KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Moldova Vabariigi suhtes viisanõude tulevase kaotamise võimalik mõju rändele ja julgeolekule Euroopa Liidus Esialgne hinnang /* COM/2012/0443 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Moldova Vabariigi suhtes viisanõude tulevase kaotamise võimalik mõju rändele ja julgeolekule Euroopa Liidus Esialgne hinnang 1 - Sissejuhatus 1.1. Taust 24. jaanuaril 2011 tutvustas komisjon Moldova ametiasutustele viisavabaduse tegevuskava. Komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid viisavabaduse tegevuskava rakendamise kohta. Esimene eduaruanne esitati 16. septembril 2011[1]. Teine eduaruanne esitati 9. veebruaril 2012[2]. Komisjon võttis 22. juunil 2012 vastu aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule viisavabaduse tegevuskava rakendamise kohta Moldova Vabariigi poolt[3]. Vastavalt viisavabaduse tegevuskava metoodikale paluti komisjonil esitada ka „laiem hinnang viisanõude tulevase kaotamise võimaliku rände- ja julgeolekualase mõju kohta ELi reisivate Moldova kodanike jaoks”. 1.2. Metoodika Käesoleva hinnangu koostamiseks kaasas komisjon asjakohased ELi ametid ja sidusrühmad, kelle panust peeti vajalikuks, nimelt Europoli, Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni Moldovas ja Ukrainas (EU BAM), Frontexi ja Euroopa Ülikool-Instituudi rändepoliitika keskuse (EUI). 12. oktoobril 2011 pidas komisjon nende osalemisel koosoleku. 2012. aasta jaanuaris esitasid nii Europol[4], EU BAM,[5] Frontex[6] kui ka EUI[7] oma hinnangu viisanõude tulevase kaotamise võimaliku rände- ja/või julgeolekualase mõju kohta. 7. oktoobril 2011 peetud kõrgemate ametnike kohtumisel paluti ka Moldova Vabariigi panust. Asjaomane materjal saadi kätte 2012. aasta jaanuaris. Järgnevalt arutati kõnealust küsimust 27. veebruaril 2012 toimunud kõrgemate ametnike kohtumisel, pärast mida saadi ajakohastatud teavet. 23. aprillil 2012 korraldati järelkohtumine asjaomaste ELi ametite ja sidusrühmadega ning 2012. aasta mais ja juunis laekus lisamärkusi ja -teavet, mille põhjal sõnastati lõplik hinnang. Sellises kontekstis on tähtis rõhutada, et saadud panused ei osutanud tingimata samas suunas ning et praeguse teabe ja varasemate kogemuste põhjal ei ole Moldova Vabariigi suhtes viisanõude kaotamise võimalik mõju kõikide ELi liikmesriikide jaoks ühesugune. Käesoleva hinnangu eesmärk on teha esitatud materjali põhjal kindlaks peamised ilmingud ja põhisuundumused Moldova Vabariigiga seotud rände, liikuvuse ja julgeoleku valdkonnas ning võimalik mõju, mida viisavabadus nimetatud valdkondades avaldaks. Ühtlasi on siin kindlaks tehtud meetmed, mida peaks kaaluma Moldova Vabariik ning asjakohasel juhul ka Euroopa Liit ja selle liikmesriigid. Hinnangus on kajastatud olukorda 2012. aasta juuni seisuga. Käesolevas dokumendis esitatud järeldusi tuleb ajakohastada pärast seadusandlikke, poliitikaalaseid ja institutsionaalseid reforme, mida Moldova Vabariik peab kooskõlas viisavabaduse tegevuskavaga rakendama. Seepärast on käesolevas hinnangus antud esialgne ülevaade viisavabaduse tegevuskava rakendamise hetkeolukorrast. Pärast viisavabaduse tegevuskava tõhusat rakendamist on kavas hinnangut muuta ja võimaluse korral sisuliselt parandada. Komisjon jätkab järelevalvet viisavabaduse tegevuskava järkjärgulise rakendamise üle ning esitab oma järeldused korrapärastes aruannetes Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 2 – Praegu kehtiv asjakohane õiguskord 2.1. Taust ELi ja Moldiva Vabariigi vahelise viisadialoogi eesmärk on valmistuda lühiajalise viisa nõude kaotamiseks Schengeni alale reisivate Moldova kodanike jaoks. Sellist viisavabadusrežiimi reguleeritakse edaspidi nõukogu määrusega (EÜ) nr 539/2001, milles on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Sellega seoses on tähtis meelde tuletada, et komisjon esitas 24. mail 2011 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001[8]. Kõnealuse praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutamisel oleva ettepaneku eesmärk on kehtestada nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetelud kolmandate riikidega kehtestatud viisavabadusrežiimi ajutise peatamise mehhanism, juhul kui tekib hädaolukord ja ühe või mitme liikmesriigi abistamiseks on tarvis kiiresti reageerida, võttes arvesse hädaolukorra üldist mõju Euroopa Liidule tervikuna. Viisanõude kaotamine ei muuda Schengeni piirieeskirjades[9] lühiajalise viibimise suhtes ja siseriiklikus õiguses pikaajalise viibimise suhtes kehtestatud riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi. Viisanõude kaotamine ei tähenda, et Moldova kodanikud saaksid automaatse õiguse riiki siseneda ja seal viibida. Eelkõige peavad Moldova kodanikud isegi pärast lühiajalise viisa nõude kaotamist liikmesriikide välispiiri ületades põhjendama muu hulgas dokumenteeritud tõendite esitamise teel nii oma reisi eesmärki ja tingimusi kui ka kavatsust lahkuda liikmesriigi territooriumilt enne maksimaalse lubatud riigis viibimise aja (90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul) möödumist. Sellest hoolimata vähendab viisanõude kaotamine Schengeni alale reisimisega seotud ettevalmistusaega ja kulusid. Viisavabaduse tegevuskavas on viidatud sellele, et viisavabadusrežiimi kohaldatakse ainult biomeetrilist passi omavate Moldova kodanike suhtes, seepärast ei ole analüüsitud riske, mille võiks kaasa tuua viisavabadusrežiim ilma biomeetrilise passita isikutele. 2.2. Viisarežiim, mida EL kohaldab Moldova Vabariigi suhtes Praegu kehtib Moldova kodanike suhtes viisakohustus, välja arvatud teatavate piiratud inimrühmade suhtes, kes on sellest kohustusest vabastatud viisalihtsustuslepingu või siseriikliku õiguse alusel (näiteks diplomaatilise ja teenistuspassi omanikud ning lennukite tsiviilmeeskonna liikmed). Lühiajaliste viisade väljastamine on reguleeritud viisalihtsustuslepingu ja viisaeeskirjaga. ELi ja Moldova Vabariigi vaheline viisalihtsustusleping jõustus 1. jaanuaril 2008. Viisalihtsustuslepingu rakendamise üle järelevalvet teostav ühiskomitee on korrapäraselt käsitlenud tõendavate dokumentidega seotud pettuste küsimust. Moldova Vabariigi teatel on ta määranud oma valitsuses kontaktisikud, et liikmesriikide konsulaatidel oleks võimalik kiirelt kontrollida tõendavate dokumentide teatavate kategooriate autentsust. 23. mail 2012 ELi liikmesriikide osalusel Chişinăus toimunud ühise viisalihtsustuskomitee viimasel koosolekul täheldas komisjon, et lepingu rakendamine on üldiselt rahuldav. Seoses Schengeni riikide väljastatud lühiajaliste viisade arvuga Moldova Vabariigis väljastati 2008. aastal 28 911, 2009. aastal 33 820, 2010. aastal 45 612 ja 2011. aastal 49 296 lühiajalist viisat. 2008. aastal lükati tagasi 12,1 % lühiajalise viisa taotlust; vastav protsent 2009. aastal oli 10,15, 2010. aastal 11,43 ja 2011. aastal 9,7. Need protsendimäärad on suuremad kui üldine keskmine keeldumismäär, mis oli 6,68 % (2009. aastal), 5,79 % (2010. aastal) ja 5,5 % (2011. aastal). Seoses Bulgaaria, Rumeenia ja Küprose väljastatud ning nende riikide territooriumil kehtivate lühiajaliste viisade arvuga Moldova Vabariigis väljastas Bulgaaria 2009. aastal 31 657, Rumeenia 65 042 ja Küpros 900 enda territooriumil kehtivat lühiajalist viisat; 2010. aastal Bulgaaria 40 898, Rumeenia 92 556 ja Küpros 539 ning 2011. aastal Bulgaaria 52 209 ja Rumeenia 50 836 viisat. Küprose kohta ei ole 2011. aasta andmed kättesaadavad. 2009. aastal oli viisade väljastamisest keeldumise määr 7,49 % (Bulgaaria), 4,45 % (Rumeenia) ja 1,52 % (Küpros). 2010. aastal oli viisade väljastamisest keeldumise määr 1,30 % (Bulgaaria), 6,89 % (Rumeenia) ja 7,39 % (Küpros). 2011. aastal oli viisade väljastamisest keeldumise määr 0,58 % (Bulgaaria) ja 7,61 % (Rumeenia). Küprose kohta ei ole 2011. aasta andmed kättesaadavad. Mõne liikmesriigi esitatud teabe põhjal keelduti 2011. aastal viisa väljastamiselt peamiselt sel põhjusel, et kavandatava riigis viibimise eesmärki ja tingimusi ei põhjendatud või ei olnud põhjendused usaldusväärsed ning taotlejad ei suutnud veenvalt tõendada oma motivatsiooni Moldova Vabariiki naasta. 27. juunil 2012 kirjutati alla ELi ja Moldova Vabariigi vahelisele muudetud viisalihtsustuslepingule. 2.3. ELi ja Moldova Vabariigi vaheline tagasivõtuleping ning Moldova Vabariigi kohaldatav tagasivõtukord ELi ja Moldova Vabariigi vaheline tagasivõtuleping ELi ja Moldova Vabariigi vaheline tagasivõtuleping võimaldab ebaseaduslike rändajate kiiret ja hõlpsat mõlemasuunalist tagasipöördumist ning aitab seega maandada Moldova Vabariigi ja ELi vahelise ebaseadusliku rände riski. Leping jõustus 1. jaanuaril 2008. Moldova Vabariik on seega tunnistanud ja täidab selgeid kohustusi ja tingimusi seoses oma selliste kodanike tagasivõtmisega, kes ei vasta või enam ei vasta ELi liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimustele, aga ka selliste kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmisega, kes on otse ja ebaseaduslikult sisenenud mõne liikmesriigi territooriumile pärast Moldova Vabariigi territooriumil viibimist või selle läbimist, või kes omavad Moldova Vabariigi väljaantud viisat või elamisluba. Liikmesriigid esitavad korrapäraseid aruandeid ELi ja Moldova Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu üldiselt rahuldavaks peetava rakendamise kohta. Seda kinnitavad ka ühise tagasivõtukomitee koosolekud, kus mõlemad pooled vahetavad rakendamist käsitlevat teavet ja kus seni ei ole esile kerkinud mingeid konkreetseid probleeme. 23. mail 2012 ELi liikmesriikide osalusel Chişinăus toimunud ühise tagasivõtukomitee viimasel koosolekul täheldas komisjon, et lepingu rakendamine on üldiselt rahuldav. Peale selle on Moldova Vabariik sõlminud kahepoolsed rakendusprotokollid ELi ja Moldova Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu alusel. Jõustunud on rakendusprotokollid Austria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Saksamaa, Läti, Leedu, Malta, Rumeenia ja Slovakkiaga. Lõpetatud on läbirääkimised Bulgaaria, Itaalia, Poola ja Madalmaadega (kes pidas läbirääkimisi ka Belgia ja Luksemburgi nimel). Käimas on läbirääkimised Küprose, Portugali ja Hispaaniaga. Sõltuvalt praegustest kaalutlustest võidakse edaspidi alustada läbirääkimisi Soome, Iirimaa, Rootsi ja Ühendkuningriigiga. Nii Taani kui ka Šveits on sõlminud Moldova Vabariigiga tagasivõtulepingu. Moldova Vabariik on saavutanud selles valdkonnas stabiilseid tulemusi ning peaks jätkama oma märgatavaid jõupingutusi, et viia kiiresti lõpule liikmesriikidega peetavad läbirääkimised. Moldova Vabariigi kohaldatav tagasivõtukord Peale ELiga sõlmitud tagasivõtulepingu on Moldova Vabariik juba sõlminud tagasivõtulepingud mitme kolmanda riigiga või on pidamas läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks. Jõustunud on tagasivõtulepingud Norra, Ukraina ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Moldova Vabariik on sõlminud tagasivõtulepingud Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegroga. Läbirääkimised on käimas Türgi, Ukraina (et asendada 1997. aasta tagasivõtuleping), Albaania, Venemaa Föderatsiooni ja Aserbaidžaaniga ning võivad varsti alata Liibanoniga. Moldova Vabariik peaks kaaluma tagasivõtulepinguid käsitlevate läbirääkimiste alustamist ka nii teiste oluliste naabruses asuvate transiidiriikide kui ka rände lähteriikidega. 2.4. Rumeenia ja Moldova Vabariigi vaheline kohalikku piiriliiklust käsitlev leping Rumeenia ja Moldova Vabariigi vaheline kohalikku piiriliiklust käsitlev leping jõustus 2010. aasta oktoobris. Vastavalt komisjoni teisele aruandele määrusega (EÜ) nr 1931/2006[10] kehtestatud kohaliku piiriliikluse korra rakendamise ja toimimise kohta on Rumeenia ja Moldova Vabariigi vaheline kohalikku piiriliiklust käsitlev leping täielikult kooskõlas kohaliku piiriliikluse määrusega. 2.5. Moldova Vabariigi kohaldatav viisarežiim Kuni 90-päevase riigis viibimise korral on Moldova Vabariiki sisenemisel viisanõudest vabastatud järgmiste riikide kodanikud: Euroopa Liidu liikmesriigid, Kanada, Püha Tool, Island, Jaapan, Andorra, Monaco, Liechtenstein, Norra, San Marino, Iisrael, Šveits, Ameerika Ühendriigid, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Venemaa Föderatsioon, Tadžikistan, Ukraina ja Usbekistan. Viisa taotlemise kohustus on tühistatud Albaania, Brasiilia, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Peruu, Serbia, Türgi ja Vietnami diplomaatilise või teenistuspassi omanikele (kuni 90-päevase riigis viibimise korral) ning Hiina, Iraani ja Türkmenistani diplomaatilise või teenistuspassi omanikele (kuni 30-päevase riigis viibimise korral). Käimas on läbirääkimised võimaliku viisavabaduse kehtestamiseks Tšiili, Mehhiko, Serbia ja Türgiga. 3 – Viisanõude tulevase kaotamise võimalik mõju rändele 3.1. Praegune olukord Üldised rändevood Moldova Vabariik on üks esimesi riike rahaülekannetest sõltuvate riikide loetelus (4. riik järjestuses, mis näitab rahaülekannete osa SKPst[11]) ja sellest tulenevalt ka tööjõu rände valdkonnas. Väljarännet nähakse olulise elatise teenimise võimalusena. Moldova rändajate peamised sihtkohad on SRÜ riigid (valdavalt Venemaa Föderatsioon) ja ELi liikmesriigid. Tähtsad sihtkohad on ka Türgi, Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Iisrael. ELi piires on põhilised sihtriigid Itaalia, Hispaania, Portugal, Saksamaa, Rumeenia, Tšehhi Vabariik ja Kreeka[12]. Eurostati andmete kohaselt on ELi liikmesriikides registreeritud Moldova kodanike arv järjepidevalt suurenenud: 89 033 inimeselt 2006. aastal 190 857 inimeseni 2011. aastal. selline kasv võib olla suuresti tingitud eri liikmesriikide seadustamiskavadest ning Itaaliaga sõlmitud 2011. aasta tööjõualase lepingu rakendamisest. Seepärast paistab, et kõnealust rändajate arvu järkjärgulist suurenemist ei tule tingimata käsitada Moldova Vabariigist pärit rändevoogude tegeliku kasvu näitajana. Seoses Moldova kodanike rändega ELi viitavad väljastatud viisasid, seaduslike reisijate vooge, riiki lubamisest keeldumisi, võltsitud dokumentide kasutamist, ebaseaduslikku riigis viibimist ja ebaseaduslikku piiriületamist käsitlevad näitajad üsna stabiilsele olukorrale või üksnes mõõdukalt kasvavale suundumusele. Nagu eespool märgitud, on SRÜ riigid Moldova rändajate jaoks oluline sihtkoht. Tegurites, mille põhjal otsustatakse sihtkoha valimisel SRÜ või ELi kasuks, on kolm suurt erinevust. · Sisenemismeetod. SRÜ riikidesse reisimise kulud on väiksemad ja formaalsused piiratud (viisavabadusrežiim). · Tööjõu rände põhjused (nn tõuke- ja tõmbetegurid). SRÜ riikide kasuks otsustavatel rändajatel ei ole sageli võimalik saada ELi viisasid ning nad reageerivad suurema tõenäosusega Moldova Vabariigis esinevatele vahetutele tõuketeguritele (vaesus ja kehvad tööhõivealased väljavaated), samas kui ELi kasuks otsustavad rändajate puhul toimivad suurema tõenäosusega tõmbetegurid, st sihtriikides olemasolevad rändajate võrgustikud. Rändamist kaaluvate isikute strateegia seisukohast on määrava tähtsusega sisserändajate kogukonnad ELis, sest sisserändajate kogemused võimaldavad neil hinnata pikemaajalise riigis viibimisega seotud kulusid, riske ja kasumlikkust. Frontexi hinnangul ootab 75 % Moldova rändajaid sihtriiki saabumise ajal ilmselt juba ees sissetulekut pakkuv tegevus. Kokkuvõttes kaldub tööjõu ränne SRÜ riikidesse olema vähem kavandatud ja rohkem tingitud vahetutest vajadustest, samas kui rändamine ELi liikmesriikidesse tuleneb tõenäolisemalt nii nõuannetest kui ka võimalusest. · Rände kestus. Kuna SRÜ riikide puhul on reisikulud ja ebaseaduslikkusega seotud riskid suhteliselt väikesed, on ränne SRÜ riikidesse oma olemuselt suhteliselt korduv. Teisalt lahkub enamik ELi siirduvaid rändajaid riiki uuesti sisenemisega seotud suuremate riskide ning potentsiaalselt ebaseadusliku sisenemismeetodiga kaasnevate reisikulude tõttu Moldova Vabariigist pikemaks ajaks. Juba rändamisotsust tehes kavatseb märkimisväärne arv selliseid rändajaid sihtliikmesriigis elama asuda. Seepärast on ränne SRÜsse valdavalt korduv, samas kui ränne ELi on oma olemuselt suurema tõenäosusega alaline. Elamislubasid käsitlevate Eurostati ametlike andmete kohaselt on Moldova Vabariigist pärit võõrtöötajad ELis enamjaolt naised (2010. aastal väljastati tasustatud tegevuse teostamiseks naistele 24 845 elamisluba, võrreldes meestele väljastatud 8298 elamisloaga[13]). Mehed on ülekaalus mitmes liikmesriigis, kõige ilmsemalt Poolas ja Portugalis. Moldova kodanikud tegutsevad peamiselt kodumajapidamis-, ehitus- ja põllumajandussektoris, ning vaid väike arv rändajaid töötab oskustöölistena. Moldova ametiasutuste kohaselt on Moldova rändajad suhteliselt noored, vanuses 20–49 aastat[14]. Kõrgharidusega rändajate osakaal oli 2010. aastal 10 % ja see suundumus on kasvamas. Seaduslikud reisijatevood Moldova Vabariigist pärit reisijate arv on nii maismaa- kui ka õhupiiril viimastel aastatel pidevalt kasvanud. Õhupiiril registreeriti 2009. aastal 426 129, 2010. aastal 481 231 ning 2011. aasta esimeses kolmes kvartalis 421 459 reisijat. Maapiiril Rumeeniaga registreeriti 2009. aastal 1 078 024 reisijat, 2010. aastal 1 922 753 reisijat ja 2011. aasta esimeses kolmes kvartalis 1 712 710 reisijat[15]. Ebaseaduslik ränne 2010. aastal jäi Schengeni riikide lühiajaliste viisade väljastamisest keeldumise määr vahemikku 23 % (Tšehhi Vabariigi puhul) kuni 5,3 % (Saksamaa puhul). 2011. aastal oli keeldumiste määr suurim Itaalia puhul (14,1 %) ja väikseim Saksamaa puhul (6,41 %). 2011. aastal oli Schengeni lühiajaliste viisade taotluste tagasilükkamise määr 9,7 % (vähenedes 11,43 %st 2010. aastal 10,15 %ni 2009. aastal), mis oli suurem kui üldine Schengeni ala viisataotluste tagasilükkamise määr (5,5 %) (vt ka punkt 2.2 eespool). Kaks Schengenisse mittekuuluvat liikmesriiki – Bulgaaria ja Rumeenia – lükkasid 2009. aastal tagasi vastavalt 7,49 % ja 4,45 % oma territooriumil kehtivate viisade taotlusi. 2010. aastal oli keeldumiste määr 1,3 % Bulgaaria ja 6,89 % Rumeenia puhul ning 2011. aastal 0,58 % Bulgaaria ja 7,61 % Rumeenia puhul (vt ka punkt 2.2 eespool). 2011. aastal tehti ELis kindlaks 3435 ebaseaduslikult viibivat Moldova kodanikku, mis on 15 % vähem kui 2010. aastal, ning ELi välispiiril ei lubatud riiki siseneda 1571 Moldova kodanikul – 7 % vähem kui 2010. aastal (vt tabel). FRANi näitajad Moldova kodanike kohta || || || || || || || || 2009 || % ELi koguarvust || 2010 || % ELi koguarvust || 2011 || % ELi koguarvust || Muutus 2010–2011 (%) || || || || || || || Ebaseaduslikult riigis viibivad isikud || 4182 || 1,0 % || 4023 || 1,1 % || 3435 || 1,0 % || -15 % Riigis || 3452 || 1,0 % || 3149 || 1,1 % || 2331 || 0,8 % || -26 % Piiril (sisenemisel) || 730 || 1,0 % || 874 || 1,5 % || 1104 || 1,6 % || 26 % Sisenemiskeeld || 1866 || 1,7 % || 1690 || 1,6 % || 1571 || 1,3 % || -7,0 % Maismaapiir || 1582 || 3,0 % || 1427 || 2,6 % || 1360 || 2,3 % || -4,7 % Õhupiir || 260 || 0,5 % || 232 || 0,5 % || 200 || 0,4 % || -14 % Merepiir || 24 || 0,5 % || 31 || 0,6 % || 11 || 0,1 % || -65 % Väljastatud tagasisaatmisotsused || : || Andmed puuduvad || : || Andmed puuduvad || 1463 || 0,6 % || Andmed puuduvad Tegelik tagasipöördumine || : || Andmed puuduvad || : || Andmed puuduvad || 2012 || 1,4 % || Andmed puuduvad || || || || || || || Allikas: Frontex, FRANi andmed 7. mai 2012. aasta seisuga Frontexi andmetel siseneb enamik Moldova Vabariigist pärit rändajaid maismaapiiri kaudu, peamiselt väiksemate kulude, aga ka väiksema riiki lubamisest keeldumise riski tõttu. Välise maismaapiiriga võrreldes on riiki lubamisest keeldumise risk õhupiiril praegu palju suurem. Enamik ebaseaduslikke rändajaid siseneb ELi ametlike piiripunktide kaudu ning seejärel jääb sinna lubatust kauemaks ajaks. Nagu paljud liikmesriigid on teatanud, on ebaseaduslik piiriületamine Moldova Vabariigi puhul seega ebaoluline probleem (2011. aasta esimeses kolmes kvartalis avastati rohelise välispiiri peamistes osades 213 ebaseaduslikku piiriületamist). Peale selle näitab võrdlus 2010. aastaga, et kindlaks tehtud ebaseaduslike piiriületuste arv on oluliselt vähenenud (34 %). Ei ole üllatav, et Moldova kodanike osakaal oli 2011. aastal kõikide ebaseaduslike ELi piiri ületajate hulgas väga väike. Seoses suundumustega on Frontex täheldanud Moldova kodanike ebaseadusliku piiriületamise avastamise järjepidevat vähenemist. Peale selle on sageli tegemist samade isikutega, kes piiri korduvalt ebaseaduslikult ületavad. Frontexi andmetel on seoses võltsitud reisidokumentide kasutamisega avastatud Moldova kodanike arv alates 2009. aastast pidevalt vähenenud (2009. aastal avastati selliseid isikuid 174, 2010. aastal 114 ja 2011. aasta esimeses kolmes kvartalis 45). Kõige sagedamini kasutatakse võltsitud Rumeenia isikutunnistusi. Europol nimetab ka võltsitud Itaalia isikutunnistusi ja elamislubasid ning samuti Hispaania elamislubasid (vt ka punkt 4 allpool). Moldova ametiasutuste sõnade kohaselt on võltsitud isikutunnistusi ja valedokumente kasutavate Moldova kodanike arv vähenemas. Varjupaik Eurostati andmetel esitavad Moldova kodanikud vähe taotlusi ELis varjupaiga saamiseks ja see arv on kahanemas (2009. aastal esitati 1110, 2010. aastal 735 ja 2011. aastal 602 varjupaigataotlust). Vähenenud on ka Moldova kodanike poolt ELi liikmesriikidele esitatud rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehtud lõplike positiivsete otsuste arv (2009. aastal 25, 2010. aastal 20 ja 2011. aastal 15). Frontexi kogutud andmete kohaselt taotleb enamik moldovlasi pärast seda, kui on avastatud nende ebaseaduslik riigis viibimine, varjupaika Austrias. Moldova ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on varjupaigataotlejate arv Moldova Vabariigis suhteliselt väike (2011. aastal 60, 2010. aastal 90 ja 2009. aastal 50 taotlust). 2011. aastal anti kolmele inimesele pagulasseisund ja kahekümnele isikule (sh kodakondsuseta isikud) tagati humanitaarkaitse. Seaduslikud rändevood ELi liikmesriikides seaduslikult elavate Moldova kodanike arv on viimastel aastatel kasvanud (2008. aastal 129 642, 2009. aastal 166 977 ja 2010. aastal 184 501). Eurostati kogutud andmed näitavad, et suurim arv elamislube väljastatakse tasustatud tegevuse teostamiseks, millele järgnevad perekonna taasühinemisega seotud põhjustel antud elamisload, kusjuures viimane suundumus on tõusuteel. Moldova kodanikele esmakordselt antud elamisload || Haridus || Tasustatud tegevus || Perekond || Muud põhjused || Kokku 2008 || 2727 || 36 766 || 10 555 || 8394 || 58 442 2009 || 2981 || 21 977 || 10 905 || 9729 || 45 592 2010 || 2931 || 34 648 || 16 674 || 1353 || 55 606 Allikas: Eurostat. EUI kogutud andmete põhjal ei näe juba ELis viibivad oskustöötajatest rändajad viisarežiimi probleemina enda jaoks, vaid pigem oma perekonna jaoks ja peresidemete säilitamise seisukohast. Rändajad, sealhulgas oskustöötajatest rändajad, ja turistid ei ole üldiselt teadlikud oma õigustest, mis tulenevad viisalihtsustuslepingust ja viisaeeskirjast (nt õigus viisa väljastamisest keeldumise otsus edasi kaevata). ELi liikmesriikide konsulaatide erinevad tavad viisalihtsustamisega seotud sätete rakendamisel on oskustöölistest Moldova rändajate ja nende perekondade jaoks üks peamisi mureküsimusi ning oluline kaalutlus rändamiseks sihtriigi valimisel. Samuti on tõsiste takistustena nimetatud ooteaega viisataotluste kohta otsuste tegemisel ning sellega seotud kulusid[16] ja paberimajandust (võttes arvesse asjaolu, et viisalihtsustuslepingut ja viisaeeskirja kohaldatakse üksnes lühiajalise ja mitte pikaajalise riigis viibimise suhtes, mis on reguleeritud siseriiklike õigusaktidega). Lõpuks on viisarežiimil EUI analüüsi kohaselt piirav mõju teadlaste ja üliõpilaste vahetustele; viimati nimetatutel ei ole sageli võimalik osaleda konverentsidel või vahetustes viisade väljastamisest keeldumise või sellega kaasnevate viivituste tõttu. See piirab ELi ja Moldova Vabariigi vahelise koostöö ja mõttevahetuse ulatust ning võib avaldada kahjulikku mõju ELi jõupingutustele toetada selle riigi arengut ning lähendada teda ELi normidele ja standarditele. Peale selle tekitab see samadel põhjustel probleeme ärikontaktide ja -tegevuse seisukohast. 3.2. Peamine võimalik mõju Üldised rändevood Analüüsides viisanõude kaotamise peamist võimalikku mõju Moldova Vabariigi ja ELi vahelistele rändevoogudele on tähtis rõhutada, et viisanõude kaotamine vähendab üksnes ELi reisimisega seotud ettevalmistusaega ja kulusid. Tõenäoliselt on tööjõu ränne ELi või Venemaa Föderatsiooni jätkuvalt atraktiivne strateegia elatise teenimiseks. Sõltumata Venemaa Föderatsiooni majanduslikust ja poliitilisest arengust on tõenäoline, et ELi liikmesriigid on võõrtöötajatele ka edaspidi ligitõmbav valik isegi juhul, kui nende majanduskasv peatub või on väga aeglane. Samuti on tõenäoline, et võimalik tulevane majanduslangus ei mõjuta liikmesriikide nõudlust koduabiliste järele. EUI märgib aga, et Moldova Vabariigi demograafilise olukorra põhjal on võimalike rändajate arv selgelt vähenemas, kuna selles riigis toimub Euroopa kiireim rahvastiku vananemine. Nagu tõendab Moldova töötajate rändamine Portugali[17], toimib tõenäoliselt ka edaspidi tööjõu rändevoogude isereguleerimise mehhanism, vastavalt millele kaldub seaduslik ja ebaseaduslik sisseränne olema suurem ajavahemikel, mil nõudlus tööjõu järele on suurem, ning kahanema siis, kui selline nõudlus väheneb. Seepärast võib seaduslike reisimisvõimaluste pakkumine muuta ELis ebaseaduslikult töötavate Moldova kodanike rände korduvamaks. EUI märkis, et samasugused reguleerivad mehhanismid toimisid 1990. aastatel, kui Kesk-Euroopa riikide kodanikel oli võimalus viisavabalt ELi reisida. EUI kogutud andmed viitavad sellele, et suurenevad ajutised ja lühiajalised rändevood Moldova Vabariigist ELi nii seadusliku külastuse (valdav osa) kui ka lühiajalise töötamise eesmärgil. Toetudes varasematele kogemustele (nt Kesk-Euroopa riikide kodanike jaoks viisakohustuse kaotamine 1990. aastate keskpaigas või nende riikide ühinemine ELiga 2004. aastal) toob liikumisel esinevate tõkete kaotamine kaasa rände kasvu, mis aja jooksul stabiliseerub. Nagu näitavad kogemused seoses liidusisese liikuvusega pärast ELi viimast laienemist, sõltub sellise kasvu maht mitmest tegurist, mis lisaks lähedusele ja avatusele hõlmavad ka rändajate võrgustike olemasolu, vastuvõtva riigi tööturu olukorda, koduseid võimalusi ja teiste, ELi-väliste tõmbekeskuste pakutavat konkurentsi. Rände kasv on oma olemuselt tõenäoliselt ajutine, kuigi EUI ei välista alalise rände suurenemise võimalust, võttes arvesse perede taasühinemise mudeleid mõnes liikmesriigis (nt Itaalia). Sellise ajutise kasvu kestust on raske prognoosida, sest see sõltub mitmest muutujast: soodumus rännata, turismile kulutatavad rahalised vahendid ning majanduslik olukord Moldova Vabariigis ja sihtriigis. Tõenäoliselt ei muuda viisanõude kaotamine ajavahemikku, mille ebaseaduslikult ELis viibivad Moldova sisserändajad veedavad oma koduriigis, võttes arvesse puhkuseks kasutatava vaba aja puudumist ja riski kaotada oma töökoht ELis. Elamisloaga ELis elavate moldovlaste rände korduvusele ei prognoosita mingit mõju, sest nad ei vaja juba praegu viisat Moldova Vabariigist ELi naasmiseks. Seaduslikud reisijatevood Tõenäoliselt kasvavad seaduslikud reisijatevood, arvestades asjaolu, et viisanõude kaotamine muudab ELi reisimise lihtsamaks ja odavamaks. Ebaseaduslik ränne Kui Moldova Vabariigis esinevate majanduslike ja sotsiaalsete probleemide muster hoolimata riigis toimuvate struktuursete reformide kiirest tempost ja suurest majanduskasvust (SKP kasvumäär oli 2010. aastal 7,1 % ja 2011. aastal 6,4 %) ei muutu, siis rändesurve ELi piiridel pigem kasvab kui kahaneb. EU BAMi andmetel jääb ebaseadusliku rände maht Moldova Vabariigist ELi liikmesriikidesse tõenäoliselt samaks. Tegevusviisid, marsruudid ja ebaseaduslike rändajad arv võivad aastate lõikes erineda, sõltuvalt mitmest sisemisest ja välisest tõuke- ja tõmbetegurist. Välisel õhupiiril riiki sisenemise keelamise ja välisel maismaapiiril riiki sisenemise keelamise suhe viisakohustuse kaotamise korral tõenäoliselt ei muutu. Enamik võõrtöötajaid otsustab jätkuvalt siseneda ELi maismaapiiri kaudu ning liikuda seejärel oma sihtliikmesriiki. Seoses sihtkoha valikuga suunduvad Moldova Vabariigist pärit võõrtöötajad tõenäoliselt ka edaspidi nendesse liikmesriikidesse, kus on suurimad Moldova kodanike kogukonnad. Frontexi ja EUI andmetel viibivad Moldova Vabariigist pärit võõrtöötajad ELis üle lubatud 90 päeva kuue kuu jooksul juhul, kui neil on oht kaotada oma töö. Ebaseadusliku riigis viibimise avastamisega kaasnevate negatiivsete tagajärgede vältimiseks võivad rändajad aga otsustada tihedamini EList lahkuda ja sinna uuesti siseneda (sel juhul võib suureneda võltsitud sisenemis- ja väljumistemplite kasutamine). Teiselt poolt, nagu näitavad kogemused nii seoses SRÜ-sisese liikuvusega kui ka teatavate Kesk- ja Ida-Euroopa riikide kodanikega 1990. aastatel, võib seadusliku korduvrände võimalus mõjutada otsust ettenähtud aja jooksul edasi-tagasi liikuda. Tegelikult võib viisavaba režiim pakkuda ELi ebaseaduslikult pidama jäänud Moldova kodanikele võimalust ebaseaduslikust tegevusest loobuda, juhul kui leevendatakse tagajärgi, mis kaasnevad sellega, kui EList lahkumisel avastatakse piiril, et isik on viibinud ELis lubatud ajast kauem. Inimkaubandusega tegelevad ja ebaseaduslikku rännet hõlbustavad organiseeritud kuritegelikud rühmitused kohandavad viisavabaduse tagajärjel tõenäoliselt oma tegevusviise ja võivad oma tegevust laiendada (vt ka punkt 4). Kui rangelt ei kohaldata isikut tõendavate dokumentide ja reisidokumentide, sealhulgas ICAO nõuetele vastavate biomeetriliste passide väljastamist ja nende turvalisust käsitlevaid eeskirju, võivad üksikisikud ja organiseeritud kuritegelikud rühmitused püüda selliseid lünki ära kasutada. EU BAMi prognooside kohaselt säilitab Moldova Vabariik oma praeguse positsiooni ebaseaduslikult ELi rändajate transiitriigina. EU BAMi väitel võib viisanõude kaotamine muuta Moldova Vabariigi atraktiivsemaks SRÜ ja Kesk-Aasia riikidest pärit rändajatele. Eelneva hinnangu põhjal tuleks kaaluda järgmiseid meetmeid. Moldova Vabariik võtab kooskõlas viisavabaduse tegevuskavaga järgmised meetmed. · Tugevdab jätkuvalt piirkontrolli, sealhulgas riskianalüüsi- ja järelevalvemeetmeid, samuti piiril esineva korruptsiooni ennetamist ja selle vastu võitlemist ning tõhusamat koostööd EU BAMiga kõikides piirihalduse valdkondades. · Korraldab pidevaid sihtotstarbelisi teabekampaaniaid, mille eesmärk on selgitada viisavaba reisimisega kaasnevaid õigusi ja kohustusi, kaasa arvatud teavet ELi tööturule pääsemist reguleerivate eeskirjade kohta (sealhulgas ELi sisserändeportaali kaudu) ning vastutust viisavabast režiimist tulenevate õiguste rikkumise korral. · Jagab ELi ametiasutustega korrapäraselt andmeid kadunud ja varastatud biomeetriliste passide kohta, kasutades eeskätt Interpoli kadunud ja varastatud reisidokumentide andmebaasi. · Kehtestab ja kohaldab proportsionaalseid, tõhusaid ja hoiatavaid karistusi oma passi müümises või laenamises süüdi mõistetud isikute suhtes. · Tugevdab rahvastikuregistriga seotud õigus- ja institutsionaalset raamistikku, et vältida nime või identiteedi muutmise kuritarvitamist uue passi saamiseks. Tuleks kehtestada selged eeskirjad nime muutmise kohta ja neid kohaldada, tugevdada õigusraamistikku ning rakendada nii tõhusaid kontrolli- kui ka jälgitavusega seotud meetmeid. · Ennetada korruptsiooni ja võidelda selle vastu kõikides valdkondades. EL ja selle liikmesriigid võtavad järgmised meetmed. · Tuleks teha täiendavaid jõupingutusi selliste reisijate osakaalu järkjärguliseks suurendamiseks, kelle biomeetrilisi andmeid on kontrollinud ELi liikmesriikide piirikontrolliasutused. · Kõikidel välispiiri lõikudel, kus esinevad suured Moldova kodanike rändevood, võiks kooskõlas arukaid piire käsitlevas teatises[18] kehtestatud põhimõtetega võtta kasutusele uued IT-lahendused ELis viibimise koguperioodi arvutamiseks. · Liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid jõupingutusi, et esitada komisjonile ja asjakohastele ELi ametitele üksikasjalikud statistilised andmed tagasivõtulepingute rakendamise kohta. Muud asjakohased meetmed ELi ja liikmesriikide tasandil hõlmavad järgmist. · Kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku töölevõtmise vastaste eeskirjade ühtlustamine, nagu on sätestatud tööandjatele kohaldatavaid karistusi käsitlevas direktiivis[19]. · Seadusliku ELi rändamise hõlbustamine. · Moldova Vabariigiga koostöö jätkamine kõnealuses riigis paremate töövõimaluste loomiseks. Varjupaik Nagu on näidanud varasem kogemus seoses Lääne-Balkani riikidega, tuleb selleks et hinnata, milline on viisanõude kaotamise mõju varjupaigataotluste arvule, kaaluda mitut asjakohast küsimust[20]. Vähemuskogukondade, eriti romade integreerimise madal tase ning nende halb juurdepääs õppetegevusele, tööhõivele ja tervishoiule võib suurendada nende kalduvust kuritarvitada ELi liikmesriikide varjupaigasüsteemi. Lisaks on tugev poliitiline ja majanduslik marginaliseerumine, teenimisvõimaluste märkimisväärne erinevus võrreldes ülejäänud ühiskonnaga, geograafiline lähedus ELile, väikesed reisikulud ja varjupaigataotlustega seonduv tugi ELi liikmesriikides teinud varjupaiga taotlemise Lääne-Balkani riikide kogukondades ligitõmbavaks lühiajalise rände strateegiaks. Mõjuvaks teguriks võib olla ka eitava vastuse saanud varjupaigataotlejatele antav rahaline tagasipöördumistoetus. Moldova Vabariigis on mitu etnilist vähemust, kellest kõige olulisemad on ukrainlased, venelased, gagauusid, bulgaarlased ja romad (vt punkt 5). 1994. aastal loodud Gagauusia autonoomse territoriaalüksusega tunnistati gagauuside rahvusvähemuse õigusi konkreetse autonoomse staatusega ja need on tagatud põhiseadusega. Kuigi roma elanikkond on üldiselt hariduse, tööhõive, tervishoiuteenuste, elamistingimuste ja otsuste tegemise protsessis osalemise poolest ebasoodsas olukorras, on Moldova Vabariik tõendanud, et püüab rahvusvähemuste olukorda parandada ning on roma kogukonna toetamisel ja integreerimisel edu saavutanud. Vastu on võetud romade toetamist käsitlev tegevuskava aastateks 2011–2015, mida praegu rakendatakse, olles seda ajakohastanud 2012. aasta jaanuaris eesmärgiga viia see vastavusse rahvusvaheliste nõuetega. Ametisse on määratud romade kogukonna vahendajad, kes on vahelüli riigiasutuste ja rahvusvähemuste kogukondade vahel, et aidata rakendada tegevuskava ning lisaks sellele aidata roma rahvusvähemust paremini ühiskonda integreerida. Seetõttu ei viita praegu miski sellele, et pärast viisanõude kaotamist suureneb Moldova kodanike esitatavate varjupaigataotluste arv, kuigi seda ei saa välistada. Eelneva hinnangu põhjal tuleb kaaluda järgmiseid meetmeid. Moldova Vabariik võtab järgmised meetmed. Korraldab pidevaid sihipäraseid teavituskampaaniaid, mille eesmärk on selgitada viisavaba liikumise õigusi ja kohustusi, sealhulgas annab teavet eeskirjade kohta, millega reguleeritakse juurdepääsu ELi tööturule, ja vastutuse kohta, mis kaasneb viisavabaduse raames saadavate õiguste kuritarvitamisega. EL ja liikmesriigid võtavad järgmised meetmed. · Liikmesriikide varjupaigamenetlusi käsitleva poliitika edasine lähendamine, eriti seoses menetluse kestuse, varjupaigataotlejatele antavate hüvitiste ja võimaliku rahalise tagasipöördumistoetusega. Seaduslik ränne Kuigi Euroopa Ülikool-Instituudi kohaselt muutub rändajate reisimine nende koduriikidest ELi ilmselt mingil määral sagedamaks, ei ole uute rändajate vood Moldova Vabariigist tõenäolised. Mõju ei ole oodata ELi elamisloaga Moldova kodanike korduvrändele, sest juba praeguse korra kohaselt ei ole neil vaja viisat Moldova Vabariigist ELi tagasipöördumiseks. Rahaliste vahendite kättesaadavus (viisa taotluse nõude asemel) on põhiline tegur, mis määrab Moldova rändajate otsuse koju tagasi pöörduda. Viisanõude kaotamine aitab tugevdada rände positiivset mõju arengule, eriti leevendades negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi Moldova Vabariigiga perekondlike sidemete ja kontaktide säilitamise lihtsustamise kaudu. See vähendab negatiivset mõju maha jäänud perekondadele, eriti alaealistele lastele ja eakatele, sest neil on lihtsam külastada rändajast perekonnaliiget. Selles suhtes on rahaliste vahendite kättesaadavus siiski endiselt peamine tegur. Lühiajaliste reiside lihtsustamine viisanõude kaotamise tulemusena muudab ELi atraktiivsemaks sihtkohaks kõrgelt kvalifitseeritud rändajate jaoks kahel peamisel põhjusel: nagu märgitud eespool, lihtsustab see perekondade külastamist ja loob üldisemalt EList kui sihtkohast positiivsema ettekujutuse. Viisanõude kaotamisel on positiivne mõju ettevõtete vahel toimuvale teabevahetusele ja äritegevusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning üliõpilaste ja teadlaste liikuvusele, millel on pikaajalises plaanis soodne mõju majandusele. 4 - Viisanõude kaotamise võimalik mõju julgeolekule[21] 4.1. Praegune olukord Europoli andmetel tegutsevad Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused juba vähemalt üheksas ELi liikmesriigis. Mõned neist on seotud hästi organiseeritud kuritegevusega. Nad on seotud vene keelt kõnelevate „seaduslike varaste” horisontaalse võrgustikuga. Mõned rühmitused on väiksemad, piiratud tegevusulatusega, neil puudub struktuuriline ettevalmistus ja üldine strateegia. Neil on vähe sidemeid ELi organiseeritud kuritegelike rühmitustega. Moldova organiseeritud kuritegelikel rühmitustel ei näi olevat tähtsat osa ELi organiseeritud kuritegevuse hierarhias. Oluline on märkida, et samamoodi nagu kõikide endisest Nõukogude Liidust pärit organiseeritud kuritegelike rühmituste puhul, esineb tugev seos Moldova organiseeritud kuritegelike rühmituste ja muudest endise Nõukogude Liidu osadest pärit organiseeritud kuritegelike rühmituste vahel. Mõnikord täidavad nad vahendajate rolli endisest Nõukogude Liidust pärit organiseeritud kuritegelike rühmituste ja ELis tegutsevate organiseeritud kuritegelike rühmituste vahel. Seega on Moldova organiseeritud kuritegelikel rühmitustel kalduvus kokku hoida teiste vene keelt kõnelevate kuritegelike rühmitustega. Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused tegutsevad mitmes ELi kuritegelikus keskuses, nagu märkis 2011. aastal organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangus Europol[22]. Europoli väitel on Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused eriti aktiivsed järgmistes kuritegevuse valdkondades: inimkaubandus, ebaseadusliku sisserände soodustamine, varavastane organiseeritud kuritegevus, maksekaardipettus, sigarettide salakaubavedu ja küberkuritegevus. Mõnda neist järeldustest on kinnitatud operatsiooni Akkerman käigus saadud tagasisidega[23]. i) Inimkaubandus Moldova Vabariik on naiste ja tüdrukute seksuaalse ärakasutamise ning meeste, naiste ja laste tööalase ärakasutamise valdkonnas lähteriik ning vähemal määral transiit- ja sihtriik[24]. Näib, et Moldova ohvreid kasutatakse üha enam ära sunniviisilises töös või teenustes, eriti õdede, lapsehoidjate või eakate hooldajatena. Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused tegelevad peamiselt ohvrite värbamisega, eelkõige seksuaalse ärakasutamise eesmärgil ELis. Mõnedel juhtudel kasutavad nad ohvreid ise ära. Inimkaubitsejate peamine toimimisviis ei ole viimastel aastatel märkimisväärselt muutunud. Värbajad meelitavad ohvreid ligi peamiselt pettusega ja vahel kasutavad ka vägivalda[25]. Ohvrid peavad sageli maksma vajalike dokumentide eest, nagu pass ja isikutunnistus, viisa, töölepingud ööklubide omanikega ja ravikindlustus. See suurendab nende võlga organiseeritud kuritegeliku rühmituse ees ning pikendab nende ärakasutamise aega. Organiseeritud kuritegelikud rühmitused kasutavad ohvrite ELi värbamiseks ja seal ärakasutamiseks konkreetseid seaduslikke äristruktuure. Moldova ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on inimkaubandus statistika põhjal vähenenud: registreeritud juhtumite arv vähenes 243 juhtumilt 2006. aastal 111 juhtumile 2011. aastal[26]. Kindlakstehtud ja abistatud ohvrite arv vähenes Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel 273 juhtumist 2007. aastal 98 juhtumini 2011. aastal[27]. Lastega kaubitsemise juhtumite arv kahanes samuti 61 juhtumist 2006. aastal 23. juhtumini 2011. aastal[28]. Moldova ametiasutuste esitatud andmete põhjal tehti operatiivsete uurimismeetmetega kindlaks mitu inimkaubanduse ja kuritegudega seotud kuritegelikku rühmitust ja lõpetati nende tegevus[29]. ii) Ebaseadusliku sisserände lihtsustamine Organiseeritud kuritegelikud rühmitused on samuti seotud selliste Moldova rändajate ärakasutamisega, kes ei sisene sihtriiki ega viibi, ela või tööta seal seaduslikult. Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused teevad tihedat koostööd naaberriikide, nt Ukraina organiseeritud kuritegelike rühmitustega, ning aitavad üksteist transpordi või võltsitud dokumentidega seotud küsimustes. Seoses ebaseadusliku sisserände lihtsustamisega Moldova Vabariigist on registreeritud juhtumeid, kus on kasutatud Itaalia ja Rumeenia isikutunnistusi ning Itaalia ja Hispaania elamislube (vt ka punkt 3). Organiseeritud kuritegelikel rühmitustel, kes lihtsustavad Moldova kodanike ebaseaduslikku rännet, on Moldova Vabariigis aktiivsed liikmed, kes on seotud võimalike ebaseaduslike rändajate värbamisega. Moldova organiseeritud kuritegelike rühmituste liikmeid on tuvastatud ka Ukrainas (kus nad olid seotud dokumentide võltsimisega ja tegutsesid teejuhtidena Ukraina-Ungari piiril) ning Rumeenias (kus nad olid seotud isikutunnistuste ja passide võltsimisega). Teatatud andmete kohaselt on ebaseadusliku rände lihtsustamiseks kasutatud seaduslikke ettevõtteid. iii) Ebaseaduslik uimastikaubandus Moldova Vabariiki peetakse peamiselt transiiditeeks ja väidetavalt kokaiini ladustamise ja edasise töötlemise kohaks[30]. Moldova ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on ebaseaduslik uimastikaubandus vähenenud 2144 kriminaalasjalt 2007. aastal 1606 kriminaalasjale 2011. aastal[31]. Leiud Moldova ja Ukraina piiril 2011. aastal näitavad ebaseadusliku uimastikaubanduse praegust taset[32]. iv) Varavastane organiseeritud kuritegevus Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused tegelevad ulatuslikult varavastase organiseeritud kuritegevusega. Eelkõige ärandavad nad veoautosid, tööstus- ja põllumajandussõidukeid. Organiseeritud kuritegelikud rühmitused on väikesed (3 kuni 5 liiget) ning neil on kindlaks määratud peamised meetodid ja toimimisviisid (peamiselt reidid, vägivalla kasutamine ja vara vastuvõtja leidmise vajadus pärast kuriteo sooritamist). v) Kõrge aktsiisiga kaupade salakaubavedu Moldova Vabariik on viimastel aastatel koos Ukraina ja üha enam Valgevene ning Vene Föderatsiooniga olnud salaja üle piiri ELi veetud sigarettide peamine lähteriik ning see suundumus näib kasvavat. Moldova Vabariik on pikka aega olnud sigarettide salakaubaveol tuntud ELi lähte- ja transiitriigina ning tal on selles üha kasvav osa, sest tubakahinnad tõusevad paljudes ELi riikides, eelkõige neis liikmesriikides, kes liitusid ELiga 2004. ja 2007. aastal. Moldova Vabariigist pärit sigarettide osakaal ELi liikmesriikide mustal turul järjest kasvab. Seetõttu võttis komisjon 2011. aastal vastu tegevuskava sigarettide ja alkoholi salakaubaveo vastu võitlemiseks ELi idapiiril[33]. Tõhustatud koostöö ebaseaduslike tubakatoodetega kaubitsemise vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks on samuti ELi ja Moldova Vabariigi tollikoostöö strateegilise raamistiku üks eesmärk[34]. Moldova Vabariik on salaja üle piiri ELi veetud autentsete sigarettide peamiste tootjate hulgas. Kõige populaarsemat marki „odavaid valgeid” sigarette toodetakse seaduslikult Moldova Vabariigis, Kaliningradis ja Ukrainas[35]. Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused pakuvad samuti toorainet sellistele organiseeritud kuritegelikele rühmitustele ELis, mis on seotud ebaseaduslike sigarettide tootmise, pakendamise ja levitamisega. Kuna see on väikese riski ja suure kasumiga tegevus, siis on see tõenäoliselt rohkem levinud ja intensiivsem, kui näitab ametlik statistika. Moldova ametiasutuste esitatud andmete kohaselt suurenes konfiskeeritud sigaretipakkide arv 201 588 sigaretipakist 2008. aastal 276 337 sigaretipakini 2011. aastal. vi) Ebaseaduslik relvakaubandus Praegu ei ole selgeid näitajaid organiseeritud ebaseadusliku relvade ja laskemoonaga kauplemise kohta Moldova-Ukraina piiril. Piiril on konfiskeeritud peamiselt külm- ja pneumorelvi või jahipüsse koos juurdekuuluva laskemoonaga, mida transporditi Ukrainast Moldova Vabariiki[36]. 4.2. Peamised võimalikud mõjud Viisanõude kaotamine ei avalda tõenäoliselt suurt mõju nn kõige struktureeritumate organiseeritud kuritegelike rühmituste käitumisele ja toimimisviisidele, sest nad suudavad juba praeguse viisarežiimi juures transportida kaupa ELi ja Moldova Vabariigi vahel. Võttes siiski arvesse, et eksperditeadmised, mida nad pakuvad viisapiirangutest kõrvalehiilimiseks, on nende edu üks põhjus (eriti inimkaubanduse ja ebaseadusliku sisserände lihtsustamises), siis viisanõude kaotamine vähendaks vajadust selliste eksperditeadmiste järele. Nn vähem struktureeritud organiseeritud kuritegelikud rühmitused saavad viisavabadusest suurema tõenäosusega mingil viisil kasu. Kuigi nende gruppide tegevus on väiksema ulatusega, võib nende sissepääs ELi muuta kuritegevuse praegust olukorda (nt muuta neile lihtsamaks alustada uut liiki kuritegevust). Kuigi kättesaadava teabe põhjal on raske hinnata, kui suurt ohtu kujutavad ELile Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused, tuleks seda siiski jätkuvalt kontrollida. Viisanõude kaotamine võib muuta kuritegevuse senist suunda. Praeguses etapis on siiski raske prognoosida, millises ulatuses mõjutab viisanõude kaotamine igat konkreetset rühma. i) Inimkaubandus Inimkaubanduse puhul võib viisanõude kaotamine avaldada mõju selles valdkonnas tegutsevatele organiseeritud kuritegelikele rühmitustele ning ka ohvritele ja marsruutidele. Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused värbavad ohvreid ja transpordivad nad ELi. Viisavabadus võib anda ELi kriminaalturge kontrollivatele ELi organiseeritud kuritegelikele rühmitustele võimaluse jätta kasutamata Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused ja värvata oma ohvrid otse. Samal ajal võivad võimalikud inimkaubitsejate ohvrid, kes ei vaja piiri ületamiseks enam ebaseaduslikku abi, püüda ELi siseneda ise, vähendades seega organiseeritud kuritegelike rühmituste üht peamist kuritegevuse liiki. Üks „teenus”, mida inimkaubitsejad pakuvad, on ohvrite transportimine ELi, kus nad sageli müüakse ja neid kasutavad ära teised organiseeritud kuritegelikud rühmitused. Viisavabadus kaotab faktiliselt vajaduse sellise „teenuse” järele, sest ohvritel ei ole enam vaja organiseeritud kuritegelike rühmituste abi. Ohvrite arvu ja tulude vähenemise vältimiseks võivad organiseeritud kuritegelikud rühmitused püüda leida uusi strateegiaid ja alustada uut liiki kuritegevusega. ii) Ebaseadusliku sisserände lihtsustamine Viisavabaduse puhul võib Moldova Vabariik muutuda ligitõmbavamaks teistele ebaseaduslikke rändajaid transportivatele organiseeritud kuritegelikele rühmitustele, kuid sellele ei viita selgelt ükski märk (vt ka punkt 3 eespool). iii) Ebaseaduslik uimastikaubandus Ei näi tõenäoline, et Moldova Vabariik muutub uimastikaubanduse keskpunktiks. Seda võib mõnevõrra mõjutada Northern Route[37] ja on võimalik, et mõned Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused soetavad narkootikumide varusid ajutiselt Moldova Vabariigis. Seoses Moldova Vabariigi ja Ukraina vahelise piiriga püsib tõenäoliselt praegusel tasemel risk seoses uimastite, eriti sünteetiliste uimastite ebaseaduslikuks transportimisega maismaa piiripunktide kaudu. iv) Varavastane organiseeritud kuritegevus Üks enim mõjutatud valdkondi võib olla paljude liikidena esinev varavastane organiseeritud kuritegevus. Moldova organiseeritud kuritegelikud rühmitused, mis on tegevad varavastases organiseeritud kuritegevuses, võivad viisanõude kaotamist ära kasutada ja teha koostööd ELis juba tegutsevate organiseeritud kuritegelike rühmitustega. v) Kõrge aktsiisiga kaupade salakaubavedu Võimalik suur mõju võib ilmneda sigarettide salaubaveole, mida võidakse pidada vähese riski ja suure kasumiga kergesti teostatavaks kuritegevuseks. vi) Ebaseaduslik relvakaubandus Praegu kättesaadava teabe põhjal ei näita miski viisavabaduse võimalikku mõju relvakaubandusele. Kuigi praegune relvakaubanduse riskitase ei ole vastavalt arestimiste näitajatele ja muule praegu kättesaadavale teabele kõrge, tuleks tähelepanu pöörata potentsiaalsetele relvakaubandusvõimalustele seoses relvade ja laskemoona ladustamisega Transnistria piirkonnas. Eelneva hinnangu põhjal tuleb kaaluda järgmiseid meetmeid. Moldova Vabariik võtab kooskõlas viisavabaduse tegevuskavaga järgmised meetmed. · Tõhustab koostööd naaberriikidega. Tugevdab kahepoolset ja rahvusvahelist koostööd ning statistiliste, analüütiliste, taktikaliste ja tegevusandmete ning luureteabe vahetamist selliste meetmete kaudu nagu piiriüleste ühisoperatsioonide algatamine ja neis osalemine, ühiste uurimis- ja jälitusrühmade loomine, sellistes operatsioonides kontaktametnike vahetuse lihtsustamine, piiri- ja tollikontrolli ühisoperatsioonide teostamiseks koolituse pakkumine. · Parandab koolitust ja suurendab suutlikkust seoses rahvusvahelise tolli- ja õiguskaitseasutuste koostööga ning teabevahetusega. · Jätkab koostöö tõhustamist EU BAMiga. · Kooskõlastab kontrolli ühispiiril. Jagab luureandmeid ja tõhustab ühist olukorra hindamist operatiivtasandil. · Tugevdab riiklikul tasandil andmete kogumist kurjategijate ja organiseeritud kuritegelike rühmituste kohta, seades muu hulgas sisse riiklikud andmebaasid ja/või parandades neid. · Jätkab jõupingutusi andmenäitajate ja andmete kogumise parandamiseks kuritegude kohta kõikides kuritegevuse valdkondades. · Tugevdab kohtusüsteemi, sealhulgas õigusalast koostööd kriminaalasjades, eriti vastastikust õigusabi. · Rakendab esmatähtsana kõikides valdkondades korruptsioonivastast tegevust, seda ka seoses laiemate õigusnormide aspektidega. Riiklikel ametiasutustel peaks olema suutlikkus võidelda korruptsiooni vastu kõikidel tasanditel: kesksel, piirkondlikul, kohalikul ja konkreetse sektori tasandil, pöörates eelkõige tähelepanu õiguskaitseasutustele ja tollile. · Tagab inimkaubanduse tunnistajate tõhusa kaitse ja parandab inimkaubanduse ohvrite kaitset, abistamist ja toetamist. EL ja liikmesriigid võtavad järgmised meetmed. · Suurendavad asutustevahelise ja rahvusvahelise koostöö kaudu teostatavate operatsioonide arvu ja ulatust vastavalt prioriteetide hierarhiale. Europol võiks sellega seoses olla mitmepoolsete õiguskaitseoperatsioonide kooskõlastamise platvormiks. Selliste operatsioonide käigus kogutud teavet tuleb seejärel kasutada põhjalike ohtude hindamise ja riskihindamise aruannete koostamiseks. · Tugevdavad piirikontrolli kooskõlas Schengeni piirieeskirjade[38] ja arukaid piire käsitleva teatisega, et oleks olemas tõhus süsteem viibimisaja ületamiste kindlakstegemiseks ja neile reageerimiseks ning et avastada võimalikku organiseeritud kuritegevusega seotud tegevust. · Kooskõlas teatisega „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016”[39] võtavad konkreetsed meetmed, eriti seoses alaealistega. Sellega seoses on oluline märkida, et FRONTEX annab piirivalveametnike jaoks peagi välja salakaubitsemise vastase tegevuse koolitussuunised ning komisjon annab 2012. aastal välja suunised konsulaatidele ja piirivalveametnikele ohvrite kindlakstegemiseks. EL, liikmesriigid ja Moldova Vabariik võtavad järgmised meetmed. · Tõhustada tuleks koostööd Moldova ja liikmesriikide ametiasutuste vahel, sealhulgas teabe jagamist Europoliga. · Tugevdada tuleks koostööd Moldova ametiasutuste ja asjaosaliste vahel ELi liikmesriikides seoses kaitse ja abistamisega, sealhulgas inimkaubanduse ohvrite kindlakstegemise, nende edasisuunamise ning turvalise tagasipöördumisega. · Moldova ametiasutustega tuleb kokku leppida vara konfiskeerimise menetlused, et tagasi saada varastatud vara või sellelt saadud tulu ja vähendada organiseeritud kuritegelike rühmituste finantsvõimet, aidates seega kaasa nende tegevuse lõpetamisele. · Korrapäraselt tuleks arendada ohtude hindamist ja teabevahetust Europoli egiidi all ning vajaduse korral Interpoli kanalite toetusel. Koguda tuleks võrreldavaid andmeid kuritegude kohta, võttes aluseks ühiselt kindlaks määratud näitajad. · Tugevdada tuleks parimate tavade vahetamist ja õiguskaitseasutuste koolitamist. · Tugevdada tuleks koostööd Moldova ametiasutustega, et võidelda kõrge aktsiisiga kaupade ebaseadusliku kaubanduse vastu. 5 - Horisontaalsed küsimused Moldova riikliku statistikabüroo ja Transnistria de facto ametiasutuste esitatud andmete põhjal oli 2011. aastal Moldova Vabariigi kodanike arv ligikaudu 4 075 000. 5.1. Rahvusvähemused 5.1.1. Praegune olukord Rahvusvähemuste kaitsmine diskrimineerimise vastu on tagatud konkreetsete põhiseaduse sätetega ning kriminaal- ja tsiviilõiguse ning haldusnormidega. Rahvusvähemuste õigusi tugevdati lisaks diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmisega 25. mail[40]. Moldova ametiasutuste esitatud andmete põhjal elavad Moldova Vabariigis järgmised etnilised vähemused: ukrainlasi 311 902, venelasi 236 087, gagauuse 131 811, bulgaarlasi 68 928 ja romasid 14 202[41]. Moldova põhiseaduse kohaselt tunnustatakse ja edendatakse Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse poliitilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, sealhulgas elanikkonna õigust kasutada haldusasjades gagauusi keelt. Lisaks on Moldova Vabariigil liberaalsed keelealased õigusaktid, millega antakse vene keelt kõnelevatele isikutele (kuhu kuulub lisaks vene rahvusvähemusele märkimisväärne osa moldova etnilisest enamusest ja ukraina etnilisest vähemusest) õigus pääseda ligi ametlikule teabele vene keeles ning võimalus saada haridust vene keeles. Sellises üldises kontekstis piirduvad rahvusvähemuste küsimused üksnes roma kogukonna omadega, millega Moldova valitsus aktiivselt tegeleb, olles UNICEFi ja Euroopa Nõukogu abiga sisse seadnud roma kogukonna vahendajad ning rakendades romade toetamist käsitlevat tegevuskava aastateks 2011–2015, mille jaoks on riigi keskpika perioodi eelarveraamistikus eraldatud konkreetne eelarve. 5.1.2. Peamised võimalikud mõjud Üldiselt ollakse seisukohal, et Moldova valitsus, sealhulgas spetsiaalsed kohalikud kodanikuühiskonna organisatsioonid, teevad suuri jõupingutusi, et kiiresti parandada Moldova Vabariigi mainet seoses oma etniliste vähemuste, eriti roma rahvusvähemuse kohtlemisega. Võrdsuse tagamist käsitleva õigusakti vastuvõtmine 25. mail 2012 on selles suhtes täiendavaks tagatiseks. 2012. aasta juunis võeti töötasandil vastu tegevuskava (mis tuleb lisada praegu muutmisel olevasse inimõiguste tegevuskavasse), et suunata eespool nimetatud õigusakti kohaldamist, ning 5. juulil 2012 loodi valitsuse määrusega võrdõiguslikkuse nõukogu, mis on lähtealuseks diskrimineerimise ohvrite jaoks. Seetõttu ei tohiks rahvusvähemuste küsimused avaldada viisanõude kaotamise kontekstis märkimisväärset mõju rändele ja julgeolekule. Nagu eelnevalt märgitud (vt punkt 4), põhineb organiseeritud kuritegelike rühmituste moodustamine ja nende koostöö pigem keelel kui etnilisel päritolul, seda ka Moldova Vabariigis. Eelneva hinnangu põhjal tuleks kaaluda järgmiseid meetmeid. Moldova Vabariik võtab kooskõlas viisavabaduse tegevuskavaga järgmised meetmed. · Jätkab 2011.–2014. aasta inimõiguste tegevuskava rakendamist ning püüab rahvusvähemuste küsimustega tegelemisse kaasata rahvusvahelist kogukonda. · Tagab kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega diskrimineerimisvastaste õigusaktide tõhusa rakendamise, andes eelkõige välja põhjalikud suunised ning tagades võrdõiguslikkuse nõukogu toimimise. · Kasutab oma rahalisi vahendeid tõhusalt ja jätkusuutlikult, et rakendada romade toetamist käsitlevat tegevuskava aastateks 2011–2015. 5.2. Transnistria piirkond 5.2.1. Praegune olukord Moldova Vabariigi põhiseaduslikel ametiasutustel ei ole lahkulöönud Transnistria piirkonna ega ka Ukraina-Moldova piiri keskosa üle de facto kontrolli. Tiraspoli de facto ametiasutused peavad Dnestri jõge piiriks, mida peavad kontrollima nende piirivalve- ja tolliametnikud, kes on paigutatud nn julgeolekutsoonis (puhvertsoonis) paiknevatesse punktidesse. Chişinău ning rahvusvaheline kogukond, mis ei ole veel tunnustanud Transnistria iseseisvust, peab Dnestri jõge politsei kontrollitavaks riigisiseseks halduspiiriks. Maksustamise eesmärgil tegutsevad riigisisesel halduspiiril ka Moldova tolliametnikud[42]. Praegune olukord toob kaasa lisatakistusi tulemuslikule ja tõhusale kontrollide teostamisele. Moldova Vabariigi ametiasutused puutuvad Moldova Vabariiki Transnistria kaudu sisenevate/väljuvate välismaalaste kontrollimisel kokku mitmesuguste raskustega. Politseitöötajatel tollikontrollipunktides ei ole andmeid välismaalaste kohta ning neil on raske kontrollida välismaalaste passe ning otsustada, kas neil on õigus Moldova Vabariiki siseneda (vastavalt viisarežiimile). 2010. aasta juulis Dnestri jõe parema ja vasaku kalda, Chişinău ja Tiraspoli politseiesindajate vahel sõlmitud koostöölepingu alusel vahetatakse teavet seoses tagaotsitavate isikutega ja karistusregistreid mõlemal kaldal elavate isikute kohta. Siseministeeriumi reform, piiripolitseiameti loomine ning Moldova Vabariigi piiri käsitleva seaduse jõustumine 1. juulil 2012[43] avaldab suure tõenäosusega praegusele olukorrale positiivset mõju. Lisaks teostab Moldova-Ukraina piiril Transnistria piirkonna osas Moldova Vabariigi nimel ja koostöös sellega piirikontrolli Ukraina, kohaldades 2005. aastal kahe riigi vahel sõlmitud ühist tolliprotseduuri kokkulepet (rakendatakse EU BAMi abiga). Alates 2012. aasta jaanuarist on hakatud koostööd tolliküsimustes laiendama muudele piirikontrollidele. Esimene ühise piiripunkti katseprojekt rajati Rossošanõ ja Briceni vahel Moldova Vabariigi põhjaosas. Seda kogemust kantakse järk-järgult üle teistele piiripunktidele ühispiiril, et Moldova ja Ukraina piirivalveametnikud (piiripolitsei) ja tollimeeskonnad saaksid teostada Transnistria piirkonnas ühist piirikontrolli. Lisaks aitab EU BAM Moldova ametiasutustel tõhustada piiripatrullide kasutamist, pannes suuremat rõhku riskianalüüsile ja jälitustegevusele. Moldova ametiasutused on väljendanud valmidust rakendada EU BAMi soovitusi ning on alates 1. juulist 2012 sisse seadnud piiripolitseiameti, et teostada piirikontrolli piki Dnestri jõge kulgeval halduspiiril. Dokumentide turvalisuse osas on viimaste Moldova Vabariigi esitatud andmete põhjal väljastatud Transnistria piirkonnas elavale 229 489 Moldova Vabariigi kodanikule Moldova passid ning 175 764 passi on praegu veel kehtivad (st ei ole aegunud). 2012. aasta esimese kolme kuu jooksul väljastasid Chişinău ametiasutused Transnistria piirkonnas elavatele Moldova Vabariigi kodanikele 2722 biomeetrilist passi. Infotehnoloogia ja sideministeerium koostöös õigusministeeriumi ja siseministeeriumiga on töötanud välja põhjaliku õigusraamistiku identifitseerimise menetlusteks, esmalt Transnistria piirkonna kodanike dokumentide identifitseerimiseks, põhinedes lisateabel pereliikmete ja sugulaste kohta (vanemate nõutavad dokumendid, abielutunnistused jms)[44]. Lisaks on alates 2011. aasta detsembrist, kui Transnistria presidendiks valiti Ševtšuk, uuesti tööd alustanud kahepoolne usalduse suurendamise töörühm tsiviilõigusliku seisundi kohta, et hõlbustada edasist teabevahetust. Praegu kohaldab riiklik registreerimisamet erimeetmeid, et kinnitada Transnistria piirkonna kodanike kodakondsust ja pakkuda neile võimalust saada isikutunnistus kooskõlas kodakondsust käsitleva 2. juuni 2000. aasta muudetud seadusega ning valitsuse 9. septembri 2005. aasta otsusega, milles käsitletakse ohutusmeetmeid seoses Transnistria piirkonnast pärit isikute kodakondsuse tõendamise ja nende dokumentidega[45]. Lisaks teevad Chişinău ja Tiraspol endiselt aktiivselt koostööd kriminaalasjades. 5.2.2. Peamised võimalikud mõjud Moldova valitsus jätkas aktiivset tegelemist Transnistria piirkonna olukorraga. Koostöö viisanõude kaotamise asjus, sealhulgas inimõigustega seotud küsimustes, oli Chişinău ja Tiraspoli usalduse suurendamise meetmete ja tegevuse prioriteetide hulgas, mis kajastus Transnistria konflikti lahendamisel vastavalt nn 5 + 2 läbirääkimiste töökavas. Suurenenud koostöö konkreetseid tulemusi oodates on Chişinău võetud vahemeetmed, mõned neist koostöös Ukrainaga, jätkuvalt selgelt kindlaks määratud raamistikuks dokumentide ja piirijulgeoleku tagamisel. Eelneva hinnangu põhjal tuleb kaaluda järgmiseid meetmeid. Moldova Vabariik võtab järgmised meetmed. · tugevdab koostööd naaberriikidega, eriti Ukrainaga; · jätkab koostööd EU BAMiga ja rakendab EU BAMi soovitusi piiripatrullide kasutamise parandamise ja tõhustamise kohta[46]; · jätkab koostööd Tiraspoli de facto ametiasutustega, mis võimaldab teabevahetust nii dokumentide väljastamise kui ka õiguskaitse aspektide kohta; · suurendab jõupingutusi võimalike julgeoleku ja rändega seotud probleemide ületamiseks ja võimalike lahenduste leidmiseks, et tugevdada kontrolli, ilma et see piiraks nn 5 + 2 läbirääkimisi. [1] Vt SEK(2011) 1075 (lõplik). [2] Vt SWD(2012) 12 final. [3] Vt COM(2012) 348 final. [4] Europoli esitatud järeldused põhinevad ametile kättesaadaval teabel. See panus ei kajasta kõikehõlmavat ohuhinnangut Moldova organiseeritud kuritegevuse kohta. [5] EU BAMi panuses keskenduti Moldova Vabariigi ja Ukraina vahelisel ühisel piiril valitseva olukorra analüüsile. [6] Frontexi kohandatud riskianalüüs põhineb ühisel integreeritud riskianalüüsi mudelil. Andmeid koguti Frontexi riskianalüüsi võrgustiku (FRAN) ja idapiiri riskianalüüsivõrgustiku (EBRAN) kaudu. Peale selle kasutati Frontexi enda aruandeid ning Frontexi koordineeritud ühisoperatsioonide käigus kogutud andmeid, avalikult kättesaadavaid statistilisi andmeid ja avalike allikate jälitusteavet. [7] EUI järeldused põhinevad kvalitatiivsetel lähte- ja analüüsiandmetel: 2011. aasta detsembris korraldatud Delphi ekspertide uuring; kvalitatiivsed vestlused Moldova sisserändajatega Saksamaal, Itaalias ja Poolas ning vestlused võimalike rändajatega Moldova Vabariigis; õigusraamistiku läbivaatamine. [8] Vt KOM(2011) 290 (lõplik). [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1). [10] Vt KOM(2011) 47 (lõplik). [11] Rändaja määratlus, mida Moldova Vabariik kasutab rahaülekannete arvutamisel, on üsna lai, hõlmates kuuekuulist või pikemat riigis viibimist, samas kui enamiku riikide arvutused põhinevad vähemalt 12-kuulisel riigis viibimisel. [12] Andmed on kättesaadavad aadressil http://www.carim-east.eu/900/moldovan-emigration-stocks-residing-in-the-european-union-by-country-of-residence-most-recent-data-circa-2010. [13] 14 liikmesriigi andmed. [14] Täielik ülevaade sotsiaal-majanduslikest andmetest on esitatud aadressil http://www.carim-east.eu/database/demographic-and-economic-module/?search=1&fromto=from&cmct=Republic of Moldova&nocmct=European+Union. [15] Frontexi esitatud andmed. Moldova Vabariigist pärit reisijatevood hõlmavad kõikide riikide kodanikke, kes on sellest riigist lahkunud. [16] Tähtis on märkida, et arvestades riigi keskmist sissetulekut on Schengeni viisa hind Moldova kodanike jaoks väga kõrge. Näiteks 2010. aastal moodustas viisa eest küsitav 35 eurot ligikaudu 34% keskmisest kuusissetulekust. Sellele lisanduvad vajalike tõendavate dokumentide tõlkimise kulud. [17] Frontexi teostatud analüüs. [18] Euroopa Komisjoni teatis „Arukad piirid – valikud ja edasised sammud”, KOM(2011) 680 (lõplik). [19] Direktiiv 2009/52/EÜ, 18. juuni 2009. [20] Lääne-Balkani riikide suhtes kehtivat viisanõude kaotamise järgset järelevalvemehhanismi käsitlevad aruanded (SEK (2011) 659 (lõplik) ja SEK (2011) 1570 (lõplik)). [21] Käesolevas jaos keskendutakse kuritegevusele, mis võib kasu saada Moldova kodanike viisavabast reisimisest, ning uuritakse viisanõude kaotamise võimalikku mõju organiseeritud kuritegelikele rühmitustele. [22] https://www.europol.europa.eu/content/press/europol-organised-crime-threat-assessment-2011-429. NB: Moldova ametiasutused andsid oma panuse organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangusse (Organised Crime Threat Assessment – OCTA) 2011. aasta novembris. [23] Operatsioon Akkerman on asutuste vaheline ja rahvusvahelise piirikontrolli ühisoperatsioon, mida teostavad EU BAM ja Europol koos Moldova ja Ukraina ametiasutustega. Kahe jälitusteabel põhineva operatsiooni jooksul 2011. aastal (teine neist toimus 2011. aasta septembris) konfiskeeriti sellist salakaupa, nagu sigaretid, alkohol ja ärandatud sõidukid, ning avastati 3,2 miljoni euro suurune tollipettus. Selle saavutamisele aitas kaasa ka see, et operatsioon, mille eesmärk oli eelkõige tõhustada jälitusteabe kasutamist, piirikontrolli ühisoperatsiooni juurde rakkerühmade loomist, sidekeskuse liidese märkimisväärset parandamist ning rahvusvaheliste osaliste pakutava toe edasist laiendamist, oli struktuuriliselt paremini korraldatud. [24] United States Department of State Trafficking in Persons Report – Republic of Moldova (Ameerika Ühendriikide riigidepartemang, „Inimkaubandust käsitlev aruanne – Moldova Vabariik”), juuni 2012. [25] Ohvritele lähenetakse otse või tööhõiveametite või kuulutuste kaudu. Üldjuhul pakutakse neile töökohta välismaal koduabilisena, lapsehoidjana, ettekandjana, põllumajandustöölisena ja muud seaduslikku tööd, mis väidetavalt on Moldova Vabariigis kehtiva keskmise palgaga võrreldes hästi tasustatav. Esineb juhtumid, kus kaubitsejad on ohvrid röövinud, kuid need juhtumid ei ole väga sagedased. Kui ohvrid on salaja üle piiri ELi toimetatud, siis võetakse neilt dokumendid, nad isoleeritakse ja nende liikumist piiratakse rangelt. Kuna ohvrid ei oska rääkida kohalikku keelt ning neil ei ole võimalik oma isikut tõendada, siis on nad pidevalt salakaubitsejate valve all ning nende peamisi inimõigusi rikutakse. Paljudel juhtudel paluvad ohvrid abi oma klientide kaudu. [26] Juhtumite arv (st kuriteod, mis on registreeritud kriminaal- ja kohtuekspertiisi teaberegistris, kus registreeritakse üksnes need juhtumid, mis on kuriteod vastavalt kriminaalkoodeksile, mille põhjal kriminaalasi algatati): 243 juhtumit 2006. aastal, 251 juhtumit 2007. aastal, 215 juhtumit 2008. aastal, 185 juhtumit 2009. aastal, 140 juhtumit 2010. aastal ja 111 juhtumit 2011. aastal. [27] Kindlakstehtud ja abistatud ohvrite arv: 273 juhtumit 2007. aastal, 158 juhtumit 2008. aastal, 159 juhtumit 2009. aastal, 139 juhtumit 2010. aastal ja 98 juhtumit 2011. aastal. [28] Lastega kaubitsemise juhtumite arv: 61 juhtumit 2006. aastal, 47 juhtumit 2007. aastal, 31 juhtumit 2008. aastal, 21 juhtumit 2009. aastal, 21. juhtumit 2010. aastal, 23 juhtumit 2011. aastal. [29] Kuritegelike rühmituste arv: 39 rühmitust 2006. aastal, 40 rühmitust 2007. aastal, 29 rühmitust 2008. aastal, 40 rühmitust 2009. aastal, 22 rühmitust 2010. aastal ja 40 rühmitust 2011. aastal. [30] Vene keelt kõnelevad isikud, kes elavad Ladina-Ameerikas, lihtsustavad ja korraldavad kokaiini salakaubavedu ELi ja Venemaa Föderatsiooni. Suur kogus kokaiini arestiti 2010. aasta juunis Odessa sadamas Ukrainas. Konossemendi kohaselt oli kaubasaatjaks Boliivia ettevõtja ning last pidi saadetama Moldova Vabariigis tegutseva eraettevõtja aadressile. [31] Kriminaalasjade arv: 2144 juhtumit 2007. aastal, 2103 juhtumit 2008. aastal, 1865 juhtumit 2009. aastal, 1773 juhtumit 2010. aastal ja 1606 juhtumit 2011. aastal. [32] 2011. aastal arestiti ühispiiril 60 juhtumi puhul 34,255 kg narkootikume. Narkootikumidest 61 % avastati väljaspool piiripunkte ja piiriala. 2010./2011. aastal avastati järgmised narkootikumide kogused marihuaana – 6,916kg/20,54kg, magunavarred – 1,21kg/11,34kg, kanep – 0,754kg/2,318kg. See näitab võrreldes 2010. aastaga kasvu 2011. aastal. [33] Vt SEK(2011) 791 lõplik. [34] Strateegilise raamistiku kiitsid 2011. aastal kirjavahetuse teel heaks peaminister Filat ja volinik Šemeta. [35] „Odavad valged” sigaretid on tubakatööstuse termin sigarettide kohta, mis on toodetud täiesti sõltumatult tavapärastest tubakatootjatest. Need on odavad sigaretimargid, mis on toodetud seaduslikult, kuid salakaubaveo eesmärgil, sest neil ei ole seaduslikku turgu. Need on sageli piisava ja ühtlase kvaliteediga ning hea alternatiiv ebaseaduslikele sigarettidele, mille kvaliteet võib märgatavalt varieeruda. ELi on viimasel ajal salakaubana sisse toodud palju Jin Lingi sigarette, mis on uus mark, millest ametiasutused ei olnud veel mõned aastad tagasi teadlikud. Jin Lingi sigaretid on nii populaarsed, et on nüüd rivaaliks Marlboro sigarettidele ja esikohal ebaseaduslikult ELi toodud arestitud sigarettidest. Imperial Tobacco Limited on maailma suuruselt neljas tubakatootja. Selle hinnangul on Ukrainas ja Moldova Vabariigis toodetud 20 % neist ebaseaduslikest tubakatoodetest, millest õiguskaitseasutused on neid teavitanud. [36] Võrreldes 2010. aastaga vähenes laskemoona ebaseadusliku transportimise avastatud katsete arv 31 %. Samal ajal suurenes kätte saadud laskemoona kogus 36 % (2011. aastal saadi kätte 1995 padrunit, 2010. aastal 1269 padrunit). Enamikul juhtudel transporditi laskemoona Ukrainast Moldova Vabariiki, eelkõige (74 %) maismaa piiripunktide kaudu. 2011. aastal arestiti 3,65 kg lõhkeainet kuuel juhul ühispiiril (2010. aastal neljal juhul 1,47 kg). 2011. aastal avastati üksnes püssirohtu (3,65 kg), samas kui 2010. aastal leiti lisaks püssirohule (1,2 kg) ka trotüüli (0,27 kg). 90 % õigusrikkujatest on Moldova Vabariigi kodanikud, kes transpordivad ebaseaduslikult püssirohtu jahil kasutamiseks. 2011. aastal avastati kõik lõhkainete ebaseadusliku transportimise juhtumid piiripunktides Ukrainast Moldova Vabariigi suunal. Avastatud relvadest olulise osa moodustavad elektrilööki tekitavad relvad, pneumo- ja külmrelvad ning jahipüssid. Samuti leiti tulirelvi (seitse tükki) ja gaasrelvi (kaks tükki). Isikud, kes proovisid relvi ebaseaduslikult transportida, olid peamiselt Moldova Vabariigi (53 %) ja Ukraina (28 %) kodanikud. Radioaktiivseid aineid ühispiiril ei avastatud. 2010.–2011. aastal registreeriti Moldova Vabariigis radioaktiivsete ainete arestimine kahel juhul. Need pärinesid Venemaalt ja olid Ukraina kaudu teel edasiseks müügiks. [37] https://www.europol.europa.eu/content/press/europol-organised-crime-threat-assessment-2011-429. [38] Euroopa Komisjoni teatis „Arukad piirid – valikud ja edasised sammud (KOM (2011) 680 (lõplik). [39] Vt COM (2012) 286 final. [40] Õigusakt võrdsuse tagamise kohta võeti vastu 2012. aasta mais. Vt COM (2012) 348 final. [41] 2004. aasta rahvaloenduse kohaselt on romasid 12 271 (või 14 202, andmed ei ole kättesaadavates allikates ühesugused). Moldova Vabariigi ametiasutused tunnistavad siiski, et konkreetset arvu on raske hinnata, kuna roma rahvust ei panda sageli ametlikult kirja. Roma kogukonna juhid viitavad suurematele numbritele. [42] Praegu on Dnestri jõe paremal kaldal 411 kilomeetri pikkusel piirijoonel 20 kontrollpunkti. Nende kontrollpunktide peamine eesmärk on üle piiri liikuvate reisijate ja kauba politsei- ja tollikontroll. Kontrolli teostab tolliteenistus ja Moldova Vabariigi siseministeerium. Transnistria piirkonna halduspiiril on praegu 16 rahvusvahelist piiripunkti ja 11 politseijaoskonda, mis on interneti kaudu ühendatud varastatud ja kaotatud reisidokumente kajastava Interpoli andmebaasiga. Lisaks on seal 14 tollikontrollipunkti, millest kaks on ette nähtud raudteetranspordiks ja ei ole ühendatud varastatud ja kaotatud reisidokumente kajastava Interpoli andmebaasiga. Praegu on kavas paigutada piiri keskossa (Ukraina territooriumile) ühised Moldova-Ukraina piiripunktid. Esimene ühine piiripunkt avati Rossošanõ ja Briceni vahel 2012. aasta jaanuaris vastavalt kahe riigi partnerteenuste protokollile. [43] Vt COM (2012) 348 final. [44] Vt COM (2012) 348 final. [45] Vt COM (2012) 348 final. [46] EU BAMi 6. augusti 2010. aasta valge raamat, mis sisaldab mitut ettepanekut, mis põhinevad riskianalüüsidel, patrullide jälitustegevusel (riigisisesel kontrollil) ning asjakohaste Chişinău ja Tiraspoli õiguskaitsestruktuuride vahelise koostöö mehhanismil.