ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja CE 9/67

Neljapäev, 9. oktoober 2008

Kodukorda uue artikli 202 a „Liidu sümbolite kasutamine parlamendis” lisamine

P6_TA(2008)0472

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorda uue artikli 202 a „Liidu sümbolite kasutamine parlamendis” lisamise kohta (2007/2240(REG))

2010/C 9 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise kohta (1), eelkõige selle artiklit 23;

võttes arvesse presidendi 12. septembri 2007. aasta kirja;

võttes arvesse sümbolite tähtsust kodanike taasühendamisel Euroopa Liiduga ja Euroopa identiteedi loomisel, mis täiendab liikmesriikide rahvuslikku identiteeti;

võttes arvesse asjaolu, et sümboleid on rohkem kui 30 aastat kasutanud kõik Euroopa institutsioonid ja Euroopa Ülemkogu on need 1985. aastal (2) ametlikult heaks kiitnud;

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0347/2008),

1. otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;

2. otsustab, et nimetatud muudatus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval;

3. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

KEHTIV TEKST MUUDATUSETTEPANEK Muudatusettepanek 1 Euroopa Parlamendi kodukord XIII osa – Muud sätted – artikkel 202 a (uus) Artikkel 202 a Liidu sümbolid 1. Parlament tunnustab ja kasutab järgmisi liidu sümboleid: — lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; — hümn, mille aluseks on „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; — juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”. 2. Parlament tähistab Euroopa päeva 9. mail. 3. Lipp heisatakse kõikidel parlamendi hoonetel ja ametlike sündmuste puhul. Lippu kasutatakse kõikides parlamendi koosolekuruumides. 4. Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi ja muude pidulike istungite alguses, eriti riigipeade ja valitsusjuhtide vastuvõtmisel või pärast laienemist uute liikmete tervitamisel. 5. Juhtlauset kasutatakse parlamendi ametlikel dokumentidel. 6. Juhatus uurib sümbolite täiendava kasutamise võimalusi parlamendis. Juhatus sätestab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

(1) ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 347.

(2) Euroopa Ülemkogu Milanos 28. ja 29. juunil 1985.
3 a. President esitab parlamendi nimel kohtuasjade kohta tähelepanekuid või astub nendes menetlusse pärast vastutava komisjoniga konsulteerimist. Kui president kavatseb vastutava komisjoni soovitusest kõrvale kalduda, teavitab ta sellest vastavat komisjoni ja edastab küsimuse esimeeste konverentsile, märkides ära oma otsuse põhjused. Kui esimeeste konverents on arvamusel, et Euroopa Kohtu menetluses olevas kohtuasjas, mis käsitleb parlamendi akti kehtivust, ei ole parlamendil erandkorras vaja tähelepanekuid esitada või menetlusse astuda, esitatakse küsimus arutamiseks viivitamata täiskogule. Edasilükkamatutel juhtudel võib president võtta ettevaatusabinõusid, et pidada kinni asjaomase kohtu seatud tähtaegadest. Sellistel juhtudel rakendatakse käesolevas lõikes sätestatud menetlust võimalikult kiiresti. Tõlgendamine: Kodukorra sätted ei takista vastutaval komisjonil otsustamast asjakohaste menetlusreeglite üle, et edasilükkamatutel juhtudel edastada oma soovitus õigeaegselt.
H.

arvestades, et see näitab, et Euroopa Parlamendi nõudmine luua institutsioonidevahelise kokkuleppe raames sellist liiki instrument, millel on teatud omadused (eelkõige võimalus kasutamata vahendeid üle kanda), oli vaatamata mitme liikmesriigi vastuseisule õigustatud;
D.

arvestades, et Witold Tomczak väidab, et skulptuuri vastu suunatud tegevusega püüdis ta kaitsta enda ja teiste inimeste usulisi tundeid, samuti kaitsta paavsti väärikust; arvestades, et ta vaidlustab tema poolt väidetavalt tekitatud kahju suurust ja on igal juhul veendunud, et tema käitumine oli suunatud kõrgema väärtuse – paavsti au Poola katoliiklaste silmis – kaitsele;
Kui õigusakti vastuvõtmine parlamendi poolt eeldab nõukogu heakskiitu või nõusolekut ja Euroopa Komisjoni arvamust või nõusolekut, võib parlament esitatud õigusakti hääletamise järel ning raportööri ettepaneku põhjal otsustada lükata hääletuse resolutsiooni ettepaneku üle edasi ajani, mil nõukogu või Euroopa Komisjon on oma seisukoha esitanud.

c)

Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse vajalike muudatustega juhul, kui parlamendile on asutamislepingutega antud algatusõigus .

Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes saadab need edasi asjaomasele institutsioonile. Kui küsimuse vastuvõetavuse suhtes on kahtlusi, teeb otsuse president. Tema otsus tehakse küsimuse esitajale teatavaks.

Küsimused tuleb esitada kirjalikult presidendile, kes saadab need edasi asjaomasele institutsioonile.

Raportööri taotlusel või esimeeste konverentsi ettepanekul võib parlament samuti otsustada, et küsimust, mis ei vaja põhjalikku arutelu, käsitletakse täiskogu istungil raportööri lühiettekande abil. Sellisel juhul on Euroopa Komisjonil võimalus sekkuda ning igal parlamendiliikmel on õigus reageerida, esitades täiendava kirjaliku avalduse vastavalt artikli 142 lõikele 7.

Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti. Euroopa Komisjon , nõukogu ja raportöör võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte.

Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti. Euroopa Komisjoni ettepanekut puudutava arutelu puhul teeb president Euroopa Komisjonile ettepaneku võtta sõna esimesena. Arutelu puhul, mis puudutab nõukogu teksti, võib president teha nõukogule ettepaneku kõnelda esimesena. Mõlemal puhul saab järgmisena sõna raportöör. Euroopa Komisjon ja nõukogu võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte.

Fraktsioon või vähemalt nelikümmend parlamendiliiget võivad esitada alternatiivse resolutsiooni ettepaneku, mille eesmärgiks on vastutava komisjoni raportis esitatud õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepaneku asendamine.

Fraktsioon võib esitada alternatiivse resolutsiooni ettepaneku, mille eesmärgiks on vastutava komisjoni raportis esitatud õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepaneku asendamine.

Sellisel juhul ei või fraktsioon ega asjaomased parlamendiliikmed esitada muudatusettepanekuid vastutava komisjoni resolutsiooni ettepaneku suhtes. Alternatiivne resolutsiooni ettepanek ei tohi olla pikem kui vastutava komisjoni poolt esitatud ettepanek. See pannakse parlamendis ühele hääletusele ja selle suhtes ei saa teha muudatusettepanekuid.

Sellisel juhul ei või fraktsioon esitada muudatusettepanekuid vastutava komisjoni resolutsiooni ettepaneku suhtes. Fraktsiooni poolt esitatav resolutsiooni ettepanek ei tohi olla pikem kui vastutava komisjoni poolt esitatud ettepanek. See pannakse parlamendis ühele hääletusele ja selle suhtes ei saa teha muudatusettepanekuid.
2a. Kui fraktsiooni liikmete arv langeb alla nõutud künnise, võib president esimeeste konverentsi nõusolekul lubada fraktsioonil edasi eksisteerida kuni parlamendi järgmise avaistungini, kui on täidetud järgmised tingimused: — fraktsiooni liikmed esindavad jätkuvalt vähemalt ühte viiendikku liikmesriikidest; — fraktsioon on eksisteerinud kauem kui üks aasta. President ei kohalda kõnealust erandit, kui on piisavalt alust kahtlustada selle kuritarvitamist.
A.

arvestades, et Euroopa Liit on näinud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule naasta;
ET Euroopa Liidu Teataja CE 184/136

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutav järelepärimine

P6_TA(2009)0235

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutava järelepärimise kohta (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Antonio Di Pietro parlamendiliikme puutumatust käsitlevat järelepärimist, mille edastas Itaalia Vabariigi pädev asutus 15. mail 2008 ja mis tehti teatavaks täiskogu istungil 5. juunil 2008;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Antonio Di Pietro ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ja 20. septembri 1976. a otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse Itaalia põhiseaduse artikli 68 lõiget 1;

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 13;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0197/2009),

1. otsustab Antonio Di Pietro puutumatust mitte ära võtta;

2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava komisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

(1) Kohtuasi 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier (EKL 1964, lk 195), kohtuasi 149/85: Wybot vs. Faure ja teised (EKL 1986, lk 2391) ning liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente (Euroopa Kohtu lahendites veel avaldamata).
(4)

Rumeenia on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses üleujutustest põhjustatud katastroofiga. Komisjon on seisukohal, et taotlus vastab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 2 sätestatud tingimustele ja teeb sellega seoses ettepaneku assigneeringud kinnitada,
C.

arvestades, et 13. detsembril 2006. aastal nõustus juhatus, et raskused seoses malta, rumeenia, bulgaaria ja iiri keelest piisava tõlke tagamisega on sedavõrd suured, et kõikide nimetatud keelte puhul on artiklist 138 erandi tegemise tingimused täidetud; arvestades, et juhatuse järgmiste otsustega pikendati erandite kohaldamise aega nii, et alates 1. jaanuarist 2009 kuni parlamendi ametiaja lõpuni kehtib erandi tegemine bulgaaria ja rumeenia keelele (suuline tõlge), tšehhi keelele (suuline tõlge Tšehhi eesistumisperioodi vältel), malta keelele (suuline ja kirjalik tõlge) ning iiri keelele (suuline ja kirjalik tõlge ning õiguskeeleline kontrollimine);
C.

arvestades, et Euroopa Parlament tegi oma 29. jaanuari 2004. aasta (5) resolutsiooni (2001. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) lõikes 45 järgmise märkuse: [Euroopa Parlament] on seisukohal, et – nagu nähtub Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse juhtumist – on institutsioonidevaheliste organite puhul selget poliitilist vastutust eriti keerukas määratleda; kutsub seetõttu institutsioone üles uuesti läbi vaatama olemasolevaid institutsioonidevahelisi organeid reguleerivad õigusnormid, seadmata siiski kahtluse alla institutsioonidevahelise koostöö põhimõtet, mis võimaldab olulist kokkuhoidu Euroopa Liidu eelarves; kutsub seetõttu Euroopa institutsioone üles muutma institutsioonidevaheliste organite õiguslikke aluseid selliselt, et haldus- ja poliitilist vastutust oleks võimalik selgelt määrata;
B.

arvestades, et vastavalt 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 10 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et puutumatusele ei saa tugineda, kui liige tabatakse õigusrikkumiselt; ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme puutumatus;
C.

arvestades, et sellest tulenevalt võtsid Ühendkuningriigi ametivõimud 2008. aastal vastu Lordidekoja liikmete volituste peatamist käsitleva eeskirja (European Parliament (House of Lords Disqualification) Regulations 2008), mille kohaselt peatatakse Lordidekoja mittepärilike liikmete õigus osaleda Lordidekoja istungil, hääletusel või komisjoni töös ajal, mil nad on Euroopa Parlamendi liikmed, ning neile ei või esitada ametlikku kutset Lordidekoja töös osalemiseks seni, kuni nende volitused on kõnealuse eeskirja alusel peatatud;
Õigusakti ettepaneku läbivaatamisel pöörab parlament erilist tähelepanu põhiõiguste austamisele ja eriti sellele, et õigusakt oleks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta, subsidaarsuse, proportsionaalsuse ning õigusriigi põhimõtetega. Kui ettepanekul on finantsmõjud, teeb parlament kindlaks, kas finantsvahendeid on ette nähtud piisavalt.

3. Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas viimane on algatuse suhtes välja töötanud seisukoha, ja kui see on nii, palub ta Euroopa Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile.

3. Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas see on algatuse suhtes võtnud seisukoha, ja kui see on nii, palub ta Euroopa Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile.

5. Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 nimetatud ajavahemik algab siis, kui parlamendi istungil on teatatud, et parlament on ametlikes keeltes saanud kätte algatuse koos seletuskirjaga, milles kinnitatakse, et algatus on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise kohta.

2. Parlamendile teatatakse kõikidest taotlustest, mille nõukogu on esitanud, et saada parlamendi nõusolek Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõigete 1 ja 2 alusel esitatud ettepanekule, millega koos on esitatud ka kõnealuse liikmesriigi tähelepanekud, ning edastatakse menetlemiseks vastutavale komisjonile kooskõlas artikliga 81. Parlament võtab otsuse vastu vastutava komisjoni ettepaneku alusel, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel ja põhjendatud asjaoludel.
B.

arvestades erasüüdistusasja ajastust – see esitati valimisvõitluse ajal, kolm aastat pärast väidetavaid õigusrikkumisi – ning erasüüdistusasjas taotluse esitanud eraisiku varjamatult poliitilisi eesmärke, mida tõendavad eelkõige selle isiku enda poolt Euroopa Parlamendi presidendile esitatud dokumendid ja mida tõendab ka tõsiasi, et enda väitel tegutseb see isik kodanike nimel, kes on üldse vastu härra Siwieci avalikule tegevusele; seetõttu võib kõnealuse kriminaalmenetluse algatamises näha fumus persecutionis't, s.o tendentslikku süüdistust, kuna on tõsiselt põhjust arvata, et härra Siewieci vastased süüdistused on tõstatanud tema poliitiline vastane, püüdes eelkõige kahjustada tema tegevust Euroopa Parlamendi liikmena,
A.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole mikrokrediidirahastut käsitleva komisjoni ettepaneku läbivaatamist veel lõpetanud; arvestades, et komisjon peaks hoiduma „Progressi” vahendite jaotamiseks vajalike konkreetsete meetmete võtmisest, kuni mikrokrediidirahastuga seotud õigusloomeprotsess on lõppenud,
4.

otsustab, et erikomisjoni ametiaja kestus on 12 kuud alates 8. oktoobrist 2009 ja seda saab pikendada; otsustab, et erikomisjon esitab parlamendile vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldavad soovitusi vajalike meetmete või algatuste kohta.
1.

otsustab, et alltoodud parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arv on järgmine: a) Euroopa, Lääne-Balkani riigid ja Türgi Delegatsioonid: — ELi-Horvaatia parlamentaarses ühiskomisjonis:15 liiget — ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarses ühiskomisjonis:13 liiget — ELi-Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis:25 liiget Delegatsioon Šveitsi, Islandi ja Norraga suhtlemiseks ning Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) parlamentaarses ühiskomisjonis: 17 liiget Delegatsioon Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ja Kosovoga suhtlemiseks:28 liiget b) Venemaa, idapartnerluse riigid, Kesk-Aasia ja Mongoolia Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis:31 liiget Delegatsioon ELi-Ukraina parlamentaarses koostöökomisjonis:16 liiget Delegatsioon ELi-Moldova parlamentaarses koostöökomisjonis:14 liiget Delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks:12 liiget Delegatsioon ELi-Armeenia, ELi-Aserbaidžaani ja ELi-Gruusia parlamentaarsetes koostöökomisjonides:18 liiget Delegatsioon ELi-Kasahstani, ELi-Kõrgõzstani ja ELi-Usbekistani parlamentaarsetes koostöökomisjonides ning Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks:19 liiget c) Magribi riigid, Mašriki riigid, Iisrael ja Palestiina Delegatsioonid suhtlemiseks: — Iisraeliga:22 liiget — Palestiina Seadusandliku Nõukoguga:22 liiget — Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga:18 liiget — Mašriki riikidega:18 liiget d) Araabia poolsaare riigid, Iraak ja Iraan Delegatsioonid suhtlemiseks: — Araabia poolsaare riikidega:15 liiget — Iraagiga:12 liiget — Iraaniga:18 liiget e) Põhja-, Lõuna- ja Kesk-Ameerika Delegatsioonid suhtlemiseks: — Ameerika Ühendriikidega:53 liiget — Kanadaga:17 liiget — Kesk-Ameerika riikidega:15 liiget — Andide Ühenduse riikidega:12 liiget — Mercosuriga:19 liiget Delegatsioon ELi-Mehhiko parlamentaarses ühiskomisjonis:14 liiget Delegatsioon ELi-Tšiili parlamentaarses ühiskomisjonis:15 liiget f) Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riigid Delegatsioonid suhtlemiseks: — Jaapaniga:25 liiget — Hiina Rahvavabariigiga:39 liiget — Indiaga:20 liiget — Afganistaniga:13 liiget — Lõuna-Aasia riikidega:17 liiget — Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN):22 liiget — Korea poolsaare riikidega:14 liiget — Austraalia ja Uus-Meremaaga:16 liiget g) Aafrika Delegatsioonid suhtlemiseks: — Lõuna-Aafrikaga:13 liiget — Üleaafrikalise Parlamendiga:12 liiget h) Mitmepoolsed parlamentaarsed assambleed Delegatsioon AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees:78 liiget Delegatsioon Euroopa –Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees:49 liiget Delegatsioon Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees:75 liiget Delegatsioon Euronesti parlamentaarses assamblees:60 liiget Delegatsioon NATO Parlamentaarse Assambleega suhtlemiseks:10 liiget (delegatsioon koosneb julgeoleku ja kaitse allkomisjoni liikmetest);
Artikkel 172 a Vastuvõetud tekstid 1. Parlamendis vastuvõetud tekstid avaldatakse kohe pärast hääletust. Need esitatakse parlamendile koos vastava istungi protokolliga ja neid säilitatakse parlamendi arhiivis. 2. Parlamendis vastuvõetud tekstide lõplik õiguslik ja keeleline vormistamine toimub presidendi vastutusel. Kui tekst võetakse vastu parlamendi ja nõukogu kokkuleppe alusel, toimub lõplik vormistamine kahe institutsiooni tihedas koostöös ja vastastikusel kokkuleppel. 3. Kui teksti ühtsuse ja kvaliteedi tagamiseks vastavalt parlamendi soovile on vaja teha kohandusi, mis ei piirdu üksnes trükivigade parandamisega või parandustega, mis on vajalikud kõikide keeleversioonide kooskõla ning nende keelelise korrektsuse ja terminoloogilise ühtsuse tagamiseks, kohaldatakse artiklis 204 a sätestatud menetlust. 4. Seisukohad, mille parlament on vastu võtnud EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt, koostatakse konsolideeritud tekstina. Kui parlamendi hääletuse aluseks ei olnud nõukoguga saavutatud kokkulepe, näidatakse konsolideeritud tekstis ära vastuvõetud muudatusettepanekud. 5. Pärast vastuvõetud tekstide lõplikku vormistamist kirjutavad president ja peasekretär tekstidele alla ning need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
5.

tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimiste tulemustega seotud puudu- ja ülejäägid on endiselt lahendamata ning neid puudujääke tuleks käsitleda 2008–2009 vahekokkuvõttes, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis, samuti iga-aastaste eelarvemenetluste käigus ilmutada võimaluse korral suuremat paindlikkust ja igal juhul kõigi 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud vahendite abil; tuletab meelde, et Euroopa Parlament märkis oma 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolsel kohtumisel tehtud ühepoolses deklaratsioonis, et komisjon peaks vahekokkuvõtte tegemisel võtma arvesse parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsioonis esitatud põhimõtteid;
1.

otsustab, et delegatsioonide arv ja nende piirkondlik rühmitamine on järgmine: a) Euroopa, Lääne-Balkani riigid ja Türgi delegatsioonid: — ELi – Horvaatia parlamentaarses ühiskomisjonis — ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarses ühiskomisjonis — ELi – Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon Šveitsi, Islandi ja Norraga suhtlemiseks ning Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ning Kosovoga suhtlemiseks b) Venemaa, idapartnerluse riigid, Kesk-Aasia ja Mongoolia delegatsioon ELi–Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis delegatsioon ELi–Ukraina parlamentaarses koostöökomisjonis delegatsioon ELi–Moldova parlamentaarses koostöökomisjonis delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks delegatsioon ELi–Armeenia, ELi–Aserbaidžaani ja ELi–Gruusia parlamentaarsetes koostöökomisjonides delegatsioon ELi–Kasahstani, ELi–Kõrgõzstani ja ELi–Usbekistani parlamentaarsetes koostöökomisjonides ning Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks c) Magribi riigid, Mašriki riigid, Iisrael, Palestiina delegatsioonid suhtlemiseks: — Iisraeliga — Palestiina Seadusandliku Nõukoguga — Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga — Mašriki riikidega d) Araabia poolsaare riigid, Iraak ja Iraan delegatsioonid suhtlemiseks: — Araabia poolsaare riikidega — Iraagiga — Iraaniga e) Ameerika delegatsioonid suhtlemiseks: — Ameerika Ühendriikidega — Kanadaga — Kesk-Ameerika riikidega — Andide Ühenduse riikidega — Mercosuriga delegatsioon ELi-Mehhiko parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon ELi-Tšiili parlamentaarses ühiskomisjonis f) Aasia ja Vaikse ookeani riigid delegatsioonid suhtlemiseks: — Jaapaniga — Hiina Rahvavabariigiga — Indiaga — Afganistaniga — Lõuna-Aasia riikidega — Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) — Korea poolsaare riikidega — Austraalia ja Uus-Meremaaga g) Aafrika delegatsioon suhtlemiseks: — Lõuna-Aafrikaga — Üleaafrikalise Parlamendiga h) mitmepoolsed assambleed delegatsioon AKV–ELi parlamentaarses ühisassamblees delegatsioon Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees delegatsioon Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees delegatsioon Euronesti parlamentaarses assamblees delegatsioon NATO parlamentaarse assambleega suhtlemiseks (delegatsioon koosneb julgeoleku ja kaitse allkomisjoni liikmetest);
B.

arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide kohtud peavad koostööd tegema, et vältida konflikte protokolli sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel; arvestades seega, et kui Euroopa Parlamendi liikme vastu on liikmesriigi kohtus algatatud menetlus ja kohut on teavitatud kõnealuse parlamendiliikme puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise menetluse algatamisest vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3, peab kohus menetluse peatama ja paluma Euroopa Parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamuse (2);
B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendi liige tabatakse õigusrikkumiselt ja see ei takista Euroopa Parlamenti teostamast oma õigust oma liikme immuniteet ära võtta;