võtta meetmeid, et toetada inimestevahelisi kontakte, usalduse loomist ja lepitamiseks tehtavaid jõupingutusi konflikti tõttu lahutatud kogukondades. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata ühiseid jõupingutusi 12. augusti 2008. aasta kuuepunktilise kokkuleppe ja selle rakendusmeetmete täielikuks elluviimiseks. Jätkata ühiseid jõupingutusi sisukaks rahvusvaheliseks tegutsemiseks Gruusias, rakendades sealhulgas täielikult Euroopa Liidu vaatlusmissiooni mandaati. Jätkata tööd selle nimel, et võimaldada kõikidel riigisisestel põgenikel ja pagulastel ohutult, väärikalt ja vabatahtlikult tagasi pöörduda nende esialgsetesse elukohtadesse kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega. Võtta meetmeid konflikti jätkusuutlikuks lahendamiseks, ilma et see piiraks konfliktiga seotud küsimustega tegelemise praeguseid vorme; konflikti rahumeelne lahendamine on üks kesksetest teemadest lepinguosaliste poliitilises dialoogis ja teiste oluliste rahvusvaheliste osalejatega peetavas dialoogis. Rahvusvaheline Kriminaalkohus Jätkata koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, rakendades Rooma statuudi ja sellega seotud dokumendid ning pidades nõuetekohaselt silmas selle terviklikkuse säilitamist. Jätkata koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga 2008. aasta augustisõja uurimisel.



2.4Õigus, vabadus ja turvalisus Pärast viisavaba reisimise korra vastuvõtmist ja jõustumist oodatakse, et Gruusia jätkaks 25. veebruari 2013. aasta viisanõude kaotamise tegevuskava neljas plokis sätestatud nõuete täitmist. Tegevuskavas, sealhulgas 3. plokis (avalik kord ja julgeolek) sisalduvate kõikide kriteeriumide tõhus ja jätkusuutlik rakendamine on oluline, et jätkata viisavaba reisimise korra rakendamist Euroopa Liiduga. Kui tegevuskavas kehtestatud konkreetsete kriteeriumide täitmise suhtes tekib põhjendatud kahtlus, esitab Gruusia Euroopa Liidule viimase nõudmisel vastava teabe. Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades. Isikuandmete kaitse Lühikese tähtajaga prioriteedid

Tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse vastavalt Euroopa standarditele ning võtta praktilisi meetmeid isikuandmete kaitse õiguse austamise tagamiseks, sealhulgas kriminaalõiguse valdkonnas. Tagada andmekaitse standardite kohaldamine nii avalikus kui ka erasektoris. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tugevdada andmekaitseasutuse (inspektori büroo) suutlikkust ja jälgida andmekaitsestandardite kohaldamist. Jätkata kõikides sektorites isikuandmete kaitset käsitleva õigusraamistiku rakendamist, et tagada andmekaitse kõrge tase kooskõlas Euroopa vahendite ja standarditega. Ränne ja varjupaik Lühikese tähtajaga prioriteedid Tagada, et ühtne rändeanalüüsi süsteem ja ränderiski analüüsi süsteem toimivad täielikult, ning anda aru parandustest rändeandmete analüüsis ja riskide hindamises. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada tõhusalt Gruusia rändestrateegiat 2016–2020 ja selle juurde kuuluvat tegevuskava. Ajakohastada regulaarselt (vähemalt iga kahe aasta tagant) Gruusia rändeprofiili. Jätkata ELi-Gruusia tagasivõtulepingu tõhusat rakendamist ning tagada liikuvusteabe keskuste ja taasintegreerimise meetmete sujuv üleminek Gruusia riiklikusse taasintegratsiooni programmi. Töötada välja mehhanismid, millega võidelda ebaseadusliku rände vastu ja toetada seaduslikku rännet, sealhulgas jätkata pidevate suunatud teabekampaaniate korraldamist rändajate õiguste ja kohustuste, ELi tööturule juurdepääsu reguleerivate eeskirjade ning viisavabadusega seotud õiguste kuritarvitamise eest kohaldatava vastutuse kohta. Jätkata praktilise koostöö arendamist ELi-Gruusia liikuvuspartnerluse raames. Piirihaldus

Lühikese tähtajaga prioriteedid Anda aru edusammude kohta Gruusia mittebiomeetriliste passide kasutamise järkjärgulisel lõpetamisel kooskõlas viisanõude kaotamise tegevuskavaga. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada tõhusalt Gruusia piirihaldusstrateegiat ajavahemikuks 2014–2018 ja selle juurde kuuluvat tegevuskava. Säilitada piirikontrolli ja piirivalve kõrge tase piirirände haldus- ja aruandlussüsteemi (BMARS) abil ning piirioperatsioonide haldussüsteemi (BOMS) projekti elluviimise kaudu. Edusammud riigipiiride demarkeerimisel naaberriikidega. Võitlus organiseeritud kuritegevusega Lühikese tähtajaga prioriteedid Töötada välja inimkaubandusvastase võitluse tegevuskava pärast 2016. aastat ning jätkata riigiasutuste suutlikkuse arendamisega seotud tegevust inimkaubanduse juhtumite aktiivseks tuvastamiseks ja tõhusaks uurimiseks. Teha järelevalvet inimkaubanduse juhtumite aktiivse tuvastamise ja uurimise tõhususe üle ning anda selle kohta aru. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas. Jätkata organiseeritud kuritegevuse tõhusa tõkestamise eesmärgil ELi liikmesriikide ja Gruusia õiguskaitseasutuste koostööd, rakendada Europoliga sõlmitud koostöölepingut ning jätkata koostööd Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL) õiguskaitsekoolituse eesmärgil. Tõhustada koostööd küberkuritegevusega tegelemisel ja asjaomase õiguskaitsekoolituse pakkumisel Gruusia ametiasutustele. Ebaseaduslike uimastite vastu võitlemine Lühikese tähtajaga prioriteedid

Rakendada riiklikku uimastistrateegiat ja tegevuskava 2016–2017. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada tasakaalustatud ja terviklik lähenemine uimastiküsimustele, et tulla toime uimastite kuritarvitamise tervislike ja sotsiaalsete tagajärgedega ning tagada tõhusam ennetustegevus ja töö ebaseaduslike uimastite pakkumise, nendega kaubitsemise ja nende nõudluse vähendamiseks. Jätkata regulaarset dialoogi idapartnerluse uimastialase dialoogi raamistikus. Veelgi arendada koostööd ja teabevahetust, sealhulgas kasutades parimal viisil ära Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) ja Gruusia Justiitsministeeriumi vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit. Rahapesu ja terrorismi rahastamine Lühikese tähtajaga prioriteedid Ühtlustada Gruusia õigusaktid neljanda rahapesuvastase direktiiviga. Teha järelevalvet ning väljastatud külmutamis- ja konfiskeerimiskäskude arvu ning külmutatud ja konfiskeeritud vara hinnangulise väärtuse üle ning anda nende kohta aru, et tagada kriminaaltulu konfiskeerimist käsitlevate Gruusia õigusaktide tõhus rakendamine. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata jõupingutusi, et arendada edasi rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise ning nende vastase võitluse õigus- ja institutsioonilist raamistikku, sealhulgas kõnealuseid valdkondi käsitlevate ELi õigusaktide lähendamise kaudu. Jätkata rahapesuvastase töökonna terrorismi rahastamist käsitlevates soovitustes sisalduvate standardite rakendamist. Tõhustada konfiskeerimise, kriminaaltulu jälitamise ja varahalduse alal tehtavat operatiivset koostööd tõhusa kommunikatsiooni ja parimate tavade vahetamise kaudu Gruusia ametiasutuste ja ELi kriminaaltulu jälitamise talituste vahel.



Koostöö terrorismiga võitlemise valdkonnas Keskmise tähtajaga prioriteedid

Sõlmida operatiivkokkulepe Gruusia ja Europoli vahel, et hõlbustada teabe vahetamist terroristlike organisatsioonide ja rühmituste, nende tegevuse ning tugivõrgustike kohta. Allkirjastada ja ratifitseerida kõik asjaomased rahvusvahelised dokumendid. Õigusalane koostöö Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta tõhusaid ja jõulisi meetmeid operatiivkoostöö kokkuleppe allkirjastamiseks Eurojustiga ja toetada kokkuleppe rakendamist. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tõhustada õigusalast koostööd tsiviil- ja kaubandusasjades, ühinedes õigusalast koostööd tsiviilasjades käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega ja neid rakendades, eelkõige ühinedes Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi põhikonventsioonidega õigusalase koostöö ning lastekaitse valdkonnas, näiteks 1965. aasta Haagi konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välismaal kätteandmise kohta, 1970. aasta konventsiooniga kaubandus- või tsiviilasjades välismaal tõendite kogumise kohta ja kohtu valiku kokkuleppeid käsitleva 2005. aasta Haagi konventsiooniga ning 2007. aasta laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise Haagi konventsiooni ja selle ülalpidamiskohustuse suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolliga. Tõhustada õigusalast koostööd kriminaalasjades asjaomaste konventsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu konventsioonidega ühinemise ja nende rakendamise kaudu. 2.5Kaubandus, kaubandusega seotud küsimused ja kestlik areng

Põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond moodustab suure osa assotsieerimislepingust. Seetõttu eeldatakse, et selle osa rakendamisele, mis sisaldub IV jaotises „Kaubandus ja kaubandusega seotud küsimused“, määratakse selline prioriteetsuse tase, mis on vastavuses selle tähtsusega assotsieerimislepingu üldises kontekstis ja ELi-Gruusia suhetes. Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Gruusiat täielikult toimiva turumajanduse rajamisel ja poliitika järkjärgulisel ühtlustamisel ELi poliitikaga kooskõlas makromajandusliku stabiilsuse, riigi rahanduse usaldusväärsuse, vastupidava finantssüsteemi ja jätkusuutliku maksebilansi juhtpõhimõtetega. Selle eesmärgi täitmiseks jälgivad nad makromajanduslikke arengusuundi, arutavad kõige olulisemaid poliitilisi probleeme ja vahetavad teavet parimate tavade üle regulaarse makromajandusliku dialoogi tugevdamise kaudu, et parandada majanduspoliitika kujundamise kvaliteeti. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd järgmistel eesmärkidel. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tugevdada Gruusia Keskpanga sõltumatust ja regulatiivseid volitusi ning jagada ELi kogemusi, sealhulgas Euroopa Keskpanga kogemusi raha- ja vahetuskursi poliitika ning samuti finants- ja pangandussektori regulatsiooni ja järelevalve alal, et arendada edasi Gruusia suutlikkust kõnealustes valdkondades. Parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja juhtimist maksureformide rakendamise kaudu.

Arendada välja jätkusuutlik, põhjalik ja hästi suunatud sotsiaalne turvavõrgustik. Kaubavahetus Lepinguosalised teevad koostööd seoses assotsieerimislepingus sisalduvate kaupade turulepääsu käsitlevate sätete nõuetekohase rakendamisega, eelkõige ühiste konsultatsioonide kaudu, pidades silmas järgmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Arendada edasi kaubandusstatistika valdkonda. Tagada, et pärast lepingu jõustumist ei tõsteta lepinguosaliste vahelises kaubanduses praegu kohaldatavaid imporditolle (peatamisklausel). Keskmise tähtajaga prioriteedid Aidata Gruusial mitmekesistada oma ekspordistruktuuri, sealhulgas eksportida ELi turule uusi tooteid. Teha tihedat koostööd eesmärgiga kohaldada tõhusalt dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanismi. Abistada Gruusiat nende õigusaktide koostamisel ja rakendamisel, mida Gruusia kavatseb ette valmistada turulepääsu või muude seotud küsimuste kohta (s.t kaubanduse parandusmeetmed). Tagada teabevahetus turulepääsuga seotud arengusuundade ja turulepääsu poliitika kohta. Tehnilised eeskirjad, standardimine ja seotud infrastruktuur Lepinguosalised teevad koostööd standardite, tehniliste eeskirjade, metroloogia, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamise alal, et saavutada kõnealuste süsteemide järkjärguline ühtlustamine ELi vastavate süsteemidega, nagu assotsieerimislepingus sätestatud. Koostöö hõlmab järgmist. Keskmise tähtajaga prioriteedid

Töötada välja tehniliste kaubandustõkete strateegias sätestatud õigusaktid, mida Gruusia kohustus rakendama assotsieerimislepingu alusel. Arendada välja standardite, tehniliste eeskirjade, metroloogia, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamise menetluste haldamise infrastruktuur. Toetada sidusrühmade, sealhulgas ettevõtjate ettevalmistamist ühtlustatud õigusaktide rakendamiseks. Jätkata tööstustoodangu turujärelevalve strateegia rakendamist. Tugevdada Gruusia asjaomaste riigiasutuste ja turujärelevalve organite haldussuutlikkust turujärelevalve valdkonnas. Koolitada täiendavalt töötajaid vastutavate valitsusorganite ja -ametite juhtimiseks. Vahetada teavet Gruusia tehniliste kaubandustõkete ja turujärelevalvestrateegiate kõikide asjaomaste aspektide ning vajaduse korral ajakavade kohta. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette Gruusia toidu ja sööda, taimetervise ning loomade tervise ja heaolu ning praktikat käsitlevate sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna õigusaktide ühtlustamine ELi standarditega, nagu on sätestatud assotsieerimislepingu asjaomastes lisades. Koostöö hõlmab järgmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Toetada toidu ja sööda ning looma- ja taimetervise ohutusega seotud varajase hoiatamise süsteemi. Korraldada teabekampaaniaid koos asjaomaste asutuste, ettevõtete ja valitsusväliste organisatsioonidega ELi turule pääsemise nõuete kohta ning koos kodanikuühiskonnaga toidu- ja söödaohutuse asjaomaste tarbijakaitse aspektide kohta. Pakkuda Gruusiale täiendavat tehnilist nõu ja toetust õigusaktide koostamisel ning rakendamisel, sealhulgas koolitada asjaomaseid töötajaid ning aidata suurendada pädeva asutuse laboratoorset suutlikkust kooskõlas ELi nõuetega. Soodustada Gruusia ettevõtete suutlikkust kohaneda ühtlustatud õigusaktide rakendamisega.



Keskmise tähtajaga prioriteedid Aidata Gruusial tõhustada riskianalüüsi sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas. Tagada veterinaarsed, fütosanitaarsed ja toiduohutuse kontrollid piiripunktides.

Hõlbustada Gruusia ettevõtetel kohaneda ühtlustatud õigusaktide rakendamisega. Toll ja kaubanduse soodustamine Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette Gruusia õigusaktide vastavusseviimine liidu õigustiku ja assotsieerimislepingu vastavas lisas loetletud rahvusvaheliste standarditega. Ühtlustamine peaks põhinema liidu tolliseadustikul, mida rakendatakse alates 1. maist 2016. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada tollikoostöö strateegilist raamistikku. Viia Gruusia õigusaktid, mis käsitlevad intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis, vastavusse liidu õigustikuga assotsieerimislepingus kavandatud viisil. Keskmise tähtajaga prioriteedid Viia Gruusia volitatud ettevõtjate süsteem vastavusse ELi süsteemiga. Jätkata Gruusia tolliasutuste ajakohastamist. Jätkata tolliprotseduuride lihtsustamist ja ajakohastamist. Abistada Gruusiat ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga ühinemisel. Teha koostööd riskipõhise tollikontrolli valdkonnas ja jagada asjaomast teavet, mis aitab suurendada riskijuhtimise ja tarneahelate ohutust, toetab seaduslikku kaubandust ning import-, eksport- või transiitkaupade ohutust ja turvalisust. Tugevdada pettusevastase võitlusega seotud dialoogi, et takistada ebaseaduslikku kaubandust, sealhulgas aktsiisikaupadega kaubitsemist, tõhustades selleks koostööd tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitleva protokolli raames. Võtta assotsieerimislepingus kavandatud viisil arvesse volitatud ettevõtjate süsteemi vastastikuse tunnustamise eesmärki. Päritolureeglid Lepinguosalised teevad koostööd, et rakendada assotsieerimislepingu asjaomases protokollis esitatud ja Gruusia ühinemisest Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga tulenevaid päritolureegleid. Kõnealune koostööd hõlmab järgmist.

Lühikese tähtajaga prioriteedid Arutada Gruusia tolliasutuste kohaldatavaid kehtivaid menetlusi kaupade päritolu sertifitseerimisel ja kontrollimisel. Keskmise tähtajaga prioriteedid Asendada kehtiv protokoll päritolureeglite kohta (assotsieerimislepingu protokoll nr 2) viitega Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile pärast Gruusia ühinemist. Jätkata Gruusia tolliasutuste koolitamist sooduspäritolu sertifitseerimise ja kontrollimise valdkonnas. Ettevõtlus, teenustekaubandus ja elektrooniline kaubandus Lepinguosalised jätkavad dialoogi ettevõtluse, teenustekaubanduse ja elektroonilise kaubanduse teemal vastavalt assotsieerimislepingu asjaomastele sätetele. Lepinguosalised teevad ettevalmistusi teenuste valdkonna kohustuste rakendamiseks vastavalt assotsieerimislepingu asjaomaste lisade sätetele. See hõlmab ka koolituse pakkumist ja piisava haldussuutlikkuse arendamist, et tulla toime õigusaktide kavandatud vastavusseviimisega, ning regulaarse teabevahetuse tagamist seoses kavandatud ja käimasoleva ühtlustamistööga valitud valdkondades. Vahetada teavet ja kogemusi koostalitlusvõimeliste e-kaubanduse kauplemisplatvormide arendamise kohta. Vahetada teavet ja kogemusi sidusrühmade teadlikkuse suurendamise kohta postiteenuste direktiivi kesksete põhimõtete rakendamisel, eelkõige seoses universaalse postiteenuse kohustusega, samuti muu postisektori poliitika kohta. Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Lepinguosalised jätkavad dialoogi kapitali liikumise ja maksete teemal, pidades eelkõige silmas järelevalvet kõikide kehtivate kohustuste täitmise üle ning ettevalmistusi assotsieerimislepingu rakendamiseks.



Riigihanked Lepinguosalised teevad Gruusiaga koostööd assotsieerimislepingu riigihangete peatüki ja seotud reformide rakendamise ettevalmistamiseks. Koostöö hõlmab järgmist.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Pakkuda täpset ja õigeaegset teavet kavandatud õigusloometöö kohta, mis mõjutab riigihankepoliitikat ning selle rakendamist – nii riigihangete valdkonna õigusaktide ühtlustamise kui ka institutsioonide loomise osas. Gruusia valitsus võttis juba 31. märtsil 2016 vastu tervikliku tegevuskava, mis hõlmab viit tegevusetappi, mis viiakse ellu ajavahemikul 2016–2022. Lepinguosalised jätkavad tegevuskava arutamist, pidades ühtlasi silmas eesmärki tagada Gruusia riigihankeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamine ELi riigihangete alase õigustikuga assotsieerimislepingus kavandatud viisil. Intellektuaalomandi õigused Lepinguosalised teevad Gruusiaga koostööd, et valmistada ette ELi õigustiku ja assotsieerimislepingus sätestatud rahvusvaheliste intellektuaalomandi õiguste kaitse standardite ühtlustamine. Koostöö hõlmab järgmist. Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada mõlema lepinguosalise õiguste omajatele kõrgetasemeline intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamine. Suurendada asjaomaste valitsusorganite või täitevasutuste õiguskaitsesuutlikkust ning tagada kohtusüsteemi nõuetekohane toimimine, et tagada õiguste omajatele juurdepääs kohtumõistmisele ja sanktsioonide rakendamine. Toetada Gruusia riikliku intellektuaalomandi keskuse „Sakpatenti“ toimimist, et tagada intellektuaalomandi õiguste ja autoriõiguste kaitse. Laiendada koostööd kolmandate riikide asutuste ja tööstusharude ühendustega. Võtta meetmeid, et suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse valdkonnast, ning tagada tõhus dialoog õiguste omajatega. Võtta mõjusaid meetmeid, et tõkestada võltsimist ja piraatlust, sealhulgas esitada statistikaandmeid nende toimingute kohta, mida jagatakse lepinguosaliste vahel. Konkurents Keskmise tähtajaga prioriteedid Lepinguosalised teevad koostööd assotsieerimislepingu konkurentsipeatüki ja seotud reformide rakendamiseks. Koostöö on suunatud Gruusia institutsioonilisele raamistikule ja asjaomasele haldussuutlikkusele, et tagada asjaomaste õigusaktide tõhus rakendamine ning samuti süvendatud dialoog konkurentsi käsitlevate ja seotud õigusaktide jõustamise kohta. Läbipaistvus Lühikese tähtajaga prioriteedid

Lepinguosalised pööravad eriti palju tähelepanu koostööle, kui nad valmistavad ette selliste kohustuste rakendamist, mis käsitlevad kaubandusega seotud poliitikakujundamise läbipaistvust. Lepinguosalised arutavad parimaid tavasid ja vastavaid kogemusi läbipaistva poliitikakujunduse raames, vahetavad teavet ja pakuvad asjaomast koolitust, sealhulgas kommunikatsioonimehhanismide kohta ning konsultatsioone sidusrühmadega, samuti korraldavad nad seminare ja muid üritusi laiemale avalikkusele eesmärgiga selgitada assotsieerimislepingu rakendamist ja ühtlustamisprotsessi. Kaubandus ja kestlik areng Keskmise tähtajaga prioriteedid Lepinguosalised jätkavad oma dialoogi assotsieerimislepingu kaubanduse ja kestliku arengu peatükiga hõlmatud küsimustes, eelkõige vahetades teavet nõuetekohase tööinspektsioonisüsteemi arendamise kohta vastavalt kõikidele peamistele rahvusvahelistele tööalastele standarditele, tööseadustiku rakendamise kohta, mitmepoolsete keskkonnakokkulepete ratifitseerimise ja rakendamise kohta ning muude jätkusuutliku arenguga seotud kohustuste rakendamise kohta, ning peavad arutelusid ja vahetavad parimaid tavasid nimetatud peatükiga hõlmatud kohustuste tulevase rakendamise kohta sidusrühmade kaasamise ja kodanikuühiskonna dialoogi aspektist. Lepinguosalised nõustuvad, et 2.2 jaos esitatud ametiühingute õiguste ja peamiste tööstandarditega seotud prioriteedid ning 2.6 jaos määratletud prioriteet on kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamisel äärmiselt olulised ning assotsieerimislepingu kõnealuse osa raames tuleks nendega tegeleda.



2.6 Majandusareng ja turuvõimalused Põllumajandus ja maaelu areng Lepinguosalised teevad koostööd järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Võtta vastu ja rakendada Gruusia maaelu arendamise strateegia ajavahemikuks 2017–2020. Keskmise tähtajaga prioriteedid Ajakohastada põllumajanduse arengu eest vastutavad institutsioonid ja tõhustada nende tööd, muu hulgas kaasates kõnealusesse protsessi kõik asjaomase sektori sidusrühmad. Hõlbustada põllumajandustoodete turustamisstandardite järkjärgulist vastuvõtmist, et toetada suuremat toiduohutust ja kvaliteedikavade rakendamist.

Parandada põllumajandusliku tootmise konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust mastaabisäästu edendamise abil turumajanduslike põllumajandusühistute kaudu, arendades tootmise ja ekspordi suurendamise eesmärgil nõuande- ja teabelevisüsteeme. Lihtsustada juurdepääsu põllumajanduse elujõulistele laenu- ja finantsvahenditele. Toetada tõhusate väärtusahelate arendamist ja toetada VKEsid, et suurendada nende konkurentsivõimet valitud sektorites, millel on suur ekspordiväärtus. Liikuda järk-järgult tõhusa põllumajandus- ja maaelu arengu poliitika lähendamise ning rakendamise poole ELi järeleproovitud mudelite alusel. Tõhustada tööhõivet ja elutingimusi maapiirkondades loodusvarade parema haldamise, paremate teenuste ja taristu ning maamajanduse mitmekesistamise kaudu. Arendada edasi temaatilist koostööd ja teabevahetust, sealhulgas kasutades parimal viisil ära Euroopa Komisjoni ja Gruusia valitsuse vahelist regionaalpoliitika dialoogi käsitlevat ühisdeklaratsiooni. Avaliku sektori sisefinantskontroll ja välisaudit Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga tagada avaliku sektori finantskontrolli ja välisauditi areng. Lühikese tähtajaga prioriteedid Veelgi tõhustada sisekontrollisüsteemi detsentraliseeritud juhtimisaruandluse raames, sealhulgas sõltumatut siseauditit, mida tehakse riigiasutustes, tagades ühtlustamise üldtunnustatud rahvusvaheliste standardite, raamistike ja ELi parimate tavadega. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata sisekontrolli ja siseauditi süsteemi parandamist avalikus sektoris kooskõlas lahknevuste hindamisega tegeliku olukorra ning üldtunnustatud rahvusvaheliste standardite, raamistike ja ELi heade tavade vahel. Tagada kontrollikoja välisauditi funktsiooni (Gruusia Riigikontroll) edasiarendamine kooskõlas üldtunnustatud rahvusvaheliste standarditega (INTOSAI). Maksustamine Lepinguosalised tõhustavad ja tugevdavad koostööd, mille eesmärk on täiustada ja arendada Gruusia maksusüsteemi ja -haldust ELi ja rahvusvaheliste standardite alusel, sealhulgas teha ettevalmistusi järkjärguliseks vastavusseviimiseks ELi õigustiku ja rahvusvaheliste dokumentidega assotsieerimislepingu vastavas lisas sätestatud viisil, eelkõige järgmiselt. Täiustada ja lihtsustada maksualaseid õigusakte. Tõhustada rahvusvahelist maksundusalast koostööd, et tugevdada maksuvaldkonnas head juhtimistava, s.t läbipaistvuse, teabevahetuse ja ausa maksukonkurentsi põhimõtteid.

Suurendada maksuhaldussuutlikkust, eelkõige nähes ette maksukontrollide ja -auditite sihipärasema, riskipõhise süsteemi. Võtta meetmeid, et ühtlustada pettuste ja aktsiisikaupade salakaubaveo tõkestamise ning nende vastu võitlemise poliitikat. Arendada koostööd ELi liikmesriikide maksuhalduritega, jagades maksundusvaldkonna uusi kogemusi ja suundumusi. Statistika Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette vastavusseviimine ELi õigustikuga statistikavaldkonnas, eelkõige järgmiselt. Keskmise tähtajaga prioriteedid Võtta kasutusele kvaliteetne aruandlus enamiku statistiliste vaatluste puhul. Viia lõpule SNA 2008 kasutusele võtmine. Ühtlustada ettevõtlusstatistika metoodika ELi standarditega ja tulevastele andmenõuetele orienteeritud ettevõtlusstatistikaga, nagu on ette nähtud ettevõtlusstatistika integreerimist käsitlevas raammääruses (FRIBS). On soovitatav, et ELi riigid jagaksid kogemusi FRIBSi rakendamise kohta, tõhustamaks ühtlustamisprotsessi. Tegeleda statistiliste lahknevustega, mis on tekkinud kahepoolsete ELi-Gruusia kaubandusandmete mõõtmisel. Tagada statistika ja andmete kättesaadavus teadlastele, ajakirjanikele ning laiemale avalikkusele. Tarbijakaitsepoliitika Et valmistada ette assotsieerimislepingu vastavates lisades loetletud ELi õigustiku ja rahvusvaheliste standardite rakendamist, teevad lepinguosalised koostööd seoses järgmisega. Tugevdada tarbijakaitset Gruusias, eelkõige koolitades valitsusametnikke ja teisi tarbijate huvide esindajaid ELi õigusaktidega ühtlustamise ja järgneva rakendamise valdkonnas. Äriühinguõigus, raamatupidamine ja auditeerimine ning äriühingu üldjuhtimine Lepinguosalised teevad koostööd seoses Gruusia ettevalmistustega ELi õigustiku ja assotsieerimislepingu asjaomases lisas nimetatud rahvusvaheliste dokumentide ühtlustatud rakendamiseks ning eelkõige seoses Gruusia jõupingutustega kasutada rohkem korrapärast dialoogi, et koostööd süvendada ja arutada, milliseid meetmeid tuleks võtta.

Lühikese tähtajaga prioriteedid Teha kindlaks valdkonnad, milles EL võiks pakkuda täiendavat koolitust ja aidata suutlikkust suurendada. Keskmise tähtajaga prioriteedid Arendada asjaomaste riigiasutuste haldussuutlikkust. Töötada ELi õigustiku kontekstis välja äriühinguõigust käsitlevad ja muud asjaomased õigusaktid. Tagada uues äriühinguõiguses sätestatud eeskirjade rakendamine seoses kohustusliku teabe avalikustamisega. Võtta riiklikul tasandil kasutusele asjaomased rahvusvahelised auditeerimisstandardid ja edendada nende kohaldamist kõikides riiklikul tasandil börsil noteeritud ettevõtetes. Esitada õigeaegset, asjakohast ja täpset teavet Gruusias kehtivate õigusaktide olukorra ja arendamise kohta ning selle kohta, mil määral vastavad need ELi õigustikule ja vahetada eelnevalt asjaomast teavet, mis käsitleb ELi õigustikuga ühtlustamiseks vajalikku institutsioonide väljaarendamist ja suutlikkuse suurendamist. (NB! Selles kontekstis võttis valitsus vastu finantsaruandluse ja auditi reformi tegevuskava. Üks selle konkreetseid tulemusi on 8. juunil 2016 jõustunud raamatupidamise, aruandluse ja auditi seadus.) Finantsteenused Koostöö eesmärk on valmistada Gruusia ette oma reguleerimis- ja järelevalveraamistiku uuendamiseks, et Gruusia saaks viia end kooskõlla rahvusvaheliselt kokku lepitud regulatiivsete standarditega finantsteenuste valdkonnas, kasutades assotsieerimislepingu asjaomastes lisades viidatud ELi õigusakte ja rahvusvahelisi dokumente viitena Gruusiale sobiva eeskirjade kogumi väljatöötamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab järgmisi meetmeid ja panustab järgmiste eesmärkide saavutamisse. Lühikese tähtajaga prioriteedid Selgitada välja valdkonnad, kus koolitus ja suutlikkuse arendamine on vajalik. Luua kontakte ja vahetada teavet ELi finantsjärelevalve tegijatega kooskõlas assotsieerimislepinguga. Pakkuda õigeaegset, asjakohast ja täpset teavet Gruusias kehtivate õigusaktide olukorra ning arengu kohta. Keskmise tähtajaga prioriteedid

Luua uus reguleerimis- ja järelevalveraamistik, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud regulatiivsete standarditega, sealhulgas töötada välja uus järelevalvemeetod uued tööriistad ja uued vahendid. Parandada järelevalveasutuste haldussuutlikkust. Jätkata koostööd rahapesuvastase töökonna, Euroopa Nõukogu, MONEYVALi ja ELi liikmesriikide vastavate asutustega ning allkirjastada Gruusia ja ELi liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise vastastikuse mõistmise memorandumid. Tööstus- ja ettevõtluspoliitika ning kaevandused Lepinguosalised teevad koostööd ettevõtlus- ja õiguskeskkonna parandamiseks VKEde, sealhulgas mikroettevõtete jaoks, eelkõige järgmiselt. Lühikese tähtajaga prioriteedid Rakendada Gruusia VKEde strateegiat ja vastavat tegevuskava ajavahemikuks 2016–2017. Keskmise tähtajaga prioriteedid Rakendada riigipõhist tegevuskava ja Euroopa Väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ hinnangus esitatud soovitusi võimalikult suures ulatuses. Siduda VKEde areng põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus loodud võimalustega, sealhulgas ettevõtluse (toetus)võrgustike (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustiku) ja klastrite kaudu. Tugevdada ettevõtete ja VKEde ühenduste (sealhulgas valdkondlike ühenduste) rolli, et parandada avaliku ja erasektori vahelist dialoogi. Suurendada Gruusia idufirmade võimalusi siseneda ELi ja Gruusia turgudele. Vastava allkomitee kaudu vahetavad lepinguosalised teavet kaevandamise ja metallide kohta, et saavutada parem arusaam Gruusia ja ELi poliitikast, sealhulgas ELi tooraineid käsitleva algatuse rakendamisest, teadusuuringute programmist „Horisont 2020“ ning tooraineid käsitlevast Euroopa innovatsioonipartnerlusest. Turism Vastava allkomitee kaudu vahetavad lepinguosalised teavet turismi arendamise kohta Gruusias ja Euroopa Liidus, sealhulgas asjaomaste sündmuste ning parimate tavade kohta.

Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada järgmised eesmärgid. Lühikese tähtajaga prioriteedid Valmistada ette ELi õigustiku rakendamine töötervishoiu ja tööohutuse, tööõiguse ja töötingimuste ning soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise vastase võitluse valdkonnas assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud viisil ja eelkõige eesmärgiga luua nõuetekohane õiguskaitse- ja järelevalvesüsteem kooskõlas Euroopa Liidu lähenemisviisiga (alustades töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnast) ning suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust (nt koolitus, mis käsitleb ELi tervishoiu ja ohutuse alaseid õigusakte ning tööõigusega seotud ELi õigusakte ja standardeid). Arendada välja uuesti määratletud ja piisava suutlikkusega avalikud tööhõiveteenused kooskõlas Euroopa avalike tööhõiveteenuste nõuetega. Veelgi parandada sotsiaalteenuste ning töö-, tervishoiu- ja sotsiaalministeeriumi suutlikkust, et tõhustada tööhõive ja sotsiaalpoliitika arendamise ning rakendamise eest vastutavate haldusasutuste suutlikkust, austades võrdse kohtlemise põhimõtteid. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata tõhusa tööinspektsioonisüsteemi loomist kooskõlas ILO ja ELi standarditega, et tagada töötervishoiu ja tööohutuse ning tööõiguse valdkonnas haldus- ja jõustamissuutlikkus ning tugevdada asjaomaseid kohtuorganeid. Täiendada õigusraamistikku, mis on vajalik selleks, et luua täielikult väljaarendatud tööinspektsiooni süsteem. Töötada välja strateegiline lähenemisviis tööhõivele eesmärgiga luua rohkem ja paremaid inimväärsete töötingimustega töökohti, viia paremini vastavusse oskused ja töökohad ning edendada aktiivseid tööturumeetmeid ja tõhusaid tööhõiveteenuseid, pöörates erilist tähelepanu noortele. Tõhustada sotsiaalkaitse taset, sealhulgas üldiselt kättesaadava tervishoiu rakendamise kaudu, muutes samal ajal sotsiaalkaitse süsteemi toetavamaks tööleasumise suhtes ning tagades selle adekvaatsuse ja rahalise jätkusuutlikkuse. Tagada hästi toimiv sotsiaalne dialoog kolmepoolse sotsiaalse partnerluse komisjoni tõhusa toimimise ja sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamise kaudu. Koostöö digitaalmajanduse ja -ühiskonna valdkonnas Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud ELi õigustiku rakendamine ja toetada Gruusiat järgmises. Keskmise tähtajaga prioriteedid Teha jõupingutusi, et ühtlustada elektroonilist sidet käsitlevad õigusaktid ELi õigustikuga.

Võtta meetmeid, mis on pühendatud sidevaldkonna riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ja haldussuutlikkuse tugevdamisele, et tagada selle asutuse võime võtta asjakohaseid reguleerivaid meetmeid ning jõustada oma otsused ja kõik kohaldatavad eeskirjad ning tagada turgudel aus konkurents. Tugevdada sektorit, vahetades teavet ja kogemusi digitaalse ühtse turu rakendamise kohta. Teha jõupingutusi, et suurendada kriitiliste infrastruktuuri peamiste sektorite ja avaliku sektori organisatsioonide küberrünnakukindlust, juhindudes ELi uue küberjulgeolekualase õigusakti – võrgu- ja infoturbe direktiivi – rakendamise kogemusest. Kalandus- ja merenduspoliitika Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada järgmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Toetada integreeritud lähenemisviisi merendusküsimustele, eelkõige panustades valdkonnaüleste algatuste arendamisse merendusvaldkonnas, moodustades merendusküsimuste töörühma, mis koosneb asjaomastest ministritest ja teenistustest, ning tehes kindlaks ühiste huvide valdkonnad ja tehes aktiivselt koostööd rannikuäärsete riikide ja merendusvaldkonna sidusrühmadega Musta mere piirkonnas ELi integreeritud merenduspoliitika kontekstis. Keskmise tähtajaga prioriteedid Parandada ja tõhustada kalastustegevuse ja kaubanduse järelevalvet ja kontrolli seoses kalandustoodete ja nende jälgitavusega, et tõhusalt võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Võtta vajalikke meetmeid Musta mere kalanduse jätkusuutlikkuse nimel nii kahe- kui ka mitmepoolsetes raamistikes, võttes aluseks ökosüsteemipõhise lähenemisviisi kalapüügi majandamisele. Suurendada teaduse ja tehnika alast koostööd eesmärgiga tagada suutlikkus kalanduse üle järelevalve tegemiseks veatute ja usaldusväärsete andmete alusel ning mereressursside varude ja merekeskkonna seisu hindamiseks. Rahvatervis Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada järgmist. Aidata Gruusial valmistada ette ELi tervishoidu käsitleva õigustiku rakendamist, nagu on öeldud assotsieerimislepingu asjaomastes lisades, eelkõige vereohutuse, tubaka tarbimise leviku vähendamise, inimpäritoluga ainete kvaliteedi ja ohutuse (verekoed, organid, rakud) ja nakkushaiguste valdkonnas, samuti kooskõlas Gruusia rahvusvaheliste kohustustega tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervisemääruste alusel. Kehtestada üldine tervisekindlustus, mida tuleks pidada valitsuse põhiprioriteediks ning mis peaks muu hulgas kajastuma suuremates riiklikes kulutustes tervishoiule ja põhjalikes reformides eesmärgiga tugevdada tervishoiusektorit.

Tõhustada valmisolekut, koolitust ning nakkushaiguste epidemioloogilist seiret ja kontrolli muu hulgas järgmise abil: 1) Gruusia osalemine Vahemere piirkonna epidemioloogia väljaõppeprogrammis (MediPIET); 2) koostöö Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC); 3) riiklike HIV, tuberkuloosi ja hepatiidi ennetamise ja kontrolli programmide jätkusuutlikkuse tagamine. Tugevdada mitut valdkonda hõlmavaid siseriiklikke meetmeid, et võidelda resistentsusega mikroobivastaste ravimite suhtes, muu hulgas tugevdades järelevalvet, antimikroobikumide nõuetekohast kasutamist ja infektsioonitõrjet tervishoiuasutustes.



2.7Ühenduvus, energiatõhusus, keskkond, kliimameetmed ja kodanikukaitse Transport Lepinguosalised teevad koostööd, et veelgi tõhustada ELi õigustiku rakendamist assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud kõikide transpordiliikide puhul ja toetada Gruusiat järgmises. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata jõupingutusi ELi lennundusalase õigustiku rakendamiseks, et saada igakülgset kasu ELi ja Gruusia vahelisest ühise lennunduspiirkonna lepingust. võtta meetmeid, millega parandada eri transpordiliikide (lennundus, maantee- ja meretransport) ohutust. Arendada välja taristu, eelkõige valmistades ette ja rakendades täiendavaid projekte TEN-T laiendatud põhivõrgu arendamiseks, nagu on kokku lepitud 2016. aasta Rotterdami TEN-T päevadel peetud ministrite kohtumisel. Energiakoostöö Lepinguosalised teevad koostööd järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Viia lõpule Gruusia ametlik ühinemine energiaühenduse lepinguga lepinguosalisena kooskõlas assotsieerimislepinguga. Rakendada kooskõlas energiaühenduse lepingu ühinemisprotokollis ja assotsieerimislepingus kehtestatud tingimustega asjaomaseid õigusakte elektri, taastuvenergia, energiatõhususe, energiastatistika, energiaga seotud keskkonna ning süsivesinike geoloogilise luure valdkonnas.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Võtta meetmeid Gruusia energiaturu integreerimiseks ELi energiaturuga ja tugevdada Gruusia energiajulgeolekut ning lähendada õigusnorme Gruusia suhtes kohaldatavate ELi õigusaktide, sealhulgas seotud teiseste õigusaktide edasise rakendamise kaudu kooskõlas assotsieerimislepingu ja energiaühendusega seotud kohustustega ning vastavalt ajakavale, mille Gruusia leppis kokku nimetatud õigusaktide raames. Teha koostööd, et saada rahvusvahelist toetust säästva energeetika arendamiseks, sealhulgas rahvusvahelistest kliimafondidest ja muudest rahalistest vahenditest. Tugevdada Gruusia energiataristuvõrke ja ühendusi, eelkõige: – edendada elektri valdkonna piiriülest kaubandust ja ühendusi Armeenia, Aserbaidžaani ja Türgiga ning tugevdada Gruusia ülekandevõrku; – laiendada maagaasi valdkonnas peamisi gaasitorustikke, sealhulgas toetada Lõuna-Kaukaasia gaasijuhtme laiendamist Gruusia territooriumil ning samuti toetada/edendada teiste piirkondliku tähtsusega gaasi- ja naftatransiidi projekte, nagu TANAP, TAP, AGRI, EAOTC jt, et tagada Kaspia mere äärsete energiavarude transport Lääne turgudele. Keskkond Lepinguosalised teevad koostööd järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Tõhustada keskkonnajuhtimist, võttes vastu ja rakendades Gruusias uusi õigusakte, mis käsitlevad keskkonnamõju hindamist ja strateegilist keskkonnamõju hindamist ning uusi õigusakte keskkonnavastutuse kohta, tagades avalikkuse juurdepääsu keskkonnateabele ja avalikkuse osalemise otsustusprotsessis, kaasates kõik huvitatud sidusrühmad ning samuti integreerides keskkonna muudesse poliitikavaldkondadesse ja parandades keskkonnateabe vahetamist kooskõlas ühise keskkonnateabesüsteemi (SEIS) põhimõtetega. Võtta vastu Gruusia kolmas keskkonnaalane tegevusprogramm (2017–2021). Võtta vastu riiklik radioaktiivsete jäätmete käitlemise strateegia. Keskmise tähtajaga prioriteedid Viia ellu Gruusia kolmas riiklik radioaktiivsete jäätmete käitlemise strateegia (2017–2021) vastavalt NEAP 3 ajakavale. Jätkata Gruusia õigusaktide vastavusseviimist ELi õigustikuga ning rakendada ELi direktiivide ja määruste sätteid, nagu on ette nähtud asjaomastes assotsieerimislepingu lisades. Koostada tegevuskava mitmepoolsete keskkonnakokkulepete, sealhulgas UNECE piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni ning UNECE tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni ratifitseerimiseks ja rakendamiseks. Saada Espoo konventsiooni ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolli osalisriigiks.





Kliimamuutused Lepinguosalised teevad koostööd järgmistel eesmärkidel. Lühikese tähtajaga prioriteedid Viia lõpule ja võtta vastu Gruusia vähese heite arengu strateegia. Keskmise tähtajaga prioriteedid Viia Gruusia õigusaktid vastavusse ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste dokumentidega, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingus kooskõlas selle asjaomaste lisadega. Võtta vajalikke meetmeid, et ratifitseerida Pariisi kliimakokkulepe ja rakendada riigi tasandil kindlaks määratud panuseid ülemaailmsesse võitlusse kliimamuutustele. Ühtlustada kliimameetmeid valdkondlikus poliitikas ning suurendada eri ametiasutuste suutlikkust rakendada valdkonnaüleseid kliimameetmeid. Tugevdada Gruusia läbipaistvuse raamistikku seoses kliimameetmetega, eelkõige kujundada välja ELi mudelil põhinev vastupidav riiklik süsteem järelevalve tegemiseks kliimapoliitika, selle meetmete ja kasvuhoonegaasi heidete üle ning nende kohta aru andmiseks. Võtta vastu ja rakendada Gruusia sajandi keskpaiga pikaajalise madala kasvuhoonegaaside heitkoguse arendamise strateegia.



Kodanikukaitse Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada katastroofide vältimist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist. Selleks tuleb lepinguosalistel teha järgmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Uurida viise, kuidas määrata kindlaks kõige sobivamad elemendid koostööks Gruusia riskiprofiili ning õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku alal. Need elemendid võiks kindlaks määrata näiteks kahepoolsete halduskorralduste või tagatiskirjade kaudu. Arendada edasi kogu riiki hõlmavat katastroofiohu hindamist ja kaardistamist ning vajaduse korral toetada piirkondlike ohtude elektroonilise atlase (ERRA) arendamist ja tagada selle tõhus kasutamine riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Tagada tõhus ööpäevaringne teabevahetus, kaasa arvatud varajaste hoiatuste ja teabe vahetamine selliste suurõnnetuste kohta, mis mõjutavad ELi, Gruusiat ja kolmandaid riike, ning kus lepinguosalised on katastroofidele reageerimisse kaasatud. Soodustada vastastikust abistamist suurõnnetuste korral, olenevalt vajadusest ja piisavate vahendite kättesaadavusest. Edendada vastuvõtva riigi toetust käsitlevate ELi suuniste vastuvõtmist ja rakendamist. Täiustada katastroofiohte puudutavat teadmusbaasi koostöö tugevdamise kaudu andmete kättesaadavuse ja võrreldavuse valdkonnas. Arendada edasi kogu riiki hõlmavat katastroofiohu hindamist ja kaardistamist ning vajaduse korral toetada piirkondlike ohtude elektroonilise atlase (ERRA) arendamist ja tagada selle tõhus kasutamine riiklikul tasandil. Algatada Euroopa üleujutuste häiresüsteemi (EFAS) laiendamine Gruusiasse koostöös Euroopa Komisjoni teadusuuringute ühiskeskusega. Tõhustada tööstuskatastroofide või loodusohust tingitud tehniliste katastroofide ennetamist ja nendeks valmisolekut. Algatada dialoog katastroofide vältimise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise poliitikaaspektide kohta, kasutades selleks parimate tavade vahetamist, ühiskoolitusi, õppusi, koolitusreise, töötubasid ja kohtumisi, et vahetada kogemusi ja teadmisi, mis on omandatud tegelikes hädaolukordades tegutsemise ja korraldatud õppuste käigus.



2.8Liikuvus ja inimestevahelised kontaktid Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni alane koostöö Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada järgmist. Lühikese tähtajaga prioriteedid Arendada välja visioon ja strateegia Gruusia teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni süsteemi kohta Euroopa teadusruumis, kaasates poliitikakujundajad, akadeemilised ja teaduskogukonnad ning ettevõtete ja kodanikuühiskonna juhid. Toetada innovatsioonipoliitika, sealhulgas innovatsiooniga seotud õigusraamistiku ja taristu arendamist ning rakendamist.

Keskmise tähtajaga prioriteedid Suurendada kasu, mis saadakse Gruusia ühinemisest programmiga „Horisont 2020“, ning toetada suuremat osalemist Euratomi teadusuuringute ja koolituse programmis, mis täiendab programmi „Horisont 2020“, eelkõige korraldades konkursse tuumaohutuse ja kiirguskaitse valdkonnas. Suurendada inim-, materiaalseid ja institutsioonilisi ressursse teadus- ja innovatsioonitegevuse suutlikkuse suurendamise eesmärgil. Toetada Gruusiat selle õigusaktide järkjärgulisel lähendamisel asjaomaste ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste dokumentidega assotsieerimislepingu XXIX lisas sätestatud ajakava kohaselt. Haridus, koolitus ja noored Lepinguosalised teevad koostööd Gruusia hariduse, koolituse ja noortega seotud süsteemide uuendamise ja reformimise alal, eelkõige järgmiselt. Keskmise tähtajaga prioriteedid Teha ühist tööd ja vahetada kogemusi edendamaks Gruusia edasist integreerimist Euroopa kõrgharidusruumiga, võttes arvesse Gruusia liikmesust Bologna protsessis, sealhulgas sõltumatu ja arengule orienteeritud kvaliteedi tagamise süsteemi tugevdamise kaudu, edendades sidusrühmade ja kodanikuühiskonna aktiivset osalust reformiprotsessides ning tugevdades akadeemiliste ringkondade ja tööturu vahelist koostööd ülikoolilõpetajate parema tööalase konkurentsivõime huvides. Edendada akadeemilist koostööd, suutlikkuse suurendamist ning tudengite ja personali liikuvust Erasmus+ programmi kaudu ning samuti teadlaste liikuvust, nende karjääri arendamist ja koolitamist Marie Skłodowska-Curie meetmete kaudu. Toetada strateegilist lähenemist kutseharidusele ja -koolitusele (VET), et viia Gruusia VET süsteem kooskõlla ELi VET struktuuridega, nagu taotleti Kopenhaageni protsessis, kasutades selle vahendeid ja austades võrdsete võimaluste põhimõtteid. Tugevdada strateegilist lähenemisviisi noorsoopoliitikale ning tõhustada kogemuste vahetamist ja koostööd noorte ja noorsootöötajate mitteformaalses hariduses kui vahendit, millega edendada kultuuridevahelist dialoogi ja toetada kodanikuühiskonda, muu hulgas Erasmus+ noortevaldkonna kaudu. Tagada kõikide, sealhulgas hariduslike erivajadustega laste ja noorte õigus saada haridust. Arendada välja haridussüsteem vastavalt nende hariduslikele erivajadustele. Koostöö kultuurivaldkonnas Lepinguosalised: edendavad 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni rakendamist; teevad koostööd Gruusia kaasava kultuuripoliitika arendamisel ning kultuuri- ja looduspärandi säilitamisel ja väärtustamisel, et soodustada sotsiaal-majanduslikku arengut; edendavad Gruusia kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonna operaatorite osalemist kultuuri/audiovisuaalvaldkonna koostööprogrammides, eelkõige programmis „Loov Euroopa“.

Koostöö audiovisuaal- ja meedia valdkonnas Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada ette assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud ELi õigustiku rakendamine ja toetada Gruusiat järgmises. Keskmise tähtajaga prioriteedid Teha tööd meedia sõltumatuse ja professionaalsuse tugevdamiseks kooskõlas asjaomaste Euroopa standarditega ning ühtlustada audiovisuaalmeedia alased õigusaktid ELi õigustikuga assotsieerimislepingus kavandatud viisil, muu hulgas arvamuste vahetamise kaudu audiovisuaalmeedia poliitika, asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohta, sealhulgas koostöö rassismi ja ksenofoobia vastases võitluses. Vahetada parimaid tavasid ja pidada korrapärast dialoogi meediavabaduse, meedia mitmekesisuse, laimu dekriminaliseerimise, ajakirjanike allikate kaitse ja meedia kultuurilise mitmekesisuse teemal. Suurendada reguleerivate asutuste/meediaorganite suutlikkust ja sõltumatust.



Regionaalareng ja piirkondliku tasandi koostöö Lepinguosalised teevad regionaalarengu poliitika ja ELi-Gruusia regionaalpoliitika alase dialoogi raames koostööd, et Gruusia teeks järgmisi jõupingutusi. Lühikese tähtajaga prioriteedid Viia edukalt lõpule riiklik regionaalarengu programm aastateks 2015–2017, luues muu hulgas tõhusad institutsioonidevahelised kooskõlastus- ja mitmetasandilised juhtimismehhanismid. Valmistada ette järgmine mitmeaastane programm, sealhulgas võimalikud investeeringud sellistesse valdkondadesse nagu innovatsioon ja VKEd, et saavutada jätkusuutlik kasv kõikides Gruusia piirkondades. Keskmise tähtajaga prioriteedid Jätkata ametiasutuste toetamist, et tugevdada mitmetasandilist valitsemist ning madalama tasandi haldusasutuste ja muude regionaalarengu asutuste jõupingutusi suutlikkuse suurendamiseks. Toetada integreeritud, mitut sidusrühma hõlmavaid meetmeid Gruusia territoriaalseks arenguks, näiteks ruumilise planeerimise, veevarustuse ja jäätmekäitluse, maanteede, elektri ja muu põhitaristu valdkonnas ning maamajanduse, turismi ja ettevõtluse arendamise mitmekesistamise alal.