EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.10.2019 COM(2019) 548 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 elluviimise, tulemuste ja üldhinnagu kohta



1.SISSEJUHATUS 1.1.Taust: Euroopa kultuuripärand kui Euroopa ressurss Euroopa Liit nimetas 2018. aasta Euroopa kultuuripärandiaastaks. Euroopa kultuuripärand kujutab endast „Euroopa ühist ajaloolise mälu, mõistmise, identiteedi, dialoogi, ühtekuuluvuse ja loovuse allikat“. See „hõlmab minevikupärandit mis tahes kujul ja aspektides, st materiaalset, mittemateriaalset ja digitaalset (digitaalsena loodud või digiteeritud) pärandit, sealhulgas mälestisi, paiku, maastikke, oskusi, tavasid, teadmisi ja inimloomingu väljendusi, samuti kollektsioone, mida säilitavad ja haldavad riiklikud ja eraõiguslikud asutused, nagu muuseumid, raamatukogud ja arhiivid. Kultuuripärand hõlmab ka filmipärandit“. Euroopa Liidus asub enam kui kolmandik UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvatest objektidest ja veerand UNESCO vaimse kultuuripärandi nimistu objektidest. Seni on 38 objekti saanud seoses oma rolliga Euroopa ajaloos Euroopa kultuuripärandi märgise. Euroopas on 33 Euroopa Nõukogu sertifitseeritud kultuurirada. Euroopa kultuuripärandi digitaalse platvormi Europeana kaudu on tehtud ligipääsetavaks 3 700 Euroopa kultuuriasutuse 54 miljonit teost. 27 000 Natura 2000 kaitseala hõlmav võrgustik katab 18 % ELi maismaaterritooriumist ja peaaegu 6 % ELi mereterritooriumist. Kultuuripärand on Euroopa jaoks ka ressurss. ELi kultuuripärandi valdkonnas töötab üle 300 000 inimese ja pärandiga on kaudselt seotud 7,8 miljonit ELi töökohta (nt tõlkimise ja julgeoleku valdkonnas). Käesolevas aruandes antakse ülevaade Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 elluviimisest ja tulemustest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsuse (EL) 2017/864 artikliga 10.



1.2.Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/864 Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta kehtestati üld- ja erieesmärgid. Euroopa aasta üldeesmärk oli soodustada Euroopa rikkaliku ja mitmekesise kultuuripärandi jagamist ja väärtustamist, parandada teadlikkust meie ühisest ajaloost ja ühistest väärtustest ning tugevdada ühisesse Euroopa ruumi kuulumise tunnet. Euroopa aasta üldeesmärgid olid ergutada ja toetada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametivõimude jõupingutusi koostöös kultuuripärandi valdkonnaga ning kodanikuühiskonnaga laiemalt, et kaitsta, säilitada, taaskasutada, rikastada, väärtustada ja edendada Euroopa kultuuripärandit ning eelkõige -aidata edendada Euroopa kultuuripärandi keskset rolli kultuurilises mitmekesisuses ja kultuuridevahelises dialoogis; -edendada Euroopa kultuuripärandi otsese ja kaudse majandusliku potentsiaali kaudu kultuuripärandi panust majandusse ja ühiskonda; -aidata edendada kultuuripärandit kui liidu ja kolmandate riikide vaheliste suhete olulist elementi. 1.3.Eurobaromeetri uuring kultuuripärandi kohta Euroopa aasta ettevalmistamiseks korraldati 2017. aasta lõpus Eurobaromeetri eriuuring. Selle eesmärk oli hinnata eurooplaste hoiakuid ja arvamusi seoses kultuuripärandiga. Uuringu käigus selgus, et

-eurooplased peavad kultuuripärandit oluliseks nii endale isiklikult (84 %) kui ka oma kogukonnale (84 %), piirkonnale (87 %), riigile (91 %) ja ELile tervikuna (80 %); -eurooplaste meelest peaksid avaliku sektori asutused eraldama kultuuripärandi jaoks rohkem vahendeid (74 %) ja tegema (sh EL) kultuuripärandi kaitsmiseks kõige enam; eurooplased on kultuuripärandi üle uhked (82 %) ning nad on nõus, et see võib parandada elukvaliteeti (71 %) ja suurendada Euroopasse kuulumise tunnet (70 %). 2.EUROOPA KULTUURIPÄRANDIAASTA 2018 ELLUVIIMINE Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 elluviimisel rakendati detsentraliseeritud lähenemisviisi. 2.1.Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 juhtimine Riikide tasandil koordineerisid Euroopa aastat riiklikud koordinaatorid, kes esindasid osalevaid riike – kõiki 28 liikmesriiki ja üheksat assotsieerunud riiki (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Põhja-Makedoonia Vabariik, Island, Montenegro, Norra, Šveits, Gruusia ja Serbia). Euroopa tasandil oli Euroopa aasta elluviimine Euroopa Komisjoni (kuni 15 peadirektoraati), Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühine jõupingutus. Euroopa Komisjon tagas Euroopa aasta koordineerimise liidu tasandil. Komisjoni abistas sidusrühmade komitee, kuhu kuulus 38 kodanikuühiskonna organisatsiooni, mis olid välja valitud avatud osalemiskutse kaudu, järgides avatud ja läbipaistvat menetlust. Selles osalesid ka UNESCO ja Euroopa Nõukogu. Komisjon korraldas aastatel 2017–2018 kuus sidusrühmade komitee ja riiklike koordinaatorite koosolekut, et kooskõlastada Euroopa aasta juhtimist. Euroopa Parlamendi esindajad osalesid neil koosolekutel vaatlejatena. 2.2.Ressursid Euroopa kultuuripärandiaastale 2018 eraldati 2017.–2018. aastaks 8 miljonit eurot eelarvevahendeid kooskõlas eespool nimetatud otsusega (EL) 2017/864. Suur osa eelarvest (4,8 miljonit eurot) võimaldas rahastada programmi „Loov Euroopa“ koostööprojektide konkurssi. Lisaks kasutas komisjon kõnealuseid eelarvevahendeid selleks, et toetada Euroopa tasandi projekte, nagu töö, mida tehti koos Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukoguga (ICOMOS) kultuuripärandiga seotud sekkumismeetmete ELi kvaliteedistandardite valdkonnas, projekt WeAre#EuropeForCulture, koos Euroopa Nõukoguga elluviidav projekt „The Faro Way“ ning ELi ja UNESCO ühisprojekt noorte mõjuvõimu suurendamiseks pärandi valdkonnas, samuti teavituskampaania ja Eurobaromeetri uuring (kõik kokku 2,8 miljonit eurot). Ülejäänud vahenditest rahastati mitmesugust tugi- ja koordineerimistegevust. 3.PÕHITEGEVUSED 3.1. Teavituskampaania ELi tasandil korraldati teavituskampaania, mille peamised sihtrühmad olid koolilapsed (10–15aastased) ja noored (15–25aastased). Kõikidele ELi liikmesriikidele nende enda keeles kättesaadavaks tehtud teabematerjalid hõlmasid visuaalset identiteeti koos spetsiaalselt Euroopa aasta jaoks 24 ELi keeles kujundatud logoga, tunnuslauset „Meie pärand: mineviku ja tuleviku kohtumispaik“, veebisaiti, trükitud ja audiovisuaalseid teabematerjale kõikides ELi keeltes ning õpetajate töövahendit. Peale selle ilmus iga kahe kuu tagant uudiskiri, mis jõudis enam kui 8000 inimeseni (kõige enam oli tellijaid Hispaanias, Itaalias, Belgias, Kreekas ja Prantsusmaal). Sotsiaalmeediakampaania jõudis umbes 18 miljoni inimeseni, kellest enamik olid noored (18–24aastased ja 25–34aastased, kummagi osakaal ligikaudu 31–35 %). 2018. aastal kasutati sotsiaalmeediaplatvormidel 146 000 korda teemaviidet #EuropeForCulture. Euroopa kultuuripärandiaastale pöörati palju tähelepanu ka tavapärases trükimeedias (26 544 artiklit, mille lugejaskond internetis ulatus 5,3 miljoni inimeseni). Telekanal ARTE edastas Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 saateid viies keeles. 3.2. Liikmesriikide ja ELi tasandi üritused ja algatused 2018. aastal korraldati üle 23 000 ürituse, millel oli kokku rohkem kui 12,8 miljonit osalejat (11,7 miljonit osales liikmesriikide ja sidusrühmade korraldatud üritustel ning 1,1 miljonit ELi institutsioonide korraldatud üritustel). Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 märgis anti enam kui 13 000 üritusele (sh 2 300 üritusele ainuüksi Iirimaal).

Lisaks viisid kultuuripärandiaastaga seotud kolmandad riigid ellu üle 620 algatuse ja ürituse, meelitades ligi enam kui 600 000 osalejat. Sidusrühmade komitee 38 liiget, sealhulgas UNESCO ja Euroopa Nõukogu, viisid ellu 475 üritust ja algatust, kaasates peaaegu 400 000 osalejat. Üks peamisi algatusi oli Euroopa kultuuripärandi teemaline tippkohtumine „Ühine pärand – ühised väärtused“, mis toimus 2018. aasta juunis Berliinis ja tipnes Berliini üleskutsega „Kultuuripärand Euroopa tuleviku jaoks“, millele kirjutas alla üle 2 200 kodaniku ja organisatsiooni. Euroopa Parlament korraldas Euroopa kultuuripärandi teemalise kõrgetasemelise konverentsi ja parlamentidevahelise komitee kohtumise. Ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komitee korraldasid mitu spetsiaalset üritust ja tegelesid teavitustegevusega. 3.3.ELi rahastatud projektid ja kümme Euroopa algatust Komisjon algatas programmi „Loov Euroopa“ raames temaatilise projektikonkursi. Selle tulemusel valiti 77 taotluse seast välja 29 riikidevahelist koostööprojekti kogusummaga 4,8 miljonit eurot. Kultuuripärandiga seotud taotlusi oli võimalik esitada ka programmi „Loov Euroopa“ 2018. aasta korrapärase koostööprojektide konkursi raames. Selle tulemusel eraldati 2018. aastal programmi „Loov Euroopa“ kaudu 35 kultuuripärandi projekti jaoks kokku 10,3 miljonit eurot, võrreldes 4,9 miljoni euroga, mis eraldati 16 projektile 2016. aastal. Peale selle eraldati kultuuripärandiga seotud tegevustele märkimisväärseid rahalisi vahendeid mitmest muust ELi programmist, nagu on ette nähtud otsuse (EL) 2017/864 artikliga 8. Euroopa kultuuripärandiaasta oli 2018. aasta horisontaalne prioriteet programmis „Erasmus+“, kust 965-le kultuuripärandiga seotud koostöö- ja liikuvusprojektile eraldati peaaegu 92 miljonit eurot. Ühtekuuluvuspoliitika fondidest tehti kultuuripärandi jaoks ajavahemikuks 2014–2020 algselt kättesaadavaks hinnanguliselt 6 miljardit eurot. Ajakohastatud andmed, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) investeeringuid kultuuripärandiga seotud tegevustesse, on esitatud ühtekuuluvuspoliitika andmete platvormil. Programmist „Horisont 2020“ eraldati 2018. ja 2019. aastal kultuuripärandi alaste teadusprojektide jaoks kuni 100 miljonit eurot. Euroopa aasta jooksul oli oluline roll ka vahenditel, mille EL eraldas programmi LIFE kaudu keskkonna jaoks, keskendudes Natura 2000 aladele, ning samuti kultuuriturismi ja kodakondsuse alastel programmidel, mis viidi ellu programmi „Kodanike Euroopa“ raames. Ühise põllumajanduspoliitika raames toetati Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu ka paljusid maapiirkondade kultuuripärandiga seotud algatusi. Komisjon jätkas 2018. aastal poliitilise ja rahalise toetuse pakkumist üleeuroopalisele veebipõhisele kultuuriplatvormile Europeana. Nende rahastamisjõupingutuste täiendamiseks viis komisjon ellu pikaajalisi projekte ja poliitikaalgatusi, milles keskenduti kümnele teemale (kümme Euroopa algatust). Seda tehti koostöös Euroopa Nõukogu ja UNESCOga ning teiste partnerite ja sidusrühmade organisatsioonidega. 3.4.Rahvusvahelised algatused Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 raames töötati sidusrühmade ja riiklike koordinaatorite initsiatiivil välja arvukad piiriülesed Euroopa algatused. Nende hulka kuulub näiteks Europa Nostra korraldatud algatus #Ode2JoyChallenge (25 riigis); võrgustiku European Route of Industrial Heritage algatus „Work It Out“, mille raames tantsis üle kogu Euroopa kümnes riigis samal ajal 3 000 noort, ning võrgustiku Future of Religious Heritage koordineeritud tõrvikualgatus, millega koguti religioonipärandiga seotud isiklikke mälestusi ja lugusid. Kaks näidet liikmesriikide juhitud algatustest, mis levisid üle kogu Euroopa, on Prantsuse kultuuriministeeriumi algatus „Rendez-vous aux Jardins“ (16 riigis) ning Saksamaa kultuuripärandi komitee käivitatud algatus „Ringing the Bells“ (2018. aasta 21. septembril, rahvusvahelisel rahupäeval, helisesid korraga 800 kella 25 riigis). 3.5.Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 üleilmne haare Euroopa aastal oli üleilmne haare. Sellega liitusid Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Põhja-Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia) ning Gruusia, Island, Norra ja Šveits. Samuti toetas Euroopa aasta suutlikkuse suurendamist pärandi valdkonnas kogu maailmas. ELi delegatsioonid kogu maailmas aitasid mitmesuguse tegevusega suurendada Euroopa aasta rahvusvahelist tuntust. 4.ELi TASANDIL SAAVUTATUD POLIITILISED TULEMUSED

Lisaks mitmetele üritustele kõikjal Euroopas ja kaugemalgi oli Euroopa aastal hulk väljundeid ja poliitilisi tulemusi. 4.1.Kokkupuude kultuuripärandiga Euroopa aastal käivitati hulk algatusi, et viia nii nooremad kui ka vanemad põlvkonnad, spetsialistid ja kohalikud kogukonnad kokku kultuuripärandiga ning tutvustada neile kultuuripärandi Euroopa mõõdet. Väljundid olid järgmised: -Euroopa aastale pühendatud Euroopa pärimuspäevade 60 000 üritusel osales 30 miljonit inimest ; -Europeana mitmesugune teavitustegevus, et parandada digitaalset juurdepääsu kultuuripärandi varadele; -Euroopa Komisjoni välja antava puudega inimeste vajadusi arvestava linna auhinna (Access City Award 2019) eriauhind, mis anti Vilborgile (Taani) ja Monteverdele (Itaalia) puudega inimeste ligipääsu parandamise eest; -Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus töötas välja uuenduslikud vahendid, et suurendada kodanike kokkupuudet kultuuripärandiga: kaardilugusid sisaldav veebiplatvorm (interaktiivne ja kergesti kättesaadav teave ELi juhtimisel Euroopas elluviidavate kultuuripärandi alaste algatuste kohta) ning veebirakendus Cultural Gems (et jagada ja suurendada teadmisi Euroopa linnades asuvate kultuuripärlite kohta); -kultuuripärand oli 2018. aastal esmatähtis teema Euroopa õpetajate ja koolide kogukonnas eTwinning. E-Twinningut käsitlevas raamatus „Europe’s cultural heritage through eTwinning“ esitati näiteid projektidest ja tegevustest, lõppkonverentsile kogunes 600 osalejat; -kõigis ELi keeltes välja lastud töövahend ja veebipõhine mäng aitas kõikide ainete õpetajatel tuua kultuuripärand klassiruumi ; -15 000 noort eurooplast avastas Euroopa kultuuripärandit katsealgatuse DiscoverEU raames; -noored osalesid vabatahtlikuna pärandiga seotud projektides Euroopa solidaarsuskorpuse kaudu. 4.2.Kultuuripärandi kestlikkus Euroopa Komisjon ja partnerorganisatsioonid võtsid 2018. aastal mitmesuguseid meetmeid, et lõimida kultuuripärand keskkonna-, arhitektuuri- ja planeerimispoliitikasse. Väljundid olid järgmised: -Leeuwardeni deklaratsioon ehituspärandi kohandatud kujul korduskasutamise kohta; -kataloog, mis sisaldab ERFi investeeringute, sealhulgas Interregi programmide kasutamise parimaid tavasid, et paremini kaitsta, korduskasutada, edendada ja toetada kultuuripärandit; -aruanne pärandi ja Natura 2000 võrgustiku vaheliste seoste kohta; -kestlikku kultuuriturismi käsitlevad poliitilised soovitused koos kestliku kultuuriturismi uue määratlusega; -18-le Euroopa turismi tippsihtkohale anti kohalikul materiaalsel kultuuripärandil põhineva turismipakkumise väljatöötamise eest EDENi auhind; -koostöös UNESCOga ellu viidav algatus „Maailmapärandi reisid ELis“, millega ühendatakse omavahel 34 märgilise tähendusega ja vähem tuntud UNESCO maailmapärandi objekti 19 Euroopa riigis; -kuue riikidevahelise projektiga, millel oli 46 toetusesaajat, edendati Euroopa kultuuripärandiga seotud riikidevahelisi turismitooteid, kasutades kultuuri- ja loomesektori võtteid;

-Barcelona deklaratsioon, mille eesmärk on parandada Euroopas turismi sotsiaalse ja kultuurilise mõju kestlikkust ja konkurentsivõimet. 4.3.Kultuuripärandi kaitse Euroopa kultuuripärandiaastaga 2018 sai alguse ulatuslik liikumine selle nimel, et parandada kultuuripärandi kaitsmist Euroopa tasandil. Väljundid olid järgmised: -koostöös Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukoguga (ICOMOS) välja töötatud Euroopa kvaliteedipõhimõtted ELi rahastatavate sekkumismeetmete jaoks, mis võivad mõjutada kultuuripärandit; -esimene ELi tasandi strateegiate ja vahendite ülevaade, kus käsitletakse kultuuripärandi kaitsmist loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste eest, millega panustatakse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku rakendamisse ja sillutatakse teed liikmesriikide paremaks koostööks; -teadus- ja suutlikkuse suurendamise projektid, mille eesmärk on parandada kultuuripärandit ähvardava katastroofiohu mõistmist ja tugevdada kaitsemeetmeid; -uuring, mis käsitleb ebaseaduslikku kultuuriväärtustega kauplemist ja selle vastu võitlemisel kasutatavaid olemasolevaid tehnoloogialahendusi; selle kuritegeliku tegevuse ja selle piiramise viiside parem mõistmine; -koostöös UNESCOga välja töötatud töövahend Euroopa kohtu- ja õiguskaitsetöötajatele, milles käsitletakse võitlemist ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastu; -hinnati võimalust kultuuripärandi kaitsmiseks, seireks ja haldamiseks paremini kasutada ELi Maa seire ja jälgimise programmi Copernicus; -kultuuripärandi- ja ajaloomälestiste säilitamise sektor kaasati kliimaga seotud tegevusse, et toetada Pariisi kokkuleppe elluviimist. Seda tehti seoses 2018. aasta üleilmse kliimameetmete alase tippkohtumisega koostöös Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukoguga (ICOMOS). 4.4.Innovatsioon Euroopa kultuuripärandiaastal 2018 tehti algust ulatuslike jõupingutustega, et edendada kultuuripärandi sektoris esinevatele probleemidele uuenduslike ja tipptasemel lahenduste leidmist. Väljundid olid järgmised: -poliitikaülevaade, milles käsitletakse innovatsiooni kultuuripärandi alastes teadusuuringutes, ohustatud pärandit käsitlev CORDISe tulemuste pakett, milles on võetud vaatluse alla kultuuripärandi vastupanuvõime suurendamiseks ellu viidav ELi teadus- ja innovatsioonitegevus, ning väljaanne, milles käsitletakse uuenduslikke lahendusi kultuuripärandi jaoks; -heade tavade käsiraamat kultuuri- ja haridusasutustele, milles käsitletakse oskuste, koolituse ja teadmussiirde alase koostöö edendamist kultuuripärandi spetsialistide seas Euroopa Liidus; -uus versioon kultuuri- ja loomelinnade monitorist, võrdlusvahendist, mille abil jälgitakse Euroopa kultuuri- ja loomelinnade tulemuslikkust; -ELi ja Euroopa Nõukogu ühine katseprojekt STEPS, mille eesmärk on uurida elujõulisi kaasava juhtimise mudeleid; -ELi ja Euroopa Nõukogu ühisprojekt „The Faro Way“, mille eesmärk on edendada osalemist kultuuripärandiga seotud tegevuses; -ELi eksperdirühma aruanne kultuuripärandi kaasava juhtimise kohta. 5.JÄRELMEETMED: EUROOPA KULTUURIPÄRANDI TEGEVUSRAAMISTIK