ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2157 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE 
  
Uus sotsiaalmeetmete kava: 
võimalused, juurdepääs ja so lidaarsus 21. sajandi Euroopas 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
{COM(2008) 412 lõplik  
{SEC(2008) 2156}  
 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
1. S ISSEJUHATUS  
Komisjon rõhutas oma teatises „Kodanike keskne tegevuskava – Euroopa Liit 
tulemuslikuks”,1 et Euroopa Liit peab analüüsima radika alseid muudatusi, mis toimuvad meie 
ühiskonnas, ja välja töötama jätkusuutlikud lahe ndused kõikidel tasanditel, et tulla toime 
probleemidega, mis seisavad Euroopa maja nduse ja ühiskonna ees. Seda aluseks võttes 
korraldas komisjon Euroopa sotsiaal se tegelikkuse põhjaliku hindamise,2 et selgitada välja 
peamised muudatused, mis to imuvad tööhõive, perekonna st ruktuuri, elustiilide ja 
traditsiooniliste toetusstruktuuride valdkonna s ning mis kannavad endas demograafiliste 
muutuste üha suurenevat survet.  
Pidades silmas selle laiaulatusliku konsulta tsiooni tulemusi, on pr aegu oluline vastata 
küsimusele, kas senised lähenemisviisid on so bivad uute ülesannete lahendamiseks. Teatis 
„Võimalused, juurdepääs ja solidaarsus: uus sotsiaalne visioon 21. sajandi Euroopast”3 on 
komisjoni esimene reageering uutele probleem idele, mis selgusid Euroopa sotsiaalset 
tegelikkust käsitleva konsultats iooni käigus. Selles uut sots iaalset visiooni kirjeldavas 
novembrikuises teatises on märgitud, et komisj on valmistab 2008. aasta keskpaigaks ette uue 
sotsiaalmeetmete kava – seda käsitlebki k äesolev mõjuhinnang –, mis aitaks saavutada 
konkreetseid tulemusi Euroopa kodanike jaoks. 
Pidades silmas selle algatuse peamiselt pol iitilist iseloomu, on kä esolev mõjuhinnang 
püstitatud eesmärgiga proportsi onaalne. Praegusel kujul ei püüta selles mõjusid täpselt 
kvantifitseerida, vaid piirdutakse tõenäolist e mõjude üldise kvali tatiivse analüüsiga. 
Käesolevas mõjuhinnangus on arvesse võetud ka  komisjoni mõjuhindami se komitee märkusi.  
2. T AUST  
Uue sotsiaalmeetmete kava puhul on üheks lähtekohaks 2005.–2010. aasta sotsiaalmeetmete 
kava, mille komisjon võttis vastu 2005. aastal4. Nüüdseks on komisjon rakendanud kõik 
2005.–2010. aasta sotsiaalmeetmete kava raames e ttenähtud meetmed. Lisaks sellele algatati 
2007. aasta veebruaris konsultatsioon Euroopa sotsiaalse tegelikkuse teemal. Kõnealuse 
konsultatsiooni esialgsetele tulemustele toet udes võeti 2007. aasta nove mbris vastu teatis 
„Võimalused, juurdepääs ja solidaarsus: uus sotsiaalne visioon 21. sajandi Euroopast”, milles esitatakse hulk võimalikke lahendusi Euroopa L iidu ees seisvate sotsia alsete probleemidega 
toimetulekuks. Võttes arvesse kõnealuse konsultatsiooni tulemu si, teatas komisjon, et ta 
valmistab 2008. aasta keskpaigaks ette uue sotsiaalmeetmete kava. 2008. aasta märtsi keskpaigaks oli laekunud ligikaudu 150 arvamust, mille põhjal koostas komisjon koondaruande
5. Komisjon kuulas ära ka Euroopa inst itutsioonide ja muude asjaomaste 
                                                 
1 KOM(2006) 211. 
2 „Europe's social reality, A consultation document from the Bureau of European Policy Advisers”, 
avaldatud: 
http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf 
3 KOM(2007) 726 lõplik. 
4 KOM(2005) 33. 
5 Vt http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/index_en.htm#, SEK(2008) 1806, või 
käesoleva aruande 2. lisas esitatud lühiversiooni. 
 
ET 3   ET sidusrühmade seisukohad; muu hulgas tehti seda sotsiaalmeetmete kava käsitleval foorumil6 
5.–6. mail 2008. 
3. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Sotsiaalset visiooni kirjeldavas teatises, mis avaldati 2007. aasta  novembris, esitas komisjon 
käimasoleva sotsiaalse tegelikkus e hindamise põhjal esimese sots iaalset tegelikkus t kirjeldava 
ülevaate. Selles märgiti, et Euroopa ühiskonnas on toimumas kiired ja põhjalikud muudatused 
nii majandus- kui ka sotsiaalvaldkonnas. Need muudatused on ajendatud sellistest võimsatest 
välistest jõududest nagu globaliseerumine ja kliimamuutused, aga ka sisemistest jõududest, 
näiteks demograafilistest ja sotsiaalsete st arengutest. Selle tulemuseks on, et: 
• Noorte inimeste stardipos itsioon iseseisva elu alustamiseks ei ole kõige parem: Vaatamata 
asjaolule, et praegu ümbritseb Euroopa noor i jõukas ja võimalusterohke keskkond, on 
tänase noorema põlvkonna olukord väga ebakin del. 2005. aastal oli vaesuse ohus 19 % ELi 
lastest; kogu elanikkonna puhul oli see näitaj a 16 %. Kaugelt liiga palju on neid noori, 
kellel puudub võimalus arendada kogu oma potentsia ali, et edukalt sisene da tööturule, ning 
kes lahkuvad koolist ametlikku kutsekvalifikat siooni saamata. Jätkuvalt on tõsiseks 
probleemiks noorte tööpuudus. 
• Inimestel puuduvad oskused, mida on vaja rahuldustpakkuva tööelu kujundamiseks 
teadmisteühiskonnas : ELil on küll head eeldused globalise erumisest kasu saada, kuid see 
kasu ei jaotu võrdselt ja globaliseerumine tek itab kartusi. EL peab oma kodanikke toetama 
pakkudes neile vahendeid, mis aitaksid kohane da muutuva tegelikkusega; samuti tuleb 
väljendada solidaarsust nende suhtes, kes on  halvemas seisus, et tagada ka kõige 
kaitsetumate „pinnale jäämine”. 
• EL ei ole pakkunud lahendusi demograafilistele  ja tervisega seotud probleemidele:  
Paremad võimalused tervise eest hoolitsemiseks ja paremad töötingimused võimaldavad üha suuremal osal eurooplastest elada kauem ja tervislikumalt ning nautida pikemat ja tegusamat pensionipõlve. Vaatamata sisse rändele kolmandatest riikidest, on ELi 
koguelanikkond vähehaaval kahanemas ja jäämas  palju vanemaks. Sellest tulenevalt on 
sotsiaalkindlustussüsteemide ees seisvaks  põhiprobleemiks tulevikus pensionide 
jätkusuutlikkuse tagamine. 
• Paljudes Euroopa ühiskonna osades esin eb jätkuvalt sotsiaalset tõrjutust
: Tänapäeva 
ühiskonnas ei ole elu poolt pakutavad võimaluse d jagunenud võrdselt. Tegelikkuses toimiv 
ja võrdne juurdepääs tö öturule, elukestvale õppele ning sots iaal- ja tervishoi uteenustele on 
ELi eri piirkondades väga erinev ning märk imisväärne osa ELi elanikkonnast puutub 
töökoha leidmisel ja rahuldava elustandard i poole püüdlemisel kokku tõsiste raskustega. 
2004. aastal oli 100 miljoni eurooplase aastasiss etulek väiksem kui ELi keskmine, mis on 
ligikaudu 8000 eurot. 
• Kestab nii sooline kui ka muud liiki diskrimineerimine:  Soolise võrdsuse tagamise 
valdkonnas on Euroopas aja jooksul  märkimisväärset edu saavut atud. Sellele vaatamata on 
tööturul ikka veel märgatavat ebavõrdsus t, kui vaadelda töö ja eraelu ühitamist, 
sotsiaalkaitset ja sotsiaalset tõrjutust, tervislikku seisundit, ettevõtlikkust, poliitiliste ja 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emp lweb/social_agenda/ec_conference_en.html 
 
ET 4   ET majandusalaste otsuste tegemist ning tea duse ja tehnika saavutuste kasutamist. 
Liikmesriigiti erineb kaitstuse tase diskri mineerimise vastu puuete, vanuse, seksuaalse 
sättumuse, usutunnistuse või veendumuste alusel väljapoole tööhõivet jäävates 
eluvaldkondades. 
• EL peab paremini edendama globaliseerumise sotsiaalset mõõdet:  Rahvusvahelise 
Tööorganisatsiooni (ILO) andmete kohaselt on vaatamata majanduskasvule ja töökohtade 
arvu suurenemisele maailmas palju inimesi, er iti naisi, kes ei saa korralikku tööd või kellel 
pole õigeid töötingimusi. Hinnanguliselt 487 miljonit töötajat  – s.o 16,4 % kõigist 
töötajatest – ei teeni piisavalt, et nad ise ja  nende pere tõuseksid ülespoole vaesusepiiri, 
milleks on kehtestatud üks USA dollar inimese kohta päevas. EL peaks jätkama otsustavat tegevust rahvusvahelise tegevuskava väljat öötamiseks, mis välje ndaks meie huve ja 
väärtusi, sealhulgas inimväär se töö tegevuskava raames. 
• ELi poliitikasuunad ja vahendid tuleb mobiliseerida nii, et need vastaksid uuele sotsiaalsele 
tegelikkusele : Lisaks tööhõive- ja sotsia alpoliitikale on suur sotsi aalne mõju veel paljudel 
poliitikasuundadel, näiteks keskkonna-, ma kromajandus-, siseturu- ning haridus- ja 
teaduspoliitikal. Reageerides uuele mitmetahulis ele ja keerukale sotsiaalsele tegelikkusele, 
tuleb välja selgitada, kas oleks vaja ühtsemat ja laiahaardelisemat tegevust ELi tasandil, mis ühendaks kõik asjaomased poliitikasuunad, ning kas oleks vaja läbi vaadata need 
vahendid, mis on praegu ELi käsutuses liikmesriikide tegevuse toetamiseks ja täiendamiseks. 
4. E
ESMÄRGID  
Probleemi määratlusest tulenevalt peaks EL s eadma eesmärgiks parandada Euroopa kodanike 
heaolu ja elukvaliteeti, pidades samal ajal kinni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse 
põhimõtetest; selleks tuleks teha järgmist: 
• Parandada noorte inimeste väljavaateid; 
• Edendada uute töökohtade jaoks vajaminevaid  uusi oskusi ja rahul dustpakkuvat tööelu 
ning parandada tööhõivet; 
• Toetada eluviisi, mis tagab pikema ja tervislikuma elu; 
• Võidelda vaesuse ja sots iaalse tõrjutuse vastu; 
• Jätkata tegevust soolise võrdõiguslikkuse ja  võrdsete võimaluste tagamise nimel; 
• Töötada välja rahvusvaheline tegevuskava,  mis edendab euroopalikke väärtusi; 
• Tagada asjakohane poliitikakooslus ja suurendada ELi vahendite tõhusust. 
Eespool nimetatud eesmärgid on täielikus kooskõlas ELi muude poliitikasuundade ja 
strateegiatega, eelkõige majanduskasvu ja t öökohtade loomist käsitleva uuendatud Lissaboni 
strateegia , ELi säästva arengu strateegia  ja ühtse turu  põhimõtetega, ning toetavad neid. 
 
ET 5   ET 5. P EAMISED VÕIMALIKUD POLIITILISED TEGEVUSSUUNAD  
Vastavalt EÜ asutamislepingule kannavad ELi  liikmesriigid peamist vastutust nende 
muudatuste ees poliitikasuundades, mida on vaja uue sotsiaalse tegelikkusega toimetulekuks 
ja punktis 4 esitatud asjakohaste eesmärkide sa avutamiseks. Seepäras t tuleb põhiküsimusena 
välja selgitada, kas EL peaks jätkuvalt toetama ja täiendama liikmesriikide tegevust ning kui jah, siis kuidas. Käesolevas mõjuhi nnangus vaadeldakse kolme võimalust: 
• 1. võimalus: ei muudeta lähenemisviisi ega poliitikat
: See tähendab, et jätkataks ühenduse 
õigustiku rakendamist ja ollakse seisukohal, et  ühenduse õigustik suudab  piisaval määral 
reageerida uuele sotsiaalsele tegelikkusele, ni ng et saadakse hakkama ilma, et oleks vaja i) 
uusi Euroopa õigusakte (või nende läbiva atamist), ii) olemasolevate vahendite 
läbivaatamist ELi tasandil, ii i) rohkem ühtlustatud tegevust ELi poliitikasuundade vahel. 
• 2. võimalus: lähenemisviisi ei muudeta, aga poliitikat muudetakse : Nagu ka 1. võimaluse 
puhul, jätkaks komisjon ka siis ühenduse õi gustiku rakendamist. Vastupidiselt 1. 
võimalusele, ollakse 2. võimaluse puhul seisukoha l, et olemasolev ühenduse õigustik ei 
suuda piisaval määral reageerida uuele sotsiaal sele tegelikkusele, ja esitatakse läbivaadatud 
sotsiaalmeetmete kava  (mis koosneb seadusandlikest ja muudest algatustest), et tööhõivele, 
sotsiaalküsimustele ja võrdsete võimaluste tagamisele keskendude s võtta arvesse uut 
sotsiaalset tegelikkust. Võetakse ka uusi m eetmeid muudes poliitikav aldkondades (näiteks 
hariduse, tervishoiu, infoühiskonna  ja siseturu valdkonnas), mill el on sotsiaalne mõju, kuid 
seda tehakse eraldi läbivaadat ud sotsiaalmeetmete kavast.  
• 3. võimalus: muudetakse lähenemisviisi ja poliitikat : Nagu ka 1. ja 2. võimaluse puhul, 
jätkaks komisjon ühenduse õigustiku rakendami st. Erinevalt 2. võimalusest, leitakse 3. 
võimaluse puhul, et uuest sotsiaalsest tegeli kkusest tulenevate probleemide laiahaardelisus 
nõuab kõikide asjakohaste ELi poliitikasuundade mob iliseerimist terviklikult: nii, et lisaks 
tööhõivele, sotsiaalküsimustele ja võrdset e võimaluste tagamisele hõlmatakse ka 
tervishoid, haridus, infoühiskond, siseturg, ma kromajandus, keskkond ja  välispoliitika. 3. 
võimalus tähendab uue sotsiaalmeetmete kava  esitamist, mis koondab endasse kõik 
asjakohased poliitikasuunad ja kasutab ära nendev ahelise seni kasutama ta potentsiaali, mis 
põhineb kolmel sambal: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus. 
6. V ÕIMALUSTE VÕRDLUS  
1. võimaluse puhul rakendataks ühenduse õigustikku ja poliitikasuundi nende praegusel kujul, 
kusjuures uue sotsiaalse tegelikkuse arvessevõtmine jääks peamiselt liikmesriikide 
ülesandeks. On tõenäoline, et keskmises ja pi kaajalises perspektiivi s on olukorral, kus ELi 
poliitikasuundi ei suudeta kohanda da uue sotsiaalse tegelikkuseg a, negatiivne mõju kõigis 
neljas mõõtmes (majanduslikus, sotsiaalses, ke skkonnaalases ja poliitilises). EL ei toimiks 
enam muutuste katalüsaatorina ega suudaks üha muutuvate probleemide puhul kaasa rääkida. 
ELi juhtimise seisukohast vaadatuna ei suudaks  komisjon näidata, et tema eesmärk on 
parandada Euroopa kodanike heaolu, kuigi se da temalt oodatakse. See võiks tõsiselt 
kahjustada ELi legitiimsust. 
2. võimaluse puhul esitaks komisjon läbivaad atud sotsiaalmeetmete kava, mis piirdub 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja  võrdsete võimaluste tagami se valdkondadega. Majandusliku, 
sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtme analüüs on näidanud, et üldmõju oleks positiivne. Kuigi 
oleks näha, et EL tegeleb oma kodanike murede ga, jääks ELi meetme üldmõju tõenäoliselt 
 
ET 6   ET piiratuks, sest sellel puudub terviklikkus (ei suudeta mobiliseerida teisi poliitikasuundi 
reageerima uuele sotsiaalsele tegelikkusele) ja reageerimisvalm idus (ei suudeta arvesse võtta 
kõigi kodanike ootusi).  
3. võimaluse raames mobiliseeriks EL kõik oma asjakohased poliitik asuunad nii, et need 
hakkaksid vastama uuele sotsiaalsele tegelikku sele. See looks ELi poli itikasuundade vahelise 
sünergia. Lisaks oleks ELi meede igati tervik lik (see hõlmaks veel mitut valdkonda peale 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võ rdsete võimaluste tagamise),  reageerimisvõimeline ja ühtne. 
Sellega ei loodaks ELi tasandil uut protsess i. Pigem toetataks see toimivaid protsesse, 
sealhulgas majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlevat uuendatud Li ssaboni strateegiat.  
See võimalus toetaks liikmesriikide tegevust ja peaks kinni subsidiaarsuse ja 
proportsionaalsuse põhimõtetest. Lisaks selle le on mõjude analüüs selgesti näidanud, et 
olemasolevate vahendite läbivaatamise korral saavutaks ELi meede maksimaalse tulemuslikkuse ja tõhususe.  
Kokkuvõtteks tuleb 3. võimalust (uus sotsiaal meetmete kava võimaluste, juurdepääsu ja 
solidaarsuse nimel) pidada kõige paremaks. 
7. L
ISAVÄÄRTUS JA SUBSIDIAARSUS  
Liikmesriigid kannavad peamist vastutust nende  muudatuste ees poliitikasuundades, mida on 
vaja uue sotsiaalse tegelikkusega toimetule kuks. Euroopa sotsiaalset tegelikkust käsitlev 
konsultatsioon on aga näidanud, et elanike usk Euroopa projekti sõltub sellest, kas Euroopa 
tasandi sotsiaalpoliitika on us aldusväärne. Kooskõlas subsidia arsuse ja proportsionaalsuse 
põhimõttega peaks EL sekkuma ainult siis, kui  tema sekkumisel on selge lisaväärtus.  
See aga ei välista ELi tasandi aktiivsemat osalust muutuste katalüsaatorina ning vajalike 
reformide suunamisel, toetamisel ja täiendami sel. Komisjon kavatseb uue sotsiaalmeetmete 
kava raames esitada konkreetsed uued algatused,  mis võetakse vastu teatisega samal ajal või 
hiljem. Vajaduse korral korraldab komisjon konkr eetsete algatuste mõju hindamise kooskõlas 
komisjoni mõjuhindamissuunistega7. Need eraldiseisvad mõjuhinnangud käsitlevad 
subsidiaarsuse ja lisaväärtuse aspekte üksikasjalikumalt.  
ELi lisaväärtus hõlmab peamiselt järgmist: 
• Meetme poliitilise raamistiku kindlaksmääramine;  
• Euroopalike väärtuste alalhoidmine ja võrdsete tingimuste tagamine; 
• Kogemuste ja heade tavade vahetamine; 
• Kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi meetmete toetamine;  
• Teadlikkuse suurendamine ja tuge va teadmistebaasi loomine. 
                                                 
7 SEK(2005) 791 
 
ET 7   ET 8. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Uus sotsiaalmeetmete kava võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse nimel ei tähenda eraldi 
protsessi käivitamist. See on tihedalt seotud se lliste juba käimasolevate protsessidega nagu 
majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlev Li ssaboni strateegia, säästv a arengu strateegia 
ja ühtne turg, samuti sotsiaalkaitse ja sotsiaal se kaasatuse ning haridu se ja noorsooküsimuste 
valdkonnas kasutusele võetud avatud koordineerim ismeetodiga, ning toetab neid. Kõikide 
nende protsesside puhul toimivad eraldi aruandl us- ja hindamismehhanismid. Selline praktika 
peaks jätkuma, ilma et lisataks täiendavat ar uandlusmehhanismi uue sotsiaalmeetmete kava 
rakendamise jaoks. 
Uut sotsiaalmeetmete kava toetavad mitmed seadusandlikud ja muud liiki algatused, millel on 
olemas oma mõju hindamise ja järelevalve- ja  hindamismehhanismid. Sellest tulenevalt ei ole 
eraldi algatuste jaoks vaja täiendavat järelevalve- ja hindamisprotsessi ette näha, kuid tuleb tagada nende omavaheline kooskõla.  
Komisjon esitab uue sotsiaalmeetmete kava rakendamise aruande 2010. aastal. See aruanne 
peaks sisaldama hinnangut Lissaboni lepingus si salduva uue horisontaal se sotsiaalklausli 
rakendamise kohta. Selle põhjal koostab komi sjon teatise uue sotsiaalmeetmete kava 
läbivaatamise kohta.