[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 08.09.2005

SEK(2005) 1083 lõplik

2005. AASTA EELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 6 TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III eelarvejagu – Euroopa Komisjon

(komisjoni esitatud)

2005. AASTA EELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 6 TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III eelarvejagu – Euroopa Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[1], eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2005. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 6.

***

SISUKORD

SELETUSKIRI 4

FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KOONDTABEL 8

TULUDE KOONDARVESTUS JA TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS RUBRIIKIDE KAUPA

III jao (Euroopa Komisjon) tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Näide tulude koondarvestusest ja kulude ja tulude eelarvestuses on lisatud inglise keeles.

SELETUSKIRI

8. jaanuari 2005. aastal tabas suurt osa Põhja-Euroopat tugev torm, mis tekitas mitmes riigis tõsist kahju. Nõukogu määruse (EÜ) 2012/2002[2] artikliga 4 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul taotlesid Rootsi, Eesti, Läti ja Leedu seoses tormiga finantsabi Euroopa Liidu Solidaarsusfondist.

Komisjoni talitused on taotlused põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4.

Hinnangu kõige olulisemad elemendid võib kokku võtta järgmiselt:

Rootsi

1. Avaldus esitati 10. märtsil 2005. aastal 10-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 8. jaanuaril 2005. aastal. Komisjoni talituste palvel andsid Rootsi ametiasutused lisateavet, mis jõudis komisjonini 26. mail 2005. aastal.

2. Tegu on loodusõnnetusega. Rootsi hindas otseste kahjude kogusummaks 2,297 miljardit eurot. Et see summa on lävest (0,6% Rootsi rahvamajanduse kogutulust, mis on 1,603 miljardit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse.

3. Torm põhjustas tõsist kahju metsale ja infrastruktuurile, eriti Lõuna-Rootsis. Hinnanguliselt langetas torm 75 miljonit kuupmeetrit metsa (võrdne kogu Rootsis ühe aasta jooksul langetatud metsaga). 450 000 majapidamist jäi ilma elektrita ja 250 000 telefoniabonenti ilma telekommunikatsioonita. Kogu Lõuna-Rootsis peatati rongiliiklus ja teedevõrku tõkestasid tohutul hulgal mahalangenud puud ja elektriliinid. Otsese tagajärjena hukkus üheksa inimest. Rootsi ametiasutused hindavad kahjusid tõsisemaks kui mis tahes muu Rootsis toimunud loodusõnnetuse puhul tänapäeval.

4. Rootsi on arvestanud oluliste hädaabimeetmete maksumuseks 85,858 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Kõnealune summa sisaldab 1,177 miljoni euro ulatuses kindlustusega hõlmatud meetmeid. Et fondimaksed on põhimõtteliselt mõeldud ainult kindlustusega hõlmamata kahjude korvamiseks ette nähtud meetmete rahastamiseks, on abikõlblike meetmete kogusumma määruse 2012/2002 artikli 3 lõike 2 kohaselt 84,682 miljonit eurot.

5. Rootsi ametiasutused osutasid, et ei ole plaanis teha tormi tõttu ettepanek muuta eesmärgi 2 programme mõjutatud piirkondades. Kõik Rootsi maaelu arenguprogrammi vahendid olemasolevas eelarveraamistikus on põhimõtteliselt juba kaetud kohustustega. Maakonnavalitsustel on teatav vabadus maapiirkondades jätkusuutliku arengu soodustamise meetmete (nt uued prioriteedid koolitusmeetmete raames) kasutamisel.

6. Rootsi ametiasutused kinnitasid, et kindlustuskaitse ei kuulu eespool punktis 4 viidatud 84,682 miljoni euro abikõlblike meetmete hulka.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek Rootsi taotlus heaks kiita kui „suurõnnetus“ ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

Eesti

7. Avaldus esitati 14. märtsil 2005. aastal 10-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 8. jaanuaril 2005. aastal. Komisjoni talituste palvel andsid Eesti ametiasutused lisateavet, mis jõudis komisjonini 6. juunil 2005. aastal.

8. Tegu on loodusõnnetusega. Eesti hindas otseste kahjude kogusummaks 47,868 miljonit eurot. Et see summa on lävest (0,6% Eesti rahvamajanduse kogutulust, mis on 45,209 miljonit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse.

9. Torm mõjutas ligikaudu 39% Eesti maa-alast ja umbes 18% Eesti kogurahvastikust. Lääneranniku maakonnad ei kannatanud mitte ainult tugeva tuule, vaid ka üleujutuste tõttu. Torm põhjustas tõsist kahju infrastruktuurile ja metsale (hinnanguliselt langes üle 1,1 miljoni tihumeetri metsa). Elanikkond kannatas eriti langenud puude põhjustatud tõsiste elektri- ja telefonivõrkude katkestuste all.

10. Eesti on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 oluliste hädaabimeetmete maksumuseks 19,644 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Kõnealune summa sisaldab 5,752 miljonit eurot Narva-Jõesuu muuli täielikuks taastamiseks, mida ei saa pidada olulisteks hädaabimeetmeteks. Seetõttu tuleks hinnangut parandada ja määrata maksimaalseks summaks 16,768 miljonit eurot.

11. Eesti viitas asjaolule, et mingeid muid ühenduse vahendeid loodusõnnetuse vahetute tagajärgede likvideerimiseks ei ole kasutatud. Struktuurifonde on plaanis ümber jaotada eesmärgi 1 ühtse programmidokumendi meetme 4.2 „Keskkonnaalase infrastruktuuri arendamine“ (ERF) raames, et kõrvaldada tormist põhjustatud kahjustusid piiratud ulatuses.

12. Eesti ametiasutuste väitel ei kuulu kindlustuskaitse eespool punktis 4 viidatud abikõlblike meetmete hulka.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek Eesti taotlus heaks kiita kui „suurõnnetus“ ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

Läti

13. Avaldus esitati 10. märtsil 2005. aastal 10-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 8. jaanuaril 2005. aastal. Komisjoni talituste palvel andsid Läti ametiasutused lisateavet, mis jõudis komisjonini 20. juunil 2005. aastal.

14. Tegu on loodusõnnetusega. Läti hindas otseste kahjude kogusummaks 192,590 miljonit eurot. Et see summa on kolm korda lävest (0,6% Läti rahvamajanduse kogutulust, mis on 59,092 miljonit eurot) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse.

15. Kolmest Balti riigist tabas torm kõige rängemini Lätit, eriti sealseid rannikualasid, kus lisakahju tekitasid üleujutused. Torm põhjustas tõsist kahju põllumajandusele, metsandusele, elektri- ja muudele infrastruktuuri võrkudele, transpordile ja sidele. Metsanduses hinnati, et torm langetas umbes 6,9 miljonit tihumeetrit metsa, mis muutis puiduturu ebastabiilseks. Puit moodustab umbes 40% Läti ekspordist. Elanikkond kannatas eriti tõsiste elektri-, telefoni- ja vee/kanalisatsiooni võrkude katkestuste all. Torm arvatakse muutuvat takistavaks teguriks riigi eelarvepoliitikale, mõjudes nimelt negatiivselt eelarve puudujäägile.

16. Läti on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 oluliste hädaabimeetmete maksumuseks 57,191 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa.

17. Läti viitas asjaolule, et mingeid muid ühenduse vahendeid loodusõnnetuse vahetute tagajärgede likvideerimiseks ei ole kasutatud. Struktuurifondide programmi muudeti selleks, et võimaldada taastada tormist põhjustatud metsakahjustuste.

18. Läti ametiasutuste väitel ei kuulu kindlustuskaitse eespool punktis 4 viidatud abikõlblike meetmete hulka.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek Läti taotlus heaks kiita kui „suurõnnetus“ ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

Leedu

19. Avaldus esitati 16. märtsil 2005. aastal 10-nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 8. jaanuaril 2005. aastal. Komisjoni talituste palvel andsid Leedu ametiasutused lisateavet, mis jõudis komisjonini 15. juunil 2005. aastal.

20. Tegu on loodusõnnetusega. Leedu hindas otseste kahjude kogusummaks 15,156 miljonit eurot. Et kõne all olev summa on lävest (0,6% Leedu rahvamajanduse kogust, mis on 94,261 miljonit eurot) väiksem, ei saa õnnetust vastavalt määrusele 2012/2002 lugeda suureks loodusõnnetuseks. Vaatamata sellele, tabas Leedut 8. jaanuari ööl vastu 9. jaanuarit 2005 sama torm, mis Lätis põhjustas suurõnnetuse. Seetõttu leiti, et taotlus täidab määruse 2012/2002 artikli 2 lõike 2 teises lõigus sätestatud tingimust, mille kohaselt võib naaberriik, mis on kannatanud „sama katastroofi“ tõttu, erandlikel asjaoludel saada samuti fondilt abi.

21. Kõige rohkem kannatada saanud piirkonnad on Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys ja Tauragė. Torm põhjustas tõsiseid kahjustusid kodudele, üldkasutatavatele hoonetele, turismikuurortidele, liivatõketele rannikul, haiglatele ning elektri- ja transpordi võrkudele. Metsanduses hinnatakse, et torm langetas üle 1 miljoni tihumeetri metsa, mis muutis turu ebastabiilseks ja tõi endaga kaasa lisakulutusi metsa kaitsmiseks putukate eest ja metsateede puhastamiseks. Torm põhjustas kahjustusi ka kultuuriobjektidele (põhiliselt kirikutele ja mõisatele).

22. Leedu on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 oluliste hädaabimeetmete maksumuseks 9,296 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa.

23. Leedu viitas asjaolule, et mingeid muid ühenduse vahendeid loodusõnnetuse vahetute tagajärgede likvideerimiseks ei ole kasutatud. Leedu ei kavatse kasutada struktuurifonde loodusõnnetuse tagajärgede likvideerimiseks.

24. Leedu ametiasutuste sõnul ei ole kindlustuskaitse riigiomandis oleva vara puhul kohustuslik ja seetõttu ei ole abikõlblike meetmeid kindlustatud.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek Leedu taotlus heaks kiita kui „sama katastroof, mis mõjutas naaberriiki“ ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

Metsandus

Märkimisväärne osa kogukahjust kõigis neljas riigis tekitati metsandusele. Komisjoni talitused on tutvunud metsanduse kahjude väljaarvutamisega ja märganud mõningaid erinevusi kahjude hindamise valitud lähenemisviisis ja iga juhtumi puhul aluseks võetud eeldustes. Sellele vaatamata tuleb tähelepanu pöörata sellele, et metsanduse tingimused asjaomastes riikides ei ole täiesti võrreldavad ja vastavad puiduturud on erinevad. Hinnangulise kogukahju arvutused põhinevad taotluse esitanud liikmesriikide edastatud teabel. Üldiselt on taotlustes esitatud hinnangulise kogukahju arvustused vastuvõetavad.

Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 000 miljonit eurot. 2005. aastal on varasematele taotlustele juba sihtotstarbeliselt eraldatud 5,667578 miljonit eurot, mistõttu kasutada on veel 994,332422 miljonit eurot.

Et fondi loomise keskne põhjendus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et abi sellest fondist peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6% rahvamajanduse kogutulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui läveni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr abisummade määramiseks suurõnnetustele oli 2,5% kogu otsesest kahjust, kui see on lävest allpool, ning 6%, kui see läve ületab. On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul.

Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb taotlejate esitatud teabel.

Komisjon teeb ettepaneku eraldada järgmised summad:

(eurot)) |

Otsene kahju | 2,5% põhinev summa | 6% põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Rootsi | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 |

Eesti | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 |

Läti | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 |

Leedu | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 |

Kogusumma | 92 880 830 |

See hüvitussumma jätab vähemalt 25% Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimasel kvartalil, nagu nõuab määruse nr 2012/2002 artikli 4 lõige 2.

FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KOONDTABEL

Finantsperspektiiv Rubriik/alamrubriik | 2005. aasta finantsperspektiiv | 2005. aasta eelarve, k.a PA 1 ja 2/2005, EPEP 3-5/2005 | EPEP 6/2005 | 2005. aasta eelarve, k.a PA 1 ja 2/2005, EPEP 3-6/2005 |

|KA |MA |KA |MA |KA |MA |KA |MA | |1. PÕLLUMAJANDUS | | | | | | | | | |- Põllumajanduskulud |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Vahesumma |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Varu | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTUURIMEETMED | | | | | | | | | |- Struktuurifondid |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Ühtekuuluvusfond |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Vahesumma |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Varu | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. SISEPOLIITIKA[3] |9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Varu | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. VÄLISTEGEVUS |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Varu | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. HALDUSKULUD |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Varu | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. RESERVID | | | | | | | | | |- Tagatisreserv |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Hädaabireserv[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Vahesumma |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Varu | | |0 | | | |0 | | | 7. ÜHINEMISEELNE ABI |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Varu | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. HÜVITAMINE |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Varu | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | KOKKU | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Varu | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | |

[1] ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (ELT L 311, 14.11.2002).

[3] ELi Solidaarsusfondi summa on 7. novembri 2002 institutsioonidevahelise kokkuleppe (ELT C 283, 20.11.2002) kohaselt eelarvesse kirjendatud suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud.

[4] K. a. 100 miljonit eurot, mis on paigutatud ümber hädaabireservi eelarvereale. Lisaks sellele paigutatakse ümber 70 miljonit eurot, mis on EPEP 3/2005 alase arutelu raames 15. juulil 2005. aastal toimunud kooskõlastuskoosolekul saavutatud kokkuleppe tulemus.