Brüssel 6.4.2005

KOM(2005) 118 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine

1. MAJANDUSKASVU SOODUSTAV EUROOPA TEADUSRUUM: EUROOPA LIIDU TUGEVUS JA VÕIMALUS

1.1. Lissaboni eesmärkide saavutamine

Euroopa jaoks on teadmistesse investeerimine parim viis säästva majanduskasvu toetamiseks üleilmses majanduses… | Euroopa Komisjon seadis ELi esmasteks eesmärkideks edendada säästvat jõukust ja solidaarsust, taastada ELi side kodanikega ja muuta Euroopa Liit tugevaks globaalseks partneriks. ELi teaduspoliitika ning seda kohaldada aitava uue raamprogrammi ettepanek näitavad jätkuvat liikumist nende eesmärkide suunas. Tootmise ja teadmiste kasutamise liikumapaneva jõuna on eelkõige teadustegevus Lissaboni strateegia rakendamise põhiteljeks, et muuta Euroopa kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas, mis suudaks tagada majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse sidususe. Tegelikult on Lissaboni strateegia ELi programm selleks, et lahendada võrrand, kus ühel pool on majanduskasv, konkurentsivõime ja tööhõive ning teisel pool sotsiaalne ja keskkonnaalane jätkusuutlikkus. Lissaboni strateegia püüab säilitada Euroopa ühiskonnamudelit praegustele ja tulevastele põlvkondadele, vaatamata kasvavale globaalsele konkurentsile ja elanikkonna vananemisele. Teadmised on Lissaboni strateegia kõigi komponentide aluseks. Tänapäeva majandus ja kodanike heaolu sõltub teadmiste arengust ja sellest tulenevatest uutest toodetest, tehnoloogiatest ja teenustest. Eelkõige kehtib see Euroopa puhul, mis ei suuda konkureerida loodusvarade osas ning ei kavatse konkureerida odava tööjõu või keskkonna arvel. Euroopa tee on tõsta tootlikkust ning toodete ja teenuste lisandväärtust. Samas on teadmised euroopaliku eluviisi põhikomponent. See toetab jätkusuutlikku arengut: elatustaseme parandamine, elukvaliteet, tervishoid ja keskkond sõltuvad kõik suures osas teadmiste arengust ja selle rakendamisest ühiskonna ees seisvate küsimuste lahendamisel. Teadmistesse investeerimine on kindlasti parim ja võib-olla ainuke viis ELi majanduskasvu edendamiseks ja uute ning paremate töökohtade loomiseks, tagades samas sotsiaalse progressi ja keskkonna jätkusuutlikkuse. Teisisõnu on see Euroopa võimalus tugevdada oma ühiskonnamudelit. Teadmiste keskset rolli tunnistas hr Wim Koki juhitud kõrgetasemeline Lissaboni strateegia töörühm,[1] kes soovitas seada teadmisteühiskonna saavutamise ELi peamiseks eesmärgiks. Oma Lissaboni strateegia vahearuande ettepanekutes nimetas komisjon teadmisi ja innovatsiooni Euroopa majanduskasvu mootoriks ja pakkus välja meetmeid, et suurendada jõupingutusi teadmistepõhise majanduskasvu tõhustamiseks. Euroopa Parlament kinnitas selgelt sama sõnumit oma 2005. aasta märtsi resolutsioonis Euroopa Liidu poliitika suuniste kohta teaduse toetamiseks, tuginedes pr Locatelli aruandele.[2] EL on äsja taas kinnitanud kõige kõrgemal tasemel kindlaksjäämist Lissaboni eesmärkidele. Euroopa Ülemkogul märtsis 2005 kinnitasid Euroopa riigipead ja valitsusjuhid oma eesmärki tõsta majanduskasvu potentsiaali ja tugevdada Euroopa konkurentsivõimet, investeerides teadmistesse, innovatsiooni ja inimkapitali. |

1.2. Teaduse, hariduse ja innovatsiooni teadmiste kolmnurga töösserakendamine

…siiski investeerib EU teadus- ja arendustegevusse märgatavalt vähem kui tema kaubanduspartnerid | Et muutuda tõeliselt konkurentsivõimeliseks teadmistepõhiseks majanduseks, peab Euroopa saama tugevamaks teadustöö teadmisteks muutmisel, levitades tulemusi haridussüsteemi kaudu ja rakendades neid innovatsioonitegevuses. Teaduse, hariduse ja innovatsiooni „teadmiste kolmnurk“ toimib kõige paremini, kui sellega kaasnevad raamtingimused väärtustavad teadmisi, mida rakendatakse majanduse ja ühiskonna hüvanguks. EL pühendab täna ainult 1,96% oma SKTst teadus- ja arendustegevusele, võrdluseks Ameerika Ühendriigid 2,59%, Jaapan 3,12% ja Korea 2,9%. Lõhe USA ja ELi vahel on praegu umbes 130 miljardit eurot aastas, millest 80% tuleneb erasektoris teadus- ja arendustegevusele suunatud kulutuste erinevusest. Märtsis 2002 seadis Barcelona Ülemkogu eesmärgiks tõsta Euroopa kulutused teadustööle 3%ni ELi SKTst, millest kaks kolmandikku peaks tulema erasektorist. 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu kinnitas hiljuti seda eesmärki. Eesmärgi saavutamine nõuab pingutusi nii liikmesriikidelt kui ELilt, et suurendada teadustöö riiklikku rahastamist ja parandada „raamtingimusi“ erasektori investeeringuteks teadus- ja arendustegevusse ning avastuste ja leiutiste kiiret kasutuselevõttu. Lissaboni strateegia vahearuande ettepanekute kontekstis teatas Euroopa Komisjon oma plaanist esitada vastavate meetmete ettepanekud, näiteks maksusoodustused teadustegevuse ja innovatsiooni jaoks, riigiabieeskirjade muutmine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks, intellektuaalomandi õiguste korra parandamine ja kohandamine, riskikapitali operatsioonide lihtsustamine Euroopa tasandil ning kõrgkoolide ja tööstuse koostöö tugevdamine. Samal ajal paigutab Euroopa Komisjon teadmistepõhise majanduse kesksele kohale mitmetes ELi finantsprogrammides. |

1.3. ELi finantsprogrammide koondamine teadmistepõhise majanduskasvu teenistusse

Mitmed ELi programmid aitavad kaasa teadmistepõhise majanduskasvu soodustamisele, kuid teadusuuringute programm on valdkonna nurgakivi. | Suurelt osalt Lissaboni agendale toetuvad Euroopa Komisjoni poolt pakutavad uued finantsperspektiivid 2007–2013 suurendavad teadmiste ja innovatsiooni osakaalu ELi tulevases eelarves. Tuleks koondada paljud erinevad rahastamisvahendid, et kooskõlastatult toetada teadmistepõhist majandust. Kõige asjakohasemad rahastamisvahendid on: Struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid, et tõhustada teadmiste arengut kogu Euroopa Liidus, laiendades teadus- ja arendustegevuse võimalusi vähemarenenud piirkondades ja tagades innovatsiooni, hariduse ja kaasaegse infrastruktuuri abil teadustöö tulemuste jõudmise kõikidesse piirkondadesse. Teadus- ja arendustegevus, innovatsioon ja üleminek teadmistepõhisele majandusele on ELi regionaalpoliitika kolme uue eesmärgi peamised prioriteedid (ühtlus, piirkondade konkurentsivõime ja Euroopa territoriaalne koostöö); Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm, et kiirendada Euroopa innovatsioonitegevuse arengut, toetades innovatiivseid VKEsid, innovatsioonivõrgustikke, tulemuste levitamist, tehnosiiret ja tehnoloogilise innovatsiooni rahastamist riskikapitali baasil; Uue põlvkonna haridus- ja koolitusprogrammid, et tõsta Euroopas teadmiste loomise, juhtimise ja kasutamise võimet, toetudes elukestva hariduse ja koolituse integreeritud meetmetele ning hõlmates eelkõige kõrgharidust ja teadlaste koolitust; Üleeuroopalised võrgustikud, et kasutada üleeuroopaliselt arenenud infrastruktuure ja süsteeme, mis tulenevad teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist ja toetavad selle edasist arengut (näiteks Galileo); Uus põllumajanduse ja maaelu arendamise fond, mille põhieesmärkideks on põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime tõstmine, säästlik maakasutus, maamajanduse mitmekesistamine ja elukvaliteet maapiirkondades. „Teadmiste kolmnurga“ teadusuuringute poolel on teadmistepõhise majanduse ja ELi maailmatasemel konkurentsivõimeliseks muutmise põhimeetmeks uus teadusuuringute seitsmes raamprogramm, millega viiakse ellu ELi 2007.–2013. aasta eelarve teadus- ja arendustegevuse rubriiki. |

- 2. TEADUSUURINGUTE SEITSMES RAAMPROGRAMM: 4 EESMÄRKI

ELi teadustegevuse neli peamist eesmärki on sõnastatud laialdaste avalike arutelude tulemusena: | Komisjoni 2004. aasta juuni teatis Euroopa teaduspoliitika tuleviku kohta[3] märkis edasiliikumist Euroopa tasandil täielikult väljakujundatud teaduspoliitika suunas ning hõlmas paljusid teadustöö vajadusi ja liike. Komisjon pakkus välja lähenemisviisi, mis põhineb mitmetel suundumustel: riikidevaheliste koostööprojektide toetamise tõhustamine olulistes poliitikavaldkondades, pikaajaliste riigi- ja erasektori partnerlusprojektide käivitamine tööstusele orienteeritud tehnoloogia arengu soodustamiseks, alusuuringutele antava ELi toetuse suurendamine ning uued meetmed valdkondades, mis toodavad kõrget ELi lisandväärtust, näiteks uute teadustöö infrastruktuuride kavandamine, mis ei oleks jõukohane üksikule liikmesriigile. Seda lähenemisviisi on põhjalikult arutatud nõukogus, Euroopa Parlamendis, regioonide komitees ning majandus- ja sotsiaalkomitees. Põhjalik arutelu on toimunud ka teadus- ja tööstusringkondades ning muudes huvigruppides. Selle alusel teeb komisjon ettepaneku uue teadusuuringute raamprogrammi kohta, millel on neli eesmärki ja igaühel eraldi programm. Need neli programmi on järgmised: |

2.1. Koostöö

Koostööd tehes saavutada juhtpositsioon põhilistes teaduse ja tehnoloogia valdkondades; | Saavutada juhtpositsioon põhilistes teaduse ja tehnoloogia valdkondades, toetades koostööd kõrgkoolide, tööstuse, teaduskeskuste ja riigiasutuste vahel kogu Euroopa Liidus ja mujal maailmas. See programm, mis moodustab enam kui poole seitsmenda raamprogrammi eelarvest, hõlmab mitut liiki teadustegevust rahvusvahelise koostöö raames, koostööprojektidest ja võrgustikest riiklike teadusprogrammide koordineerimiseni. Kõikides valdkondades kasutatakse meetmeid ja rahastamisskeeme paindlikult, et kõige paremini saavutada valdkonna eesmärke. Teemade koondamine ühte programmi lihtsustab erinevaid teemasid hõlmavaid ühendatud lähenemisviisi ühist huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel, soodustades multidistsiplinaarsust. Ühendusepoolse rahastamise kiirendav mõju teaduse riiklikule rahastamisele saab hoogu laiendatud ERANET meetmetega, mis edendavad teadusuuringuid teatud valdkondades ühendatud riiklike programmide abil. Rahvusvaheline koostöö ELi ja kolmandate riikide vahel on selle meetme oluliseks mõõtmeks: sõltuvalt teemadest võetakse erimeetmed koos ELi mittekuuluvate riikide või riikide rühmadega, kui selleks on vastastikune huvi. |

2.2. Ideed

Tugevdada Euroopa teadmistebaasi, tekitades konkurentsi teadlaste vahel ELi tasandil; | Soodustada Euroopa teadustegevuse loovust ja pädevust, rahastades „eesliiniteadust“, mida viivad läbi omavahel Euroopa tasandil konkureerivad uurimisrühmad. Teadustegevuse uueks elavdamiseks konkurentsi abil pädevuse väärtustamise ja parimate teadlaste kaasamisega luuakse Euroopa teadusnõukogu, et rahastada uurimisprojekte kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades, sealhulgas inseneri-, sotsiaal-majandus- ja humanitaarteaduste alal. Projektid valitakse välja vastastikuse eksperthinnangu (peer review) alusel, arvestades ainult teaduslikku pädevust. Euroopa teadusnõukogu tegutseb täiesti sõltumatult komisjoni poolt teadusringkondade soovitusel määratud väljapaistvate eri valdkondade teadlaste kogu juhtimisel. Euroopa teadusnõukogu loomine Euroopa Ühenduse raames annab tema sõltumatusele parima tagatise. |

2.3. Inimesed

Suurendada meie teadlaste karjäärivõimalusi ja liikuvust; | Arendada ja tugevdada Euroopa teadustegevuse inimpotentsiaali, toetades koolitust, liikuvust ja Euroopa teadlaskarjääri arengut. See programm tõhustab käimasolevaid Marie Curie meetmeid, mis toetavad teadlasi, keskendes paremini oskuste ja karjääri arengu olulistele küsimustele, suurendades liikuvust kõrgkoolide ja tööstuse vahel ning tugevdades sidemeid riiklike süsteemidega. |

2.4. Võimalused

Arendada ja kasutada paremini ära ELi teadusuuringute võimalusi läbi ulatuslike infrastruktuuride, piirkondliku koosöö ja innovatiivsete VKEde. | Suurendada teadustegevuse ja innovatsiooni mahtu kogu Euroopas. Teadustegevuse infrastruktuuride optimaalse kasutamise ja arengu tagamine, piirkondlike uurimiskeskuste toetamine, ELi vaeseimate ning äärepoolseimate piirkondade teaduspotentsiaali täielik ärakasutamine, VKEdele suunatud teadustegevuse toetamine, teaduse ja ühiskonna lähendamine ning rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostööpoliitika arendamine ja kooskõlastamine. Need programmid võimaldavad oma ühismõjuga tekitada ja tugevdada kõrgetasemelisi keskusi mitmetes valdkondades. |

3. JÄRJEPIDEVUS JA LISSABONI STRATEEGIALE UUE HOO ANDMINE

Uus programm tugineb eelnevatele edusammudele Euroopa teadusruumi loomisel, | Tagades oma eelkäija järjepidevust ja toetudes edaspidigi headele tavadele, ei ole 7. raamprogramm „lihtsalt järjekordne raamprogramm“. Selle sisu, ülesehitus, rakendus- ja juhtimisviisid peavad andma olulise panuse Lissaboni strateegia taaskäivitamisse. |

3.1. Rõhu asetamine pigem uurimisteemadele kui „vahenditele“

lisades senistele uurimisvaldkondadele kosmose- ja julgeoleku-uuringud | 6. raamprogramm pidi aitama luua Euroopa teadusruumi. Olulisel kohal olid uued vahendid teadustöö struktureerimiseks ja killustatusest ülesaamiseks. Piisava hulga ressursside saavutamiseks ja hajutatuse vältimiseks keskendus 6. raamprogramm kindlalt valitud teemadele ja valdkondadele. 7. raamprogramm jätkab ELi teaduspoliitika keskmeks oleva Euroopa teadusruumi loomise toetamist. Samas rõhutab see otsustavalt uurimisteemasid valdkondades, kus EL peaks tugevdama ja paremini kasutama alusteadmisi, edendama juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas ning suurendama oma teadustegevuse nähtavust. Väljatoodud teemad põhinevad suuresti 6. raamprogrammi teemadel ja vastavad teadmiste arengule peamistes valdkondades, lootustandvatele võimalustele, mis avanevad teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ja ELi ees seisvatele sotsiaal-, majandus- ja tööstusküsimustele. Üldine eesmärk on aidata kaasa säästvale arengule nii Euroopas kui maailmas tervikuna. Teemadele, mis esinevad juba 6. raamprogrammis, nagu tervishoid, biotehnoloogia, infotehnoloogia, nanotehnoloogia, transport, energeetika ja keskkond, lisati üks uus: julgeoleku- ja kosmoseuuringud, et kajastada ELi viimase aja kasvavat rõhuasetust nendele valdkondadele.[4] Iga teema piires jäetakse piisavalt paindlikkust uute tekkivate teadus-, tööstus- või poliitikaalaste huvi pakkuvate teemade kaasamiseks. Esmatähtsate, mitmeid teemasid hõlmavate teadusvaldkondade osas tagab komisjon kooskõlastatud horisontaalse integratsiooni, kasutades ka asjakohaseid sisemisi kooskõlastusstruktuure. Üks selline esmatähtis valdkond on mereteadus ja -tehnoloogia. |

3.2. Tööstuse vajaduste rahuldamine

ning tugevdades seost konkurentsivõimega, koostades teadusuuringute programme lähtuvalt tehnoloogiaalase koostöö programmidest ning ühendades jõud uue konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga. | Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tagamiseks on esmatähtis suurendada teaduse rahastamist ja tehnoloogia kasutamist tööstuses. Teadusuuringute raamprogramm aitab Euroopa tasandil neid eesmärke saavutada, rahastades tööstusega seotud uurimis- ja arendusprojekte ning soodustades kõrgkoolide ja ettevõtete väljapaistvamate esindajate koostööd. 7. raamprogramm on kohandatud tööstuse vajaduste paremaks rahuldamiseks. Tööstusega seotud keskkonnas võetakse tööprogrammide koostamisel aluseks tööstuse juhtimisel toimuva tehnoloogiaalase koostöö strateegiliste teadusuuringute programmid. Nimetatud üleeuroopalisi teadusküsimusi käsitlevad strateegiliste teadusuuringute programmid avaldavad mõju ka riiklikele teadusuuringute programmidele. Jälgides uute leiutiste turupotentsiaali, aitavad need programmid Euroopal üle saada oma nõrkusest uurimistulemuste turustamisel. Oluliselt lisatakse toetusmeetmeid VKEde heaks kõrgkoolides ja uurimiskeskustes teostatavatele teadusuuringutele. Teadusuuringute raamprogramm ning konkurentsivõime ia innovatsiooni raamprogramm (CIP) toimivad samaaegselt ja toetavad teineteist märkimisväärselt Lissaboni eesmärkide saavutamisel. CIP-programm toetab näiteks võrgustikke, mis aitavad VKEdel osaleda teadusuuringute raamprogrammis, ja rahastab äriuuenduste toetuskava ning uut suure kasvupotentsiaaliga uuenduslike VKEde toetuskava, mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust aktsiaturul, mis takistab VKEdel teadusuuringute tulemuste kasutamist. Mitmetes ELi jaoks olulistes piirkondades (vt allpool) käivitatakse ulatuslikke üleeuroopalisi tööstus- ja tehnoloogiauuringute algatusi. Lisaks toetatakse tööstuse osalemist kõikides rahastamiskavades ja erilist tähelepanu pööratakse sellele, et suunata tööstust aktiivsemalt kaasa aitama tippkeskuste võrgustiku tegevusele. |

3.3. Sidemete tugevdamine riigi ja erasektori jõupingutustega

Toetatakse üldist huvi pakkuvaid era- ja riigisektori tehnoloogiaalaseid algatusi, näiteks innovatiivne meditsiin ja lennuliikluse juhtimine, ning riikide jõupingutusi metroloogia ja biotehnoloogia valdkonnas. Valik tehakse selgete kriteeriumide alusel, nagu lisandväärtus, võimendav mõju ja erasektori kõrgetasemeline panus. | Lissaboni tegevuskava keskmes on ELi ja riiklike meetmete ja poliitika ühtsuse ja seoste tugevdamine. See saavutatakse 7. raamprogrammis eelkõige mitme rahastajaga ulatuslike algatuste kaudu. „Tehnoloogiaalased ühisalgatused“ Euroopas üldist huvi pakkuvates valdkondades, mis määratletakse koostöös tööstusega, eelkõige Euroopa tehnoloogiaalastes koostööprogrammides. Sellised tehnoloogiaalased algatused seotakse kindlalt koostööprogrammi teemadega. Praegu on tehnoloogiaalased ühisalgatused, mis võivad võtta ühisettevõtte kuju, kavandatud innovatiivse meditsiini, nanoelektroonika, sisseehitatud süsteemide, aeronautika ja lennuliikluse juhtimise, vesiniku ja kütuseelementide ning ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire valdkondades. Euratomi programmi kontekstis võib kaaluda ühisettevõtete loomist näiteks tuumajäätmete valdkonnas. Muud võimalikud teemad, näiteks energeetika valdkonnas, määratletakse tehnoloogiaalaste programmide kaudu hiljem. Riiklike teadusprogrammide ühine rakendamine asutamislepingu artikli 169 alusel. Siiani on seda võimalust kasutatud ühel korral, nimelt kliiniliste uuringute ühisprogrammis HIV, malaaria ja tuberkuloosi vaktsiinide ja ravi väljatöötamiseks. Arutluse all on mitmed algatused näiteks metroloogia, biotehnoloogia, sotsiaalteaduste ja veeuuringute valdkondades. Sellised ulatuslikud kooskõlastatud algatused vastavad ka koostööprogrammi teemade strateegiatele. Uued Euroopa huve järgivad infrastruktuurid, mis tagavad Euroopa tasandil teenused teadusringkondadele ja tööstusele. Luuakse üleeuroopaliste võrgustikega sarnane süsteem, mis põhineb teadustöö infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi tööl. Püütakse saavutada tugev koostoime struktuurifondidega. Nimetatud algatustel on kolm ühist omadust: Euroopa Komisjoni ettepaneku alusel otsustavad nende üle otseselt nõukogu ja parlament (või nõukogu parlamendiga konsulteerides) kooskõlas asutamislepingu artikli 166 lõikega 3,[5] artikliga 169[6] või 171;[7] Need sobivad „muutruumilisteks“ (variable geometry) algatusteks, mis ühendavad kõige enam huvitatud riike; Neid rakendatakse rahastamiskavadega, kus on muutuvas vahekorras kombineeritud eri rahastamisallikad ja -liigid: erasektori vahendid, riiklikud vahendid, raamprogrammi toetus, toetused muudest ELi allikatest, näiteks struktuurifondidest ja Euroopa Investeerimispangast (EIP). Komisjon uurib praegu tihedas koostöös tööstuse, teadusringkondade ja riigiasutustega neisse kolme kategooriasse sobivaid valdkondi. Täpne sisu määratletakse kahte tüüpi kriteeriumide alusel. Üldkriteeriumid hõlmavad Euroopa tasandil läbiviidud tegevuse lisandväärtust ja eesmärkide saavutamise võimatust „tavaliste“ 7. raamprogrammi rahastamiskavadega. Erikriteeriumid hõlmavad tööstuse tipptasemel valmisolekut ning riikliku ja erakapitali kaasamise võimet tehnoloogia-alaste ühisalgatuste puhul. 7. raamprogrammi alla kuulub ka „Riskijagamise toetusrahastu“, mis peab kaasa aitama erasektori teadusinvesteeringute suurendamisele, parandades juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenudele ulatuslike Euroopa teadusuuringute puhul. See süsteem võimaldab avardada EIP laenutegevust TTA-tegevusele (tehnoloogiaalased ühisalgatused, suured koostööprojektid ja uued teadusuuringute infrastruktuurid). |

- 3.4. ELi potentsiaali täielik ärakasutamine

Laienenud Euroopa Liidu kogu potentsiaali ärakasutamiseks toetatakse eraldi piirkondi, VKEsid ja „teadust ühiskonnas“. | Teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna loomine sõltub Euroopa teadustöö kõrgest tasemest, kuid samuti kõikjal ELis eksisteeriva siiani ärakasutamata teaduspotentsiaali paremast kasutamisest. Et aidata käivitada ja arendada ELi vaeseimate ja äärepoolseimate piirkondade uurimisrühmade potentsiaali ning muuta nad rahvusvahelisel tasemel konkurentsivõimeliseks, võimaldavad erimeetmed teiste ELi riikide teadustöötajate töölevõtmist, teadus- ja juhtivtöötajate lähetusi, hindamissüsteemi organiseerimist ning teadusuuringuteks vajalike seadmete ostmist ja uuendamist. Sellised meetmed aitavad kindlaks teha vajadusi ja võimalusi nende piirkondade olemasolevate ja tekkivate tippkeskuste teadusuuringute mahu suurendamiseks, kasutades rahastamist struktuurifondidest. Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali tõstmiseks antakse kogu Euroopas arengutoetust kõrgkoolidega koostööd tegevatele piirkondlikele uurimisrühmadele, uurimiskeskustele, ettevõtetele ja piirkondlikele asutustele. Tuleks tugevdada 7. raamprogrammi, eelkõige selle „võimaluste“ programmi ja ELi regionaalpoliitika koostoimet. Komisjon peab esitama ühenduse strateegilised ühtekuuluvuse suunised, milles määratletakse, kuidas struktuurifondide eest vastutavad riiklikud- ja piirkondlikud asutused peaksid arvestama ELi üldisi prioriteete. Teadus- ja arendustegevus (koos innovatsiooni ja haridusega) on struktuurifondide kõikide eesmärkide esmatähtsad teemad ja nii annavad suunised võimaluse julgustada korraldusasutusi tegema investeeringuid, mis täiendavad ELi teaduspoliitikat. Suuri jõupingutusi tehakse teaduse ja tehnoloogia püüdluste harmooniliseks lõimimiseks Euroopa sotsiaalsesse struktuuri ning demokraatliku ja elujõulise teadmistepõhise ühiskonna rajamisele kaasaaitamiseks. Teadmistepõhise majanduse rajamise projekt vajab ühiskonna laialdast toetust. ELi meetmed on muu hulgas suunatud teadus- ja arendustegevuse riiklike juhtimismudelite ja kooskõlastatud poliitika arendamisele ning teaduse ja tehnoloogia vahelise dialoogi parandamisele ja avardamisele. Erilist tähelepanu pööratakse nooremate põlvkondade ja naiste kaasamisele teaduse ja tehnoloogiaga seotud ametitesse ning soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte rakendamisele teadusvaldkonnas. Oma ulatusega ja tulevikku suunatud positiivse projekti esindajana on ELi teadustegevus eriti oluline vahend kodanike taasühendamisel Euroopa Liidu üldise projektiga. |

3.5. Rahastamisvahendite ratsionaliseerimine

Rakendamine on: - ratsionaalsem; - orienteeritud pigem uurimistööle kui vahenditele; | 6. raamprogrammis võeti kasutusele uued rahastamisvahendid, et suurendada ELi osalust teadustegevuse rahastamisel Euroopas ning aidata rajada Euroopa teadusruumi. Selle uuenduse positiivsed tulemused ning vajadus vältida pidevaid muutusi teaduse rahastamisel ELis, räägivad selle kasuks, et säilitada järjepidevuse kõrge tase rahastamisvormide osas ja tugevdada nende struktureerivat mõju. Samal ajal näitavad 6. raamprogrammi kogemused, et mitte ainult nende rahastamiskavade praktiliseks rakendamiseks, aga ka tutvustamise ja kujunduse parandamiseks võib ja tuleb võtta meetmeid. Hr Ramon Marimoni juhitud ekspertrühma soovituste ja hr Erkki Ormala juhitud ekspertrühma raamprogrammi viie aasta hinnangute alusel on määratletud uus lähenemisviis, mis võimaldab lihtsamalt, tõhusamalt ja paindlikumalt saavutada ELi teaduspoliitika poliitilisi eesmärke. Kasutusele võetakse väiksem arv lihtsamaid „rahastamiskavasid“, mis võimaldavad eraldi või kombineerituna paindlikumalt ja vabamalt toetada erinevaid tegevusliike. „Vahenditesse“ kapseldumise asemel on uurimistöö ja teaduspoliitika eesmärgid, sealhulgas teadustegevuse struktureerimisele suunatud eesmärgid, tööprogrammides selgelt ja täpselt sõnastatud. Määratakse kindlaks iga toetuskõlbliku teema teaduslikud eesmärgid, tegevuse ulatus ja eeldatavad tulemused. Tööprogrammid võivad täpsustada ka kasutatava rahastamiskava ja avaldada eraldatavad eelarvevahendid. |

3.6. Bürokraatia vähendamine: programmide toimimise lihtsustamine ja samade kulutustega paremate tulemuste saavutamine

- ning märgatavalt LIHTSUSTATUD, et aidata teadlasi ja innovaatoreid. | Lihtsustamise vajadus oli ELi uue teaduspoliitika aruteludes kõige sagedamini väljatoodud sõnum. ELi teadustegevuse ulatuse, mõju ja mahu suurendamise eelduseks on raamprogrammi töö lihtsustamine ja ratsionaliseerimine. Selle saavutamiseks tuleb: Vähendada haldus- ja finantseeskirjade ja -menetluste koormat, vähendada osalejatele esitatavaid nõudmisi ja paberitöö mahtu ning projektide käivitamiseks vajalikku aega. Üldiseks lähenemisviisiks on usaldus teadlaste vastu. Erimeetmed hõlmavad konsortsiumitele suurema sõltumatuse andmist, komisjoni kontrollisüsteemi lihtsustamist ja selle keskendamist pigem järel- kui eelkontrollile, alandades nõudmisi teabe ja aruandluse osas. Erimeetmete hulka kuuluvad ka: elektrooniline registreerimissüsteem, et vältida taotlejatelt korduvalt sama teabe nõudmist, kaheastmelise taotluste esitamise korra laialdasem kasutamine ning konsultatsioonimenetluse ratsionaliseerimine ja lühendamine, keskendades riikide esindajate komiteede töö kõikide tööprogrammide läbivaatamisele ja heakskiitmisele; Parandada rahastamiskava ja -viise, luues rahaliste toetuste arvestamiseks ja maksmiseks lihtsama süsteemi ning kontrollides raha kasutust; ratsionaliseerida ja lihtsustada ühenduse rahalise toetuse vorme, lihtsustada abikõlblike kulutuste ja erinevate toetuste taseme määratlust. Selle saavutamiseks tehakse ettepanek muude meetmete hulgas laiendada võimalusel rahastamist ühekordsete toetustena ja kaotada kuluaruannete vormid; Lihtsustada raamprogrammiga seotud dokumentide (ametlikud otsused, tehnilised lisad, tööprogrammid, konkursikutsed, lepingud jne) ülesehitust ja keelekasutust ning parandada teabevahetust kõikidel tasanditel. Et kindlustada meetmete vastavus osalejate vajadustele ja saavutada soovitud mõju, katsetab komisjon pidevalt lihtsustamismeetmeid väikeste teadusasutuste kogumiga, näiteks väikeste ettevõtete ja ülikoolide uurimisrühmadega. Just nemad peaksid lihtsustamisest kõige enam võitma, samuti rühmad, kes siiani ei ole eriti osalenud, näiteks teadlased vastloodud kõrgkoolidest, vähemarenenud piirkondadest või uutest liikmesriikidest. Raamprogrammi rakendamise lihtsustamine teadlaste huvides eeldab soovi võimaldada neile rohkem usaldusel põhinevat sõltumatust ja paindlikkust, teadlikku vastutust ja aruandlust. Mida enam kõik ELi institutsioonid seda soovi toetavad, seda suuremad saavad olla sammud lihtsustamise suunas. Lihtsustamismeetmed on kooskõlas kogu ELi eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetega. Komisjon teeb varsti ettepaneku finantsmääruse muutmiseks. |

- 3.7. Raamprogrammi juhtimise optimeerimine

Kahekordset eelarvet haldab sama arv komisjoni ametnikke, keda toetavad välisteenistused, ning tagatakse tõhus juhtimine ja teadusraha maksimaalne väärtus, hoides halduskulud alla 6% teadusuuringute eelarvest. | Uue ambitsioonika raamprogrammi alustamine, millega võetakse kasutusele uusi meetmeid ja tugevdatakse olemasolevaid, annab võimaluse raamprogrammi juhtimine uuesti läbi vaadata. Raamprogrammi juhtimine peab toetuma kolmele põhimõttele: Toimimise tõhusus (kulude ja tulude tasakaal); Komisjoni talituste keskendumine valdkonna põhikohustustele; Vastutuse selge määratlemine ja jaotamine. Euroopa Komisjoni talitused on eelnevate raamprogrammide puhul alati suutnud täielikult ja tõhusalt toime tulla eelarve olulise kasvuga. Komisjoni jätkuval kaasamisel teadusprogrammide juhtimisse on mõjuvaid põhjusi, sealhulgas tema erakordne kogemus ja üldised teadmised Euroopa teadusmaailmast, äärmiselt kasulik tagasiside, mida see võimaldab ELi teaduspoliitika väljatöötamiseks, ning liikmesriikide usaldus selle juhtimisviisi vastu, mis tagab „teenimisvõimaluse“ puudumise. Samas võib 7. raamprogrammi juhtimist muuta ning seda peakski tegema. Komisjon tuleb teadus- ja arendustegevuse eelarve kahekordistumisega toime töötajate arvu suurendamata. Ta teeb ettepaneku, et kõik logistilised ja haldusülesanded, mis ei ole valdkonnaga seotud, täidetaks tema talituste väliselt. Sellest tulenevalt kantakse osa praegu komisjoni vastutusalas toimuvast tegevusest üle komisjonivälistesse struktuuridesse, eelkõige ülesanded, mis nõuavad arvukaid väiksemaid toiminguid, andmata märkimisväärset tagasisidet programmide ja poliitika määratlemiseks. Selle lähenemisviisi kohaselt haldab suurt osa arvukaid haldustoiminguid 7. raamprogrammi eelarves eraldi rakendusasutus,[8] eelkõige Marie Curie meetme ja VKEde toetamise ning muude teadus- ja arendusprojektidega, kaasa arvatud teaduskoostöö projektidega seotud haldusülesandeid. Sama lähenemisviisi kasutatakse ka väljapaistvate teadlaste kogu juhtimisel töötava Euroopa teadusnõukogu meetmete rakendamiseks. Nii tagatakse projektide kiire käivitamine ja aidatakse Euroopa teadunõukogul saavutada sellist sõltumatuse ja nähtavuse, vastutuse ja läbipaistvuse taset, mis kinnitab tema usaldusväärsust. Kui Euroopa teadusnõukogu on oma vajalikkust meetme mõju suurendamisel tõestanud, näiteks riikliku rahastamise kaasamisega, arutab komisjon Euroopa teadusnõukogu muutmist õiguslikult sõltumatuks struktuuriks näiteks vastavalt asutamislepingu artiklile 171. Ulatuslike algatuste (eelkõige vastavalt asutamislepingu artiklitele 169 ja 171) või ELi toetusega riiklike programmide kooskõlastamise või avamise korral haldavad eraldatud toetusi osalejad ja huvirühmad ise. Nimetatud meetmed koos lihtsustamisega võimaldavad hoida komisjoni kulutusi alla 6% teadustegevuse eelarvest, mis määrati kindlaks 6. raamprogrammi jaoks. Need annavad ka parima tagatise raamprogrammi tõhusa rakendamise tagamiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse läbipaistvust ja vastutust. 7. raamprogrammi esimese tegevusaasta kogemuste valguses võib käesolevat lähenemisviisi avardada või muuta. |

- 4. ELI EESMÄRKIDELE VASTAV TEADUSUURINGUTE EELARVE

ELi teaduseelarve kahekordistamine ei ole valik, vaid vajadus: | 7. raamprogrammi eelarve vastuvõtmine on usaldusväärsuse proovikiviks, mis näitab, kui tõsiselt püüdleb EL Lissaboni eesmärkide poole kooskõlas vahekokkuvõttega. Meenutades oma kahte teatist finantsperspektiivide kohta 2004. aasta veebruaris ja juulis,[9] teeb komisjon ettepaneku kahekordistada ELi teadusuuringute eelarvet. Seda tehes võtab ta aluseks järgnevad hoolikalt kaalutud põhjendused: |

4.1. Raamprogrammi laialdase toetuspinnaga meetmete laienenud ulatus nõuab rahastamise kahekordistamist

- et arvestada tohutut teaduspotentsiaali ja nõudlust Euroopas; | Oluliste uute algatuste käivitamine samaaegselt olemasolevate tunnustatud mõju ja lisandväärtusega meetmete tõhustamisega nõuab ELi teadustegevuse rahastamise märkimisväärset suurendamist. Seda ei peaks pidama kulutuseks, vaid parimaks võimalikuks investeeringuks Euroopa tulevikku. Mõnda aega on raamprogrammide osalustaotlusi olnud liiga palju ja tarbetult palju kõrgekvaliteedilisi projekte on jäänud kõrvale lihtsalt vahendite puudumise tõttu. Selle olulise teaduspotentsiaali kaotsimineku peatamiseks on vaja uuel tasemel rahalist panust. Samas on kaalukaid põhjendusi raamprogrammi ulatuse suurendamiseks, et olulistes või oluliseks muutuvates valdkondades paremini tegutseda. |

4.2. Raamprogrammi rahastamise kasv suurendab riigi ja erasektori investeeringuid

- et aidata saavutada 3% eesmärki; - et kasutada selle võimendavat mõju erasektori investeeringutele; | Samaaegselt ELi liikmesriikide jõupingutuste suurendamisega on 7. raamprogrammi rahastamise kahekordistamisel oma osa Barcelona eesmärgi täitmisel, et kulutada 3% SKTst teadus- ja arendustegevusele. See annab olulise sõnumi riigi ja erasektori investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendustegevusse kogu Euroopas kooskõlas Lissaboni ja Barcelona eesmärkidega. Raamprogrammi eelarve kahekordistamine tõstab kogu riikliku teadus- ja arendustegevuse rahastamise 25-liikmelises ELis 0,96%ni SKTst, mis on lähedal 1% eesmärgile, ning annab liikmesriikidele tugeva tõuke jõupingutuste suurendamiseks. See avaldab olulist võimendavat mõju erasektori investeeringutele teadus- ja arendustegevusse. Iga riigi poolt teadus- ja arendustegevusse investeeritud euro toob erasektori poolt kaasa 93 eurosendi investeerimise teadus- ja arendustegevusse. Selline kaasmõju on ELi puhul tavaliselt suurem kui siseriikliku rahastamise puhul, sest majanduse tõhusust mitmekordistav mõju on siin suurem, kuna ELi toetusega projektide puhul on tegemist riikidevahelise koostööga, oluliste tööstusettevõtete osaluse tõttu väheneb äririsk ning tagatakse tulemuste ja lahenduste kasutatavus kogu ELis. Eelarve kahekordistamine suurendab ettevõtete usku, et Euroopa täidab oma lubadusi ja tõotab huvipakkuvat tulevikku. |

4.3. Teadus- ja arendustegevuse rahastamise kahekordistamine võimaldab ELil lahendada uusi teadus- ja tehnoloogiaküsimusi

- et lahendada globaalseid küsimusi; | Teadustöö muutub kulukamaks, kuna kasutatakse aina rohkem kalleid töövahendeid ja infrastruktuure. Seetõttu on eelmiste raamprogrammidega sama suure mõju saavutamiseks vaja suuremat toetust. Tekib uusi teadusvaldkondi ja raamprogramm peaks ka neid toetama. Tegemist on teadusvaldkondadega, kus pikaajaline majanduslik kasu on laialdane, kus vajadus suure riski ja kõrge maksumusega uuringute järele on suur ning kus on mõistlik jagada riski ja hiljem tulemusi Euroopa tasandil. Ükski liikmesriik ei suuda üksinda rakendada vesinikuenergeetikat või termotuumasünteesi. |

4.4. ELi toetustel on ELi teadussüsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmisel väga oluline osa

- et vähendada teadustöö ja investeeringute killustatust; | Kuna Euroopa toetusel on suur lisandväärtus ja seejuures peetakse kinni subsidiaarsusprintsiibist, võib see sageli olla tõhusam ja tulemuslikum viis riigipoolseks teadustöö rahastamiseks. Euroopa teadustöö rahastamine võimaldab koguda piisaval hulgal ressursse, jagada teadmisi ja vahendeid mitme riigi vahel, soodustada üleeuroopalist tulemuste levitamist ning luua tõhusamaid mehhanisme üleeuroopalistele eesmärkidele (näiteks kliimamuutused, toiduohutus) vastavate teadusuuringute läbiviimiseks. Rohkem ELi tasandil teadusuuringuid tähendab jõupingutuste killustatuse vähenemist tänu paremale kooskõlastamisele, teadmiste laialdasemat levikut ja konkurentsist tingituna pädevuse suuremat väärtustamist. ELis on 94% avaliku sektori kulutustest teadus- ja arendustegevusele eraldatud riikide eelarvest, USAs otsustatakse riikliku teadus- ja arendustegevuse toetuse suurus föderaalsel tasandil. |

4.5. Ulatuslikum 7. raamprogramm hoogustab Lissaboni strateegiat

- ning soodustada majanduskasvu ja töökohtade teket. | ELi teaduseelarve kahekordistamise mõju kogu ELi majanduskasvule on kindlasti positiivne. Majandusmudelid, mida kasutatakse väljapakutud 7. raamprogrammi mõju hindamiseks,[10] näitavad, et eelarve kahekordistamine toob igal aastal kaasa täiendava majanduskasvu, jõudes 2030. aastaks 0,5 kuni 1%ni SKTst (võrreldes raamprogrammi rahastamise tavapärase tagasihoidliku kasvuga). Nende mudelite kohaselt luuakse selle perioodi jooksul ligi miljon uut töökohta ja ELi konkurentsivõime kasvab: 2030. aastaks kasvab ELi eksport umbes 0,6% ja import väheneb umbes 0,3%, võrreldes raamprogrammi tavapärase kulgemisega. Sotsiaalse mõju osas kiirendab tugevdatud raamprogramm edasiminekut sellistes valdkondades nagu tervishoid, ohutus, inimkapitali väärtustamine ja teadustöötajate tööturu loomine Euroopas. Keskkonnamõju osas aitab see parandada loodusvarade haldamist, parimate tehnoloogiate määratlemist ja edasiminekut keskkonna mõistmisel ja prognoosimisel. |

5. LISSABONI EESMÄRKIDE JÄRGIMINE

Lissaboni eesmärkide saavutamist on raske ette kujutada ilma investeeringutele/majanduskasvule suunatud kulutuste märkimisväärse suurendamiseta ELi tasandil. Selleks on vaja täielikult toimivas Euroopa teadusruumis arendada välja tõhus Euroopa teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitika. 7. raamprogrammist peab saama Euroopa teadmistepõhise majanduse selgroog. Esmakordselt hõlmab see seitsmeaastast perioodi, mis annab uusi võimalusi ja uut jõudu, eelkõige tänu kooskõlastatusele ja tihedatele sidemetele kõikide majanduskasvu toetavate meetmetega uutes finantsperspektiivides. Välishindamise alusel võib komisjon programmi keskel teha ettepaneku raamprogrammi ja juhtimissüsteemi muutmiseks. Pikemaajaline kestus ja võimalus programmi vahepeal muuta võimaldavad kombineerituna tagada nii järjepidevuse kui paindlikkuse. Arvestades vahendite asjakohast taset, sujuvamat ja teadlasesõbralikumat rakendamist, saab 7. raamprogrammist majanduskasvu soodustava teadusruumi loomise võti. |

Euroopa Ühenduse (EÜ) 7. raamprogramm (maksimaalne kogusumma[11] (miljonites eurodes), vastavad mahud ja suunav jaotus, 2007–2013) |

- | Valdkonnad: | Tervishoid | Biotehnoloogia, toit, põllumajandus | Infoühiskond | Nano, materjalid, tootmine | Energeetika | Keskkond | Transport | Sotsiaalmajanduslikud uurimused | Julgeolek ja kosmos | | | KOOSTÖÖ |Kõikide rahastamiskavade kasutamine, sealhulgas rahvusvaheline koostöö |8 317 |2 455 |12 670 |4 832 |2 931 |2 535 |5 940 |792 |3 960 | 44 432 | | IDEED | | | | Euroopa | Teadusnõukogu | | | 11 862 | | INIMESED | | | | Marie | Curie | meetmed | | 7 129 | | | Teadustöö infrastruktuur | | | | | | | | | | 3 961 | | | VKEdele suunatud teadustegevus | | | | | | | | | | 1 901 | | | Teadmiste piirkonnad | | | | | | | | | | 158 | | VÕIMALUSED | Teaduspotentsiaal | | | | | | | | | | 554 | | | Teadus ühiskonnas | | | | | | | | | | 554 | | | Rahvusvaheline koostöö | | | | | | | | | | 358 | | Teadusuuringute ühiskeskus | | | | Teadusuuringute | ühiskeskus | | | | | | 1 817 | | EÜ KOKKU | | | | | | | | | | Kokku | 72 726 | | EURATOM (2007-2011)[12] | | | | | | | | | | | 3,092 | |

[1] „Väljakutsega silmitsi: Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia“, november 2004.

[2] P6_TA-PROV(2005)0077.

[3] KOM (2004) 353, 16.6.2004.

[4] Nendes valdkondades võib vaja minna erilisi rakenduseeskirju.

[5] „Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires.“

[6] „Raamprogrammi elluviimisel võib ühendus kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega sätestada osavõtu mitme liikmesriigi poolt algatatud uurimis- ja arendusprogrammidest, kaasa arvatud osavõtt nende programmide täideviimiseks loodud struktuuridest.“

[7] „Ühendus võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide edukaks täideviimiseks.“

[8] Rakendusasutused on juhtimisstruktuurid, millele komisjon võib omal vastutusel usaldada ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesandeid. Rakendusasutuste põhikiri on määratletud komisjoni 19. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003.

[9] KOM (2004) 101, 26.2.2004, ja KOM (2004) 487, 14.7.2004.

[10] SEK(2005) 430 Nõukogu ja Euroopa Parlamendi 7. raamprogrammi käsitlevate otsuste ettepanekute mõju ekspertiis ja eelhindamine.

[11] Kõik summad on arvutatud 2004. aasta kindlaksmääratud hindade alusel.

[12] Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) energiaalase teadus- ja koolitustegevuse 7. raamprogramm (2007 – 2011), mis hõlmab termotuumaenergeetika, tuuma lõhustamise ja kiirguskaitse alaseid uuringuid ning teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalast tegevust. Kogueelarve on 3,092 miljonit eurot viieks aastaks, sellest 539 miljonit eurot teadusuuringute ühiskeskusele.