Praegu kohaldatakse kavu ühistootmise suhtes, mida toetatakse audiovisuaalsetele teostele suunatud riiklikest kavadest ja rahastutest. Samuti annab kavade kohaldamine võimaluse käsitada ühiselt toodetavaid teoseid audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi artikli 1 punkti n alapunkti iii definitsiooni kohaselt Euroopa päritolu teostena.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

On asjakohane teha ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kavade kohaldamise pikendamise kohta. Ettepaneku aluseks peaks olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, sest tegemist on rahvusvahelise lepingu osa kohaldamise pikendamisega. ELi institutsioonide tahte formuleerumist puudutavad normid on sätestatud aluslepingutes, mitte liikmesriikide või institutsioonide endi poolt. Nõukogu otsustes rahvusvaheliste lepingute sõlmimise kohta ei või menetluse puhul, millega esitatakse avaldus nendega sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste kohaldamise aja pikendamise kohta, aluslepingutest kõrvale kalduda.

Protokolli artikli 5 lõikes 8 on sätestatud, et kui kohaldamist otsustatakse pikendada, võidakse seda teha kolme aasta võrra ja seejärel automaatselt edasisteks sama kestusega perioodideks, kui emb-kumb lepinguosalistest ei teata vähemalt kolm kuud enne kohaldamisperioodi lõppu kirjalikult kohaldamise lõpetamisest. Enne kohaldamise lõpetamist toodetud ühistoodangu suhtes võib siiski kohaldada kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavu.

Kava kohaldamise pikendamise menetlus on sätestatud protokolli artiklis 5. Nõutavad meetmed on võetud.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Euroopa Komisjonil on filmide tootmise alal piiratud pädevus, sellega tegelevad liikmesriikide filmifondid, sealhulgas rahvusvahelise ühistootmise puhul. Seepärast on vaja protokolli rakendamiseks suurendada liikmesriikide filmifondide osalust.

Kuigi mõned liikmesriigid on audiovisuaalteoste ühistootmist kahepoolsetel alustel edukalt rakendanud, ei ole paljud teised seda teinud, mistõttu on ELi tasandi kohaldamisel potentsiaali suurendada ühistootmises osalevate riikide arvu.

•Proportsionaalsus

Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringud ja andmed on näidanud, et ühistootmine suurendab vaatajate hulka. 2017. aastal moodustasid Euroopa filmid 17 % Koreas linastunud filmidest, kuid nende osakaal kinokülastustest oli vaid 5 %. Linastuste ja kinokülastuste vahe näitab suurt kasutamata potentsiaali ning parem koostöö võiks aidata seda ära kasutada. Ühistootmiskavade kohaldamine looks Euroopa audiovisuaaltööstusele rohkem ekspordi- ja reklaamivõimalusi Koreas ning avaks värava Aasiasse. Seepärast annaks asjaomaste kavade kohaldamine võimaluse suurendada turuosa ajal, mil turg on kasvu teel (aastatel 2013–2017 kasvas kinokülastuste arv Koreas 23 %). Korea filme näidatakse ELis siiski vähe (2014.–2018. aasta andmed näitavad, et linastunud filmidest olid vaid 0,4 % Koreast pärit ning nende osakaal kinokülastustest oli 0,1 %).

Tundub et protokolli ei ole seni eriti rakendatud põhjusel, et puudub konkreetne teave stiimulite kohta, mida ühistootmisele riigi tasandil võidakse pakkuda. Seepärast tuleks nii Euroopa kui ka riikide tasandil võtta sihtotstarbelisi meetmeid (mis hõlmavad rahastamise, koolituste ja võrgustike loomise võimaldamist).

Samuti näitab kahepoolse ühistootmise edu, et võimekust ja potentsiaali jagub enamakski. Audiovisuaalküsimuste töörühma esialgsetel aruteludel on liikmesriigid märku andnud, et nad sooviksid teha liidu tasandil koostööd, et edendada protokolli kohaselt ühistootmist, kasutades kahepoolse koostöö käigus saadud kogemusi.