[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 8.12.2006

KOM(2006) 769 lõplik

ROHELINE RAAMAT

satelliitnavigatsioonirakenduste kohta

ROHELINE RAAMAT

satelliitnavigatsioonirakenduste kohta (EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Liit ehitab globaalset navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS), mis koosneb programmidest GALILEO ja Egnos ning pakub mitmeid positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajastamisteenuseid.

Sellest tehnoloogiast saadav kasu on juba tõendatud USAs väljatöötatud globaalse positsioneerimissüsteemi (GPS) kättesaadavusega. Rakendusi arendatakse pidevalt edasi ja need hõlmavad kõiki eluvaldkondi ja maailmamajanduse sektoreid. Toodete ja teenuste turu mahuks on 2025. aastaks prognoositud 400 miljardit eurot.

Rohelise raamatu eesmärk, mis on suunatud kõigile sidusrühmadele, on korraldada arutelu selle kohta, mida saaks avalik sektor teha, et luua asjakohane poliitika ja õigusraamistik satelliitnavigatsioonirakenduste arendamise toetuseks, mis lisandub teadusuuringuteks ja infrastruktuuri loomiseks antavale rahalisele toetusele.

GALILEO on Euroopa kosmosepoliitika lipulaev. Selle eesmärgid on muu hulgas kodanike vajaduste rahuldamine, muude ELi poliitikate toetamine, kosmoserakendustele keskendumine ja Euroopa konkurentsivõime parandamine. GALILEO on hea võimalus nende eesmärkide saavutamiseks.

GALILEO programmi tuleb vaadelda komisjoni innovatsiooni edendamise töökava laiemas kontekstis ja Lissaboni strateegias, kus avaliku sektori tegutsemisel on oluline osa maailmakonkurentsis osalevate ettevõtete arengu soodustamisel. See on hea näide juhtiva turu kohta.

Käesolevas dokumendis on esitatud mitmeid küsimusi. Euroopa Komisjon analüüsib vastuseid ja kasutab neid oma soovitustes nõukogule ja parlamendile.

Täiendav teave GALILEO infrastruktuuri ja nõupidamise kohta on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/green-paper/index_en.htm [1]

Kõnealuse aruteluga samal ajal korraldatakse konkurss lastele vanuses 15–25 aastat, et saada innovatiivseid ideid satelliitnavigatsiooni tehnoloogia ja teenuste kasutamise kohta. Töid auhinnatakse. Üksikasjalikum teave on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/green-paper/index_en.htm

2. Satelliitnavigatsioon

2.1. Positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajastamisteenused

Eriotstarbelise elektroonilise seadmega saab igaüks täpselt kindlaks määrata oma asukoha ja aja. Tänu tehnika arengule on vastuvõtjad miniatuursed, mis võimaldab neid integreerida muudesse seadmetesse, näiteks mobiiltelefonidesse.

GALILEO koosneb 30 satelliidist, mis saadab väga kõrge kvaliteediga signaale. Neid töödeldakse vastuvõtjates, et määrata kindlaks nende asukoht. Kõik muud funktsioonid, nagu asukoha täpne näitamine digitaalsel kaardil või asukoha kohta teabe edastamine, toimuvad kasutaja seadmes. Satelliitnavigatsiooni infrastruktuur iseenesest on „passiivne“, s.t kasutaja asukoht ei ole oluline.

2.2. Infrastruktuur

GALILEO osutab väga täpseid positsioneerimis- ja ajastamisteenuseid tsiviilkasutuseks mõeldud rakendustele kogu maailmas. Usaldusväärsus aitab kaasa vastuvõtjate tehnoloogia ja rakenduste sujuvale arendamisele. Egnos – Euroopa süsteem GPS süsteemi täiendamiseks ja parandamiseks kogu Euroopas – osutab juba teenuseid katseliselt.

GALILEO esimese testsatelliit lähetati 2005. aastal. Teise satelliidi lähetus on kavandatud 2007. aastaks. Konstellatsiooni neli esimest satelliiti saadetakse orbiidile 2008. aastal. Erakonsortsium hakkab kasutama täielikku konstellatsiooni avaliku ja erasektori partnerluse raames. Teenused on kättesaadavad alates 2011. aastast.

GALILEO süsteemil on rahvusvahelise mõõde. Ka muud riigid on süsteemist huvitatud, seega on sõlmitud koostöölepinguid, et edendada ja arendada GALILEO süsteemi kasutamist kogu maailmas. Samuti on tagatud kokkusobivus USA GPSiga, tänu millele saab kahte süsteemi kombineeritult kasutada.

Ettevalmistamisel on Euroopa raadionavigatsiooni kava, et koordineerida eri navigatsiooni infrastruktuure Euroopas.

2.3. Rakendused

Kaasaegse majanduse kõik sektorid on seotud satelliitnavigatsiooni tehnoloogia arenguga. Toodete ja teenuste turg kasvab aastas 25%. 2020. aastaks peaks olema kasutuses ligikaudu 3 miljardit satelliitnavigatsiooni vastuvõtjat. Satelliitnavigatsioon muutub üha enam Euroopa kodanike igapäevaelu osaks, mitte ainult autodes ja mobiiltelefonides, vaid ka elektrijaotusvõrkudes ja pangasüsteemides.

Rakendused hõlmavad mitmeid sektoreid, mitte ainult transpordi ja side valdkonda, vaid ka muid turge, nagu maamõõtmine, põllumajandus, teadusuuringud, turism jm. Vastuvõtjaid kasutatakse iga päev mitmesugustes elektroonilistes seadmetes, nagu mobiiltelefonid, elektronmärkmikud, kaamerad, sülearvutid või käekellad. Enam kui kahe miljardi mobiilioperaatorite kliendiga on mobiiltelefonide turg on paljutõotav. Igal aastal müüakse pool miljardit mobiiltelefoni ja 2020. aastaks peaks müügimaht ulatuma ühe miljardini, mis võimaldab satelliitnavigatsioonil põhinevate teenuste kiiret levikut.

Järjest rohkem paigaldatakse navigatsiooniseadmeid sõidukitesse. Tagasihoidlike ennustuste kohaselt müüakse 2020. aastaks 50 miljonit seadet.

Veokorraldust ootavad ees muudatused. Mõned sajad tuhanded konteinerid on juba varustatud GNSS jälgimis- ja jälitamisseadmetega. Tänu sellistele seadmetele saavad logistikaettevõtted pakkuda oma klientidele kiiremaid ja paremaid teenuseid. Konteinerite liikumist saab jälgida ka turvalisuse aspektist.

Samuti kasutatakse satelliittehnoloogiat navigatsiooniks merel ja veeteedel. Seda kinnitavad nii laevadel kasutatavate vastuvõtjate praegused müüginumbrid (üle ühe miljardi euro) kui ka asjaomaste õigusaktide vastuvõtmine. Sama kehtib ka aeronavigatsiooni suhtes, kus on vaja usaldusväärset vahendit, et tõsta süsteemi suutlikkust miljonite kodanike transportimiseks.

2.4. Tehnoloogia areng

Uued tehnoloogiad, nagu raadiosagedustuvastusseadmed, geograafilised teabesüsteemid, vastuvõtjate miniatuurseks muutmine ja energiatarbimise vähendamine ning sünergia telekommunikatsioonidega, loovad tingimused satelliitnavigatsiooni kasutavate uute rakenduste väljatöötamiseks lähiaastatel. Arendatakse isegi siseruumides positsioneerimise võimalusi, et ületada praegusi piiranguid.

Samal ajal GALILEO arendamisega käivitas Euroopa Liit ka üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) – maavaatlussüsteemide ülemaailmne süsteem kliendikeskse infosüsteemi jaoks. Mitmed GNSS rakendused saavad kasu GALILEO JA GMES täiendavatest tehnoloogiatest. Kasutajate nõudmiste suurenemine näitab integreeritud telekommunikatsioonide, meteoroloogiliste, positsioneerimis- ja kosmosesüsteemide arengut mitmetes strateegiliselt eriti tähtsates, majanduslikult väärtuslikes ja sotsiaalselt kasulikes valdkondades.

Selline areng nõuab ametiasutustelt reguleeriva raamistiku läbivaatamist.

3. Rakenduste valdkonnad

GALILEO osutab viite teenust, mida saab kasutada mitmesugustes valdkondades.

Käesolevas rohelises raamatus on käsitletud neist nelja:

- avatud juurdepääsu teenus, mis on suunatud peamiselt massiturule;

- kaubandusteenus professionaalsete kasutajate jaoks, kes vajavad head teostust ja tagatisi;

- ohutusteenus rakenduste jaoks, mis on seotud inimelu ohustavate teguritega ja nõuab seega teabe integreerimist, ning

- otsingu- ja päästeteenus, et teha kindlaks hädaolukorrad ja alustada päästeoperatsioone.

Viies teenus s.o avalik reguleeritud teenus ei kuulu käesoleva rohelise raamatu kohaldamisalasse. Konsultatsioon kõnealuse teenuse kasutamise kohta julgeoleku rakendusteks toimub koos valitsuste ja ühenduse üksustega otseselt.

3.1. Asukohapõhised teenused ja hädaabikõned

Tänu satelliitnavigatsiooni vastuvõtjate integreerimisele mobiiltelefonidesse ja muudesse kommunikatsioonivahenditesse moodustavad asukohapõhised teenused ja isikute liikumine satelliitnavigatsiooni suurima massituru. Kasutaja varustamine just selliste andmetega, mida nad vajad, avab mobiilsideoperaatoritele ja teenusepakkujatele uued võimalused: tarbijad saavad konkreetset teavet ümbruskonna kohta, nagu lähima haigla asukoht, kiireim tee bensiinijaamani või lähima restorani asukoht.

Ka hädaabiteenused saavad kasu. Igal aastal võtavad hädaabiteenistused vastu ligikaudu 180 miljonit kõnet, millest 60–70% tehakse mobiiltelefonilt.[2] Rohkem kui miljonil juhul ei ole võimalik asukohta täpselt kindlaks määrata, sest puudub piisav teave asukoha kohta. Euroopa tasandil on käivitatud algatused, et määrata kindlaks raamistik ja tehnilised lahendused hädaabikõnede tõhusa juhtimise rakendamiseks avaliku ja erasektori partnerluse raames.[3]

GALILEO võib radikaalselt parandada asukohapõhiste teenuste täpsust ning mõned kodanikukaitse asutused on juba täheldanud, et nende kasutamine tagaks hädaabiteenuste kiirema kättesaadavuse.

3.2. Maantee

GNSS rakendused maanteetranspordisektoris hõlmavad mitmeid funktsioone alates telemaatikast ja navigatsiooniseadmetest kuni elektroonilise maksukogumiseni kiirteedel ja linnades, samuti ohutusega seotud rakendused ja kasutuspõhised kindlustused. Praktiliselt kõik ühenduses liikuvad 240 miljonit sõidukit saavad kasu tipptasemel navigatsioonisüsteemidest, ja eeldatakse, et tänu GALILEO süsteemile saab ületada mitmeid aruka transpordisüsteemi algatuste takistused.

Maanteemaksu süsteem on viimastel aastatel kiiresti arenenud. Mõned riigid on võtnud kasutusele GNSS süsteemile tuginevad kilomeetripõhised maksustamissüsteemid, eelkõige raskeveokite puhul linnadevahelistel kiirteedel. Kasutusel on ka linnaliikluse ummikutega seotud maksustamissüsteemid. Direktiiviga 2004/52 nõutakse, et kõik uued elektroonilised maksukogumissüsteemid kasutaksid ühte või enamat järgmistest tehnoloogiatest: satelliitnavigatsioon, mobiilside, kõrgsageduslaine tehnoloogia või nende kombinatsioon. Satelliitnavigatsioon on soovitav tänu selle paindlikkusele ja see sobib kõige paremini Euroopa maksupoliitikaga, sest see ei vaja infrastruktuuri ja on kergesti rakendatav. Satelliitnavigatsioon võimaldab eri hinnakavasid, tagab koostalitlusvõime ja aitab kaasa aruka transpordisüsteemi teenustele. Ka liikluse korraldamine ning liiklus- ja reisiinfosüsteemid reaalajas parandavad transpordi tõhusust.[4]

E-ohutuse ( eSafety ) algatuses, mis hõlmab mitmeid rakendusi, millest võiks kasu olla sõidukite täpseks positsioneerimiseks, on tunnistatud üleeuroopaline sõidukisisene automaatne hädaabikõne [5],[6] prioriteetseks, et vähendada õnnetusjuhtumile reageerimise aega 40%-lt 50%-le, mis aitaks päästa 2500 elu. Näidates liikumise suuna ja võimaldades kindlaks määrata, millisel kiirtee suunal õnnetus juhtus ning andes päästetöötajatele esmast teavet, on selge, millist täiendavat kasu saab GALILEO tuua.

Kasutuspõhised kindlustusteenused on juba turul kättesaadavad. Need teenused põhinevad satelliitnavigatsioonil, mis on ühendatud mobiilsidega. Kindlustusseltsid, kes pakuvad sellist teenust, kohaldavad tariife, mis põhinevad kauguse arvutamisel või annavad rahalisi soodustusi sõiduki piiratud kasutamisel.

3.3. Raudtee

Raudteeinfrastruktuurides on alati kasutatud signaalimise ja rongi asukoha määramise süsteeme, mis on paigaldatud raudtee äärde. See nõuab kalleid seadmeid ja kulukat tehnilist hooldust. Selleks et parandada koostalitlusvõimet ja vähendada kulusid, tuleb sellised süsteemid asendada uute standarditega – Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi ja Euroopa rongijuhtimissüsteemiga.

Rongijuhtimissüsteemi kokkusobivus GNSS süsteemi kasutatavate raudtee ohutusstandarditega on tõendatud. Satelliitnavigatsioon on juba mitmes ohutusega mitteseotud rakendustes kasutusele võetud, nt liikluskorraldus, raudteeressursside juhtimine või klienditugi, aga ka USAs esitletud „positiivne rongijuhtimine“. GALILEO aitab suurendada automaatblokeerimis- ja juhtimissüsteemi ohutust.

3.4. Mereliiklus, kalandus ja siseveeteed

Avameri ja siseveeteed on enim kasutatud võimalused kaupade vedamiseks kogu maailmas. Maailmas sõidab iga päev eri tüüpi laevu. Meretranspordi tõhusus, ohutus ja optimeerimine on peamised valdkonnad, millele GNSS saab oma panuse anda. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) määrab kindlaks nõuded, mis on esitatud asukoha määramise seadmetele ülemaailmses raadionavigatsioonisüsteemis[7] seoses täpsuse, terviklikkuse, järjepidevuse, kättesaadavuse ja ulatusega navigatsiooni eri etappides. Ookeani ja rannalähedase navigatsiooni puhul määrab IMO kindlaks pardaseadmete navigatsiooninõuded ja -standardid.

Praegused toimivad satelliitnavigatsioonisüsteemid iseenesest ei vasta nõuetele, seega on vaja tugisüsteemide arendamist,[8] et parandada GNSS süsteemi toimimist, kuigi neid süsteeme ei ole veel tunnustatud. Siiski saab GALILEO toetada ohutusrakendusi, ohutuse parandamist või automaatset identifitseerimise süsteemi.

Sadamasse saabumiste, sadamate ja piiratud kasutusega veeteede puhul rõhutab IMO[9] GNSS süsteemi kasutamist. Olemasolevad ja kavandatavad süsteemid, mis osutavad teenuseid merelaevadele (nt laevaliikluse juhtimise keskus ja automaatne identifitseerimissüsteem), põhinevad samuti asukohaga seotud teabe edastamisel, mida GNSS saab saata. Vastavalt EÜ direktiivile 2002/59/EÜ (millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem), mis rõhutab meresõiduohutust ja valmisolekut reostuseks, kavatseb Euroopa Liit 2008. aastaks luua rannalähedase laevaliikluse seiresüsteemi kogu ELis.

GNSS süsteem on olulise tähtsusega ka ülemaailmse merepääste- ja -ohutussüsteemi jaoks, mis on loodud IMO poolt integreeritud kommunikatsioonisüsteemina, mis kasutab satelliite ja maapealset raadiosidet, et tagada abi jõudmine mis tahes kohta, kus laev võiks sattuda hädaolukorda. Lähitulevikus suurendab mereohutust veelgi 2006. aastal vastuvõetud süsteem laevade ulgumerel kindlakstegemiseks ja jälgimiseks. See võimaldab jälgida laevu ulgumerel, kuhu rannalähedane raadioside ei ulatu, kusjuures laevade identifitseerimine, asukoht ja asukoha teatamise päev ja kellaaeg edastatakse korrapäraste ajavahemike järel või nõudmise korral. Lisaks võimaldab SafeSeaNet[10] ELi liikmesriikidel kiire juurdepääsu kogu vajalikule teabele ohtlikke kaupu vedavate laevade kohta. Mitmete meresõiduga seotud rakenduste puhul tuleb tegeleda sertifitseerimise küsimusega, sest sellel on oluline osa ühises mereruumis ja äritegevuse arendamisel.

Kalanduse haldamine põhineb õigusaktidel, mis määravad kindlaks laevade juurdepääsu aladele, püügivahendite piirangud, püügi aja ning teatavate liikide püügikvootide suuruse. Kasutusele on võetud tõhusad seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemid, et tagada vastavus õigusaktidele. Alates 90ndatest aastatest on täiendatud tavapäraseid kontrollivahendeid satelliidipõhise jälgimistehnoloogiaga, mis on tuntud laevaseiresüsteemina,[11] mida kasutatakse ligikaudu 8000 kalalaeval. Teave kalalaeva täpse asukoha kohta on tingimata vajalik.

Siseveeteed moodustavad vaid 6% transpordiliiklusest võrreldes 76%ga maanteetranspordi puhul. Selleks et suurendada siseveeteede olulisuse, võetakse meetmeid kõnealuse sektori moderniseerimiseks. Direktiiviga 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta) soodustatakse info- ja sidetehnoloogia kasutust, et suurendada logistika tõhusust ja ohutust ning parandada keskkonnakaitset. Kõnealuses direktiivis soovitatakse ka satelliitnavigatsiooni tehnoloogia kasutamist ning laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise spetsifikatsioonide koostamist.

3.5. Lennundus

Lennunduse valdkonnas on GNSS süsteemi teenuseid kasutatud juba mitmeid aastaid navigatsiooni täiendava vahendina. Need osutavad täiendavaid teenuseid eri lennuetappides nii reisijate veol kui ka kommertsõhutranspordis. Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsioon määrab kindlaks, mida õhusõiduk vastavates atmosfääri kihtides navigeerimiseks vajab ja jätab õhusõiduki käitajale võimaluse valida konkreetseid seadmeid, et saavutada neid oskusi.[12] Analüütikud ennustavad 2025. aastaks suurt kasvu, sest vaja on rohkem kui 17 300 uut reisi- ja kaubalennukit tänu reisijateveo kolmekordistumisele ja suurenevale vajadusele kaubalennukite järele. GALILEO pakutav täpsus ja terviklikkus võimaldab paremini kasutada olemasolevaid lennujaamu, mida praegu ei kasutata halbade ilmastiku- ja nähtavustingimuste korral.

Euroopas ühtse Euroopa taeva nelja määrusega kindlaksmääratud aeronavigatsiooniteenuste osutamise õigusraamistikku rakendav ühisettevõte SESAR toetub samuti GNSS süsteemile.

3.6. Kodanikukaitse, hädaolukordade juhtimine ja humanitaarabi

Ametiasutuste ülesanne on juba ammu inimeste aitamine pärast maavärinaid, üleujutusi, tsunamisid ja muid loodusõnnetusi või inimese põhjustatud õnnetusi. Päästeoperatsioonide peamine eesmärk on teha kindlaks vara, inimeste ja vahendite asukoht.

Kodanikukaitse on eri liikmesriikides erinevalt organiseeritud, omades piirkondlikul ja omavalitsuse tasandil teatavat iseseisvust. Euroopa tasandil on loodud järelevalve- ja teabekeskus ning kriisiplatvorm, et suurendada ühenduse koostööd loodusõnnetuste, merereostuse ja keemiaõnnetuse korral ning tegeleda õigeaegselt poliitiliste kriisidega.

Euroopa kosmosepoliitika raames töötavad Euroopa ametiasutused välja kosmoseinfrastruktuurile esitatavad nõuded tsiviil-kriisiohjamisoperatsioonide, satelliitnavigatsiooni, maapinna kaugseire, telekommunikatsiooni ja signaalluure jaoks.

GNSS võimaldab vahendite ja tööjõu asukohta kindlaks määrata, tõhustab eeltööd ja optimeerib vahendite jagamist ning võimaldab kiiresti reageerida hõreda asustusega ja kõrvalistel aladel.

GNSS võimaldab jälgida ka humanitaarabi osutajate ja muude päästejõudude liikumist kriisikolletes, hinnata humanitaarabi vajadusi ja humanitaarabi mõju, anda täpset teavet juurdepääsu kohta kannatada saanud elanikkonnale kõrvalistel ja raskesti ligipääsetavatel aladel, jälgida vahetult elanikkonna liikumist, teha kindlaks ohutud alad, optimeerida rahaliste, materiaalsete ja inimressursside jagamist, parandada reageerimise ja humanitaarabi vajadusele reageerimise võimet.

3.7. Ohtlikud kaubad

Ohtlike kaupade veo suhtes on kehtestatud tehno- ja haldusnõuete kogum.[13] Ohtlike kaupade hävitusvõime tõttu tuleb neid käsitleda ka uues julgeoleku kontekstis. Õiguslik raamistik tuleb ajakohastada, et võtta arvesse paljusid GALILEO pakutavaid võimalusi.

Kõrvalekalde avastamisel või kindlaksmääratud marsruudilt lahkudes võimaldab GNSS jälgimist ja jälitamist koos hoiatamise ning häiresüsteemi käivitamisega. Kõnealuse tehnoloogia kasutamine parandab ka erakorraliste meetmete võtmist.

3.8. Kariloomade vedu

Igal aastal transporditakse Euroopa Liidus miljoneid loomi Kariloomade jälgitavus on sanitaarpettuste vältimiseks, toiduohutuse tagamiseks ja elusloomade heaolu kindlustamiseks esmatähtis.

Nõukogu määruses (EÜ) 1/2005 on sätestatud loomade vedu käsitlevad nõuded. Lisaks mitmesugustele meetmetele on kõnealuse määrusega kehtestatud nõue kasutada kõikides uutes veoautodes pikkade reiside puhul GNSSi. Kõnealune meede on oluline uuendus, mis soodustab loomade ja inimeste tervise valdkonna teiste asjaomaste tegevuspõhimõtete jõustamist, nagu näiteks kariloomade märgistamine. Seejuures võetakse arvesse olemasolevaid süsteeme loomade jälgimiseks, näiteks veebipõhist „TRACES” süsteemi, mis on suunatud kaubasaadetistele ja impordile.

Kombineeritud kasutamine kommunikatsiooniga võimaldab GNSS reaalajas jälgimist, vähendades seega veterinaararstide ja ettevõtjate halduskoormust ning võimaldades vedajatel võtta vajadusel parandusmeetmeid.

Tehniliste nõuete ühtlustamine võimaldab kiiremat rakendust ja hõlbustab eelkõige andmete kogumist ELi tasandil.

3.9. Põllumajandus, maatükkide mõõtmine, geodeesia ja katastrimõõdistamine

ELis kasvatavad 11 miljonit põllumajandustootjat põllukultuure 110 miljonil hektaril.

Maatükkide asukoht ja suurus on põhiteave, mida kasutatakse äriteabe vahetamisel ja toetuste taotlemisel riigiasutuste poolt.[14] Maatükkide GNSSiga mõõtmist viiakse läbi igal aastal, et kontrollida toetusetaotluste abikõlblikkust. 2005. aastal oli Euroopa Liidu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi digitaalse geograafilise teabe süsteemi salvestatud teave juba 50 miljoni põllumaa kohta.

Ühise põllumajanduspoliitika raames tehtavate maksete kontrollimiseks on üha enam vaja üksikasjalikku ja õigeaegset teavet. Lisaks kasutavad põllumajandustootjad geoinfot ja GNSSi põllukultuuride viljelemise optimeerimiseks, väetiste ja pestitsiidide kasutamise vähendamiseks ning mulla ja vee optimaalse kasutamise tagamiseks.

GNSSi kasutus võib oluliselt lihtsustada ja parandada geodeetilist ja katastrimõõdistamist ning aidata valitsusasutustel arendada asjakohaseid kartograafilisi andmebaase, kus teave on hetkel puudulik või halva kvaliteediga.

3.10. Energia, nafta ja gaas

Nafta- ja gaasitööstuses kasutatakse GNSSi laialdaselt uurimisele ja kasutusele suunatud tegevustes nii avamerel kui maismaal, kus täpsus ning positsioneerimisteenuste tagatised on üliolulised. GNSSi positsioneerimise funktsioon toetab ka nafta- ja gaasitranspordi ohutust ja julgeolekut.

Elektrisektori jaotusvõrgud kasutavad sünkroniseerimiseks täpset ajastamist võimaldavaid GNSSI funktsioone.

3.11. Otsimis- ja päästetegevus

GALILEO otsingu- ja päästefunktsioon on Euroopa panus humanitaarvaldkonna otsimis- ja päästetegevuse rahvusvahelisse koostöösse, peamiselt merenduse ja lennunduse sektorites. Täpse asukohateabega ning päästekeskuste ja hättasattunute vahelist ühendust võimaldavate hädakutsungite peaaegu reaalajas vastuvõtmine kõigist maailma paikadest hõlbustab päästetegevust ja vähendab valehäireid, päästes seega rohkem inimelusid. Samuti paranda see ebaseadusliku sisserände tõkestamist merel ning suurendab täitevasutuste võimet päästa merehädas sisserändajaid.

3.12. Muud rakendused: logistika, keskkond, teadus, õiguskaitse ja muu

GNSS pakub ka vahendeid logistikavaldkonna arendamiseks. Muude tehnoloogiate nagu raadiosagedustuvastusseadmetega kombineerides võimaldab GNSS kastide, mahutite ja kaubaaluste täpset ja pidevat jälgimist ja jälitamist ning parandab seeläbi kõikide transpordiliikide tarneahelate ja veokite haldamist nii linnapiirkondades kui pikkade reiside puhul. Lisaks saab multimodaalsete rakenduste kontekstis suurendada turvalisust elektrooniliste pitserite ja muude asukohatundlike seadmete kasutamisega.

Satelliitnavigatsioonitehnoloogiad toovad kasu paljudele sektoritele. Paljud neist ei ole hõlmatud käesoleva rohelise raamatuga, näiteks ühistranspordisüsteemid, riiklikud ehitustööd ja tsiviilehitus, immigratsioon ja piirikontroll, politsei, vangide jälgimine, biomassi tootmine ja söödamajandus, keskkonnahaldus, meditsiinilised rakendused ja puuetega inimesed, teadusuuringud, jahipidamine, sport, turism, jäätmete kõrvaldamine ja paljud muud.

1. KÜSIMUS : Tooge eespool esitatud loetelust (3.1 kuni 3.12) välja teile huvi pakkuv valdkond ning avaldage arvamust järgneva kohta:

- milliseid meetmeid tuleks võtta, et kiirendada teie rakenduse turuleviimist,

- õigusliku ja reguleeriva raamistiku asjakohasus ning edasiarendamise vajadus, GNSSi või samaväärsete positsioneerimissüsteemide kohustusliku kasutamise tulu teie valitud rakendusele kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega,

- riigiasutuste roll,

- kodanike kaitse (ohutuse, julgeoleku ning kodanikukaitse muude aspektide seisukohast),

- GNSSi eelised,

- turuvõimalused teie valdkonnas (seoses eeldatava kasutuse määraga)

- kulutundlikkus,

- minimaalsed täpsusnõuded ning muud toimivusparameetrid,

- sertifitseerimisprotsess,

- integreerimine sidesüsteemidega ning

- muud teile olulised aspektid.

4. EETIKA- NING ERAELU PUUTUMATUSE KÜSIMUSED

Satelliitnavigatsioonitehnoloogia võimel tuvastada ja jälgida inimeste ja kaupade asukohta on mõju eraelu puutumatusele. Isikuandmete ning eraelu puutumatuse kaitse on kodanike ühine ja jagatud huvi.

Õigus eraelu puutumatusele on Euroopas kõrgelt arenenud õigusvaldkond. Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on allkirjastanud Euroopa inimõiguste konventsiooni, mis tagab õiguse sellele, et austataks „era- ja perekonnaelu ja kodu ning korrespondentsi saladust”.

Enamik satelliitnavigatsiooniga seotud eraelu puutumatuse küsimusi on hõlmatud kehtiva õigusraamistikuga: direktiiviga 95/46/EÜ reguleeritakse „isikuandmete” töötlemist ja käsitlemist „läbipaistvuse, õiguspäraste eesmärkide ja proportsionaalsuse” seisukohalt ning direktiivis 2002/58/EÜ käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris.

2. KÜSIMUS : Kuidas hindate eraelu puutumatuse valdkonna kehtivat õigusraamistikku seoses GNSSil põhinevate teenuste rakendamisega? Kas näete vajadust võtta täiendavaid meetmeid, et käsitleda eraelu puutumatusega seotud eriküsimusi?

5. RIIKLIK TEGEVUS

Paralleelselt satelliitnavigatsiooni infrastruktuuride arendamisega toetavad riigiasutused nii riiklikul kui ka ELi tasandil satelliitnavigatsioonitehnoloogiate arengut. Riiklikke meetmeid on võetud mitmetes valdkondades, sealhulgas teadusuuringute toetamine, nõuetekohase õigusliku raamistiku vastuvõtmine ja muud. Riikliku tegevuse võimalik haardeulatus on järgmine.

5.1. Teadusuuringud ja innovatsioon

Nagu on rõhutatud Lissaboni strateegias, peetakse teadusuuringuid uuenduste käivitamise ja jõukuse loomise peamiseks vahendiks. Kuigi EL on veel kaugel oma eesmärgist investeerida 2010. aastaks 3% SKTst teadus- ja arendustegevusse – viimaste andmete kohaselt on investeeringu maht 1,9% SKTst – on siiski näha lootusandvaid märke sellest, et nii ettevõtted kui valitsused suurendavad kulusid teadusuuringutele.

Siiani on avaliku ja erasektori aastased kulutused satelliitnavigatsioonirakendustega seotud teadusuuringutele ulatunud Euroopas üle 100 miljoni euro. Tõenäoliselt kasvab see summa viiekordseks, kui GALILEO hakkab täiel määral toimima.

3. KÜSIMUS : Kas Euroopa teadusalased jõupingutused on vastavuses üldeesmärgiga, et Euroopal oleks parim pädevus? Millistes olulistes valdkondades ja sektorites tuleks jõupingutusi suurendada? Mida oleks vaja teha, et parimal viisil suurendada teadusalaseid jõupingutusi ning rakendada uurimistulemusi?

5.2. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted – pädevuskeskused

VKEdel on võtmeroll Lissaboni strateegia eesmärgi – muuta EL kõige konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks – saavutamisel.

VKEde koostöövõrgustike loomist Euroopa tasandil on edendatud ELi kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames, suunates sellele vähemalt 8% vahenditest. Uuringuid on läbi viidud seoses madala energiatarbega vastuvõtjate, siseruumide positsioneerimismeetodite, mitmesageduslike antennide kavandite, metsloomade seire ja muuga.

Mitmed Euroopa piirkonnad on tunnustanud satelliitnavigatsiooni teel teadmiste omandamise eeliseid. Positsioneerimistehnoloogiate pädevuskeskuseid on asutatud viies kokku ettevõtteid, uurimislaboreid ja instituute ning luues partnerlusi ülikoolide, teaduskondade ja koolidega. 2007–2013. aastatel rakendatav Euroopa ühtekuuluvuspoliitika julgustab algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames piirkondi vahetama parimaid tavasid GALILEO rakenduste arendamise valdkonnas.

4. KÜSIMUS : Kuidas peaksid riigiasutused VKEsid stimuleerima? Kas peaks toetama pädevuskeskuseid, koolitusprogramme või muid vahendeid (kui jah, siis milliseid)?

5.3. Rahvusvaheline koostöö

GALILEO pakub ainukordset rahvusvahelist avalikku teenust, nagu näitab koostöövalmite riikide arv. Koostöö ELi mittekuuluvate riikidega, sealhulgas arengumaadega, on vajalik, et rakendada kõiki GALILEO eeliseid, edendada tööstuslikku oskusteavet, soodustada rakendusi ELis ja sellest väljaspool, võtta vastu ülemaailmseid standardeid, suunduda maailma turgudele ja edendada GALILEO rakendamist rahvusvahelistes organites. Koostöökavad hõlmavad regulatiivseid aspekte, sertifitseerimist ja sagedusi ning ka intellektuaalomandi õigusi, teadusuuringuid ja ametiühingualast tegevust.

GALILEO ja GPSi ühilduvus tagab kõrge toimivusega vastuvõtjate olemasolu. Seda ühilduvust võiks kohaldada ka kolmanda süsteemi suhtes, kui Euroopa ja Venemaa läbirääkimised GLONASSi edasiarenduse osas lõpule viiakse.

5. KÜSIMUS : Milline on kõige olulisem rakendatav koostöömeede? Kas tegevus tuleks suunata mingile kindlale sektorile maailmas?

5.4. Standardid, sertifitseerimine ja vastutus

Et hõlbustada tulevast turu hõlvamist GALILEO teenuste poolt, on nii avalik kui ka erasektor juba teostanud GALILEO-spetsiifilist standardimistegevust. Välja on töötatud vastuvõtjate toimimisstandardid ning lennunduse ja merenduse sektoris on võetud konkreetseid meetmeid Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni ning Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames. Raudtee- ja maanteesektoris töötatakse konkreetsete standardimisvajaduste rahuldamise nimel. Teised asukohapõhiste teenuste osutajad osalevad GALILEO standardite väljatöötamisel.

6. KÜSIMUS : Kas leiate, et satelliitnavigatsiooniseadmete ja teenuste standardite väljatöötamisele tuleb suunata rohkem jõupingutusi, ning millisel tasemel?

Ohutuse ja vastutuse aspektidega seotud rakenduste puhul on eeltingimuseks seadmete ja teenuste sertifitseerimine. Positsioneerimissüsteemide ja kohaldamise hindamine tuleb läbi viia „ohujuhtumi” metodoloogiate alusel. Sertifitseerida tuleb nii süsteemilahendus kui ka töömeetodid, et tõendada vastavust ohutuse seisukohast olulistele rakendusnõuetele.

Egnose süsteem sertifitseeritakse vastavalt ühtse Euroopa taeva määrustele. GALILEO osas määrab Euroopa GNSSi järelevalveamet sertifitseerimist toetava asutuse, kes konsulteerib ohutusega seotud kasutusi reguleerivate erinevate asutustega, nt Euroopa Lennundusohutusametiga.

7. KÜSIMUS : Millised ohutust suurendavad rakendused vajavad teie arvates sertifitseerimist? Kas GALILEO infrastruktuuri ohutusega seotud nõuded on piisavad, et luua alus süsteemi sertifitseerimisele, sealhulgas infrastruktuuri elueale? Millised on teie vastutusega seonduvad probleemid ja kuidas võiks neid kõige paremini lahendada?

5.5. Sagedused

Rahvusvahelise raadiospektri eraldamine toimub täielikus vastavuses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu eeskirjadega ning Euroopas raadiospektrit käsitleva otsusega.[15] Sagedusspektri kaitsmine ning uute sagedusribade eraldamise toetamine on põhieesmärgiks, et tagada kõikidele kasutajatele ohutu ja kindla teenuse osutamine. Juhime teie tähelepanu sellele, et kõnealuseid küsimusi arutatakse ka laiemalt ELi elektroonilise side õigusliku raamistiku läbivaatamise raames.[16] Tulemuslikkuse pidev arendamine sõltub sagedusspektri eraldamisest.

8. KÜSIMUS : Kas näete vajadust raadiospektri parema kooskõlastamise järgi rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil? Kas tuleks võtta meetmeid võimalike häireallikate suhtes?

5.6. Intellektuaalomandi õigused

Satelliitnavigatsiooni tulupotentsiaal peitub selle kasutajates ja tõenäoliselt suureneb kasutajate arv märkimisväärselt. Patendid võivad hõlmata leiutisi, mis seonduvad GNSSi vastuvõtjate signaalide vastuvõtmise ja demoduleerimise meetoditega ning seonduvate töötlusalgoritmidega. Samuti võivad need hõlmata signaalide sisu ning GNSSi vastuvõtjatesse ehitatavaid kiibistikke. Teatavates valdkondades, eriti seoses signaalitöötlusega ning signaali sisuga, võib asjakohane olla ka autoriõiguse kaitse.

9. KÜSIMUS : Kas leiate, et kehtivad intellektuaalomandi õiguste eeskirjad on piisavad, et tagada innovaatoritele tulu oma tegevusest ning võimaldada kasutajatel neid uuendusi nautida?

5.7. Riiklikud õigusnormid ja süsteemid, ELi direktiivid ja määrused

Uued tehnoloogiad ja innovatsioon on tänapäeva ühiskonna võtmeelemendid. Seadusandjad peavad tagama, et loodud eelised kajastuvad ühiskonnas piisavalt, teave võetakse kasutusele ning uuendusi rakendatakse täielikult.

Satelliitnavigatsiooni kasutus on kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil juba kohustuslikuks tehtud. Viimastel aastatel on mitmetes sektorites võetud vastu Euroopa õigusakte, tuginedes asjaolule, et GNSS hõlbustab ja tõhustab tegevust, tõstab teenuste taset kodanikele ning vähendab kulusid.

10. KÜSIMUS : Kas riiklikul või ELi tasemel eksisteerib mingeid õiguslikke või regulatiivseid tõkkeid, mis tuleks teie rakenduse turuleviimiseks ületada?

Kas teie rakendusvaldkonnas on vajalikud riiklikud õigusaktid või ELi direktiivid ja määrused? Täpsustage asjaomaseid sektoreid ning oodatud tulu. Millist lähenemisviisi tuleks järgida Euroopa raadionavigatsiooni kava osas?

6. KOKKUVÕTE

Käesolevas rohelises raamatus on määratletud satelliitnavigatsioonirakenduste arengu raamistik ning loetletud aruteluküsimused. Rohelise raamatu eesmärk on genereerida uusi ideid nii tööstuses, riigiasutustes, tarbijarühmades kui tarbijates endis, et määratleda konkreetsed eesmärgid ning kõige asjakohasem avaliku sektori tegevus seoses GNSSiga.

Riiklike algatuste toetamiseks kasutatakse seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi. Teenusepakkumise katsete tutvustamine ning täielik rakendamine tagab uutele ettevõtetele arenguks piisava kindluse.

2007. aasta septembris esitleb komisjon avaliku arutelu tulemuste analüüsi, millega kaasneb konkreetseid meetmeid hõlmav tegevuskava, millekohane ettepanek tehakse 2008. aastal Kõnealuse analüüsi ning käesoleva rohelise raamatu alusel pakutud meetmete juures võtab komisjon arvesse tehnoloogia neutraalsuse põhimõtet, kõigi tööstussektorite konkurentsivõime kaitset ning tarbijate huvisid ja õiguseid.

[1] Vastused võib saata ka aadressil: European Commission, Directorate-General Energy and Transport, Galileo Unit - Green Paper, B-1049, Brussels, Belgia.

[2] Komisjoni teatis KOM (2005) 431.

[3] Komisjoni soovitus K(2003)2657, mis käsitleb helistaja asukohaga seotud teabe töötlemist asukohta tuvastada võimaldava teabega täiendatud hädaabiteenuste (E112) rakendamiseks, Euroopa Liidu Teataja, 29.7.2003, lk 0049–0051

[4] Energiatõhususe tegevuskava: Potentsiaali realiseerimine KOM(2006)0545

[5] Komisjoni soovitus 2003/558/EÜ.

[6] Komisjoni teatis KOM (2005) 431.

[7] Otsus A.953(23) ülemaailmse raadionavigatsioonisüsteemi kohta ja otsus A.915(22) merepoliitika ja tulevasele globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile esitatavate nõuete kohta.

[8] Nt WAAS ja EGNOS (kosmoses paiknevad süsteemid, et parandada GPS-positsioneerimist USAs ja kogu Euroopas) või IALA diferentsiaalne GPS-infrastruktuur.

[9] Otsus a.915(22) merepoliitika ja tulevasele globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile esitatavate nõuete kohta.

[10] Direktiiv 2002/59/EÜ.

[11] Määrused (EÜ) nr 1489/97 ja 2244/2003.

[12] 11. aeronavigatsioonikonverentsil esitatud ICAO soovitused 6/1 ja 6/2.

[13] Rahvusvaheline ohtlike kaupade autoveo Euroopa kokkulepe (ADR), kokkulepe ohtlike kaupade vedamise kohta Reinil (ADNR), Euroopa kokkulepe ohtlike kaupade rahvusvahelise veo kohta siseveeteedel (AND), rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskiri (IMDG koodeks) jne.

[14] Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikkel 30.

[15] 676/2002/EÜ

[16] KOM 2006 (334), 29. juuni 2006.