Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetusetootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 87/09)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„MOULIN-À-VENT“

PDO-FR-A0933-AM02

Teate esitamise kuupäev: 9.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

I peatüki IV jao 1. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab geograafilise piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile ning suurendab geograafilise piirkonna määratluse õiguskindlust.

Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Samuti on lisatud lause, millega teavitatakse ettevõtjaid sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafilistele dokumentidele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Kasvatusalade piirkond

IV jao 2. punkt on asendatud järgmisega: „Veinid pärinevad üksnes viinapuudelt, mis kasvavad tootmiseks määratud maatükil, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 14. novembri 2019. aasta koosolekul.“

Selle muudatuse eesmärk on näidata ära kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV jao 3. punkti on pärast sõnu „järgmised“ (suivantes) lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2019. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Kõnealuse piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Selle viite lisamine võimaldab suurendada vahetus läheduses asuva piirkonna määratluse õiguskindlust, nii et seda ei mõjuta hilisemad kommuunide või kommuunide osade liitmised või jagamised või nende nimede muutumised.

Samuti on ajakohastatud vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja, muutmata selle piirkonna ulatust, võttes arvesse enne 2019. aastat toimunud haldusmuudatusi.

Koonddokumendi punkti „Täiendavad tingimused“ muudetakse vastavalt.

4. Üleminekumeede

I peatüki XI jao punkt 3 on välja jäetud, kuna ajavahemik, mille jooksul ettevõtjad said kasutada kasvatamisperioodi hõlmavat erimeedet ja sellest tulenevalt toote tarbijatele turustamise erikuupäeva, on möödunud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimisega seotud tegurid

— Ettevõtjaid kontrollib edaspidi sertifitseerimisasutus, seetõttu on tootespetsifikaadi II peatüki asjaomastes osades asendatud sõna „inspekteerimiskava“ (plan d’inspection) sõnaga „kontrollikava“ (plan de contrôle). See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

— Viited kontrolliasutusele: III peatüki II jaos: selles osas esitatud redaktsioonilisi eeskirju on muudetud, muudatust kohaldatakse alates tootespetsifikaadi heakskiitmisest 2011. aasta detsembris, seejuures ei esitata enam kontrolliasutuse täielikke kontaktandmeid, kui kontrolli teeb sertifitseerimisasutus. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Moulin-à-Vent

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütiline kirjeldus

Tegu on kuivade punaste vaiksete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Pakendamisel on punaste veinide maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Valminud ja pakendamiseks valmis veinidel on järgmised analüütilised omadused:

maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos, fruktoos) sisaldus: 3 grammi liitri kohta.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse puhul kohaldatakse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid.

Veinidel on intensiivne värvus, mis ulatub rubiinpunasest granaatõunapunaseni. Lõhnabuketis on tunda õite ja küpsenud punaste puuviljade lõhnanüansse, mis aegamööda muutuvad vürtsikamaks, meenutades trühvlit või ulukiliha. Maitsebukett on külluslik ja nüansirikas ning samal ajal on olemas tasakaal intensiivsuse, terviklikkuse ja väljapeetuse vahel.

Veini on võimalik nautida ka värskena, kuid pärast mitmeaastast seismist on veinid peenekoelisemad ja intensiivsemate maitseomadustega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,17 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

— Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

— Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning põllumajanduse ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

Viljelustavad

Istutustihedus

ÜLDSÄTTED

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,1 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema üle 0,8 meetri.

ERISÄTTED

Eeldusel, et järgitakse minimaalse istutustiheduse nõuet 6 000 tüve hektari kohta, võivad viinamarjaistandustes tootmise mehhaniseerimise huvides olla rajatud kuni 3 meetri laiused ridadevahelised vahekäigud.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

— Viljapuude lõikamine peab olema lõppenud 15. maiks;

— veini valmistamiseks kasutatavate viinapuude võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuline vorm, või ühe- või kaheõlaline või „V-kujuline“ Royat’ nöörpuu vorm), jättes tüve kohta kuni 10 punga;

— igale tüvele jäetakse 3–5 võrset kuni 2 pungaga; puu noorendamiseks võib igal tüvel olla vana viinapuu võsu külge poogitud võrse, millel on kuni 2 punga;

— võrakujunduse korral või lõikamismeetodi muutmisel jäetakse viinapuudele kuni 12 punga tüve kohta.

Mehaanilise viinamarjakoristusega seotud sätted

a) – Viinamarjade kasvatusalalt veinivalmistamisüksusesse transportimiseks kasutatavate konteinerite puhul võib koristuskõrgus olla kuni 0,50 meetrit;

b) – konteinerid on valmistatud keemiliselt mitteaktiivsest ja toiduainete jaoks sobivast materjalist;

c) – saagikoristus- ja veotehnika on varustatud vee äravoolusüsteemiga või asjakohaste kaitsevahenditega.

b. Maksimaalne saagikus

61 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

— Rhône’i departemang: Chénas;

— Saône-et-Loire’i departemang: Romanèche-Thorins.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Aligoté B’

’Gamay N’

’Melon B’

8. Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab Beaujolais mägede (Monts du Beaujolais) idakülge, eeskätt Rémonti mäe (kõrgus 510 meetrit) nõlva ja Saône’i jõe madaliku poole suunatud terrasse, jäädes Mâconist 15 kilomeetrit edela ja Villefranche-Sur-Saône’ist 25 kilomeetrit põhja poole.

Seega jääb see piirkond Chenas’ kommuuni ja Romanèche-Thorinsi kommuuni territooriumile, Rhône’i ja Saône-et-Loire’i departemangude ühisele piirialale.

Viinamarjade kasvatamiseks ette nähtud maatükid asuvad orguderikkal maastikul, mida piiritlevad lääne poolt kohati väljaulatuvad nõlvad Chenas’ asula juures ja ida poolt laugjamad nõlvad ja terrassid, mis ulatuvad kuni Romanèche-Thorinsini. Piirkonna kõrgus jääb seega vahemikku 190–420 meetrit.

80 % muldadest on moodustunud liivasest muredast mügist, mis on roosaka värvusega ja pärineb aluspõhja graniitkalju murenemisest ning mille kohta kasutatakse prantsuse keeles nimetusi grès või gore. Lõunapoolses osas ning idaservas on kolluviaalsetel aladel välja kujunenud vaheldusrikkamad mullad. Tegemist on väikeste kivide ja kruusaga segunenud liiva-mudaseguse pinnasega. Mullad on üldiselt vett hästi läbilaskvad ning sisaldavad ohtralt raud- ja mangaanoksiidi, mis on hajutatud graniidimassis olevate maagisoontena.

Tuleb märkida, et Prantsusmaa kõige suurem mangaani leiukoht avastati 1750. aasta paiku Romanèche-Thorinsis. Seda ladet kasutati XVIII sajandist kuni XIX sajandini ja kaevandamine ulatus kuni küla keskväljakuni. Kõnealust maaki kutsuti omal ajal nimega romanéchite, tegemist oli musta ja väga raske kivimiga.

Valitsev kliima on nõrgalt ookeaniline, mõjutatud kontinentaalsest ja vahemerelisest kliimast. Sademed jagunevad aasta piires ühtlaselt ning aasta keskmine temperatuur jääb 11 °C lähedale. Beaujolais mäed on oluline kaitsev tegur läänetuulte eest, nõrgendades sellega ookeani mõju. Mägede tekitatud fööni mõjul muutub niiske õhk kuivemaks, samuti suureneb päikesevalguse ja väheneb sademete hulk.

Viinapuude arengus mängib olulist rolli ka Saône’i jõe lai org, mis suurendab viinapuudele langeva päikesevalguse kogust ja kannab edasi vahemerelise kliima mõjusid, mida eeskätt iseloomustab suvine suur palavus.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatusega on geograafilises piirkonnas tegeletud juba ammustest aegadest.

Suzanne BLANCHET märgib oma teoses „Burgundia veinid“ (Les vins de Bourgogne), et viinapuude kasvatamine metsarikkas Mâconi ja Lyoni piirkonnas on toimunud juba alates I sajandist (PLINIUS VANEM). III sajandil transporditi sel ajal amforatesse villitud veini lähedalasuvat Saône’i jõge pidi Lyoni linna.

Viinamarjaistanduste kiire areng algas XV sajandi lõpus, ajal, mil Lyoni kõrgklass rikastus siidikaubanduse ja panganduse abil.

Beaujolais’ piirkonna veinikaubandus laienes oluliselt XVIII sajandi jooksul ja see tõi kaasa olulised muutused viinamarjaistandustes. Suured maavaldused jagati väiksemateks rendimaatükkideks (metayages), mis on geograafilises piirkonnas olemas tänapäevalgi.

Riigiarhiivis olevas 1722. aasta dokumendis on märgitud: „Romanèche on üks Mâconi piirkonna neljast asulast, kust saadetakse kõige rohkem veinitünne Pariisi“.

Kontrollitud päritolunimetus on seotud Romanèche-Thorinsi mäekünkale 1550. aastal ehitatud iidse tuuleveskiga. Veskis jahvatati vilja kuni XIX sajandi keskpaigani. Praegu on tegemist ajaloomälestisega. Veski asub viinamarjaistanduse keskel ja on nähtav väga kaugelt, seetõttu sobib see hästi veini „Moulin-à-vent“ geograafilise piirkonna tunnusmärgiks.

Mâconi kohtu 17. aprilli 1924. aasta otsusega määratleti ametlikult geograafiline piirkond, milles valmistatud veine on lubatud turustada nime „Thorins ou Moulin-à-Vent“ all. Järgmisel aastal asutati ametlikult viinamarjakasvatajate ühing (Union des viticulteurs), mis koostas kontrollitud päritolunimetuse tunnustamise taotluse; päritolunimetus kinnitati 11. septembri 1936. aasta dekreediga. Segaduse vältimiseks loobuti nimest „Thorins“.

Samaaegselt moodustasid umbes nelikümmend tootjat kooperatiivse veinikoja, mis asutati 1934. aastal Chenas’s asuvas Michauds’ veinimõisas, kus valmistati 20 % kogu veinikogusest ning mis oli kogu tööstusharu jaoks oluline arenduskeskus.

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Moulin-à-vent“ iseloomustab piirkonna traditsioonide ja kaasaegsete tehnoloogiliste meetodite ühendamine.

Püüdes välja arendada kvaliteetset veini, õppisid tootjad kasutama ja kasvatama viinamarjasorti ‘Gamay N’, eeskätt seoses võimalusega suurendada istutustihedust ja kasutada võrsete lühikeseks lõikamist.

Et kindlustada viinamarja hea küpsemine, peab viinamarjakasvataja tagama, et viinapuude lehepind oleks piisav. Sellisel juhul on viinapuudel võimalik kasutada püsivat toestussüsteemi. Samaaegselt võtsid tootjad kasutusele eripärase veinivalmistamise meetodi, mis hõlmab paralleelselt traditsioonilist ja pooleldi süsihappelist matseratsiooni.

Tegemist on peamiselt pereettevõtetega, kus töötab samaaegselt mitu põlvkonda.

Viinamarjaistanduste pindala moodustas 2010. aastal 650 hektarit ning aastane kogutoodang oli keskmiselt 30 000 hektoliitrit.

Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinidel on intensiivne värvus, mis ulatub rubiinpunasest granaatõunapunaseni.

Lõhnabuketis on tunda õite ja küpsenud punaste puuviljade lõhnanüansse, mis aegamööda muutuvad vürtsikamaks, meenutades trühvlit või ulukiliha.

Maitsebukett on külluslik ja nüansirikas ning samal ajal on olemas tasakaal intensiivsuse, terviklikkuse ja väljapeetuse vahel.

Veini on võimalik nautida ka värskena, kuid pärast mitmeaastast seismist on veinid peenekoelisemad ja intensiivsemate maitseomadustega.

Põhjuslikud seosed

Graniitseljandiku nõlvadel paiknev Moulin-à-vent on kõige vanem veinide „Crus du Beaujolais“ valmistamise piirkond.

Viinamarjaistandus paikneb ühtlasel graniitaluspinnal, mida läbivad mitmed mangaanimaagi sooned, mis on pinnases nähtavad hajutatud fragmentidena. Ammusest ajast on räägitud, et see must mineraal annab veinidele nende eriomadused.

Viinamarjasordi ’Gamay N’ kasvatusalad paiknevad laugjatel nõlvadel, mis on ida ja kagu suunas päikesele avatud ning mida kaitsevad läänetuulte eest Beaujolais mäed. Tänu sellisele paiknemisele soojendavad neid kasvatusalasid esimesed päikesekiired juba varahommikust alates.

Väheviljakas graniidist aluspind soodustab pigem mõõdukat saagikust ja toetab veinis tuntavate puuviljaliste lõhna- ja maitseomaduste väljakujunemist.

Tootjad on hoolikalt eraldanud parimad kasvatusalad ja esitavad kõige mainekamate asukohtade nimed ka veinide märgistusel.

Veini „Moulin-à-vent“ maine pärineb ammustest aegadest. Sellest annab tunnistust juba XVIII sajandil esitatud Mâconi kaupmehe Pierre-Étienne CHALANDONi kaebus, mille kohaselt ta kahtlustab, et teatud tootja on talle pakkunud veini „Moulin-à-vent“ nime all kolmanda- või neljandajärgulist veini. JULLIEN annab oma 1816. aastal ilmunud teoses „Kõikide tuntud viinamarjaistanduste topograafia“ (Topographie de tous les vignobles connus) veinile „Moulin-a-vent“ kõrge hinnangu, nimetades seda „esmaklassiliseks“ veiniks, mis võib pudelis säilida üle kümne aasta.

Veini tootjad on oma tunnusmärgina säilitanud tuuleveski (moulin à vent), mis on ka kontrollitud päritolunimetuse sümboliks, mis on esitatud paljudel märgistel ja reklaamiväljaannetel ning mida on oma loomingus kujutanud maalikunstnik Maurice UTRILLO.

1996. aastal moodustasid veini „Moulin-à-vent“ tootjad koos veini „Chénas“ tootjatega veinitootjate ühingu „Confrérie des Maîtres Vignerons de Chénas et Moulin-à-Vent“ ning kinnitasid pidulikul tseremoonial kahe kontrollitud päritolunimetusega veini kõrget mainet.

9. Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2019. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Côte-d’Ori departemang: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot;

— Rhône’i departemang: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainult endise Avenas’ kommuuni territoorium), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées. Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (ainult endiste Dareizé, Les Olmes’i ja Saint-Loup’ kommuunide territoorium);

— Saône-et-Loire’i departemang: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainult endise La Loyère’i kommuuni territoorium), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainult endiste Donzy-le-Nationali, Massy ja La Vineuse’i kommuunide territoorium), Vinzelles, Viré;

— Yonne’i departemang: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainult endiste Champvalloni, Villiers sur Tholoni ja Volgré kommuunide territoorium), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Märgistus

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) – kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) – Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada laiemale geograafilisele piirkonnale „Vin du Beaujolais“ või „Grand Vin du Beaujolais“ või „Cru du Beaujolais“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei või olla suuremad kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse tähemärkide omad.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-10009261-9fab-4519-9359-c1535d713844

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.