Eriaruanne Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetluse mõjusa 
rakendamise tagamiseks 
tuleb teha täiendavaid 
parandusi ET 2016  nr 10
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-4820-6 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/283955 QJ-AB-16-011-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-4844-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/635636 QJ-AB-16-011-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-4809-1 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/203728 QJ-AB-16-011-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetluse mõjusa 
rakendamise tagamiseks 
tuleb teha täiendavaid 
parandusi
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 10
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa Lii -
du institutsioonide ja asutuste auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Milan Martin 
Cvikl. Auditit juhtis kontrollikoja liige Milan Martin Cvikl, keda toetasid kabinetiülem Kathrine Henderson, kabineti atašee 
Andreja Rovan, direktor Zacharias Kolias, auditijuht Albano Martins Dias da Silva ja audiitorid Giuseppe Diana, Marko 
Mrkalj, Maria Isabel Quintela, Marion Schiefele, Duarte Semedo Leite ja Stefano Sturaro, ning keeletuge pakkusid Thomas 
Everett ja Marek Riha.
Vasakult paremale:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias, M. M. Cvikl,  
S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid ja akronüümid
 Mõisted
I–IX  Kokkuvõte
01–25 Sissejuhatus
01–04 Majandus- ja eelarvejuhtimise poliitika taust Euroopa Liidus
05–25 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus: riigi rahanduse usaldusväärsuse säilitamine
07–17 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protsess: andmete kvaliteedi tagamine, olukorra hindamine, 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamine
18–24 Parandusmeetmed: liikmesriikide aruandlus, komisjonipoolne seire ja järelevalve
25 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tulemus
26–31 Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemine
26–29 Auditi ulatus ja eesmärgid
30-31  Lähenemisviis
32–127 Tähelepanekud
32–84 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protsess: ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
aluste tugevdamiseks ning hindamiste objektiivsuse suurendamiseks tuleb teha parandusi
32–62 Otsuste tegemiseks sobiv raamistik, kuid vaja on suuremat selgust
63–84 Andmete kvaliteedi hindamised ja majandusanalüüsid ei ole piisavalt läbipaistvad; analüüse tehakse 
vastavalt eeskirjadele, kuid need keskenduvad rohkem valitsemissektori eelarvepuudujäägile kui 
võlgadele
04 Sisukord 
85–112 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse parandus- ja järelevalvemeetmed: liikmesriikide 
aruandlus, komisjonipoolne seire ja järelevalve
85–87 Liikmesriikide aruandlust parandusmeetmete kohta võiks parandada
88–112 Komisjonipoolse seire ja järelevalve suhtes rakendatakse järjest keerulisemaid eeskirju, need ei ole 
piisavalt läbipaistvad ning võimaldavad struktuurireformide mõju hinnata vaid piiratud ulatuses
113–127 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tulemus
113–127 Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse reformidega on võetud kasutusele vahendid eelarvedistsipliini 
suurendamiseks, kuid menetlus ei ole osutunud täiesti mõjusaks parandusmehhanismiks
128–149 Järeldused ja soovitused
130–139 Eurostat
130-131  Andmete kontrollimine
132 Kontrollisüsteemide hindamine
133–135 Dialoogkülastused ja vahetu kontrollimine
136 Tegevuspunktid
137 Juhised
138-139  Tulem
140–149 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat
140-141  Läbipaistvus
142-143  Võlakriteerium
144-145  Struktuurireformid
146-147  Aruandlus
148-149  Sanktsioonid
05 Sisukord 
 I lisa.   Eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad õigusaktid
 II lisa.   Mõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides puudunud kohustusliku 
teabe kohta
 III lisa.   Mõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides esinenud 
liigitamisprobleemide kohta
 IV lisa.   Mõned näited meetmetest, mis võivad mõjutada eelarvepuudujäägi ja võla andmeid
 V lisa.   Aastane nominaalne SKP kasvumäär
 VI lisa.   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes esitatud nominaalsete ja 
struktuursete eesmärkide ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pikendatud 
tähtaegade täitmine
 VII lisa.   Erinevused komisjoni ja nõukogu soovituste vahel
 VIII lisa.   Kavandatud struktuurireformide rakendamine
 Komisjoni vastus
06
 Lühendid  
ja akronüümid
AMECO : Euroopa komisjoni makromajanduslik andmebaas
ECOFIN : majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu
EFC : majandus- ja rahanduskomitee
EKP : Euroopa Keskpank
ELTL : Euroopa Liidu toimimise leping
EMU : majandus- ja rahaliit
ESA : Euroopa arvepidamise süsteem
Eurostat : Euroopa Liidu Statistikaamet
GFS : valitsemissektori finantsstatistika
SDV : tavapärane dialoogkülastus
SKP : sisemajanduse koguprodukt
UDV : lähteandmete hindamise dialoogkülastus
07
 Mõisted
Alt-üles eelarvepositsiooni tugevdamine . Parandusmeetmete poolt eelarvepositsioonile avaldatava mõju 
arvuline hindamine väljendatuna üksikute meetmete koondmõjuna. Vt Ülevalt alla eelarvepositsiooni tugevdamine.
Andmete kvaliteet . Andmete kvaliteet tähendab arvepidamiseeskirjade järgimist, täielikkust, usaldusväärsust, 
õigeaegsust ja järjepidevust (nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõige 1).
Avaliku sektori raamatupidamine . Riigi rahanduse aruanded (valitsusasutustelt, ametitelt ja muudelt avaliku 
sektori ettevõtetelt, mis liigitatakse valitsemissektori osaks). Need kajastavad riigi tulusid ja kulusid ning on 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete koostamise peamiseks lähteallikaks.
Dialoogkülastus . Selle teeb Eurostat liikmesriiki, et kontrollida edastatud tegelikke andmeid ja kõiki ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse andmete asjassepuutuvaid aspekte. Liikmesriike külastatakse vähemalt kord kahe 
aasta jooksul. Majandus- ja rahandusasjade peadirektoraat ja EKP tegutsevad vaatlejatena.
Aastail 2011–2013 tegi Eurostat nii tavapäraseid kui ka lähteandmete hindamise dialoogkülastusi – viimaseid selleks, 
et hinnata valitsemissektori rahanduse/süsteemide lähteandmete voogude juhtimist ja kontrolli. Sellist kontrolli 
tehakse nüüd tavapäraste dialoogkülastuste raames.
Eelarve konsolideerimine . Eelarvepositsiooni parandamine valikuliste eelarvepoliitika meetmetega, mis 
määratletakse paranemise mahuna või perioodina, mille vältel parandamise tulemus säilib.
Eelarvepositsioon . Avaliku sektori kogutulude ja -kulude saldo teatud aastal, kusjuures positiivne saldo näitab 
ülejääki ja negatiivne saldo puudujääki. Liikmesriikide eelarvepositsiooni jälgimiseks kasutab EL valitsemissektori 
koondnäitajaid. Vt ka Struktuurne eelarvepositsioon , Esmane eelarvepositsioon .
Eelarvepositsiooni tsükliline komponent . See osa eelarvepositsiooni muutumisest, mis toimub automaatselt 
majanduse tsükliliste elementide mõjul tulenevalt riigi tulude ja kulude reaktsioonist SKP lõhe muutustele. Vt 
Struktuurne eelarvepositsioon .
Eelarvepositsiooni tugevdamine ülevalt alla . Valitsuse poliitika poolt eelarvele avaldatava mõju arvuline 
väljendus, mis leitakse struktuurse eelarvepositsiooni üldist muutust vaadeldes. See võib erineda eelarve alt üles 
kohandamise arvulisest väljendusest, kas viimatinimetatu ebapiisava katvuse või teisejärguliste majanduslike 
mõjutegurite tõttu, või siis põhjusel, et eeldust, mille kohaselt poliitika ei muutu, ei rakendata järjepidevalt.
ESA (ESA 95 ja ESA 2010) . Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem on rahvusvahelistele 
nõuetele vastav Euroopa Liidu raamatupidamisraamistik, mille abil kirjeldatakse süsteemselt ja üksikasjalikult 
ELi liikmesriikide ja piirkondade majandust. Suuremat osa auditeeritud perioodist hõlmas ESA 95. 2014. aasta 
septembris mindi üle süsteemile ESA 2010, mis kajastab tänapäeva majanduse mõõtmises toimunud arengut, 
metoodikaalaste uuringute edusamme ja kasutajate vajadusi.
Kuigi ESA on suures osas kooskõlas võrreldavas ÜRO süsteemis kasutatavate mõistete, arvepidamiseeskirjade ja 
klassifikatsioonidega, on sel ka mõned eriomadused, mis järgivad pigem ELi tava.
08 Mõisted 
Esmane eelarvepositsioon . Eelarvepositsioon, milles ei ole arvestatud valitsemissektori võla intressimakseid.
Esmased/lähteandmed . Riikliku statistikaameti poolt (näiteks haldusdokumentide, küsitluste, rahvaloenduste 
põhjal) kogutud andmed koondandmete (näiteks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tehingud) 
koostamiseks. Esmased andmed on näiteks valitsusasutuste, ametite jmt avaliku sektori raamatupidamine.
Euroopa poolaasta . Majanduspoliitika koordineerimise aastane tsükkel, mis vältab aasta esimesed kuus kuud. 
Euroopa Komisjon analüüsib põhjalikult liikmesriikide majandus- ja struktuuripoliitika programme ning Euroopa 
Ülemkogu ja Euroopa Liidu Nõukogu annavad poliitikaalast nõu, enne kui liikmesriigid oma eelarveprojektid 
kinnitavad.
Finantssektori äriühingud/finantssektorivälised äriühingud
Finantsinstitutsioonide sektor (ESA 95 punkt 2.32)
Hõlmab kõiki äriühinguid ja kvaasikorporatiivseid ettevõtteid, mille põhitegevus on finantsvahendus 
(finantsvahendajad) ja/või finantsabiteenused (finantsvahenduse abiettevõtted).
Mittefinantsettevõtete sektor (ESA 95 punkt 2.21)
Hõlmab institutsioonilisi üksusi, mille jaotus- ja finantstehinguid eristatakse nende omanike omadest ning mis on 
turutootjad, kelle peamine tegevus on kaupade ja mittefinantsteenuste tootmine.
Jooksevsaldo . Riigi rahanduse tulud, millest on lahutatud kulud.
Keskpika perioodi eelarve-eesmärk . Reformitud stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt väljendavad stabiilsus- ja 
lähenemisprogrammid eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärki. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on 
riigipõhine, et võtta arvesse majanduslike olukordade ja eelarvepositsioonide ning arengusuundade erinevusi 
ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavaid eelarveriske, ning on määratletud struktuurselt. Vt ka Struktuurne 
eelarvepositsioon .
Lumepalliefekt . Valitsemissektori võla suurenemise või vähenemise isevõimenduv mõju, mis tekib 
valitsemissektori võla pealt makstud intressimäära ja riigi majanduse kasvumäära positiivsest või negatiivsest 
vahest.
Lähenemisprogrammid . Euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide poolt esitatud keskpika perioodi eelarve- 
ja monetaarstrateegiad. Neid ajakohastatakse igal aastal stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaselt. Vt ka 
Stabiilsusprogrammid.
Majandus- ja rahanduskomitee . Varasem rahanduskomitee, nüüd majandus- ja rahanduskomitee on Euroopa 
Liidu Nõukogu komitee, mis on loodud ELTLi artikli 134 kohaselt. Selle peamine ülesanne on ette valmistada ja 
arutada ECOFINi otsuseid, mis puudutavad majandus- ja rahandusküsimusi.
Metoodikaalane kontrollkäik . Eurostati poolt liikmesriiki tehtav erakorraline seire- ja kontrollkäik, kui selles riigis 
on selgelt tuvastatud andmete kvaliteediga seonduvad olulised riskid või probleemid.
09 Mõisted 
Potentsiaalne SKP . Tegelik SKP asjaomasel aastal, mis on kooskõlas stabiilse inflatsioonimääraga. Kui tegelik SKP on 
suurem kui potentsiaalne, hakkavad mõjuma suutlikkuspiirangud ning tekib inflatsioonisurve; kui SKP on väiksem 
kui potentsiaalne tase, jääb osa ressursse kasutamata ja inflatsioonisurve taandub. Vt ka SKP lõhe.
Riigieelarve puudujääk . Netolaenu määr ESA 95/ESA 2010 määratluse kohaselt, teatud kohandustega.
SKP lõhe . Erinevus tegeliku ja hinnangulise potentsiaalse SKP vahel teatud ajahetkel. Vt ka Eelarvepositsiooni 
tsükliline komponent .
Stabiilsuse ja kasvu pakt . 1997. aastal heaks kiidetud ning 2005. ja 2011. aastal reformitud stabiilsuse ja 
kasvu pakt selgitab Maastrichti lepingu sätteid, mis käsitlevad liikmesriikide eelarvepoliitika järelevalvet 
ning eelarvepuudujäägi seiret majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Stabiilsuse ja kasvu pakt koosneb 
kahest nõukogu määrusest, milles sätestatakse õiguslikult siduvad nõuded Euroopa Liidu institutsioonidele ja 
liikmesriikidele, ning kahest Amsterdamis (1997. aasta juunis) vastu võetud Euroopa Ülemkogu resolutsioonist.
Stabiilsusprogrammid . Euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegiad. 
Neid ajakohastatakse igal aastal stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaselt. Vt ka Lähenemisprogrammid.
Struktuurne eelarvepositsioon . Tegelik eelarvepositsioon, milles ei arvestata tsüklilist komponenti ega 
ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Struktuurne eelarvepositsioon annab ettekujutuse eelarvepositsiooni 
aluseks olevast suundumusest.
Tegelikud andmed . Ajaloolised (mitte kavandatud/prognoositud) andmed.
Tegevusjuhend . Poliitikadokument, mis sisaldab juhiseid stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning 
stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vormi ja sisu kohta.
Valitsemissektor . ESA 95-s määratletakse valitsemissektorina „kõik institutsionaalsed üksused, kes on muud 
turuvälised tootjad ja kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja ühistarbimiseks ning keda rahastatakse 
peamiselt muude sektorite üksuste kohustuslikest maksetest, ja/või kõik institutsioonilised üksused, kelle peamine 
tegevusala on riigi tulude ja rahvusliku rikkuse ümberjaotamine”.
Koosneb neljast allsektorist:
 οkeskvalitsus – kõik riigi haldusasutused ja muud keskasutused, mille ülesanded hõlmavad kogu riigi 
majandusterritooriumi, välja arvatud sotsiaalkindlustusfondide haldamine;
 οpiirkondlik valitsus – institutsioonilised üksused, mille ülesanded jäävad keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste 
ülesannete vahele, välja arvatud sotsiaalkindlustusfondide haldamine;
 οkohalik omavalitsus – kõik avaliku halduse asutused, mille ülesanded hõlmavad üksnes majandusterritooriumi 
kohalikku osa, välja arvatud sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused;
 οsotsiaalkindlustusfondid – riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse üksused, mille peamine ülesanne on 
sotsiaaltoetuste andmine.
10 Mõisted 
Valitsemissektori finantsstatistika (GFS) . Andmed valitsemissektori majandustegevuse kohta, sealhulgas riigi 
tulud, kulud, eelarvepuudujääk, varade ja kohustustega seonduvad tehingud, muud majandusvood ja bilansid. 
Euroopa valitsemissektori finantsstatistika koostatakse ESA, täiendava tõlgendamise ja Eurostati juhiste alusel.
Valitsemissektori võlg . Aasta lõpuks maksmata koguvõla nominaalväärtus, mis on konsolideeritud 
valitsemissektori eri osades ja nende vahel, nagu määratletud ESA 95-s. Koosneb rahast ja hoiustest, väärtpaberitest 
peale aktsiate, välja arvatud finantstuletisinstrumendid, ning laenudest (Maastrichti võlakriteerium).
Võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus . Võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni 
vaheline erinevus (mida nimetatakse ka võla/puudujäägi korrigeerimiseks) tagab netovõla (rahavoog) ja 
koguvõlakoormuse muutuse vahelise järjepidevuse. See hõlmab finantsvarade kumuleerumist, välisvaluutas 
nomineeritud võla väärtuse muutumist ning muid statistilisi kohandusi.
Ühekordsed ja ajutised meetmed . Valitsemissektori tehingud, mis avaldavad eelarvele lühiajalist mõju, toomata 
kaasa eelarvepositsiooni püsivat muutust. Vt ka Struktuurne eelarvepositsioon .
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse allikate ja meetodite loetelu . Liikmesriikide poolt ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse teadete jaoks prognooside koostamise menetluste (meetodite) ja alusstatistika 
(allikate) kirjeldus. Hõlmab koondtabeleid, mis näitavad avaliku sektori raamatupidamiskirjete ja ESA rubriikide 
omavahelist vastavust, ning valitsemissektori üksuste loetelu, mis on liigitatud allsektorite ja tööstusharude kaupa.
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teated ja nendega seotud küsimustikud
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teated
Liikmesriigid saadavad kaks korda aastas andmed oma valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta teate 
vormis, mis hõlmavad nelja gruppi tabeleid, mis sisaldavad teavet valitsemissektori eelarvepuudujäägi/ülejäägi 
kohta, avaliku sektori raamatupidamise jooksevsaldos puudujäägi/ülejäägi saavutamiseks tehtud kohanduste kohta, 
võlataset mõjutavate tegurite kohta ja muude kohustuslike andmete kohta kõigil valitsemistasanditel.
Küsimustikud
Tabelite komplekt, mis sisaldab teavet revisjonide, kohanduste, finantstehingute ja Eurostati otsuste rakendamise 
kohta.
11
 Kokkuvõte
I
Euroopa Liidu toimimise leping kehtestab eelarvepoliitika põhireeglina, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäära -
sest valitsemissektori eelarvepuudujäägist. Sellest tulenevalt võidakse liikmesriigi suhtes rakendada parandusmeh -
hanismi, kui riik ületab eelarvepuudujäägi ja võla kontrollväärtused. Kõnealune mehhanism – ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetlus – on üks ELi majandusjuhtimise raamistiku põhielemente.
II
Komisjoni roll ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisel on kontrollida liikmesriikide edastatud and -
mete kvaliteeti, hinnata, kas võrdluskünniseid on ületatud või kas on olemas nende ületamise oht, ning esitada selle 
alusel nõukogule arvamusi ja soovitusi. Nõukogu otsustab aluslepingu sätetest lähtudes, kas komisjoni soovitusi 
rakendada või mitte.
III
Liikmesriigile, kelle suhtes on käivitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, antakse olukorra parandamiseks 
soovitusi, mis sisaldavad parandusmeetmete võtmise tähtaega, paranduste tegemise viisi ja eelarve aastase kohan -
damise määra. Komisjon teeb järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriik parandusmeetmeid rakendab, ning edastab 
oma leiud nõukogule. Viimane võtab komisjoni ettepanekute põhjal vastavalt olukorrale edasisi meetmeid (menet -
luse lõpetamine, tähtaja pikendamine, uute eesmärkide seadmine või sanktsioonide kohaldamine).
IV
Kontrollikoda kontrollis, kuidas rakendas komisjon ajavahemikul 2008–2015 ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
lust, keskendudes kuuele liikmesriigile. Kontrollikoda võttis arvesse komisjoni hinnangut liikmesriikide ülemää -
rase eelarvepuudujäägi menetluse andmete kvaliteedile, komisjoni enda prognoositud andmete ja mudelite 
kvaliteeti ning seda, kas komisjoni hinnangud olid kooskõlas nõukogu otsustega menetluse algatamise kohta. 
Viimaks uuriti, kuidas jälgis komisjon liikmesriikide poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames võetud 
parandusmeetmeid.
V
Kontrollikoda leidis, et kuigi enamiku komisjoni andmekogumise ja -analüüsi valdkondade ning eelarvedistsipliini 
eeskirjade täitmise hindamise kohta on olemas üksikasjalikud menetlused ja juhised, on komisjonil probleeme 
nimetatud ülesannete täitmisega. See on põhjustatud asjaolust, et komisjon ei kasutanud täiel määral oma volitusi 
nõuda põhjalike andmete esitamist ja parandusmeetmete kohta antud soovituste järgimist, samuti komisjoni suut -
matusest anda liikmesriikide aruannete kohta alati adekvaatset tagasisidet, põhiandmete analüüsimiseks ja nende -
alaseks aruandluseks eraldatud ebapiisavatest ressurssidest ning puudulikust dokumenteerimisest.
12 Kokkuvõte 
VI
Sellega seondub läbipaistvuse probleem, kuna hoolimata sellest, et viimastel aastatel on olukord paranenud, on 
komisjoni eelduste ja parameetrite ning komisjonipoolse põhimõistete tõlgendamise kohta saadaval endiselt liiga 
vähe teavet. Lisaks võib komisjon kehtestatud menetlusest kõrvale kalduda isegi juhtudel, mil ta on kehtestanud 
selged sise-eeskirjad, mis tekitab küsimusi hindamiste üldise usaldusväärsuse kohta.
VII
Struktuurireformide järelevalve valdkonnas, mille puhul komisjon hiljuti rõhutas selle olulisust parandusmeetmena 
ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimisel, on märke sellest, et komisjoni tegevus ei ole piisav, sest ta keskendub 
eelkõige reformide õiguslikele aspektidele ja vähem nende tegelikule elluviimisele. Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlus keskendub võlakriteeriumi asemel liigselt eelarvepuudujäägi kriteeriumile.
VIII
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda väga positiivseid märke komisjoni aastate jooksul tehtud pingutustes kohandada ja 
ratsionaliseerida ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust vastavalt ELi arengusuundadele. Õiguslik alus on piisav 
ning seda toetavad selged sise-eeskirjad ja juhised. Neid eeskirju ei täideta aga piisavalt järjepidevalt ja läbipaist -
valt, komisjon ei dokumenteeri asjakohaselt hinnangute aluseks olevaid eeldusi ega jaga järelevalve käigus tehtud 
tähelepanekuid, mis tooks kõigile liikmesriikidele suuremat kasu. Komisjon on oma viimastes avaldustes neid puu -
dujääke tunnistanud ja viidanud sellele, et on valmis tegema vajalikud parandused.
IX
Aruande lõpus on üksikasjalikult selgitatud kontrollikoja üldisi järeldusi, ning komisjonile on esitatud hulk soovitusi. 
Soovitused on kokku võetud alljärgnevalt.
Kontrollikoja soovitused
a) Komisjon peaks Eurostati pädevusse kuuluvas andmete kogumise ja analüüsi valdkonnas:
i) tõhustama kvaliteedihindamise menetlusi ja dokumenteerima oma tööd paremini;
ii) hindama liikmesriikide kontrollisüsteeme;
iii) astuma samme, et parandada kohapealsete kontrollide mõjusust;
iv) kasutama täiel määral olemasolevaid volitusi, tagamaks, et liikmesriigid võtavad tegevuspunktide alusel 
meetmeid;
v) suurendama läbipaistvust, muutes kõik liikmesriikidele antud soovitused ja juhised avalikuks;
vi) paremini dokumenteerima oma sisemenetlusi ja reservatsioonide esitamise või andmete muutmise 
kriteeriume.
13 Kokkuvõte 
b) Liikmesriikide olukorra hindamisel, mille alusel esitatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seondu -
vaid soovitusi (see on majandus- ja rahandusasjade peadirektoraadi ülesanne), peaks komisjon:
i) parandama läbipaistvust, kasutades selgeid määratlusi, avalikustades kõik arvutuste ja hindamiste aluseks 
olevad andmed ning soodustades riiklike eelarvenõukogude osalemist, et kinnitada komisjoni analüüsides 
kasutatavaid riiklikke andmeid;
ii) põhjalikult keskenduma valitsemissektori võla vähendamisele, eeskätt suure võlakoormusega 
liikmesriikides;
iii) tugevdama kokkulepitud struktuurireformide rakendamise üle tehtavat seiret, kasutades sealjuures täiel 
määral oma volitusi, tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi;
iv) jõustama rangemalt liikmesriikidele kehtivaid aruandluseeskirju;
v) kasutama vajaduse korral võimalust, et soovitada nõukogule rangemate meetmete kasutamist ja sankt -
sioonide kohaldamist.
14
 Sissejuhatus
Majandus- ja eelarvejuhtimise poliitika taust Euroopa 
Liidus
01 
Euroopa Liidu lepinguga, mida tuntakse ka Maastrichti lepinguna, mis jõustus  
1. novembril 1993, kehtestati majandus- ja rahaliidu põhimõtted, ning selle alusel 
on 28 liikmesriigist 19-s ühisrahana kasutusel euro. Selleks, et majandus- ja raha -
liit toimiks õigesti, oli vaja kasutusele võtta riigi rahanduse usaldusväärsust tagav 
ja sobimatut eelarvepoliitikat rakendavate liikmesriikide ülekanduva mõju riski 
vähendav mehhanism. Mehhanism koosneb kahest osast, millest üks on enne -
tuslik ja teine paranduslik. Ennetusliku osa eesmärk on tagada usaldusväärne eel -
arvepoliitika keskpikaks perioodiks ning vältida ülemäärast eelarvepuudujääki1. 
Paranduslik osa on suunatud ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimisele ning 
seda tuntakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusena. Eelarvepuudujäägi 
või võla piirmäära (vastavalt 3% ja 60% SKPst) ületavate liikmesriikide suhtes võib 
kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust.
02 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse esmane õiguslik alus on Euroopa Liidu 
toimimise lepingu (ELTL) artikkel 126 ning lepingu lisaks olev protokoll nr 12. 
Nendes määratletakse menetluse eri etapid ja võrdluskünnised. Neid täiendavad 
teisesed õigusaktid stabiilsuse ja kasvu pakti vormis, mis võeti vastu 1997. aastal 
ning milles antakse tegevussuuniseid asjaolude kohta, mille korral tuleb algatada 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus.
03 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on mitmel korral reformitud (2005., 
2011. ja 2013. aastal), eesmärgiga parandada selle rakendamist, tugevdades 
aruandlusnõudeid ja sanktsioone ning suurendades paindlikkust, et kohandada 
menetlust vastavalt muutuvale majanduskeskkonnale. Joonisel 1  esitatakse üle -
vaade majandus- ja eelarvejuhtimise poliitika arengust Euroopa Liidus, kusjuures 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seonduvad meetmed on poolpak -
sus kirjas. I lisa  sisaldab kronoloogilist loetelu ELi õiguslikest vahenditest, mis on 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks kõige olulisemad.1 Ülemäärane eelarvepuudujääk 
tähendab, et valitsemissektori 
eelarvepuudujääk või võlg või 
mõlemad ületavad vastavaid 
kontrollväärtusi.
15 Sissejuhatus Joonis 1Majandus- ja eelarvejuhtimise poliitika areng ELis
Märkus : ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seonduvad meetmed on poolpaksus kirjas.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.1992
1997
2005
2011
2012
2013Eelarvekavade projekti hindamine riiklike rahandusnõukogude poolt
Tõhustatud järelevalve liikmesriikide üle, kes on tõsistes raskustes seoses /f_inantsstabiilsusega või kellel võivad 
sellised raskused tekkida; makromajanduslikud kohandamisprogrammid; programmile järgnev järelevalve
Struktuurireformide tegevuskava: majanduspartnerluse programmidÜleliigse eelarvepuudujäägi menetlusega hõlmatud liikmesriigi hoolikam jälgimine: regulaarne aruandlus (eelarve aastasisese täitmise aruanne)Varajase hoiatamise mehhanism eelarvepuudujäägi üleliigse eelarvepuudujäägi menetlusega kehtestatud tähtajaks kõrvaldamata jätmise riski vastu: komisjoni ühepoolsed soovitusedPaindlikumad sanktsioonidStruktuurse eelarvepuudujäägi reegli kuldreegel, mis ei ületa keskpikka perioodi, koos riikliku automaatsete 
parandusmeetmetega kõrvalekallete korral. Tuleb sätestada riiklikes põhiseadustes, järgimist jälgivad riiklikud rahandusnõukogudEuroopa poolaasta majanduspoliitika koordineerimiseks
säästva tarbimise ja tootmise sisu täpsemad nõuded; uus kulude võrdlusalus; kulud kasvavad vähem kui potentsiaalne SKPnõuded liikmesriikide eelarveraamistikelemakromajanduse tasakaalunihete menetlus ja sanktsioonidvõlakriteeriumi elluviimine (aastane vähenemine keskmiselt 1/20 60% ületavast ülejäägist 3 aasta jooksul);kolmeaastane üleminekuperiood ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõppemisest 23 liikmesriigile 2011. aasta novembri ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaseltstruktuurset kohandamist tuleb muuta igal aastaltoimunud tegevuste aruandedsanktsioonid trahvide näol, mille peab heaks kiitma nõukoguKeskpika perioodi eesmärk on ümbermääratletud struktuuriliselt (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, 
välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) ning tegema riigipõhiseid
kõrvalekaldeid keskpika perioodi eesmärgist või kohandamiskava on lubatud suurte struktuurireformide puhul
Struktuurne kohandamineRänga majandussurutise mõiste uus määratlemineMittelõplik loetelu muudest asjakohastest teguritest, mis hõlmavad pensionireformeÜlemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaegade pikendamineLiikmesriigid peavad esitama oma stabiilsus- või lähenemisprogrammid, milles kajastuvad nende keskpikad 
eelarvekavadLiimesriigid peavad oma eelarveseisundi huvides püüdlema nominaalse keskpika eesmärgi suunas.Ajutise ja erakordse ülemäärase eelarvepuudujäägi määramine võrdluses kontrollväärtusegaÜlemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise reeglidSanktsioonid (üksnes euroala liikmesriikidele) Intressi mittekandva tagatise vormisLoodi majandus- ja rahaliit
Liikmesriigid peavad oma majanduspoliitikat kooskõlastama ning tagama selle mitmepoolse järelevalve (ELTL artikkel 121)Liikmesriigid on kohustatud jälgima riigi rahanduse ja eelarvedistsipliini täitmist ning neile võib kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust juhul, kui tekib ülemäärase 
eelarvepuudujäägi olukord (ELTL artikkel 126)
Maastrichti leping
Stabiilsuse ja kasvu pakt
Stabiilsuse ja kasvu pakti reformimine
Kuuest meetmest koosnev pakett
Stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping (ﬁskaalkokkulepe)
Kahest meetmest koosnev pakett (üksnes euroala liikmesriikidele)
16 Sissejuhatus 
04 
Kõige uuema sammuna võttis komisjon 21. oktoobril 2015 vastu teatise2 majan -
dus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks võetavate meetmete kohta, et rakendada nn viie 
juhi aruannet3. Teatise ja sellega kaasnevate ettepanekute eesmärk on edasi aren -
dada majandus- ja rahaliidu süvendamisprotsessi ning edendada konkurentsi -
võimet. Meetmepakett hõlmab parandatud vahendeid majanduse juhtimiseks, 
sealhulgas riiklike konkurentsivõime komiteede ja nõuandva Euroopa Eelarve -
nõukogu loomist. Komisjon on märkinud, et kavandatavad sammud on ühtaegu 
nii ambitsioonikad kui ka pragmaatilised ning vajavad kõigi osalejate kooskõlas -
tatud tegevust.
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus: riigi 
rahanduse usaldusväärsuse säilitamine
05 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse peamised pooled on liikmesriik, ko -
misjon (majandus- ja rahandusasjade peadirektoraat ning Eurostat) ja nõukogu.
i) Liikmesriik peab a) edastama Eurostatile kaks korda aastas (1. aprilliks ja 1. ok -
toobriks) statistilised andmed, b) korrigeerima ülemäärase eelarvepuudu  jäägi 
nõukogu kehtestatud tähtajaks, c) kohandama eelarvet, nagu nõutud vas -
tavas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituses, ja d) andma aru 
võetud meetmetest.
ii) Eurostat vastutab nii liikmesriikide edastatud tegelike andmete kui ka valitse -
missektori arvepidamise alusandmete kvaliteedi hindamise eest.
iii) Majandus- ja rahandusasjade peadirektoraat vastutab liikmesriigi võla ja eel -
arvepuudujäägi künnistele vastavuse hindamise ja ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi korrigeerimiseks võetud meetmete seire eest.
iv) Nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse algatamise, tõhustamise või tühistamise.
06 
Joonisel 2  on näidatud, kuidas nimetatud pooled teevad ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetluse eri etappides koostööd ja suhtlevad.2 21. oktoobri 2015. aasta teatis 
majandus- ja rahaliidu 
lõpuleviimiseks võetavate 
meetmete kohta, COM(2015) 
600 final.
3 Euroopa majandus- ja 
rahaliidu loomise 
lõpuleviimine, Jean-Claude 
Junckeri ning Donald Tuski, 
Jeroen Dijsselbloemi, Mario 
Draghi ja Martin Schulzi 
tihedas koostöös valminud 
aruanne, 22. juuni 2015.
17 Sissejuhatus Joonis 2Ülevaade ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest
KOMISJONI
SOOVITUSReservatsioonid
Andmete muutmine
Riiklikud
statistika-
asutusedRiskianalüüs
(iga-aastane)
ÜLEMÄÄRASE
EELARVEPUUDUJÄÄGI
MENETLUSE
OTSUS JA SOOVITUSEDStatistilised
andmed
Ülemäärase
eelarvepuudujäägi
menetluse
rakenduseeskirjadEuroopa
majandus-
prognoosidMajandus- ja
rahanduskomitee 
arvamusArtikli 126 
lõike 3
kohane 
aruanneANDMETE
KVALITEEDI HINDAMINE
Statistilised
andmedRiiklik 
statisti-
kaametRahandus-
ministeeriumMajandus- ja
rahandus-
komitee
2/21/2
LIIKMESRIIGID EUROSTAT Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat NÕUKOGU
KeskpankANDMETE ANALÜÜS
Metoodikaalased küsimused
EUROOPA MAJANDUS-
PROGNOOSIDE KOOSTAMINETegevuspunktidDIALOOGKÜLASTUSED LIIKMESRIIKIDESSE
JUHISEDKavandatud andmed
18 Sissejuhatus Joonis 2
ÜLEMÄÄRASE
EELARVEPUUDUJÄÄGI
MENETLUSE OTSUS 
JA SOOVITUSEDKOMISJONI
SOOVITUSKomisjoni 
talituste 
töödokument
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi
rakenduseeskirjadMajanduspartnerluse
programmEsialgne
eelarvekavaRiiklik
reformiprogrammStabiilsus- ja
lähenemisprogrammAruanne mõjusate
meetmete kohta
FISKAALMEETMETE JA 
STRUKTUURIREFORMIDE
 ANALÜÜSID1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Fiskaal-
meetmed
Struktuuri-
reformid
MuudLIIKMESRIIGID Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat NÕUKOGU
ParandusmeetmedAruandlusRahandusministeerium
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
19 Sissejuhatus 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protsess: andmete 
kvaliteedi tagamine, olukorra hindamine, ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse algatamine
07 
Järgnevas osas käsitletakse otsuseni viiva protsessi järjestikuseid etappe.
Eelarvepuudujäägi ja võla taseme arvutamiseks kasutatud 
andmete kvaliteedi tagamine
08 
Liikmesriigid peavad koguma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid 
vastavalt Euroopa arvepidamise süsteemile (ESA4), valitsemissektori eelarve -
puudujääki ja võlga käsitlevale käsiraamatule (MGDD) ning Eurostati otsustele 
ja suunistele. Need andmed, mis esitatakse standardsetes teadete tabelites ja 
nendega seotud küsimustikes, saadetakse Eurostatile koos muu valitsemissektori 
finantsstatistika (GFS) andmete ning allikate ja meetodite loeteluga.
09 
Iga liikmesriik otsustab, kuidas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse and -
meid koguda. Riiklikul statistikaametil on juhtiv roll5, vastutades tegelike andme -
te koostamise eest6; kavandatud andmed7 koostab rahandusministeerium. Rahan -
dusministeerium, muud valitsusasutused ja keskpank esitavad aga tavaliselt ka 
esmaseid andmeid ning vastutavad mõningatel juhtudel andmete koostamise 
eest ühiselt. Riiklik statistikaamet täiendab oma hinnanguid teistest allikatest 
saadud andmetega (avaliku sektori üksuste finantsaruanded, äritegevuse uurin -
gud jne).
10 
Eurostat kontrollib ja hindab nii liikmesriikide teatatud tegelike andmete kui ka 
nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamisandmete kvaliteeti. Kvali -
teetsed andmed eeldavad vastavust raamatupidamiseeskirjadele (ESA ja MGDD), 
täielikkust, usaldusväärsust, õigeaegsust ja järjepidevust. Hindamine keskendub 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loeteludes täpsustatud valdkonda -
dele, näiteks valitsemissektori andmekogumi piiritlemine (sealhulgas ammen -
davuse kontroll, tagamaks, et kaetud on kõik avaliku sektori üksused), kindlate 
valitsemissektori tehingute liigitamine, kohustused ja tehingute kajastamine 
tekkepõhiselt8.4 Varasem ESA 95, nüüd 
ESA 2010.
5 Välja arvatud Belgias, kus see 
roll on keskpangal.
6 „Tegelikud andmed” on 
mõiste, mida kasutatakse 
ajalooliste andmete kohta. 
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 
teates asjaomase aasta N  
kohta tuleb esitada tegelikud 
andmed aastate N–1, N–2, N–3 
ja N–4 kohta.
7 Kavandatud andmed aasta N  
kohta tähistavad sama aasta 
prognoositud andmeid.
8 Rahavoogusid kajastatakse 
tekkepõhiselt, st siis, kui 
majanduslik väärtus luuakse, 
seda muudetakse või see kaob 
või kui nõuded ja kohustused 
tekivad, muutuvad või 
lõpevad (vt ESA 95 punkt 1.57).
20 Sissejuhatus 
11 
Eurostat teeb liikmesriikidesse ka nn dialoogkülastusi, et kontrollida ja hinna -
ta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid ja aruandlusprotsesse, 
sealhulgas seda, kas need vastavad arvepidamiseeskirjadele. Eurostat võib juhul, 
kui andmete kvaliteedis ilmnevad olulised riskid ja probleemid, teha metoodika -
alaseid kontrollkäike (seni on toimunud vaid üks selline külastus, Kreekasse)9.
12 
Eurostat saadab kvaliteedi hindamise järel andmed majandus- ja rahandusküsi -
muste peadirektoraadile majandusanalüüsiks. Kui aga on tõendeid selle kohta, 
et liikmesriigi teatatud andmed ei ole arvepidamiseeskirjadega kooskõlas, võib 
Eurostat esitada reservatsiooni tegelike andmete kvaliteedi kohta10 või teha muu -
datusi11. Eurostat võib algatada ka uurimise statistiliste andmete manipuleerimise 
asjus. Sellistel juhtudel võib kohaldada trahve, mille suurus on kuni 0,2% SKPst12.
Olukorra hindamine
13 
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat analüüsib Eurostati poolt 
edastatud liikmesriikide tegelikke andmeid ja Euroopa poolaasta raames enda 
koostatud Euroopa majandusprognoose13, et jälgida eelarvepuudujäägi ja võla 
muutumist ning hinnata liikmesriikide võrdluskünnistele lähenemise kavasid. 
Andmeid analüüsitakse vastavalt eeskirjade ja juhiste raamistikule. Majandus- ja 
rahandusküsimuste peadirektoraat hoiab regulaarset ühendust liikmesriikidega 
kogu menetluse jooksul, et saada teavet sealse arengu kohta.
14 
Analüüsi eesmärk on:
i) hinnata, kas liikmesriik on eiranud eelarvepuudujäägi ja/või võla kriteeriume, 
võttes arvesse mis tahes eritingimusi (järsk majanduslangus, näitajate hiljuti -
sed arengusuunad ja prognoosid, potentsiaalse SKP kohandamine jne);
ii) kui liikmesriigis on kindlaks tehtud eelarvepuudujäägi või võla kriteeriumide 
eiramine, valmistada artikli 126 lõike 3 alusel ette aruanne, milles analüüsi -
takse põhjalikult raskendavaid ja leevendavaid asjaolusid ning hinnatakse 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise vajadust; aruanne 
saadetakse majandus- ja rahanduskomiteele14 arvamuse saamiseks;
iii) ülemäärase eelarvepuudujäägi tõendamise korral teavitada liikmesriiki ja 
nõukogu ning soovitada viimasel algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlus ja kehtestada liikmesriigile tähtajad parandusmeetmete võtmiseks.9 Metoodikaalased 
kontrollkäigud on mõeldud 
protsesside jälgimiseks, 
edastatud andmete aluseks 
oleva arvepidamise 
kontrollimiseks ning andmete 
kvaliteedi kohta järelduste 
tegemiseks. Eurostat teeb 
metoodikaalaseid 
kontrollkäike erandjuhtudel, 
kui on selgelt ilmnenud 
andmete kvaliteediga 
seonduvad olulised riskid või 
probleemid.
10 Reservatsiooni esitamisega 
annab Eurostat märku, et ei 
pea asjaomaste andmete 
kvaliteeti piisavaks, 
väljendades seda avalikult 
teatisega kaasnevas 
pressiteates.
11 Eurostat võib liikmesriigi 
andmeid ühepoolselt muuta, 
kui tal on võimalik 
reservatsiooni mõju piisava 
täpsusega hinnata.
12 Vt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 16. novembri  
2011. aasta määruse (EL) 
nr 1173/2011, mis käsitleb 
eelarvejärelevalve tõhusat 
rakendamist euroalal 
(ELT L 306, 23.11.2011, lk 1), 
artikkel 8, ja komisjoni 
delegeeritud otsus 2012/678/
EL uurimiste ja trahvide kohta 
statistika manipuleerimise 
korral (ELT L 306, 6.11.2012, 
lk 21).
13 Majandus- ja 
rahandusküsimuste 
peadirektoraat koostab 
majandusprognoose 
komisjoni nimel. Neid 
kasutatakse erinevate 
majandusjärelevalve 
menetluste alusena, näiteks 
Euroopa poolaasta kontekstis, 
ning avaldatakse kolmel korral 
aastas (kevadel, sügisel ja 
talvel).
14 Majandus- ja 
rahanduskomitee on töörühm, 
mis on moodustatud 
liikmesriikidevahelise poliitika 
koordineerimise 
edendamiseks, toetades 
ECOFINi tööd. See koosneb 
liikmesriikide ametiasutuste ja 
keskpankade, EKP ja komisjoni 
kõrgematest ametnikest. 
Täpsem teave selle 
töökorralduse ja eesmärkide 
kohta on esitatud ELTLi artiklis 
134 ning veebisaidil http://
europa.eu/efc/index_en.htm .
21 Sissejuhatus 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamine
15 
Selle üle, kas liikmesriigi suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlust, otsustab nõukogu. Seejärel teavitatakse liikmesriiki ja otsus avalda -
takse. Nõukogu kehtestab tähtaja probleemi lahendamiseks (tavaliselt üks aasta 
alates ülemäärase eelarvepuudujäägi tuvastamisest, kuigi 2009. aastal algatati 
mitu ülemäärase eelarvepuudujäägi mitmeaastast menetlust, kuna tegemist oli 
finants- ja majanduskriisiga). Tabelis 1  on toodud kõik nõukogu otsused üle -
määrase eelarve  puudujäägi menetluse kohta seisuga 17. november 2015.
16 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi mitmeaastase menetluse korral kehtestab nõu -
kogu igaks aastaks ka eelarve-eesmärgid. Oma soovituste kaudu kutsub nõukogu 
tavaliselt üles ka välja töötama ja rakendama riiklikke struktuurimeetmeid, nagu 
avaliku sektori kulutuste reform.
17 
Selles etapis võib euroala liikmesriike, kelle suhtes on juba kohaldatud sankt -
sioone pakti ennetuslikku osa puudutava ELTLi artikli 121 lõike 4 alusel esitatud 
soovituste mittetäitmise eest või kes on eriti tõsiselt rikkunud eelarvepuudujäägi 
ja võla lubatud suhtarve, ähvardada ka trahv tagasiostetava intressivaba tagatise 
kujul summas 0,2% SKPst.
22 Sissejuhatus 
Seni algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused
Lõpetatud Pooleli
Nõukogu otsus, millega käivita ­
takse ülemäärase eelarve­
puudujäägi menetlusNõukogu otsus, millega tühis ­
tatakse ülemäärase eelarve ­
puudujäägi menetlusNõukogu otsus ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menet ­
luse käivitamise kohtaParanduse prae ­
gune tähtaeg
Belgia2.12.2009
201520.6.2014
20151 – –
Bulgaaria 13.7. 2010 22.6.2012 – –
Tšehhi Vabariik5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014– –
Taani 13.7. 2010 20.6.2014 – –
Saksamaa21.1.2003
2.12.20095.6.2007
22.6.2012– –
Iirimaa – – 27.4. 20 0 9 2015
Kreeka 5.7. 20 0 4 5.6.2007 27.4. 20 0 9 2016
Hispaania – – 27.4. 20 0 9 2016
Prantsusmaa 3.6.2003 30.1.2007 27.4. 20 0 9 2017
Horvaatia – – 21.1.2014 2016
Itaalia28.7.2005
2.12.20093.6.2008
21.6.2013– –
Küpros 5.7. 20 0 4 11.7. 20 0 6 13.7. 2010 2016
Läti 7.7. 20 0 9 21.6.2013 – –
Ungari 5.7. 20 0 4 21.6.2013 – –
Leedu 7.7. 20 0 9 21.6.2013 – –
Luksemburg 2010 20 101– –
Malta5.7. 20 0 4
2009
7.7. 20 0 9
21.6.20135.6.2007
20 091
4.12.2012
19.6.2015– –
Madalmaad2.6.2004
2.12.20097.6.2005
20.6.2014– –
Austria 2.12.2009 20.6.2014 – –
Poola5.7. 20 0 4
7.7. 20 0 98.7. 20 0 8
19.6.2015– –
Portugal5.11.2002
20.9.200511.5.2004
3.6.20082.12.2009 2015
Rumeenia 7.7. 20 0 9 21.6.2013 – –
Sloveenia – – 2.12.2009 2015
Slovakkia5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014– –
Soome 13.7. 2010 12.7. 2011 – –
Ühendkuningriik2004
24.1.200620 041
9.10.20078.7. 20 0 8Eelarveaasta 
2016-2017Tabel 1
1  Komisjon koostas artikli 126 lõike 3 kohase aruande, mis ei andnud põhjust nõukogu otsuse tegemiseks.
Allikas : majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi veebisait (seisuga 17.11.2015).
23 Sissejuhatus 
Parandusmeetmed: liikmesriikide aruandlus, 
komisjonipoolne seire ja järelevalve
18 
Järgnevas osas kirjeldatakse, kuidas parandusmeetmetest aru antakse ja kuidas 
komisjon nende üle järelevalvet teeb.
Liikmesriikide aruandlus
19 
Liikmesriigid vastutavad parandusmeetmete väljatöötamise ja rakendamise eest, 
et taastada nõukogu soovitustele vastav fiskaalstabiilsus.
20 
Nad peavad majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraati teavitama kavan -
datavatest ja/või kasutatavatest meetmetest ning eelarve ja majandusolukorra 
arengust15. Liikmesriigid peavad esitama aruande võetud meetmete kohta ja ava -
likustama Euroopa poolaasta kontekstis koostatud stabiilsus- või lähenemisprog -
rammides16 ja riiklikes reformiprogrammides17 ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse seisukohast olulise teabe. Enne esimest majanduse juhtimist käsitlevat 
paketti (2011) ei olnud liikmesriikidel õiguslikku kohustust võetud meetmete koh -
ta aruannet esitada. Teise majanduse juhtimise paketiga kehtestati täiendavad 
aruandlusnõuded euroala liikmesriikidele (vt joonis 1  ja joonis 7 ), et tõhustada 
komisjonipoolset seiret ja järelevalvet.
Komisjonipoolne seire ja järelevalve
21 
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ülesanne on kontrollida, kas 
liikmesriik on nõukogu soovitusi täitnud, teha seiret ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi menetluse parandusmeetmete rakendamise üle ja esitada ettepanekuid 
edasiste meetmete kohta.15 Liikmesriigid peavad 
aruanded esitama nõukogu  
8. novembri 2011. aasta 
määruse (EL) nr 1177/2011, 
millega muudetakse määrust 
(EÜ) nr 1467/97 ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 
rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (ELT L 306, 
23.11.2011, lk 33), artikli 3  
lõike 4 alusel nõukogu poolt 
kehtestatud soovituste 
täitmise tähtajaks (kolmest 
kuni kuue kuuni sõltuvalt 
olukorra tõsidusest).
16 Stabiilsuse ja kasvu pakti 
raames esitatakse stabiilsus- ja 
lähenemisprogrammid kord 
aastas, esimesed euroala 
liikmesriikide poolt ja teised 
väljapoole euroala jäävate 
liikmesriikide poolt. Nendes 
määratletakse liikmesriigi 
eelarvekava järgmiseks 
kolmeks või neljaks aastaks.
17 Dokument, mis kajastab riigi 
poliitikat ja meetmeid 
majanduskasvu ja töökohtade 
säilitamiseks ning  
Euroopa 2020 eesmärkide 
saavutamiseks. See esitatakse 
paralleelselt iga-aastase 
stabiilsus-/
lähenemisprogrammiga.
24 Sissejuhatus 
22 
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat hindab iga liikmesriigi poolt 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames võetud meetmeid:
i) juba kolm või kuus kuud pärast menetluse algust aruande alusel, mille  
liikmes  riik nõukogu soovituste täitmiseks võetud meetmete kohta on 
esitanud;
ii) tehes regulaarset järelevalvet paralleelselt iga prognoosiga, arvestades ka 
liikmesriigi poolt stabiilsus-/lähenemisprogrammis ja (euroala liikmesriikide 
puhul) eelarvekavas avaldatud teavet;
iii) tähtaja saabumisel, välja arvatud juhul, kui menetlus tühistatakse.
23 
Täpsemalt hindab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat seda, kas 
liikmesriik on teatanud meetmetest või võtnud meetmeid, mis tunduvad sobiva -
tena, tagamaks ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisel piisav edasiminek 
nõukogu kehtestatud tähtajaks.
24 
Sõltuvalt tehtud hindamisest teeb majandus- ja rahandusküsimuste peadirekto -
raat nõukogule ettepanekuid erinevate meetmete võtmiseks:
i) kui komisjon leiab, et liikmesriik on soovitustega arvestanud ning ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse nõuded tõenäoliselt täidetakse, siis menetlus 
peatatakse18;
ii) kui meetmed on olnud mõjusad19, ent kui on toimunud „ootamatu tõsine 
majanduslik sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju”20, 
võib esitada uue soovituse. Uue soovitusega võib eelarvepuudujäägi korri -
geerimise tähtaega pikendada, tavaliselt aasta võrra, või kehtestada uued 
nominaalsed ja struktuursed eesmärgid, mis seonduvad uue makromajandus -
liku stsenaariumiga, ilma tähtaega pikendamata;
iii) kui meetmed ei ole olnud mõjusad ja liikmesriik kuulub euroalasse, võidak -
se ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust tõhustada. Nõukogu väljastab 
teatise, milles kutsub liikmesriiki üles võtma erimeetmeid ja esitama kehtes -
tatud tähtaegadeks aruanded, ning juhul, kui liikmesriik teatise nõudeid ei 
täida, võib nõukogu kohaldada sanktsioone21. Juhul, kui see on asjakohane, 
võib nõukogu otsustada Ühtekuuluvusfondist ning alates programmitöö 
perioodist 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavad 
maksed peatada.18 Nõukogu 7. juuli 1997. aasta 
määruse (EÜ) nr 1467/97 
(ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 
rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta) (EÜT L 209, 
2.8.1997, lk 6) artikkel 9. Sel ajal, 
kui menetlus on peatatud, 
teevad nõukogu ja komisjon 
liikmesriigipoolse soovituste 
täitmise üle regulaarset 
järelevalvet. Sõltuvalt 
järelevalve järeldustest võib 
menetluse tühistada või 
taaskäivitada.
19 Kui liikmesriik on vastavalt 
soovitustele eelarvet 
kohandanud, hinnatakse tema 
meetmed mõjusaks.
20 Nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1467/97 artikli 3 lõige 5.
21 Nagu sätestatud ELTLi 
artiklites 126 ja 139 ning 
määruse (EÜ) nr 1467/97 
artiklis 10, nagu seda on 
muudetud.
25 Sissejuhatus 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tulemus
25 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuse ja parandusmeetmete eelda -
tud tulemus on see, et liikmesriik taastab mõistliku tähtaja jooksul ülemäärase 
eelarvepuudujäägi korrigeerimise abil eelarvedistsipliini ja seega riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsus on mõeldud ka 
struktuurireformide rakendamise edendamiseks liikmesriigis, mis on vajalik riigi 
rahanduse stabiilsuse jaoks keskpikal/pikal perioodil.
26
 Auditi ulatus, eesmärgid  
ja lähenemine
Auditi ulatus ja eesmärgid
26 
Kontrollikoda hindas, kas komisjon juhib ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
luse rakendamist asjakohaselt. Selleks vaadeldi menetluse rakendamist Küprosel, 
Tšehhi Vabariigis, Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias ja Maltal22 2009. aasta aprillist 
kuni 2015. aasta maini23. Seoses andmete kvaliteediga vaadeldi ajavahemikku 
2008–2014 ning vajaduse korral ka vanemaid andmeid kuni 2005. aastani.
27 
Kontrollikoda analüüsis mõningaid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
künniste väärtuse kindlaksmääramise üksikasju, kuid ei hinnanud väärtuste 
sobivust ega liikmesriikide poolt menetluse rakendamiseks võetud meetmete 
kvaliteeti.
28 
Täpsemalt uuris kontrollikoda:
i) komisjonipoolset liikmesriikide statistiliste andmete kvaliteedi hindamist (Eu -
rostat) ning nende andmete tõlgendamist (majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraat), mille alusel esitati nõukogule soovitusi ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetluse algatamiseks või sellega seonduvate täiendavate 
meetmete võtmiseks;
ii) komisjoni seire- ja järelevalveülesandeid;
iii) menetluse tulemust.
29 
Peamised auditikriteeriumid tuletati:
i) regulatiivsetest nõuetest (näiteks nõukogu määrused, otsused, direktiivid ja 
järeldused);
ii) komisjoni sise-eeskirjadest ja menetlustest (näiteks suunised ja juhised).22 Maltal algatati sellel 
ajavahemikul kaks eraldi 
menetlust.
23 Valim moodustati 
liikmesriikide nimekirjast, 
millest olid välja arvatud riigid, 
i) kus toimuvad kontrollikoja 
muud auditid finants- ja 
majandusjuhtimise 
valdkonnas (Ungari, Iirimaa, 
Läti, Portugal, Rumeenia ja 
Kreeka), ii) mille suhtes ei ole 
ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust 
kohaldatud (Eesti, Rootsi ja 
Luksemburg), iii) millele 
kehtivad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 
suhtes eri- või unikaalsed 
tingimused (Ühendkuningriik), 
või iv) mis ühinesid Euroopa 
Liiduga alles hiljuti (Horvaatia).  
Ülejäänud liikmesriikide 
hulgast valiku tegemisel oli 
eesmärk saada esinduslik 
valim suurtest ja väikestest 
riikidest nii euroalas kui ka 
sellest väljaspool, ning, 
niipalju kui võimalik, pärast  
2008. aastat algatatud 
menetlustest, mis on või 
võiksid olla praeguseks 
lõpetatud.
27 Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemine  
Lähenemisviis
30 
Kontrollikoda vaatas läbi erinevate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlustega 
seotud dokumendid. Küsitleti ka Eurostati ning majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi töötajaid ja menetluse rakendamisega seotud institutsioonide 
esindajaid igas auditivalimisse kuulunud liikmesriigis. Tabelis 2  on loetletud 
organisatsioonid, mida igas liikmesriigis külastati.
31 
Samuti arutas kontrollikoda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seondu -
vaid küsimusi mitme organisatsiooni esindajatega, kelle arvamus oli auditi jaoks 
oluline (sealhulgas IMFi ja Ühendkuningriigi eelarvelise vastutuse ameti esinda -
jad), ning kasutas tehniliselt keerukamate aspektide puhul sise- ja välisekspertide 
abi. Tabel 2Külastused liikmesriikide asutustesse ja muudesse üksustesse
Kõrgeim 
kontrolli­
asutusRiiklik statis ­
tikaametRahandusmi ­
nisteeriumEelarvenõu ­
koguKeskpank Muud
Tšehhi Vabariik √ √ √
Saksamaa √ √ √
Prantsusmaa √ √
Itaalia √ √ √ √ √ Ministrite nõukogu eesistujariigi majandusnõunik
Küpros √ √ √ √ √Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi 
residendist esindaja
Malta √ √ √ √
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
28
 Tähelepanekud
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protsess: 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aluste 
tugevdamiseks ning hindamiste objektiivsuse 
suurendamiseks tuleb teha parandusi
Otsuste tegemiseks sobiv raamistik, kuid vaja on suuremat 
selgust
32 
Järgnevas osas käsitletakse komisjoni andmete analüüsi ja nõuetele vastavuse 
hindamise menetlust, mis eelneb soovituse esitamisele otsuse tegemise kohta.
Komisjon kontrollib põhjalikult statistiliste andmete kvaliteeti …
33 
Eurostati ülesanne on hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protses -
sis kasutatavate statistiliste andmete kvaliteeti. Eurostati roll on selle ülesande 
täitmisel alates 1993. aastast oluliselt muutunud, eelkõige uute meetmete ja kaa -
lutlusõiguse tõttu ( joonisel 3  on näidatud peamise õigusraamistiku kujunemine 
pärast Maastrichti lepingu vastuvõtmist).
29 Tähelepanekud Joonis 3Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistika Eurostati-poolset 
kvaliteedihindamist reguleeriva peamise õigusraamistiku kujunemine
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.ESA 2010 kohaldamine ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta andmete kogumisel, 
mis jõustus 2014. aasta septembris. (Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta määrus, millega muudeti määrust (EÜ) nr 479/2009)Võimalus kohaldada trahve, kui statistikaga on manipuleeritud. 
(Nõukogu määrus (EL) nr/uni00A01173/2011; komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud otsus)Eurostatile on antud juurdepääs riiklikele statistikaametitele ning kõigile 
liikmesriigi andmete allikatele ja volitused otsustada tõlgendamist vajavates küsimustes. Soovituslik loend juhtudest, mille alusel võidakse teha metoodikaalaseid kontrollkäike. (Määrus (EÜ) nr 479/2009, nagu seda on muudetud; määrus (EÜ) nr 223/2009)Liikmesriigid peavad saatma uue teabe (kavandatud võlg ja täiendav teave, 
sh loetelu) uute ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruandlustähtaegade 
jooksul, et avalikustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmed, 
teatada suurtest korrigeerimistest ning konsulteerida Eurostatiga keerulistes küsimustes. Eurostat on kohustatud regulaarselt hindama andmete kvaliteeti ja 
hindamise tulemustest kolme nädala jooksul teavitama, tegema dialoogkülastusi 
ning vajaduse korral metoodikaalaseid kontrollkäike. Eurostat võib esitada 
reservatsiooni tegelike andmete kvaliteedi suhtes või teha muudatusi. 
(Määrus (EÜ) nr 2103/2005, millega muudeti määrust (EÜ) nr 3605/93)Eurostati rolli ja kohustuste (statistiliste andmete analüüsimine, 
liikmesriikide nõustamine ja toetamine, koostöö edendamine ja 
statistiliste meetodite arendamine) määratlemine. 
(Komisjoni 21. aprilli 1997. aasta otsus)Liikmesriigi poolt esitatavate andmete (kavandatud eelarvepuudujääk ning 
tegelik eelarvepuudujääk ja võlg), perioodilisuse ja tähtaegade määratlemine. (Määrus (EÜ) nr 3605/93)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Tähelepanekud Joonis 4Andmete kvaliteedi hindamine Eurostati poolt  
(peamised parandused alates 2011. aastast)34 
Eurostat on ka ise teinud olulisi jõupingutusi oma lähenemisviisi edasiarendami -
seks ja kvaliteedihindamise parandamiseks. Aastail 2008–2014 võeti kasutusele 
uusi meetmeid. Mis kõige olulisem, 2011. aastal tegi Eurostat muudatusi va -
hendite eraldamises ja menetlustes, kui oli oma ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse andmete kvaliteedihindamise struktuurid ja protsessid üle vaadanud. 
Näiteks hakati tegema lähteandmete hindamise külastusi, et hinnata esmaste 
andmete koostamise süsteemide kvaliteeti. Vt üksikasju 4. jooniselt .
Allikas : kontrollikoda Eurostati teabe alusel./zero.taboldstyle valitsuse ﬁnantsstatistikaga 
tegelev direktoraat
/zero.taboldstyle ligikaudu 50 töötajat tegelevad 
ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlusega (kolm korda rohkem kui mõni aasta varem)
/zero.taboldstyle töörühma loomine ametnikest, 
kellest igaüks vastutab maksimaalselt kahe liikmesriigi eest
/zero.taboldstyle töörühma loomine metoodiku-
test, kes osalevad ka kontrollkäi-kudel/zero.taboldstyle standardmenetluste ja 
tegevuskavade kasutuselevõtt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse dialoogkülastusteks 
/zero.taboldstyle iga-aastane riikide riskihin-
damine asutusesiseselt
/zero.taboldstyle standardmenetluste kasutuse-
levõtt juhiste andmiseks (kahepoolsetes ja keerulistes küsimustes)/zero.taboldstyle ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse teadete ja nendega seonduvate küsimustike ulatuslik analüüsimine, mis võimaldab eelarvepuudujääki ja võlga täpsemalt analüüsida
/zero.taboldstyle ettevalmistavate dialoogkülas-
tuste kasutuselevõtt 
/zero.taboldstyle suurema pädevuse andmine 
juurdepääsuks kõigile ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetele, mida on kogumisprotsessis tarvis
/zero.taboldstyle pädevus soovitada ﬁnantssankt-
sioone tahtlikul valeandmete esitamisel või tõsise hooletuse korral ülemäärase eelarvepuudu-jäägi menetluse statistikast aru andesKontroll Menetlused Ressursid
31 Tähelepanekud 
… kõikehõlmavate ja laialdaselt levitatavate sise-eeskirjade ja 
juhiste alusel …
35 
Komisjoni soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamiseks 
põhinevad majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi spetsiifiliste ana -
lüüside tulemustel. Analüüsid omakorda põhinevad sise-eeskirjade, suuniste ja 
juhiste kogumil, milles antakse tegevusjuhised ja kirjeldatakse kõige asjakohase -
maid alusmõisteid.
36 
Enamiku neist sise-eeskirjadest, suunistest ja juhistest leiab stabiilsuse ja kas -
vu pakti käsiraamatust (avalikult kättesaadav24) ning stabiilsuse ja kasvu pakti 
rakendamise juhendist (tegevusjuhend25). Nendes käsitletakse kõiki olulisemaid 
küsimusi.
37 
Arvestades eeskirjade, suuniste ja juhiste tähtsust komisjoni poolt ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse algatamise kohta esitatavate ettepanekute seisu -
kohast, koostab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat majandus- ja 
rahandusasjade komiteele regulaarselt ka analüütilisi ja tegevusalaseid teatisi, et 
selgitada liikmesriikidele oma lähenemisviisi stabiilsuse ja kasvu pakti tõlgenda -
misel ja rakendamisel.
… rakendades prognooside koostamisel laialdaselt kasutatavat 
metoodikat …
38 
Komisjoni regulaarsed (kevadel, sügisel ja talvel avaldatavad) Euroopa majandus -
prognoosid on samuti oluline osa analüüsidest, mille alusel tehakse otsus selle 
kohta, kas esitada ettepanek ülemäärase eelarveülejäägi menetluse algatamiseks 
või mitte. Prognooside koostamisel ühendatakse riigi tasandi elemendid, mille 
valmistavad ette majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi vastavate 
riikidega tegelevad osakonnad, tsentraliseeritud elementidega, mille koostavad 
horisontaalsed üksused (vt 1. selgitus ). Kokku on protsessi kaasatud umbes 150 
majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi eri üksuste töötajat.24 Majandus- ja 
rahandusküsimuste 
peadirektoraat, Occasional 
Papers  151, mai 2013.
25 Stabiilsuse ja kasvu pakti 
rakendamise juhend ning 
juhised stabiilsus- ja 
lähenemisprogrammide vormi 
ja sisu kohta, 3. september 
2012.
32 Tähelepanekud 
39 
Komisjoni prognooside koostamise menetlus on keeruline. Selle ülesehitus on 
siiski samalaadne kui teistes rahvusvahelistes organisatsioonides (näiteks IMF, 
OECD ja EKP), moodustades kombinatsiooni ülevalt alla ja alt üles elementidest. 
Selline ülesehitus võimaldab teha riigipõhiseid prognoose vastavalt riikide eri -
omadustele, säilitades seejuures tsentraliseeritud järelevalve. Lisaks ei erine ko -
misjoni majandusprognoosid oluliselt võrreldavate organisatsioonide omadest, 
mis puudutab prognooside üldist täpsust26.
40 
Komisjoni riigipõhised prognoosid tuginevad võrreldes teiste organisatsioonide 
prognoosidega rohkem asjatundjate hinnangutel ja vähem ökonomeetrilistel 
meetoditel. See raskendab prognooside kehtivuse hindamist.26 Selle kohta on tehtud mitu 
uuringut. Kõige värskemate 
hulka kuuluvad uuringud, 
millele viidatakse OECD 
majandusosakonna 
töödokumendi nr 1107 (2014) 
27. leheküljel, mis on 
kättesaadav internetis 
aadressil http://www.keepeek.
com/Digital-Asset-
Management/oecd/
economics/oecd-forecasts-
during-and-after-the-
financial-crisis_5jz73l1qw1s1-
en, ja komisjoni 2012. aasta 
detsembri majandusülevaates 
nr 476 aadressil http://
ec.europa.eu/economy_
finance/publications/
economic_paper/2012/
ecp476_en.htm  (Euroopa 
Komisjoni, IMFi ja OECD 
prognooside täpsuse võrdlev 
analüüs).Euroopa majandusprognooside koostamine
Kaks kuud enne eeldatavat avaldamispäeva valmistab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ette 
kirjaliku seisukoha, milles esitatakse üldised eeldused. Prognoosi koostamine põhineb järkjärgulisel protsessil, 
mille käigus tehakse ristkontrolli riigi ja kesktasandi prognooside omavahelise võrreldavuse tagamiseks.
Riikidega tegelevad osakonnad valmistavad ette riigipõhised makromajanduslikud ja eelarveprognoosid. Sel -
leks kasutavad nad koondtabelit, mis põhineb tsentraalselt kasutataval vormil, ning täiendavaid vahendeid, 
mis kajastavad riikide erijooni, nagu andmete kättesaadavus ja majanduse struktuur.
Horisontaalne üksus lisab täiendavad arvutused, mis põhinevad riikidega tegelevate osakondade prognoosi -
del (näiteks SKP lõhe ja tsükliliselt korrigeeritud eelarvenäitajad) ja teeb kvaliteedikontrolli, mis hõlmab:
 οühtse välisprognooside kogumi kasutamise tagamist;
 οriikidega tegelevate osakondade prognooside arvulise ja majandusliku järjepidevuse kontrollimist;
 οriikidega tegelevate osakondade koostatud kaubavoogude prognooside järjepidevuse kontrollimist.1. selgitus
33 Tähelepanekud 
… mille läbipaistvus jätab endiselt soovida
41 
Mõningate küsitletud liikmesriikide ametiasutuste hinnangul ei ole prognooside 
koostamise protsess piisavalt läbipaistev, eelkõige seoses eelarvenäitajaid puu -
dutavate riigipõhiste üksikasjalike eeldustega. Kui komisjoni ja riiklike prognoosi -
de vahel on erinevusi, ei ole liikmesriikidel võimalik neid hinnata, sest komisjon ei 
avalda riikide ametiasutustega suheldes piisavalt oma eelduste üksikasju.
42 
See vastab ka kontrollikoja kogemusele, mis saadi prognooside läbivaatamisel. 
Komisjoni ja liikmesriikide prognooside erinevust saab seletada nende aluseks 
olevate erinevate eeldustega. Erinevuste põhjuseks olevate eelduste kindlaks-
tegemine ei ole aga lihtne ülesanne, arvestades koondtabelite ja eksperdiarva -
muste paljusust. Lisaks puudub standardne kokkuvõte (näiteks vastavustabeli 
vormis), mis tooks välja erinevused komisjoni ja liikmesriikide eelarvenäitajate 
prognoosides, mille põhjal esitab komisjon oma soovitused.
43 
Ülalkirjeldatut tuleb vaadelda eeskirjade kontekstis, mille kohaselt „Komisjon ava -
likustab oma makromajandus- ja eelarveprognooside aluseks olevad meetodid, 
eeldused ja asjakohased näitajad”27. Liikmesriikide ametiasutused märkisid siiski 
ka seda, et komisjonipoolne teabe avalikustamine on aastate jooksul oluliselt 
paranenud.
44 
Muutused majandusalastes teadmistes ja majanduse struktuuris nõuavad prog -
nooside koostamise protsessi pidevat täiustamist. Viimastel aastatel on komisjon 
astunud mitu sammu prognooside koostamise protsessi tõhustamiseks. Näiteks 
on uuendatud peamist prognooside koostamise vormi, suurendatud mõne 
majandussektori detailsuse taset ning võetud kasutusele uus põhjalik vahend 
täiendavaks andmetevahelise ebajärjepidevuse tuvastamiseks. Lisaks arendab 
komisjon välja prognoosimise katsemudelit, mis on esialgu mõeldud kogu euro -
ala jaoks tervikuna, ning riigipõhiseid mooduleid, mille lõppeesmärk on mudeli 
kasutamine kvaliteedikontrollide tegemiseks, mis täiendavad hinnangupõhiseid 
prognoose28.27 Nõukogu 8. novembri  
2011. aasta direktiivi 2011/85/
EL (liikmesriikide 
eelarveraamistiku nõuete 
kohta) (ELT L 306, 23.11.2011, 
lk 41) artikli 4 lõige 2.
28 Vt komisjoni vastust 
2. soovitusele eriaruandes 
nr 18/2015: „Raskustes 
olevatele riikidele antav 
finantsabi”  
(http://eca.europa.eu ).
34 Tähelepanekud 
45 
Vajalik on jätkuv täiustamine. Komisjon avaldab asjakohased välisprognooside 
eeldused ja muud tehnilised eeldused, kuid kaudseid riigipõhiseid eeldusi ei kir -
jeldata ja nende tuletamine koondtabelitest on väga keeruline. Lisaks loeb  
majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat tabeleid sisedokumentideks, 
mida väljaspool komisjoni ei avaldata.
Statistiliste andmete kontrolliprotsessi puudused on endiselt 
kõrvaldamata, …
46 
Statistiliste andmete kontrollimine Eurostati poolt hõlmab kas majasiseseid (and -
mete kvaliteedi hindamine) või kohapealseid kontrolle (dialoogkülastused). Neid 
täiendavad juhised, mis on antud kahepoolselt (liikmesriigi taotlusel) või Eurosta -
ti algatusel (eriti keerulistes küsimustes).
Andmete kvaliteedi hindamine
47 
Eurostat analüüsib põhjalikult liikmesriikidelt saadud statistilisi andmeid ja nende 
vastuseid selgituste saamise taotlustele kolme nädala jooksul alates kummagi 
kord aastas esitatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate väljasta -
misest (vt punkt 10). Eurostat teeb ka väljaspool seda ajavahemikku majasisest 
kontrolli metoodika- ja muudes andmealastes küsimustes, mida täiendavad 
dialoogkülastused liikmesriikidesse.
48 
Eurostatis kohapeal tehtavat kontrolli tuleks paremini dokumenteerida. Praegu 
võib olla keeruline välja selgitada, kuidas kvaliteedihindamine läbi viidi, ja seega 
mõista ka hindamise põhjuseid. Samuti võib osutuda keerulisemaks selle tõesta -
mine, et hindamised on toimunud ühetaoliselt. 2. selgituses  on toodud mõnin -
gad puuduliku dokumenteerimise näited.
35 Tähelepanekud 
49 
Lisaks ei ole liikmesriikide esitatud andmed alati täielikud. See käib nii kohustus -
like kui ka vabatahtlike andmete kohta, kuna ka viimaseid kasutatakse Eurostati 
hindamistes sageli. II lisas  on toodud näiteid puuduvast teabest.
50 
Suurem osa kvaliteedihindamise protsessist toimub vastavalt kirjalikele sise -
menetlustele ning andmete analüüsi juhistele. Olemasolevate eeskirjade ja 
suuniste (ESA ja MGDD) rakendamist võiks aga selgemaks muuta ühes võtme -
valdkonnas, milleks on avaliku sektori institutsiooniliste üksuste liigitamine 
(piiritlemine) üldise valitsemissektori siseselt (st millised üksuseid/asutusi tuleb 
valitsemissektori võla ja eelarvepuudujäägi arvutamisel arvestada). See võiks 
hindamise katvust ja järjepidevust parandada (vt III lisa ).Mõningad Eurostati-poolse puuduliku dokumenteerimise näited
Kuues külastatud liikmesriigis esines juhtumeid, kus riigiasutustelt küsiti, kas nad kasutasid vajalikke kritee -
riume, kuid ei nõutud oma vastuste põhjendamist. Juhtumid puudutasid näiteks erastamise ja dividendide 
dokumenteerimist.
Üks liikmesriik saatis andmed intresside ja finantsaruannete kohta, kuid Eurostati tehtud hindamine ei olnud 
korralikult dokumenteeritud.
Teine liikmesriik kinnitas vaid võimalikult lühidalt, ilma täiendavate selgitusteta, et intressisumma oli arvuta -
tud tekkepõhiselt.
Puuduvad tõendid selle kohta, et Eurostat oleks koondtabelites olevat teavet süstemaatiliselt või üksikasjali -
kult analüüsinud29. Eurostat ei ole andnud liikmesriikidele tagasisidet koondtabelite kvaliteedi kohta.
29 Koondtabelid näitavad avaliku sektori raamatupidamise ja ESA klassifikatsiooniüksuste vahelist kooskõla.2. selgitus
36 Tähelepanekud 
51 
Kontrollikoda kontrollis avaliku sektori institutsiooniliste üksuste liigitamist 
valimisse kuulunud kuues liikmesriigis. Leiti, et mõnel juhul oleks tulnud üksuste 
liigitamist puudutavaid ESA 95 eeskirju põhjalikumalt analüüsida30. Samuti leiti, 
et kuus liikmesriiki kasutasid avaliku sektori üksuste analüüsimisel ja liigitamisel 
erinevaid ajavahemikke (vt näiteid 3. selgituses ).30 Arvepidamiseeskirjade 
kohaselt tuleb valitsemis -
sektori andmekogumi 
määratlemiseks analüüsida iga 
institutsionaalset üksust selle 
peamise funktsiooni, olemuse 
ja kontrollikorra seisukohast. 
Kui üksuse peamine ülesanne 
on hüvede jaotamine, siis 
tuleb see lugeda valitsemis -
sektorisse kuuluvaks. 
Finantsvahendusega 
tegelevad üksused tuleb 
liigitada rahandusettevõtete 
sektorisse. Üksused, mis ei ole 
valitsemissektori kontrolli all, 
tuleb liigitada väljapoole 
valitsemissektorit. Valitsemis -
sektori kontrolli all olevad 
üksused tuleb nende 
olemusest tulenevalt liigitada 
valitsemissektorisse juhul, kui 
need liigituvad turuvälisteks 
pärast 50% kriteeriumi 
kohaldamist, mille kohaselt on 
üksus turul juhul, kui 
müügikäibe ja tootmiskulude 
suhe on suurem kui 50%, ning 
turuväline, kui see on väiksem. 
Müük tähendab kaupade ja 
teenuste müüki, välja arvatud 
toodetele kohaldatavad 
maksud, kuid kaasa arvatud 
tootesubsiidiumid (kõik tulemi 
mahu või väärtusega 
seonduvad maksed), mille 
hulgast on arvatud välja 
maksed, millega kaetakse 
üldist puudujääki.
Mõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides esinenud 
liigitamisprobleemide kohta
 οjuhtumid, mis ei ole täielikult kooskõlas ESA 95 nõuetega, kuid mida Eurostat on aktsepteerinud, näiteks 
ammendavus ja erinevad lähenemisviisid üksuste liigitamisel;
 οavaliku sektori institutsionaalsete üksuste liigitamisel avastatud peamised puudused;
 οpuudused, mis seonduvad valitsemissektorisiseste või sellest väljapoole jäävate üksuste analüüsimise ning 
(ümber)liigitamise menetluste ja ajastamisega.
Üksikasju vt lII lisast .3. selgitus
37 Tähelepanekud 
Dialoogkülastused
52 
Eurostat on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protsessis kasutatud and -
mete kontrollimiseks kasutanud liikmesriikidesse tehtavaid kaht liiki kontrollkäike. 
Esimene on tavapärane dialoogkülastus (SDV), mida kasutatakse andmete läbivaa -
tamiseks, metoodikaalaste probleemide kontrollimiseks ja riiklike statistikaametite 
poolse arvepidamiseeskirjade järgimise hindamiseks. Tavapäraseid dialoogkülastu -
si tehakse igasse liikmesriiki vähemalt kord kahe aasta jooksul. Teiseks tegi Euro -
stat ajavahemikus 2011–2013 ka lähteandmete hindamise dialoogkülastusi (UDV), 
et hinnata, kuidas juhiti ja kontrolliti riigi rahanduse/süsteemide lähteandmete 
voogusid, mis saadetakse erinevate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
statistiliste andmete esitajate poolt riiklikele statistikaametitele, kes kasutavad neid 
eelarvepuudujäägi ja võlastatistika koostamiseks. Selliste külastuste eesmärk on 
kindlaks teha, hinnata ja jälgida olulisi riske või probleeme, arvestades parandus -
meetmete võtmist. Alates 2014. aastast tehakse lähteandmete hindamise dialoog -
külastusi tavapäraste dialoogkülastuste raames. Tabelis 3  on toodud auditeeritud 
ajavahemiku jooksul tehtud dialoogkülastuste tegemise aeg. Tabel 3Ajavahemikul 2008–2014 toimunud dialoogkülastused
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
Tšehhi VabariikAugust  
(SDV)Mai 
(SDV)Mai 
(UDV)  
November (SDV)November (SDV)
SaksamaaMai 
(SDV)Mai 
(SDV)Juuni  
(UDV)  
Oktoober (UDV)Veebruar  
(SDV)
PrantsusmaaJuuni  
(SDV)November (SDV) November (SDV)Juuni  
(SDV)
ItaaliaMärts  
(SDV)Juuni  
(SDV)November (UDV)Veebruar  
(SDV)
Küpros Detsember (SDV) Detsember (SDV) September (SDV) September (SDV)
MaltaJaanuar  
(SDV)Juuli  
(SDV)Mai 
(SDV)Mai 
(SDV)
Allikas : kontrollikoda Eurostati teabe alusel.
38 Tähelepanekud 
53 
Eurostat kasutab liikmesriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statis -
tika kogumise ja koostamisega seotud riskide kindlakstegemiseks riskianalüüsi 
mudelit. Riskihindamist tehakse igas liikmesriigis kord aastas. See on hea ülesehi -
tusega ja põhjalik mudel, mis hõlmab kõiki andmekogumise aspekte (vt joonis 5 ). 
Riskianalüüsi kasutati peamiselt selleks, et järjestada lähteandmete hindamise 
dialoogkülastuse raames külastatavad liikmesriigid. Seda oleks võinud aga pare -
mini dokumenteerida. Näiteks ei leidnud kontrollikoda alati kirjalikke selgitusi 
selle kohta, miks mõne aasta hinnanguliste riskide tõenäosust ja/või mõju võrrel -
des eelneva aastaga muudeti. Samuti puudusid tõendid selle kohta, et külastuste 
jaoks oleks valitud suure riskiga valdkonnad. Joonis 5Riskianalüüsi mudel
Allikas : kontrollikoda Eurostati teabe alusel.riiklike statistikaametite ja muude statistikaasutuste 
õiguslik ja institutsiooniline keskkondjuurdepääs andmeteleressursidasjatundlikkussõltumatus ja erapooletusülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loeteluläbipaistvus ja reageerimisvõime
metoodika usaldusväärsusESA 95/MGDD-ga seonduvad probleemidmuudatused
mis käsitleb riiklikke statistikaameteid/muid 
aruandvaid asutusimis käsitleb ahelas eespool asetsevaid organisatsioone, kes esitavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks andmeid Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse kontrollikeskkondOlemuslikud riskidInstitutsioonilise keskkonnaga 
seonduvad riskid
39 Tähelepanekud 
54 
Ajavahemikul 2006–2014 oli valitud kuues liikmesriigis toimunud tavapäraste 
ja ettevalmistavate dialoogkülastuste keskmine kestus vastavalt 1,7 ja 3,5 päe -
va. Hõlmatud valdkondade arv võis ulatuda tavapärase dialoogkülastuse puhul 
kolmest kümneni ja ettevalmistava dialoogkülastuse puhul neljast seitsmeni. Üld -
juhul sisaldab dialoogkülastuse päevakava viit standardset punkti31 ja mõningaid 
spetsiaalselt valitud küsimusi. Erandlikel juhtudel võib päevakava hõlmata vähem 
teemasid, kui riiki külastatakse sagedamini või külastuse eesmärk on arutada pii -
ratud arvu teemasid. Arvestades, et rühm koosneb kolmest kuni neljast töötajast, 
on ebatõenäoline, et kohapeal veedetud aeg on piisav kõigi põhjuste hõlmami -
seks piisava põhjalikkusega ning seega võivad andmete kvaliteediga seonduvad 
probleemid jääda õigesti kontrollimata.
55 
Eurostati hinnang ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete kvaliteedi -
le tugineb liikmesriikide statistikasüsteemidele. Seetõttu peab tal olema kindlus 
mitte üksnes selle kohta, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmed 
on kooskõlas ESA standarditega, vaid ka selle kohta, et liikmesriigid koguvad 
andmed ühtlustatud lähenemisviisi alusel, kuigi nende statistikasüsteemid on eri -
nevad. Kontrollitud ajavahemiku jooksul hõlmasid Eurostati külastused liikmesrii -
kide institutsioonilist korda, eelkõige ametlike lepingute olemasolu, mis seovad 
riikide valitsusi õiguslikult ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega. See on 
küll soovituslik, kuid mitte õigusest tulenev kohustus. Lähteandmete hindami -
se dialoogkülastuste käigus vaatles Eurostat ka ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse süsteemide kvaliteeti, peamiselt seoses lähteandmetega. Eurostatil ei 
ole selle kohta ametlikke kirjalikke eeskirju ning kontrollikoda ei leidnud min -
geid tõendeid selle kohta, et ametnikud hindaksid liikmesriikide järelevalve- ja 
kontrollisüsteeme. Kui järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta ei ole andmete 
võrdlemiseks küllalt dokumente, ei saa saadud andmete kvaliteedi kontrollimi -
seks rakendada süsteemipõhist lähenemisviisi.
56 
Kontrollitud liikmesriikide kohta avaldati aruanded 9- ja 52-nädalase ajavahemiku 
jooksul pärast asjaomaseid külastusi (vt joonis 6 ). Kohapealsed kontrollid võivad 
olla aluseks tegevuspunktidele, mis liikmesriik peab täitma selleks, et kõrvaldada 
kontrollimisel avastatud puudused. Tegevuspunktid ei ole kohustuslikud ja nen -
de täitmine võtab tihti kaua aega. Kuues liikmesriigis ei olnud Eurostati kehtesta -
tud tähtajaks täidetud 179 tegevuspunkti 425-st. Samas ei leidnud kontrollikoda 
valimis ühtegi juhtu, kus tegevuspunktide tähtajaks mittetäitmist oleks esitatud 
andmete kvaliteedi hindamisel arvestatud, ehkki vahel hõlmavad need olulisi 
küsimusi, mis võivad andmeid mõjutada.31 Statistikaalase suutlikkuse 
probleemid (institutsiooniline 
kord ja andmeallikad, 
loetelude hetkeseis); 
varasemate dialoogkülastuste 
järelkäsitlus; viimaste 
aruannete järelkäsitlus – 
ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 
tabelite ja seonduvate 
küsimustike analüüs; kindlate 
valitsemissektori tehingute 
metoodikaalased probleemid 
ja dokumenteerimine 
(valitsemissektori piiritlemine, 
50% reegli rakendamine 
rahvamajanduse 
arvepidamises, tekkepõhise 
arvestuse rakendamine ning 
kindlate valitsemissektori 
tehingute dokumenteerimine) 
ja muud küsimused 
(kavandatud futuurtehingud, 
valitsemissektori 
finantsstatistika andmete 
ülekandmine jne).
40 Tähelepanekud Joonis 6Aruannete avaldamisele kulunud aeg (nädalates)
Allikas : kontrollikoda Eurostati teabe alusel.Küpros
Tšehhi VabariikPrantsusmaaSaksamaaItaaliaMalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Tähelepanekud 
Juhised
57 
Ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks annab Eurostat liikmesriikidele metoo -
dikaalaseid juhiseid selle kohta, kuidas valitsemissektori spetsiifilisi valdkondi 
kajastada. Juhised võidakse anda kahel viisil:
a) liikmesriigid võivad Eurostatilt keerulistes küsimustes nõu küsida;
b) Eurostat võib kvaliteedihindamise käigus puutuda kokku tõlgendamist vaja -
vate metoodikaalaste küsimustega. Kui need küsimused puudutavad mitut 
liikmesriiki, moodustab Eurostat töörühma või korraldab monetaar-, finants- 
ja maksebilansistatistika komitee ekspertidega konsulteerimise.
58 
Eurostat annab kahepoolseid juhiseid teenistuse tasemel, kui liikmesriik seda 
taotleb. Eriti keerukatel juhtudel võib Eurostat ka omal algatusel juhiseid anda. 
Kahepoolsed juhised on küll siduvad, kuid neist ei teavitata alati majandus- ja 
rahandusasjade komiteed ja neid ei avalikustata alati, kuna liikmesriigid soovivad 
säilitada konfidentsiaalsust. Kuuest liikmesriigist kolmele antud juhistest (eel-/
järelnõustamise vormis) majandus- ja rahandusasjade komiteed ei teavitatud ja 
neid ei avaldatud ka Eurostati veebisaidil. Eurostat sai 2014. ja 2015. aastal  
36 ametlikku eel-/järelnõustamise taotlust, millest avalikustati ainult 23. Selliste 
juhiste avaldamine võib aidata liikmesriikide vahel kogemusi jagada ning paran -
dada võrreldavust ja läbipaistvust.
… ja hindamisprotsessi võtmeaspektid vajavad täiendavat 
selgitamist.
59 
Mõned hindamisprotsessi võtmeaspektid ei ole piisavalt selged, näiteks ühekord -
sete ja ajutiste meetmete määratlemine ning nende hinnangulise mõju kvanti -
fitseerimine. Need meetmed võivad olla olulised otsustamaks, kas kohaldada 
liikmesriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või mitte, või kas pi -
kendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega (vt ka punkt 80).
42 Tähelepanekud 
60 
Nende meetmete määratlus on ebamäärane ja seetõttu vabalt tõlgendatav. Need 
on määratletud kui „meetmed, millel on ajutine mõju eelarvele ja mis ei too kaasa 
jätkusuutlikku muutust mitmeperioodilises eelarvepositsioonis”32, või „ühekord -
sed meetmed, mille mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile piirdub ühe või 
mõne aastaga”33, kuid puudub üksikasjalik metoodika nende kindlaksmäärami -
seks. 4. selgituses  sisalduv soovituslik loend pärineb majandus- ja rahaliidu riiki -
de 2006. aasta rahanduse aruandest ning selles tuuakse mõned näited meetme -
test, mida peetakse ühekordseteks ja ajutisteks.32 Tegevusjuhend.
33 „Majandus- ja rahaliidu riikide 
rahandus – 2006”, II osa,  
punkt 4.2. Aruanne avaldati 
nime all European Economy , 
nr 3/2006.
Majandus- ja rahaliidu riikide rahandus – 2006 (väljavõte)
Eelarvepuudujääki vähendavad meetmed
Maksuamnestiad, mis eeldavad ühekordse maksu tasumist.  Tüüpiline on see, kui valitsus pakub maksu -
amnestiat selleks, et kapitali välismaalt tagasi tuua. Amnestia võib eeldada ühekordse maksu tasumist, kus -
juures see võib olla suur.
Mittefinantsvarade müük  (kinnisvara, riigile kuuluvad litsentsid ja kontsessioonid). Kõige tuntum näide on 
UMTSi litsentside müük 2000. aastal (ning mõnes riigis ka järgnevatel aastatel).
Ajutised õiguslikud muudatused kulude või tulude ajastamisel, millel on valitsemissektori eelarve -
positsioonile positiivne mõju.  See hõlmab maksumäärade muudatusi, mis on selgelt välja kuulutatud ajutis -
tena, ning ajutisi muudatusi kulutuste tegemise ja tulude kogumise ajakavas.
Erakordsed tulud, mis seonduvad pensionikohustuste ülekandmisega . Need tulud tähendavad asjaoma -
se ettevõtte makset valitsusele selle eest, et riigile kantakse üle kohustus teha tulevikus ettevõtte töötajatele 
pensionimakseid. Ühekordse makse suurus sõltub valitsuse hinnangust pensionimaksete kohustuste väärtuse 
kohta ning võib olla oluline.
Muutused tuludes või kuludes pärast kohtu või muu pädeva asutuse otsust.  Need meetmed hõlmavad 
näiteks komisjoni otsusel subsiidiumite hüvitamist valitsemissektorile.
Väärtpaberistamistehingud, millel on positiivne mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile.
Erakorralised tulud riigile kuuluvatest ettevõtetest.
Eelarvepuudujääki suurendavad meetmed
Lühiajalised erakorraliste meetmete kulud, mis on seotud suurte looduskatastroofide või muude era -
korraliste olukordadega  (näiteks sõjategevus). Kogemus näitab, et nende kulude erakorralisus sõltub olulisel 
määral riigi suurusest.
Muutused tuludes või kuludes pärast kohtuotsust või komisjoni otsust.4. selgitus
43 Tähelepanekud 
61 
Teine selgitamist vajav võtmeaspekt on mõiste „ootamatu tõsine majanduslik 
sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju” (vt punkt 24). Si -
se-eesmärkidel on küll määratletud mõiste „märkimisväärne negatiivne mõju riigi 
rahandusele”, kuid „ootamatu majandust kahjustava sündmuse” mõistet ei ole 
kunagi defineeritud34.
62 
Kuna iga üksiku riigi asjaolude kogumit, millele seda mõistet kohaldada, ei ole 
võimalik kõikehõlmavalt määratleda, siis on vajalik kehtestada kriteeriumid, et 
anda mõningaid juhiseid, arvestades eelkõige, et sellised sündmused on oma 
olemuselt ootamatud. Määratluse ja juhiste puudumisel liigitas komisjon Prant -
susmaa 2013. aasta madala majanduskasvu ootamatult „ootamatuks majandust 
kahjustavaks sündmuseks”, kuid selle põhjendatust on raske mõista.
Andmete kvaliteedihindamised ja majandusanalüüsid 
ei ole piisavalt läbipaistvad; analüüse tehakse 
vastavalt eeskirjadele, kuid need keskenduvad rohkem 
valitsemissektori eelarvepuudujäägile kui võlgadele
63 
Järgnevas osas käsitletakse komisjoni reservatsioonide ja soovituste läbipaist -
vust, objektiivsust ja praktilisust.
Eurostati reservatsioonide ja andmete muutmise kriteeriumid ei 
ole piisavalt läbipaistvad ja objektiivsed
64 
Eurostat võib esitada reservatsioone või teha muudatusi, kui leiab, et andmete 
kvaliteet ei ole piisav. Ajavahemikul 2008–2014 esitas Eurostat 12 reservatsiooni 
ja muutis andmeid kümnel korral, millest ükski ei käsitlenud kontrollikoja kontrol -
litud liikmesriike. Arvestades tegevuspunktide suurt arvu, on Eurostat reservat -
sioone esitanud üsna harva.34 Majandus- ja 
rahandusküsimuste 
peadirektoraadi stabiilsuse ja 
kasvu pakti käsiraamatu 
siseversiooni kohaselt.
44 Tähelepanekud 
65 
Eurostat ei ole kehtestanud selgeid kriteeriume reservatsioonide esitamise ega 
liikmesriikide andmete muutmise kohta ning menetluse aluseks on ametialane 
hinnang. Mõnel juhul, kui Eurostat avastas metoodikaalaseid probleeme, puudus 
nõuetekohane dokumentatsioon reservatsiooni mitteesitamise põhjuste kohta, 
sealhulgas selle võimaliku mõju kohta eelarvepuudujäägi ja võla andmetele.  
5. selgituses  kirjeldatakse mõnd sellist juhtumit.
Mõned näited ebapiisava dokumenteerimise juhtumitest, mis võivad mõjutada 
eelarvepuudujäägi ja võla andmeid
Tšehhi Vabariik
 οturupõhisuse või -välisuse kontrolli tehti harva ja suurt hulka avaliku sektori üksusi (ettevõtteid) ei 
kontrollitud.
Prantsusmaa
 οvalitsemissektori üksusele laekunud summa tuumarajatiste dekomisjoneerimise kulude enda kanda võtmi -
se eest (1,6 miljardit eurot (0,1% SKPst) 2004. aastal);
 οkohaliku omavalitsuse sektori andmete puudulikkus.
Saksamaa
 οturuvälised üksused ei ole liigitatud valitsemissektorisse alates nende turuvälise seisundi tekkimise aastast;
 οüksikasjalike andmete puudumine kapitalisüstide, tuletisinstrumentide ja väljamaksete analüüsiks.
Malta
 οMalita ja linnavärava projekti liigitamine.
Itaalia
 οkapitali kogumahutus põhivarasse ei ole suure hulga investeeringute puhul kajastatud tekkepõhiselt.
Täpsemaid üksikasju vt IV lisast .5. selgitus
45 Tähelepanekud 
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi analüüse 
tehakse eeskirjade kohaselt …
66 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamisel koostab majandus- ja 
rahandusküsimuste peadirektoraat analüüsid, mida kasutatakse järgnevate üle -
määrase eelarvepuudujäägi menetluse otsuste tegemiseks, ning annab soovitusi. 
Poolelioleva menetluse puhul koostab majandus- ja rahandusküsimuste pea -
direktoraat analüüsid pärast meetmete mõjususe regulaarset hindamist (vt  
punkt 22). Analüüside tulemused esitatakse uute menetluste kohta ELTLi  
artikli 126 lõike 3 kohases aruandes, pooleliolevate menetluste kohta aga komis -
jonisiseses töödokumendis.
67 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus käivitatakse ELTLi sätete kohaselt35, 
kui komisjon kontrollib liikmesriigi vastavust eelarvedistsipliinile eelarvepuudu -
jäägi ja võla kriteeriumide alusel. Selleks teeb majandus- ja rahandusküsimuste 
pea  direktoraat järelevalvet eelarve olukorra arengu ning valitsemissektori võla 
kujunemise üle igas liikmesriigis tegelike andmete, liikmesriigi stabiilsus- või 
lähenemisprogrammis esitatud kavade ning komisjoni prognooside alusel. 
ELTLi protokollis nr 12 sätestatud künniste ületamine ei too automaatselt kaa -
sa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kuna peab arvestama ka muid 
asjasse  puutuvaid tegureid. Nende hulka kuuluvad avatud loetelus toodud 
majandusnäitajad, mis on rühmitatud keskpika perioodi majandus-, eelarve- ja 
valitsemissektori võlapositsioonide kaupa36, ja muud liikmesriigi poolt oluliseks 
peetavad ja välja toodud tegurid. Artikli 126 lõike 3 kohased ülevaadatud aru -
anded käsitlesid kõiki eelnimetatud teemasid.
… kuid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on seni 
rohkem keskendunud valitsemissektori eelarvepuudujäägile kui 
võlgadele.
68 
Võlakriteerium võeti kasutusele alles 2012. aastal, seda rakendatakse järk-järgult 
ning vähemalt kuni 2020. aastani ei kohaldata seda kõigis liikmesriikides. Enne 
2011. aasta novembrit algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused tuleb 
tühistada üksnes eelarvepuudujäägi kriteeriumi alusel ning sellele järgneb kolm 
aastat kestev üleminekumenetlus, mis käsitleb võlga. 6. selgituses  kirjeldatakse 
võlakriteeriumi muutumist pärast Maastrichti lepingut.35 Artikli 126 lõige 2.
36 Täisnimekiri on toodud 
määruse (EÜ) nr 1467/97 
artikli2 lõikes 3.
46 Tähelepanekud 
69 
Alates 2011. aastast on olnud reegliks, et valitsemissektori võla suhe SKPsse 
vastab võlakriteeriumile, kui see ei ole kõrgem kui kontrollväärtus (60% SKPst) 
või kui erinevus kontrollväärtusest väheneb kolme aasta jooksul keskmiselt ühe 
kahekümnendiku võrra aastas, kas tagasiulatuvalt, etteulatuvalt või tsüklilise 
kohanduse alusel.
70 
Võla ja SKP suhte aktsepteeritav vähenemiskiirus on umbkaudu selline, mis 
rakenduks – sõltumata algsest võlamäärast –, kui valitsemissektori eelarvepuudu -
jääk on 3% SKPst ja aastane nominaalne kasv 5%. Kuna nominaalne kasv on 
alates 2008. aastast pidevalt olnud alla 5%, tuleb võla võrdlusalusega vastavusse 
viimiseks tuua valitsemissektori eelarvepuudujääk alla 3% SKPst, ning kui algne 
võlamäär on kõrgem, peab eesmärgiks seatud eelarvepuudujääk olema veelgi 
väiksem. See teeb lähenemisnõuete täitmise eriti keeruliseks suure võlakoormu -
sega riikidele.Võlakriteeriumi muutumine
Euroopa Liidu lepingu protokolliga nr 12, mis allkirjastati 1992. aastal Maastrichtis, seati valitsemissektori eel -
arvepuudujäägi künniseks 3% SKPst ja võla künniseks 60% SKPst või määr, mis „väheneb piisavalt ning lähe -
neb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega”.
Kui eeldada 5% suurust aastase nominaalse SKP kasvumäära, siis stabiliseerib eelarvepuudujääk, mis moodus -
tab 3% SKPst, võla suhte SKPsse 60% juures. Kui suhe ületab 60%, siis põhjustab 3% suurune eelarvepuudu -
jääk võla suhte vähenemise aastas ühe kahekümnendiku võrra erinevusest 60% suuruse kontrollväärtusega. 
Teisisõnu peeti võla stabiilse vähenemise tagamiseks piisavaks keskenduda eelarvepuudujäägile, ja pikki 
aastaid ei peetud vajalikuks kontrollväärtusele lähenemise kiirust täpsemalt kindlaks määrata.
Pärast 2008. aasta kriisi on 5% suuruse aastase nominaalse SKP kasvu ootus ilmselgelt ebarealistlik (vt V lisa ). 
Seetõttu ei tähenda eelarvepuudujääk, mis moodustab 3% SKPst, enam automaatselt lähenemist 60% suuru -
sele võla suhtele SKPsse (näiteks 3% suuruse aastase nominaalse kasvumäära ja 3% suuruse eelarvepuudujää -
gi korral stabiliseerub võla suhe SKPsse 100% tasemel. Sel põhjusel muudeti võlakriteeriumi.
Täpsem määratlus on esitatud nõukogu 8. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1177/2011 artikli 1 lõike 2 
punktis b: „[võla suhet SKPsse] käsitatakse [---] piisavalt vähenevana ja kontrollväärtusele rahuldava kiirusega 
lähenevana, kui eelneva kolme aasta jooksul on erinevus kontrollväärtusega vähenenud võrdlusalusena kesk -
miselt ühe kahekümnendiku võrra [---]”.
23 liikmesriigile, mille suhtes oli 2011. aasta novembris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus juba käimas, 
rakendatakse aga üleminekureeglit kolme aasta jooksul alates vastava ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
luse tühistamisest. Seetõttu ei kohaldata uut võlakriteeriumi ühetaoliselt kõigile liikmesriikidele vähemalt kuni 
2020. aastani (vt ka tabel 1 ).6. selgitus
47 Tähelepanekud 
71 
Tabelis 4  on kasutatud komisjoni andmeid ning aastate 2013–2020 võla ja SKP 
suhte projektsiooni37, et arvutada valimisse kuuluva viie riigi aastane suhe, mis 
saadakse võla võrdlusalusega vastavuse korral38. Üksnes Saksamaa ja Malta, mille 
võlg püsib 70% tasemel SKPst, jäävad asjaomase ajavahemiku jooksul võla -
kriteeriumi piiresse. Küprose puhul, mis lülitati finantsabiprogrammi 2013. aasta 
aprillis, prognoositakse võla võrdlusalusega vastavuse saavutamist 2018. aastaks. 
Prantsusmaa, mille suhtes käivitati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus  
2009. aasta aprillis ja eelduste kohaselt lõpetatakse menetlus 2017. aasta lõpus, 
peaks võlakriteeriumiga vastavuse saavutama ülemäärase eelarvepuudujäägi  
menetluse tühistamisel algava kolmeaastase üleminekuperioodi lõpuks (st  
2020. aastal). Kuna Prantsusmaa võla suhe SKPsse oli 2015. aastal aga 96,5%, ei ole 
tõenäoline, et riik täidab võlakriteeriumi 2020. aastaks. Itaalia puhul prognoosib 
komisjon, et sarnaselt Prantsusmaale ületab riigi võla suhe SKPsse võrdlusalu -
sele vastamiseks lubatava maksimummäära kõigil vaatlusaluse ajavahemiku 
aastatel. Komisjoni prognoositud stsenaariumi korral ei ole Itaalia, mille võla 
suhe SKPsse oli 2015. aastal 133,0%, seega suuteline saavutama vastavust võrd -
lusalusega prognoosi tähtajaks 2020. aastal ning seetõttu rikub esmapilgul ka 
võlakriteeriumi.37 Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa 
ja Malta andmed pärinevad 
komisjoni eelarve 
jätkusuutlikkuse 2015. aasta 
aruandest (lähtestsenaarium). 
Küprose andmeid komisjon ei 
käsitle, kuna tegemist on 
riigiga, mis on lülitatud 
finantsabiprogrammi. 
Seetõttu on Küprose andmed 
võetud IMFi Küprost käsitleva 
IV artikli aruandest (IMFi 
riigiaruanne nr 14/313 – 
oktoober 2014).
38 Välja arvatud Tšehhi Vabariik, 
kus võla suhe SKPsse on alla 
60% künnise.Tabel 4Võla kujunemine komisjoni lähtestsenaariumi kohaselt võrreldes võla 
võrdlusalusega (kõik näitajad, %)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
SAKSAMAAVõla suhe SKPsse (EK) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
PRANTSUSMAAVõla suhe SKPsse (EK) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITAALIAVõla suhe SKPsse (EK) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
KÜPROSVõla suhe SKPsse (EK) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTAVõla suhe SKPsse (EK) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
Võla suhe SKPsse (võrdlusalus) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Allikas : kontrollikoja simulatsioon komisjoni andmete alusel – kollased lahtrid näitavad aastat, mil liikmesriik saavutab prognoosi kohaselt võla 
vastavuse võrdlusalusele.
48 Tähelepanekud 
Komisjoni analüüse on keeruline jälgida, …
72 
Asjakohaste tegurite hulk (vt punkti 14 alapunkt ii), mida komisjon võib analüüsis 
arvesse võtta, on potentsiaalselt piiramatu. Arvestades, et lisaks puudub hinda -
misel ka metoodikaalane raamistik nende tegurite mõju kaalumiseks, on kõigi 
järelduste aluseks komisjoni majanduslik hinnang. Kuigi teatud juhud võivad 
nõuda eksperdiarvamusel põhinevat kvalitatiivsemat lähenemisviisi, on raske 
mõista, kuidas laieneb komisjoni majanduslike hinnangute tegemise pädevus 
neile teguritele.
73 
Kontrollitud üheksast artikli 126 lõike 3 kohasest aruandest neljas tegi komisjon 
järelduse, et asjakohased tegurid näitavad või tunduvad näitavat ebaühtlast 
pilti39, ning veel kolmes aruandes järeldati, et asjakohased tegurid tunduvad 
näitavat soodsat või suhteliselt soodsat olukorda40. Nende järelduste loogika ja 
analüüsi mõju lõpliku otsuse tegemisele selle kohta, kas liikmesriigi suhtes tuleb 
kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või mitte või kas menetluse 
tähtaega pikendada, jäävad aga arusaamatuks.
… kui kõiki kasutatud andmeid ei ole võimalik kätte saada, siis ei 
ole võimalik taastada aluseks olevat arvutuskäiku, …
74 
Komisjoni poolt arvutuste tegemiseks kasutatud andmete kohta oli sageli keeruli -
ne teavet saada. Seda kinnitasid ka mõningate külastatud liikmesriikide ametiasu -
tuste esindajad.
75 
Näiteks muudetud soovituste puhul ei olnud asjakohases komisjoni talituste 
töödokumendis toodud teave piisav selleks, et taastada eelarve kohandamise ja 
muude liikmesriigipoolse algsete soovituste täitmise hindamiseks vajalike muu -
tujate arvutuskäik. Selles suhtes ei sisaldanud töödokument, mille alusel andis 
komisjon 2015. aasta veebruaris soovituse pikendada ülemäärase eelarvepuu -
dujäägi menetluse tähtaega Prantsusmaa puhul, lähtestsenaariumi41 toetavaid 
andmeid ega mingeid üksikasju täiendavate vabalt valitud tulumeetmete kohta, 
kuigi need andmed on pikendamise aluseks olnud mõjusate meetmete hindami -
seks üliolulised.39 Tšehhi Vabariik (7.10.2009), 
Itaalia (7.10.2009), Küpros 
(12.5.2010), Malta (13.5.2009).
40 Saksamaa (7.10.2009), 
Prantsusmaa (18.2.2009), 
Malta (18.2.2009).
41 Lähtestsenaarium põhines 
2013. aasta kevadisel 
prognoosil, mis oli aluseks 
2013. aasta ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse 
soovitustele.
49 Tähelepanekud 
… ning otsuste aluseks ei ole alati piisavalt objektiivsed 
argumendid.
76 
Kontrollikoda vaatas üle komisjoni analüüsid, mille alusel tegi nõukogu valimisse 
kuulunud liikmesriikide kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuseid 
ja andis soovitusi. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuseid ja soovi -
tusi käsitlev õiguslik raamistik on suhteliselt vabalt tõlgendatav ja rakendatav. 
See ilmneb artikli 126 lõike 3 kohases 27. veebruari 2015. aasta aruandes toodud 
Itaalia eelarveseisundi hinnangus, milles jõuti järeldusele, et võlakriteerium 
tuleb lugeda täidetuks. 7. selgituses  võetakse kokku kontrollikoja selleteemaline 
analüüs.
Vastavus võlakriteeriumile – Itaalia
Itaalia suhtes hakati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldama 2009. aasta novembris. Menetlus 
lõpetati 2013. aasta mais. Sellest alates on Itaalialt nõutud võlakriteeriumi kolmeaastase üleminekureegli 
täitmist. 2015. aasta veebruaris viis komisjon läbi hindamise ja tegi järelduse, et liikmesriik on esmapilgul võla -
kriteeriumi eiranud.
Võttes aga arvesse asjakohaseid tegureid ja hoolimata asjaolust, et võla suhe SKPsse endiselt suurenes, hindas 
komisjon Itaalia puhul võlakriteeriumi täidetuks. Otsuses viidati kolmele peamisele tegurile:
i) praegune ebasoodne majandussituatsioon, mida iseloomustab väga madal inflatsioon, mis muudab võla -
kriteeriumi täitmise eriti keeruliseks.
Kontrollikoja analüüs:  võla kohandamise võrdlusalus võtab juba arvesse majanduse tsüklilisuse mõju võla 
vähenemise kiirusele. Vastavad eeskirjad on kehtestatud majandus- ja rahandusasjade komitee liikmetele  
adresseeritud teatises „ Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure” . Dokumendis 
selgitatakse, et võla kohandamisel tsüklile võetakse arvesse ka hindade muutumist, mida mõõdetakse SKP 
hinnadeflaatoriga;
ii) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi järgimine või kohandamiskava sellele lähenemiseks. Majandus- ja 
rahandusküsimuste peadirektoraadi arvates viitab keskpika perioodi eelarve-eesmärgi range järgimine 
või sellele lähenemine tavalistes makromajanduslikes tingimustes võlakriteeriumi täitmisele keskpikal 
perioodil ja võla jätkusuutlikkusele.
Kontrollikoja analüüs:  2015. aasta talve Euroopa majandusprognoosi kohaselt täitis Itaalia keskpika perioodi 
eelarve-eesmärgi 2014. aastal (arvestades, et majanduslanguse tõttu ei nõutud Itaalialt kohanduste tegemist 
keskpika perioodi eelarve-eesmärgile lähenemiseks – struktuurne eelarvepositsioon vähenes tegelikult 0,2% 
võrra) ja prognoos nägi ette, et riik täidab eesmärgi 2015. aastal. Tuleb aga arvestada, et ehkki 2015. aasta talve 
Euroopa majandusprognoos hõlmab ka 2016. aastat, võeti hindamises arvesse üksnes 2014. ja 2015. aastat. Komis -
joni prognoosi kohaselt ei täida Itaalia 2016. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgile lähenemise kohandamis -
kava (prognoositud struktuurne kohandamine -0,2% nõutava +0.5% asemel). Seega ei prognoositud Itaalia puhul 
tingimuse „järgida rangelt kohandamist nõuetekohase keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas” täitmist;7. selgitus
50 Tähelepanekud 
77 
Kontrollikoda keskendus Itaaliale, mis oli valimisse kuulunud liikmesriikidest 
ainus, mille suhtes ei olnud kohaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
lust, kuigi riigi võlg ei vastanud võrdlusalusele; otsuse kujundamisel tehti järel -
dused muude oluliste tegurite analüüsi põhjal. Ülejäänud viiest liikmesriigist on 
Tšehhi Vabariigi võla suhe SKPsse künnisest madalam ning Saksamaa võlg vastab 
praeguseks võrdlusalusele. Malta suhtes kohaldati ülemäärase eelarve  puudu  jäägi 
menetlust alates 2013. aastast, kui riik ei täitnud võlakriteeriumi, kuni  
2015. aastani, kui eelarvepuudujäägi ja võlakriteeriumi nõuded said täidetud. 
Küprose suhtes kehtivad teistsugused järelevalve-eeskirjad, kuna riik lülitati  
2013. aastal finantsabiprogrammi. Prantsusmaa puhul, mille suhtes kohaldatak -
se ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust alates 2009. aastast, rakendatakse 
võlakriteeriumi määruse nr 1467/97 kohaselt üksnes siis, kui liikmesriik väljub 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest, st mitte enne 2018. aastat.iii) struktuurireformid: 2015. aasta jaanuaris saadetud teatises42 selgitas komisjon, et ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetluse algatamata jätmise otsuse tegemiseks olulised tegurid hõlmavad suuri struktuuri -
reforme, millel on eelarvele pikaajaline positiivne mõju ja mida liikmesriik on kavandanud piisava põhja -
likkusega. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi arvates on Itaalia ulatusliku reformikava 
rakendamisega saavutanud edu, kasutades meetmeid, „mille puhul on oodata positiivset mõju majandus -
kasvule ja seega ka riigi rahanduse jätkusuutlikkusele”.
Kontrollikoja analüüs:  teatises ei määratleta mõisteid „suur positiivne mõju majanduskasvule” ja „pikaajaline 
positiivne mõju eelarvele”. Itaalia ise kvantifitseeris reformide oodatava mõju majanduskasvule, kuid mitte 
pikaajalist eelarvelist mõju. Lisaks ei nõustunud komisjon mõningate eeldustega, mille alusel hinnati Itaalia 
majanduskasvule avalduv mõju positiivseks, märkides vaid, et „riigi sõltumatud institutsioonid ei ole neid  
tulemusi kinnitanud ja need näivad reformide mõju üle hindavat”. Lõpetuseks tuleb märkida, et puudub  
metoodikaalane raamistik, mis selgitab, kuidas reformide eelarvelisi kulusid hinnata ja võlakriteeriumi järgi -
mise hindamisel arvesse võtta.
42 13. jaanuari 2015. aasta teatis COM(2015) 12 final, „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine”.7. selgitus
51 Tähelepanekud 
78 
Itaalia puhul kasutas komisjon võimalust toetuda olulistele teguritele, et vältida 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist liikmesriigi suhtes, mis 
suure tõenäosusega ei suuda võla võrdlusaluse kriteeriumi täita. Teisisõnu lükkas 
komisjon probleemiga tegelemise edasi, rõhutades selliseid olulisi tegureid, mille 
tõttu muutus vastavus võrdlusalusele teisejärguliseks, selmet tegelda põhjus -
tega, mis on muutnud võrdlusalusega vastavuse saavutamise eriti keeruliseks 
(näiteks seetõttu, et komisjon ei võta arvesse võla esialgset taset).
79 
Kuuest valimisse kuulunud liikmesriigist kolme ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse tähtaega pikendati ja anti uued soovitused (vt tabel 5 ).Tabel 5Uued soovitused
Algsed soovitused Uued soovitused
Kuu ­
päevTähtaegEelarve aastane  
keskmine 
kohandamineKomisjoni 
hinnangu 
kuupäevSoovituse kuupäev Pikendus TähtaegEelarve aastane  
keskmine 
kohandamine
Prant -
susmaaAprill 
20092012Vähemalt 1% SKPst 
alates 2010. aastastNovember 2009 November 2009 1 aasta 2013Üle 1% SKPst ajavahe -
mikul 2010–2013
Mai 2013 Juuni 2013 2 aastat 20151,3% SKPst  
2013. aastal,  
0,8% SKPst  
2014. aastal,  
0,8% SKPst  
2015. aastal
Veebruar 2015 Märts 2015 2 aastathiljemalt 
2017. 
aastaks0,5% SKPst  
2015. aastal,  
0,8% SKPst  
2016. aastal,  
0,9% SKPst  
2017. aas t al
KüprosJuuli 
20102012Vähemalt 1,5% SKPst 
ajavahemikul 2011-2012Mai 2013 Mai 2013 4 aastat 2016 Ei ole täpsustatud
MaltaJuuli 
20092010 Ei ole täpsustatud Veebruar 2010 Veebruar 2010 1 aasta 20110,75% SKPst  
2011. aastal
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
52 Tähelepanekud 
80 
Kontrollikoda leiab, et 2015. aasta märtsis toimunud Prantsusmaa ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse pikendamise aluseks olnud analüüs, mis põhines 2015. 
aasta talveprognoosil, ei olnud täiesti läbipaistev. Eelkõige põhines uus soovitus 
alt-üles hindamisel, mille kohaselt „ei võimalda olemasolevad tõendid üldiselt 
teha järeldust, et soovitatud kohandamine ei ole aastatel 2013-2014 saavutatud”43. 
Seda hoolimata asjaolust, et struktuurse kohandamise arvutuskäik hõlmas vabalt 
valitud tulumeetme mõju44, mida ei oleks tohtinud oma ajutise iseloomu tõttu 
(finantsmõju 2014. aastast kuni 2016. aastani) arvesse võtta. Meetme väärtus 
oli 0,1% SKPst. Selleta oleks struktuurne kohandamine olnud väiksem kui 1,1%, 
mis oli vajalik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaja pikendamise 
põhjendamiseks.
81 
Lisaks luges komisjon Prantsusmaa tagasiulatuvalt nõuetele vastavaks ja põhjen -
das tähtaja pikendamist vastavusega, et tuua eelarvepuudujääk allapoole künnist 
mõõdukamas tempos. See hinnang tugines aga üksnes 2013. ja 2014. aasta and -
metele. 2015. aasta kohta kättesaadavaid prognoose, mis näitasid, et Prantsusmaa 
ei suuda eesmärke täita, komisjoni hinnangus arvesse ei võetud (vt VI lisa ).
82 
Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatule tuleb meetmete mõjusust 
hinnata varem, kui on olemas risk, et arvandmed näitavad tähtaja saabumisel, 
et eelarvepuudujäägi peamine eesmärk on jäänud saavutamata. Selle soovituse 
eesmärk on vältida mis tahes konflikti määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 3 
(millega nõutakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tõhustamist kohe, 
kui arvandmete kohaselt ei ole peamist eesmärki saavutatud) ja sama määruse 
artikli 3 lõike 5 vahel; viimane võimaldab mõjusate meetmete rakendamise korral 
tähtaega pikendada – st juhul, kui liikmesriik saavutas nõuetekohase eelarve 
kohandamise, mida hinnati ülalt-alla ja/või alt-üles näitajate põhjal. Hindamise 
ajal saadaval olnud teabe kohaselt ei olnud Prantsusmaa aga liikumas ühegi 
nominaalse ega struktuurse näitaja saavutamise suunas 2015. aasta lõpuks seatud 
tähtajaks. Tähtaja pikendamise asemel oleks komisjon pidanud seepärast andma 
varajase hoiatuse (eraldi soovituse kaudu) või menetlust tõhustama.43 SWD(2015) 19 final, 27.2.2015, 
lk 18.
44 Ettevõtte tulumaksu 
erakorralise maksu määra kasv 
5 protsendilt 10,7 protsendile 
(„Contribution exceptionnelle 
sur l’impôt sur les societés ”). 
Meede võeti kasutusele  
29. detsembril 2013 ja see 
kaotab kehtivuse 30. 
detsembril 2016.
53 Tähelepanekud 
83 
Komisjon kasutas Itaalia ja Prantsusmaa hindamisel stabiilsuse ja kasvu pakti 
eeskirjadega võimaldatavat suurt paindlikkust ja kaalutlusõigust.
Lisaks esinesid arusaamatud erinevused ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust puudutavate nõukogu otsuste ja 
soovituste ning komisjoni poolt antud soovituste vahel
84 
Kontrollikoda võrdles ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuseid ja 
soovitusi nõukogu poolt lõplikult vastu võetud versioonis komisjoni soovitustega 
ning leidis terve hulga erinevusi, mille kohta puuduvad olemasolevates doku -
mentides põhjendused. Näiteks soovitas komisjon Küprose puhul (6.7.2010) 1,75% 
suurust kohandust SKPst ajavahemikul 2010–2012. See muudeti nõukogu soo -
vituses ümber 1,5 protsendiks SKPst ajavahemikul 2011-2012. Kõige olulisemad 
erinevused on toodud VII lisas .
54 Tähelepanekud 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse parandus- 
ja järelevalvemeetmed: liikmesriikide aruandlus, 
komisjonipoolne seire ja järelevalve
Liikmesriikide aruandlust parandusmeetmete kohta võiks 
parandada
Liikmesriikide aruandlus ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse parandusmeetmete kohta ei anna komisjonile piisavalt 
laiaulatuslikku ja kindlat alust oma seirega ja järelevalvega 
seonduvate ülesannete täitmiseks
85 
Esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga kehtestati uued aruandlusnõu -
ded, mille eesmärk on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse üle tehtavat 
järele  valvet tõhustada (vt joonis 7 ). Puudub aga kohustuslik menetlus, mis 
tagaks liikmesriikidepoolse aruandlusnõuete täitmise. Seetõttu ei võta komisjon 
nõutud teabe esitamata jätnud liikmesriikide suhtes mingeid meetmeid. Lisaks 
näitas kontrollikoja analüüs, et komisjon ei juhtinud oma 2014. aasta novembri 
majandus  juhtimise ning esimese ja teise majanduse juhtimise paketi rakenda -
mise ülevaates Euroopa Parlamendi ja nõukogu tähelepanu sellele probleemile. 
Kontrollikoja valimisse kuulunud liikmesriigid, kes on kohustatud uusi aruandlus -
nõudeid järgima45, ei ole alati neist kinni pidanud (vt näiteid joonisel 8 ).45 Prantsusmaa ja Malta.Joonis 7Esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga kehtestatud uued aruandlusnõuded
Võetud meetmete aruanne 
(vastuseks nõukogu soovitusele/teatele)
Majanduspartnerluse programm
Eelarve täitmise aastaaruanneRakendatud meetmete aruanne 
(vastuseks iga-aastastele kontrolliaruannetele)Esimene majanduse 
juhtimise pakett
(november 2011)
Teine majanduse 
juhtimise pakett
(mai 2013)
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
55 Tähelepanekud Joonis 8Näiteid liikmesriikidepoolsest aruandluskohustuste mittetäitmisest
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.Malta saatis mõlemad dokumendid, kuid 
aruannetes ei olnud nõutud andmeid 2014. aasta vabalt valitud meetmete mõju kohta aastaeelarvele.2014. aastal nõuti, et Prantsusmaa ja Malta saadaksid alljärgnevad aruanded:
Malta: kaks eelarve täitmise aastaaruannetPrantsusmaa: võetud meetmete aruannePrantsusmaa: kaks eelarve täitmise 
aastaaruannetPrantsusmaa neid dokumente ei esitanud.
Komisjon nõudis Prantsusmaalt üksnes aruannet 
tulevas (2014. aasta) stabiilsusprogrammis rakendatavate meetmete kohta, kuid mitte rakendatud meetmete käsitlemist aruandes, nagu on sätestatud määruses nr 473/2013. Liikmesriik esitas osa teavet oma 2014. aasta stabiilsus-programmis, kuid see ei olnud nii üksikasjalik kui määrusega nõutud.Leid 2014. aastal esitatav dokumentiii) Majanduspartnerluse programmii) Võetud meetmete aruannei) Eelarve täitmise aastaaruanne Prantsusmaa komisjonile seda dokumenti ei 
edastanud.
Prantsusmaa esitas väljavõtte oma 2014. aasta 
eelarve projektist, mis pidi asendama võetud meetmete aruannet ning majanduspartnerluse programmi. Väljavõte ei ole aga kooskõlas majanduspartnerluse programmi nõutud formaadi ja sisuga; samuti ei sisalda see piisavalt teavet parandusmeetmete kohta perioodi 
viimastel aastatel, mida nõutakse võetud 
meetmete aruandes.LeidDokument, mille Prantsusmaa 
pidi 2013. aastal esitama
Prantsusmaa pidi 2013. aasta oktoobris esitama kolm ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse dokumenti:
56 Tähelepanekud 
86 
Kui Küpros välja arvata (pärast seda, kui riik nõustus 2013. aastal finantsabi -
programmiga), ei olnud parandusmeetmed piisavalt täpsed ja/või nende mõju 
eelarvele ei olnud piisavalt selgelt määratletud või selgitatud (vt 8. selgitus ), 
võimaldamaks komisjonil tõhusat järelevalvet teha.
87 
Lisaks ei ole Euroopa majandusprognooside tegemise tähtajad vastavuses riikide 
eelarvetähtaegadega. Selle tagajärjeks on sagedased erinevused komisjoni prog -
nooside ja riiklike eelarveprognooside vahel ning sellest tulenevalt eelarveliste 
eesmärkide ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõutavate kohandamis -
kavade vahel.
Näiteid parandusmeetmete kohta esitatud teabe ebapiisavast üksikasjalikkusest
 οTšehhi  riiklik reformiprogramm (2012) sisaldas loetelu kavandatud ja rakendatud meetmetest, samuti juba 
elluviidud meetmetest, mille oodatav finantsmõju avaldub 2013. ja 2014. aastal. Programm ei sisaldanud 
aga mingit hinnangut nende meetmete mõju kohta eelarvele.
 οTšehhi  lähenemisprogramm (2012) sisaldas tabelit, milles täpsustati aastateks 2013–2015 kavandatud 
meetmete mõju eelarvele. Tekstis olevaid andmeid ei olnud aga võimalik ühildada tabelis oleva teabega. 
Lisaks puudusid ühel juhul täpsemad üksikasjad kavandatavate parandusmeetmete kohta.
 οMalta  aruanne võetud meetmete kohta (2013) sisaldas 2013. aastaks kavandatud parandusmeetmeid, kuid 
jäi 2014. aasta suhtes ebamääraseks. Täpsustamise asemel viitas aruanne lihtsalt järgmisele eelarvele. See -
tõttu ei hõlmanud komisjoni hindamine46 kavandatud meetmeid (need lisati alles talvises prognoosis), mis 
nõrgendas tõhusa seire ja järelevalve alust.
 οPrantsusmaa  aastate 2010–2014 stabiilsusprogrammides ei kirjeldatud iga aasta parandusmeetmeid 
nõutava täpsusega47. Seetõttu ei olnud komisjonil piisavalt teavet tõhusaks järelevalveks või otsuste 
vastuvõtmiseks.
46 Avaldatud 5. novembril 2013 ja põhineb sügisprognoosil.
47 Iga järgnev stabiilsusprogramm hõlmab kolme aastat. Prantsusmaa esitas süstemaatiliselt üksikasjalikke andmeid esimese aasta kohta, kuid 
mitte teise ja kolmanda kohta.8. selgitus
57 Tähelepanekud 
Komisjonipoolse seire ja järelevalve suhtes rakendatakse 
järjest keerulisemaid eeskirju, need ei ole piisavalt 
läbipaistvad ning võimaldavad struktuurireformide mõju 
hinnata vaid piiratud ulatuses
88 
Järgnevas osas kirjeldatakse mõjusate meetmete hindamise eeskirju ja menet -
lust, vaadeldakse komisjoni hindamiste kvaliteeti ja hinnatakse hiljutiste muuda -
tuste mõju.
89 
Meetmete mõjususe hindamise eeskirjad on kujunenud alljärgneva tulemusel:
i) 2005. ja 2011. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti reformid, mis täiendasid algset 
eelarvepuudujäägi võrdlusalust (3% – 1997. aasta stabiilsuse ja kasvu pakt) 
ülalt-alla lähenemisviisiga, mis põhines struktuursel eelarvepositsioonil;
ii) täiendavad tõlgendamisjuhised, mille nõukogu kiitis heaks 2014. aastal ja mis 
sisaldasid alt-üles hindamise metoodikat.
90 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste järgimise kontrollimiseks 
hinnatakse tegelike andmete ja komisjoni prognooside alusel, kas liikmes -
riik täidab oma aastaseid eelarvepuudujäägi eesmärke. Kui liikmesriik seda ei 
suuda, hinnatakse meetmete mõjusust ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisi abil 
(vt  9. selgitus ).
58 Tähelepanekud 
Meetmete mõjususe hindamine
Ülalt-alla hindamine
Kui aasta eelarvepuudujäägi eesmärgid jäävad täitmata, siis kasutatakse ülalt-alla lähenemisviisi, et hinnata, 
kas liikmesriik on saavutanud struktuurse eelarvepositsiooni paranemise (soovitatud fiskaalmeede R), mida 
nõuti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes.
Selleks võrreldakse näitajat R struktuurses eelarvepositsioonis toimunud või prognoositud muutusega (tähel -
datud fiskaalmeede ΔS) ja muutusega struktuurses eelarvepositsioonis, mida on kohandatud a) potentsiaalse 
majanduskasvu kohandamise, b) majanduskasvu struktuuri või muude tulude üle- ja alalaekumiste kohanda -
mise ja c) muude ootamatute sündmuste (kohandatud fiskaalmeede ΔS*) mõjuga.
Kui ΔS ja ΔS* on mõlemad R-iga võrdsed või sellest suuremad, siis loetakse, et liikmesriik on võtnud mõjusaid 
meetmeid ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse. Kõigil muudel juhtudel peab hindamist 
kinnitama põhjalik analüüs, mis toetub ülalt-alla ja alt-üles hindamisele.
Alt-üles hindamine
Alt-üles lähenemisviisi eesmärk on analüüsida eelarve kohandamist, hinnates vahetult nende fiskaalmeetmete 
mõjule eelarvele, mida liikmesriik rakendab alates sellest, kui anti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
soovitus, või alates sellest, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituse täitmist viimati hinnati.
Eelarve kohandamise arvutamiseks liidetakse a) täiendavate vabalt valitud tulumeetmete hinnanguline mõju 
eelarvele ja b) nominaalsete kulutuste muutus võrreldes lähtestsenaariumiga, mida komisjon varem prognoo -
sis, eeldusel, et poliitika ei muutu.9. selgitus
59 Tähelepanekud 
Meetmete mõjususe hindamise eeskirjad on muutunud järjest 
keerulisemaks
91 
Ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviiside kasutuselevõtt on muutnud mõjusate meet -
mete hindamise eeskirjad palju keerukamaks.
92 
Ülalt-alla hindamine: struktuurne kohandamine sõltub hinnangulisest SKP lõhest, 
mida mõistetakse tegeliku ja potentsiaalse SKP erinevusena. Potentsiaalne SKP 
on defineeritud kui SKP maksimaalne tase, mille võib saavutada ilma inflatsiooni -
survet loomata. See on mittejälgitav näitaja ja selle hindamisega kaasneb ebasel -
gus (vt 10. selgitus ).
Potentsiaalne SKP
Alates 2005. aasta reformist on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses olnud otsustav roll potentsiaalsel 
SKP-l. See teoreetiline mõiste ei ole jälgitav, ka mitte tagantjärele, ja seda tuleb väljendada hinnanguliselt.
Potentsiaalse SKP hindamiseks on mitu meetodit. Hoolimata ekspertarvamusest, et „SKP lõhe mistahes näitaja 
suhtes valitseb suur ebaselgus” ja asjaolust, et „oleks ebamõistlik tugineda majanduslike väljavaadete hin -
damisel mistahes üksikule lähenemisviisile”48, võttis ECOFIN vastu just sellise üksiklähenemisviisi: toodangu 
funktsioonil põhineva meetodi.
Meetod põhineb toodangu funktsiooni kindlaksmääratud funktsionaalsel vormil jaoks ning sellega hinnatakse 
potentsiaalset SKPd, ühendades kapitalibaasi, tööjõu ja tootmistegurite kogutootlikkuse, arvestamata tsükli -
lisuse komponenti. Sama toodangu funktsiooni kohaldatakse kõigile liikmesriikidele: Cobb-Douglase funkt -
sioon, mille puhul on tööjõusisendi elastsus 0,65 ja kapitalisisendi elastsus 0,35. Need väärtused saadi, kasu -
tades „keskmise palga osakaalu EU-15 riikides ajavahemiku 1960–2003 [---] jooksul kui tööjõusisendi elastsuse 
näitajat, mis annab väärtuseks 0,63 [---] ja definitsiooni kohaselt kapitalisisendi elastsuseks 0,37”. Et aga „need 
väärtused on lähedased tavalistele keskväärtusele 0,65 ja 0,35, siis kohaldatakse viimaseid kõigile riikidele”.49
Potentsiaalse SKP hinnangute muutmise põhjuseks on varasemate andmete kohandamine ning SKP ja oodata -
va SKP uute andmete kasutamine, aga ka muud tehnilised küsimused ja alushüpoteesid – näiteks inflatsiooni 
oodatav muutumine.
48 Ühendkuningriigi eelarve eest vastutava büroo (Ühendkuningriigi eelarvenõukogu) 2011. aasta aprilli infodokument nr 2 „Estimating the output gap” .
49 „The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps”, Economic Papers  535, november 2014.10. selgitus
60 Tähelepanekud 
93 
Seetõttu muudetakse potentsiaalse SKP hinnanguid tihti ja mõnikord olulisel 
määral, mis võib mõjutada ka varasemaid hinnanguid. Ka tegeliku SKP (nii ajaloo -
liste kui prognoositud) andmeid võidakse oluliselt muuta. Selle kõige tulemus on, 
et SKP lõhe vaadatakse tihti üle ja see võib suures ulatuses kõikuda – mõnel juhul 
on muudatuse suurusjärk suurem kui varasem SKP lõhe hinnang ise. Joonis 9  
illustreerib seda kõikuvust. Näiteks hinnati Küprose 2013 SKP lõhe suuruseks 
esialgses 2011. aasta prognoosis –1.32%; see langes –6.16 protsendile 2013. aasta 
kevadprognoosis ja kerkis –4.1 protsendile 2014. aasta kevadprognoosis. Joonis 9Näiteid SKP lõhe kõikuvusest komisjoni prognoosides
Märkus:  S=sügis, K=kevad, T=talv
Allikas : komisjoni iga-aastase makromajanduse andmebaas (AMECO).K T S K T S K S K S K S
Saksamaa 2011
Itaalia 2012
Küpros 20130,00%1,00%2,00%
-1,00%
-2,00%
-3,00%
-4,00%
-5,00%
-6,00%
-7,00%200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Tähelepanekud 
94 
Ka alt-üles lähenemisviis on mõnevõrra keeruline, mille peamine põhjus on 
tulumeetmete mõju kindlaksmääramise keerukus ning see, et valitsuse tegevuse 
hindamise aluseks on eeldus, et poliitikas muudatusi ei tehta. Fiskaalmeetmete 
poolt eelarvele avaldatava hinnangulise mõju komisjonipoolne järelevalve/kinni -
tamine sõltub paratamatult riiklike ametiasutuste edastatud teabest ja arvudest. 
Komisjonil on võimatu arvude täpsust adekvaatselt hinnata nende ressurssidega, 
mis ta on ülesande täitmiseks eraldanud.
Komisjoni analüüsid fiskaalmeetmete mõju kohta ei ole piisavalt 
läbipaistvad …
95 
Mõjusate meetmete hindamise eeskirjade suurenenud keerukus on laiendanud 
komisjoni tõlgendamis- ja kaalutlusvabadust. Selle tagajärjel on komisjoni ana -
lüüsid muutunud vähem läbipaistvaks.
96 
Ülalt-alla lähenemisviisi puhul ei ole võimalik struktuurilist kohandamist ümber 
arvutada ilma teatud võtmeandmeteta, mida liikmesriikidega kuni 2015. aasta ke -
vadprognoosini täielikult ei jagatud ja mida ei ole siiani avalikustatud (vt punktid 
74 ja 75).
97 
Komisjon kasutas Prantsusmaa puhul 2013. aasta mais alt-üles lähenemisviisi. 
See metoodika võimaldas komisjonil hinnata Prantsusmaa meetmed mõjusaks ja 
pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaega. Nõukogu kinnitas 
metoodika aga alles 2014. aasta juunis. Samuti võib tulumeetmete mõju hinda -
mine olla ülemääraselt optimistlik, võrreldes tegelike tulemustega, kuna tegemist 
on prognoosiga, mitte järelhindamisega. Lisaks hinnatakse kulumeetmete mõju 
võrreldes lähteväärtusega, mille on määratlenud komisjon poliitika muutumatuks 
jäämise eeldusel ja mis on eksperdihinnangu ülesanne.
62 Tähelepanekud 
98 
Komisjon on teinud jõupingutusi läbipaistvuse parandamiseks. Liikmesriikidega 
on mõjusate meetmete arvutuskäigu taastamiseks vajalikku teavet jagatud osali -
selt alates 2014. aasta kevadprognoosist ja täielikult alates 2015. aasta kevadprog -
noosist. Arvestades, et üksikasjalik teave ei ole avalikustatud, ei saa aga asjast 
huvitatud kolmas pool hindamise käiku korrata.
99 
Nagu riiklike ametiasutuste poolt edastatud ülemäärase eelarvepuudujäägi 
aruandlusdokumendid (vt punkt 86 ülalpool), ei sisaldanud ka kontrollikoja poolt 
läbi vaadatud komisjoni hindamised põhjalikke (meetmete kaupa) ega kvantita -
tiivseid järelhindamisi liikmesriikide poolt rakendatud parandusmeetmetele.
… ning selle järeldused ei ole alati piisavalt selged või 
põhjendatud
100  
Alates esimese majanduse juhtimise paketi jõustumisest nõuti liikmesriikidelt, 
mille suhtes kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või millele oli 
antud pikendus, aruande esitamist parandusmeetmete võtmise kohta kuue kuu 
jooksul (vt punkt 85, joonis 7 ). See puudutas kaht valimisse kuulunud liikmes riiki 
(Malta ja Prantsusmaa oktoobris 2013). Kontrollikoda leidis mõlemal juhul,  
et komisjoni hindamise aluseks olid ebapiisavad andmed. Täpsemalt:
i) komisjon rõhutas, et Malta (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse täht -
aeg 2014. aasta lõpp) ei täitnud 2014. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse nominaalseid ega struktuurseid nõudeid ning et eelarvelisi ees -
märke toetavaid vabalt valitud meetmeid ei käsitletud piisavalt üksikasjalikult 
ei võetud meetmete aruandes ega eelarvekavas;
ii) komisjoni ülalt-alla hindamine näitas, et Prantsusmaal (ülemäärase eelar -
vepuudujäägi menetluse pikendatud tähtaeg oli 2015. aasta lõpp) oli struk -
tuurne kohandamine nii 2013. kui 2014. aastal ebapiisav, kuid kohandatud 
struktuurne kohandamine vastas eesmärgile. Vastavalt eeskirjadele tehti ka 
alt-üles analüüs, et kinnitada, kas liikmesriik oli võtnud mõjusaid meetmeid. 
Teine analüüs näitas aga, et kummalgi aastal oli struktuurne kohandamine 
väiksem kui nõukogu soovitused nägid ette (st uute vabalt valitud meetme -
te mõju eelarvele oli ebaoluline). Komisjon hoiatas 2015. aasta suhtes (mis 
oli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse perioodi viimane aasta), et 
„2015. aasta eesmärgi saavutamiseks on vaja olulist meetmete kogumit lisaks 
neile, mis on juba kindlaks määratud”. Prantsusmaa seda eesmärki ei täitnud.
Hoolimata neist Malta ja Prantsusmaa kohta tehtud märkustest tegi komisjon mõ -
lema võetud meetmete kohta koostatud aruande kohta järelduse, et liikmesriik „on 
võtnud mõjusaid meetmeid ja uusi samme ei ole menetluses hetkel tarvis”.
63 Tähelepanekud 
101  
Komisjon väitis, et võetud meetmete aruande hindamine on tagasiulatuv. See ei  
ole aga kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatu eeskirjadega (punkt 232:  
„… komisjon vaatab läbi [liikmesriigi aruande võetud meetmete kohta], et kont -
rollida, kas liikmesriik on artikli 126 lõike 7 soovitusi järginud. Selleks hinnatakse, 
kas liikmesriik täidab komisjoni prognooside kohaselt kõik nominaalsed eesmär -
gid”), ning see tähendab ka, et väikeste eesmärkide seadmine ülemäärase eelar -
vepuudujäägi menetluse esimeseks aastaks (kui on aruande esitamise tähtaeg) 
võib muuta võetud meetmete aruande hindamise pelgalt formaalsuseks, mis 
ei anna mingit lisaväärtust. Sellega seonduvalt märgib kontrollikoda, et näiteks 
nõukogu 2013. aasta soovitustega nõuti Prantsusmaalt selleks aastaks 2013. aas -
tal Euroopa majandusprognoosis tehtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlu -
se soovituste aluseks olevale prognoosile vastava eelarvepuudujäägi saavutamist 
ning nõuti üksnes neid vabalt valitud meetmeid, mille liikmesriik oli juba viimase 
eelarvega selleks ajaks heaks kiitnud. Nõutav struktuurne kohandamine tuletati 
aga lihtsalt eelarvelisest eesmärgist.
102  
Meetmete mõjususe hindamine peaks võimaldama menetlust tõhustada, kui 
liikmesriik ei täida või prognoosikohaselt ei täida ühtegi eesmärki (eelarvepuudu -
jääk, struktuurne kohandamine, kohandatud struktuurne kohandamine ja alt-üles 
eesmärgid). Kontrollikoda leidis aga, et see ei olnud nii Prantsusmaa suhtes 
käimasolevate hindamiste puhul („regulaarne järelevalve”)50 2014. aasta kevad- ja 
sügisprognoosis: kuigi Prantsusmaa ei täitnud eesmärke, menetlust ei tõhustatud 
(vt VI lisa) .
103  
Kontrollikoja analüüs hindamise kohta, mida komisjon teeb uute soovituste esita -
mise tähtaja kättejõudmisel (Malta 2010. aastal ning Prantsusmaa aastatel 2009, 
2013 ja 2015), on ära toodud punktides 79 jj.50 Nagu näitab VI lisa , on 
Prantsusmaa valimis ainus 
liikmesriik, keda see 
käimasoleva hindamise 
puudujääk puudutab.
64 Tähelepanekud 
104  
Võla küsimuses leidis kontrollikoda, et isegi pärast võlakriteeriumi kohaldamist ei 
ole võlamäära muutumise analüüs veenev nende liikmesriikide puhul, kelle suh -
tes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust juba 2011. aasta no -
vembrist. Analüüsis kirjeldatakse üldiselt ajaloolisi ja prognoositavaid suundumu -
si seoses võla suhtega SKPsse ning hoiatatakse liikmesriike, et nende hindamistes 
võib esineda võla kasvumäära alahindamist ja nende stabiilsusprogrammides 
kavandatud meetmed võivad olla ebapiisavad võla ja SKP suhte alandamiseks. 
Järeldustes ei tõstatata aga isegi küsimust, kas võlakriteeriumi rikuti või mitte. 
Komisjon rõhutas, et mistahes selline järeldus muutub asjakohaseks alles pärast 
ülemäärase eelarveülejäägi menetluse tühistamist. Selle kohta märgib kontrolli -
koda, et stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatu asutusesiseseks kasutamiseks 
mõeldud versiooni kohaselt tuleb 2011. aasta novembris pooleliolnud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlused tühistada üksnes eelarvepuudujäägi kriteeriumi 
alusel.
Alates 2011. aastast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
soovitustes kasutusele võetud aastased eelarvelised eesmärgid 
annavad siiski selge võrdlusaluse mitmeaastaste ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluste meetmete mõjususe pidevaks 
hindamiseks
105  
Põhimõtteliselt peaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõppema selle 
alustamise aastale järgneva aasta lõpuks. Seepärast kehtivad ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetluse soovitused ühe aasta.
106  
2009. aastal algatati aga mitu mitmeaastast ülemäärase eelarvepuudujäägi me -
netlust. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk oli seatud kogu tähtajaks 
ning selleks kohaldati eelarvelist kohandamist kogu ajavahemiku kohta (vt VI 
lisa , kollased lahtrid). Selle puuduseks oli, et see võimaldas liikmesriigil suure -
mat osa parandusmeetmetest kuni perioodi viimase aastani edasi lükata. Selleks 
hetkeks muutis juba ainuüksi vajalike parandusmeetmete ulatus need ebareaal -
seteks ja sundis nõukogu tähtaega pikendama.
107  
Selle puuduse parandamiseks lisati 2011. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse soovitustesse mitmeaastaste ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
luste aastapõhised eelarvelised eesmärgid nii nominaalses kui ka struktuurses 
plaanis, taastades seega aastase võrdlusaluse parandusmeetmete hindamiseks, 
nagu see oli enne 2009. aastat.
65 Tähelepanekud 
Ka struktuurireforme arvestatakse nüüd ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse raames võetud meetmete üldises 
hindamises …
108  
Ülemäärane eelarvepuudujääk võib olla osaliselt põhjustatud struktuursetest 
puudustest. Struktuurireformid tegelevad nende puudustega ja kõrvaldavad 
takistused fundamentaalsete kasvu edendavate tegurite eest, näiteks liberalisee -
rides tööjõu- ning toodete ja teenuste turge, mis omakorda hoogustab töökoh -
tade loomist ja investeeringuid ning parandab produktiivsust. Seega võivad 
struktuuri  reformid parandada konkurentsi, anda hoogu kasvule ning pakkuda 
keskpikal ja pikal perioodil eelarvepuudujäägi kestvat paranemist.
109  
Komisjon on alates 2013. aasta maist võtnud ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse meetmete üldisel hindamisel arvesse ka struktuurireforme. Selleks 
hindab komisjon majanduspartnerluse programme. Alates teise majanduse 
juhtimise paketi jõustumisest on euroala liikmesriikidelt, kelle suhtes on kohal -
datud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, nõutud koos võetud meetmete 
aruandega ka majanduspartnerluse programmide esitamist, mida võib võrrelda 
kavandatud struktuurireformide kavaga. Lisaks on komisjon alates 2015. aasta 
veebruarist lugenud piisava täpsusega kavandatud struktuurireformid oluliseks 
teguriks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mittealgatamisel või mitme -
aastase tähtaja andmisel51.
… kuigi sellekohased analüüsid on endiselt piiratud ja neis ei 
võeta piisavalt arvesse struktuurireformide tähtsust ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis.
110  
Majanduspartnerluse programmide hindamised on ühekordsed ning komisjon ei 
tee tuvastatud puuduste üle süstemaatiliselt järelevalvet. Näiteks tegi nõukogu 
oma arvamuses Malta poolt 2013. aasta oktoobris esitatud majanduspartnerluse  
programmi kohta järelduse, et kõik reformid olid pooleli ja nende elluviimist 
ohustasid riskid. Lisaks ei olnud veel täielikult käsitletud mõningaid riigipõhiseid 
soovitusi. Seetõttu kutsus komisjon Maltat üles esitama täiendavat teavet eelseis -
va riikliku reformiprogrammi ja stabiilsusprogrammi kavandatud reformide ra -
kendamise kohta, kaaludes sealjuures täiendavaid meetmeid, et tagada pikaaja -
line riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Ehkki Malta ei käsitlenud nõukogu arvamuse 
kõiki aspekte, mis puudutasid mitut reformi, ei märkinud komisjon puuduvaid 
üksikasju ära oma hinnangus asjaomasele riiklikule reformiprogrammile.51 COM(2015) 12 final.
66 Tähelepanekud 
111 
Kui välja arvata finantsabiprogrammi kuuluvad liikmesriigid (näiteks Küpros), siis 
toimub liikmesriikides struktuurireformide rakendamise järelkontroll ülemäärase  
eelarvepuudujäägi menetluse raames üksnes Euroopa poolaasta kontekstis 
(järelevalve riigipõhiste soovituste rakendamise üle) ega ole rangem kui muude 
liikmesriikide suhtes.
112  
Lisaks ei laiene riigipõhiste soovituste järelevalve sugugi alati reformide tege -
likule rakendamisele või nende tõhususe hindamisele. See keskendub peamiselt 
sammudele, mis tehakse meetmete kohta esitatud ettepanekute seadustamiseks 
(vt 11. selgitus ). Kontrollikoda leiab, et nõrk järelevalve võib vähendada struktuuri -
reformide rakendamise suuremat arvessevõtmist puudutava komisjoni hiljutise 
otsuse mõju.
Komisjoni hinnang Itaalias rakendatud struktuurireformidele
Illustreerimaks komisjoni lähenemisviisi struktuurireformide hindamisele, viidatakse kolmele reformile, mida 
peavad esmatähtsaks nii Itaalia kui ka komisjon:
 οkulude läbivaatamine : Itaalia valitsus rõhutas oma 2013. ja 2014. aasta riiklikes reformiprogrammides 
voliniku määramist kulude üle järelevalve tegemiseks. 2013. aasta oktoobris ametisse määratud volinik 
astus aga 2014. aasta oktoobris (kaks aastat enne ametiaja lõppu) ametist tagasi, kui oli esitanud kulude lä -
bivaatamise kava. Komisjon märkis oma hinnangus (COM(2015) 113 final) üksnes, et „kulude läbivaatamise 
raames on tehtud valik suurema poliitilise vastutuse kasuks, kuid ainult osa vahendeist toimib täiel määral”. 
Komisjon ei hinnanud Itaalia edusamme (või nende puudumist) voliniku ettepanekute elluviimisel. Uus 
kulude läbivaatamise volinik nimetati ametisse alles viis kuud hiljem;
 οkorruptsiooni ohjamine : majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ei avastanud korruptsioonivas -
tase võitluse eest vastutava asutuse hindamisel mingeid puudusi, mis kahjustaksid selle mõjusust. Puudu -
sed tulid ilmsiks alles 2014. aasta juunis pärast seda, kui rände ja siseasjade peadirektoraadi aruandes tehti 
kindlaks mitu probleemi (2014. aasta veebruaris) ja Itaalias puhkes hiiglaslik korruptsiooniskandaal (EXPO 
2015 Milanos 2014. aasta aprillis). Kaks suurt korruptsioonijuhtu ilmnesid hiljem samal aastal (Mose projekt 
Veneetsias juunis ja Mafia Capitale Roomas detsembris);
 οmaksudest kõrvalehoidumise ohjamine : komisjon ei käsitlenud oma hinnangus näitajaid, mille Itaalia 
esitas stabiilsusprogrammi ja riikliku reformiprogrammi selles rubriigis võetud meetmete tulemina.11. selgitus
67 Tähelepanekud 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tulemus
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse reformidega 
on võetud kasutusele vahendid eelarvedistsipliini 
suurendamiseks, kuid menetlus ei ole osutunud täiesti 
mõjusaks parandusmehhanismiks
113  
Järgnevas osas võetakse kokku meetmed, mida on võetud eelarvedistsipliini eda -
siseks parandamiseks, ja vaadeldakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
kui parandava ja struktuurireformi mehhanismi mõjusust.
Järjestikuste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
reformidega on võetud kasutusele vahendid, millega 
liikmesriikide eelarvedistsipliini parandada …
114  
ELi eelarveraamistiku hiljutised reformid (esimene majanduse juhtimise pakett 
2011. aastal ning teine majanduse juhtimise pakett 2013. aastal – vt joonis 1 ) 
toimusid eesmärgiga saavutada ja säilitada riikide rahanduse usaldusväärsus. 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis võeti reformidega kasutu -
sele täiendavad eeskirjad, varajase hoiatamise mehhanism ning hulk uusi seire- ja 
järelevalvevahendeid; nendega tõhustati ka sanktsioone ja lihtsustati nende 
rakendamise tingimusi.
… kuid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ei ole osutunud 
täiesti tõhusaks parandusmehhanismiks.
115  
Eelarvetasakaal ja võla suhe SKPsse on kaks Maastrichti lepingust tulenevat näi -
tajat, mida kasutatakse liikmesriigi eelarvepositsiooni hindamiseks (vt punkt 1). 
Neid täiendati 2005. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti reformiga, millega kehtestati 
struktuurne eelarvepositsioon52 kui üks eesmärkidest, mida liikmesriigid peavad 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames saavutama, et ülemäärast eel -
arvepuudujääki korrigeerida.
116  
23 liikmesriigist, kellele kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust no -
vembris 2011, olid 2015. aasta lõpuks menetlusest väljunud 15 (vt tabel 1 ). Kõik 
kontrollitud liikmesriigid parandasid auditeeritud ajavahemiku jooksul oma eel -
arvepositsiooni ja struktuurset eelarvepositsiooni (vt joonis 1053). Tšehhi Vabariik, 
Saksamaa, Itaalia ja Malta suutsid menetlusest väljuda. Küpros nõustus finantsabi -
programmiga ja Prantsusmaa suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlust ka pärast kolmekordset tähtaja pikendamist. Prantsusmaa on ainuke 
valimisse kuuluv liikmesriik, mille eelarvepuudujääk oli 2015. aastal endiselt üle 3%.52 Eelarvepositsioon, milles ei 
arvestata tsüklilist komponenti 
ega ühekordseid ja muid 
ajutisi meetmeid.
53 Andmed on toodud 
vaatlusaluse ajavahemiku 
kohta (2008–2015). 
Struktuurse eelarvepositsiooni 
andmed on AMECOs 
kättesaadavad aga alles alates 
2010. aastast.
68 Tähelepanekud Joonis 10
Allikas : Kontrollikoda AMECO põhjal (viimane ajakohastamine 5. mail 2015).Valitsemissektori eelarvepositsioon (2008–2015) ja struktuurne eelarvepositsioon 
(2010–2015)
- 10- 8- 6- 4- 22
0Valitsemissektori netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (-) protsendina SKPst
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Küpros Malta Tšehhi Vabariik
2010 2011 2012 2013 2014 2015
- 6- 5- 4- 3- 2- 1012Valitsemissektori struktuurne eelarvepositsioon protsendina potentsiaalsest SKPst
Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Küpros Malta Tšehhi Vabariik
69 Tähelepanekud 
117  
Kõigi valimisse kuulunud liikmesriikide võla suhe SKPsse oli 2015. aastal kõrgem 
kui 2008. aastal (vt joonis 11 ). Tuleb aga öelda, et läbivaadatud ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetlused käivitati raske finantskriisi ajal, mis aitas erinevatel 
põhjustel (nagu kapitalisüstid pankadele ja madal või negatiivne nominaalne 
kasv) kaasa võlataseme kiirele kasvamisele. Võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 
2008–2012 ELis keskmiselt rohkem kui 24% SKPst ning see mõjutas kõiki riike. Joonis 11Võla suhe SKPsse (%) 2008–2015
Allikas : Kontrollikoda AMECO põhjal (viimane ajakohastamine 5. mail 2015).140
120
100
80
60
40
20
Saksamaa Prantsusmaa Itaalia Küpros Malta Tšehhi Vabariik2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
70 Tähelepanekud 
118  
SaksamaaI, Maltal ja Tšehhi Vabariigis (kus see on allpool künnise) oli kasv aasta -
tel 2008–2015 mõõdukas (4,4 protsendipunkti Maltal, 6,4 protsendipunkti  
Saksamaal ja 12,8 protsendipunkti Tšehhi Vabariigis), ning praegu on suhe vähe -
nemas. Küpros on silmitsi seisnud enneolematu panganduskriisiga ning riigi võla 
suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2015 61,4 protsendipunkti, kusjuures 
kõige järsem tõus oli aastail 2008–2013 (45,3 protsendilt 102,2 protsendile). Alates 
2013. aastast on Küpros lülitatud aga finantsabiprogrammi, võladünaamika on 
paranenud ja suhe stabiliseerus 2014. aastal (107,5%) ja 2015. aastal (106,7%). Nii 
Prantsusmaa kui ka Itaalia võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2015 pide -
valt ligi 30 protsendipunkti.
119  
Võlamäära muutumist põhjustavad esmane eelarvepositsioon54, lumepalliefekt55 
ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus56. Võla ja 
SKP suhte muutumine koosneb seepärast nende kolme teguri mõjust. Joonis 12  
kajastab seda liigitust ning 12. selgituses  esitatakse liigituse ja võladünaamika 
põhjalikum analüüs valimisse kuulunud liikmesriikide kohta.
120  
Ülaltoodud analüüs lubab oletada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
raamistik on võla kontrolli all hoidmiseks potentsiaalselt tõhus vahend. Menet -
luse tõhusust võla ja SKP suhte kontrolli all hoidmisel võib aga kahjustada võla 
kõrge algtase (nagu Itaalias) või liikmesriigi (nt Prantsusmaa) soovimatus täita üle -
määrase eelarvepuudujäägi menetluse soovitusi ning tagada eelarvedistsipliin.
121  
Itaalia võlg jätkas kasvamist hoolimata eelarvedistsipliini huvides tehtud pingu -
tustest (seda iseloomustab positiivne aastane esmane eelarvepositsioon +1.1% 
keskmiselt kogu ajavahemiku kohta), kuna algse suure põhivõla, madala või 
negatiivse nominaalse SKP kasvu ja kõrgete intressimäärade tõttu tekkis mär -
kimisväärne lumepalliefekt. Prantsusmaa võla suhe SKPsse suurenes hoolimata 
mõõdukast algtasemest nõrga eelarvedistsipliini tõttu, mida näitab eelarveliste 
näitajate ebapiisav paranemine (vt joonis 10 ) ja märkimisväärne negatiivne es -
mane eel arvepositsioon (keskmiselt –2,7% kogu ajavahemiku kohta).54 Eelarvepositsioon, mille puhul 
ei ole arvestatud 
valitsemissektori võla 
intressimakseid. See näitab 
valitsuse võetud uue võla 
(positiivset või negatiivset) 
summat ja seda võib seepärast 
pidada eelarvedistsipliini 
näitajaks.
55 Lumepalliefekt on mõju 
valitsemissektori võla 
akumuleerumisele, mis tekib 
valitsemissektori võla pealt 
makstud intressi ja nominaalse 
SKP kasvumäära erinevusest. 
Kui intressimäär on kõrgem kui 
SKP nominaalne määr, siis 
käivitab lumepalliefekt võla ja 
SKP suhte kasvamise. 
Põhimõtteliselt peab valitsus 
võla ja SKP suhte 
stabiliseerimiseks saavutama 
esmase eelarvepositsiooni, 
mis peatab lumepalliefekti.
56 Võlakoormuse muutuse ja 
eelarvepositsiooni vahelise 
erinevuse kohandamine 
koondab kõiki 
valitsemissektori võla muutusi, 
mida ei saa selgitada 
eelarvepuudujäägiga. See 
hõlmab muutusi 
finantsvarades (suurenemine 
ja müük), välisvaluutas 
fikseeritud võla väärtuse 
muutumist ning erinevaid 
statistilisi kohandusi.
71 Tähelepanekud Joonis 12Valitsemissektori võla kasvu tegurid (protsendipunktides) 2008–2015
Allikas : kontrollikoda AMECO põhjal (viimane ajakohastamine 5. mail 2015).0,35,8
-1,7- 4,312,54,6
4.412.861,4
16,6
26,4
18,4
- 8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8.3
- 7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
-10
Esmane 
eelarvepositsioonLumepalliefekt Varude muutuste 
korrigeerimineVõla ja SKP suhte 
muutumineItaalia Prantsusmaa Saksamaa Küpros Tšehhi Vabariik Malta
72 Tähelepanekud 
Valitsemissektori võla muutumise analüüs (%) 2008–2015
2008. aasta finantskriisi alguses oli Itaalia avaliku sektori võlg 102,3% SKPst. Ajavahemikul 2009–2015 seisis 
Itaalia silmitsi raske majandusliku olukorraga, mis peegeldus tugevalt negatiivses SKP lõhes (keskmiselt –3,3%) 
ja aastases keskmises nominaalses kasvumääras 0,0%. Kuigi Itaalia parandas oma struktuurset eelarveposit -
siooni alates 2009. aastast (vt joonis 10 ), kasvas võla suhe SKPsse 30,8 protsendipunkti. Võladünaamika käivi -
tajaks oli peamiselt tugev lumepalliefekt, kuna esmane eelarveülejääk tasakaalustas üldjoontes võlakoormuse 
muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse (vt joonis 12 ). Lumepalliefekti saab selgitada suure põhi -
võlaga, nõrga nominaalse kasvuga ja võlakriisi mõjuga intressimääradele.
Prantsusmaa võla suhe SKPsse oli 2008. aastal 68,1%. Ajavahemikul 2009–2015 ei olnud Prantsusmaa majan -
duslangus nii tõsine kui Itaalia oma – aastane nominaalne kasv oli +1,3% ja keskmine SKP lõhe –1,6%. Hooli -
mata võla madalamast algtasemest ja parematest tsüklilistest tingimustest koges Prantsusmaa kõnealusel pe -
rioodil sarnast võla ja SKP suhte kasvu (28,3 protsendipunkti). Kasv toimus peamiselt (umbes kahe kolmandiku 
ulatuses) Prantsusmaa puuduliku eelarvedistsipliini tõttu: perioodi jooksul oli Prantsusmaa aastane esmane 
eelarvepuudujääk 2,7%. Ülejäänud kolmandikku kasvust saab seletada lumepalliefektiga.
Saksamaa võla suhe SKPsse oli 2008. aastal 65,1%. Perioodil 2009–2015 oli Saksamaa nominaalne aastane 
kasvumäär (2,4%) kõrgem kui Prantsusmaal ja Itaalias ning SKP lõhe vähem negatiivne (keskmiselt –1,1%), ning 
riigi võla suhe SKPsse kasvas 6,4 protsendipunkti. Seda saab selgitada paremate tsükliliste tingimustega koos 
eelarve konsolideerimise pikema perioodiga. Esmane eelarveülejääk tasakaalustas aga vaid osaliselt võlakoor -
muse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelised erinevused, mis olid võla suurenemise peamiseks käivitajaks. 
Piiratud osa oli selles ka lumepalliefektil.
2008. aastal oli Küprose võla suhe SKPsse 45,3%. Vaadeldaval perioodil oli Küpros sügavas kriisis, millega 
kaasnes negatiivne keskmine nominaalne kasv aastas (–0,1%) ja –2,1% suurune SKP lõhe. Riigi võla ja SKP 
suhte suurenemist 61,4 protsendipunkti võrra (45,3 protsendilt 2008. aastal 106,7 protsendile 2015. aastal) 
saab seletada kõigi tegurite negatiivse mõjuga: esmane eelarvepositsioon (–18,4 protsendipunkti), lume -
palliefekt (–26,4 protsendipunkti) ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus 
(–16,6 protsendipunkti).
Tšehhi Vabariigi võla suhe SKPsse kasvas (ajavahemikus 2008–2015) 28,7-lt 41,5 protsendile ning jäi seega alla 
künnise. Majanduskeskkonnas, mida iseloomustab 1,5% suurune keskmine nominaalne kasv ja –1,5% suurune 
SKP lõhe, võib võla suurenemist (+12,8 protsendipunkti) selgitada peamiselt esmase eelarvepuudujäägiga 
(–12,5 protsendipunkti), kusjuures võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus tasakaalus -
tas lumepalliefekti.
2008. aastal oli Malta võla suhe SKPsse 62,7%. Aastatel 2009–2015 oli riigi keskmine nominaalne kasv 4,6% ja 
keskmine nominaalne eelarvepuudujääk –2,8%. Selle tulemusena jäi võla suhe SKPsse üldjoontes stabiilseks, 
suurenedes 4,4 protsendipunkti, mida saab peamiselt seletada võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni 
vahelise erinevusega.12. selgitus
73 Tähelepanekud 
122  
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus annab võimaluse rakendada nõrga 
eelarvedistsipliiniga euroala liikmesriikide suhtes sanktsioone. Seda võib teha 
menetluse tõhustamisega, kui komisjoni hinnang näitab, et liikmesriik ei ole 
suutnud võtta õigeks ajaks mõjusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi 
parandamiseks. Sanktsioonid võivad tähendada ka trahvi määramist summas 
kuni 0,5% SKPst.
123  
Siiski on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust alates selle kasutuselevõtmi -
sest tõhustatud vaid ühel korral – Belgia suhtes – ning sanktsioone ei ole kordagi 
kohaldatud. Kontrollikoja hinnangul sisaldab see ohtu, et liikmesriigid võivad 
hakata arvama, et sanktsioonide rakendamine on ebatõenäoline. Selline arvamus 
kahjustaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mõjusust ja usaldusväär -
sust. Ehkki sanktsioonide kohaldamine ei ole lõppeesmärk, tugineb süsteem, 
millel puuduvad sanktsioonid, üksnes moraalsele veenmisjõule, millisel juhul (kui 
komisjon ei veena liikmesriiki koostööd tegema) on ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi menetlus paratamatult ebaefektiivne.
Menetlusel on olnud piiratud mõju ka soovitatud 
struktuurireformide elluviimise tagamisele
124  
Struktuurireformid ei ole õiguslikult siduvad ega jõustatavad, mistõttu on tõe -
näoline, et nende elluviimine sõltub liikmesriigi valitsuse poliitilisest tegevus -
kavast. Komisjon ei saa nende rakendamist mõjutada ega edendada. Seetõttu 
tegi enamik valimisse kuulunud liikmesriike reformide eesmärkide täitmisel 
ainult osalisi või piiratud edusamme (vt VIII lisa ). Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse raames struktuurireformide rakendamise üle tehtav järelevalve seisnes 
sageli üksnes nõukogu riigipõhiste soovituste kordamises aastast aastasse.
125  
Valimisse kuulunud riikidest saavutas struktuurireformide rakendamisel olulist 
edu vaid Küpros, kui nõustus finantsabiprogrammiga (2013. aasta aprillis). Viima -
ne kättesaadav hinnang näitab, et Küpros on enamiku kokkulepitud meetmetest 
täielikult ellu viinud, kuigi mõningase viivitusega. Programmi raames kehtestati  
Küprose suhtes põhjalikum ja laiaulatuslikum järelevalve ning rangemad 
jõustamiseeskirjad.
74 Tähelepanekud 
Positiivsed märgid – ja proovikivi – tulevikuks
126  
Esitledes ettepanekuid viie juhi aruande (vt punkt 4) rakendamise kohta, tun -
nistas komisjon, et Euroopa majandusjuhtimise raamistik „on viimastel aastatel 
muutunud ulatuselt sügavamaks ja laiemaks, aga ka keerukamaks”57, ning et 
tõhustatud raamistiku esimesel ülevaatamisel „tuvastati valdkondi, mis vajavad 
parandamist, eelkõige poliitika kujundamise läbipaistvuse, kõikehõlmavuse ja 
ennustatavuse seisukohast, mis on vahendite mõjususe jaoks oluline”58. Komisjon 
väljendas tahet jätkata „olemasolevate vahendite täielikku ja läbipaistvat raken -
damist” , ning parandada selgust ja vähendada keerukust, mille lõplik eesmärk on 
kehtivate eeskirjade mõjususe suurendamine.
127  
Kontrollikoda leiab, et ettepanekud kujutavad endast positiivset arengut ja jul -
gustab komisjoni jääma võetud kohustustele kindlaks.57 Pressiteade veebisaidil  
http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
en.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Järeldused  
ja soovitused
128  
Komisjon on astunud olulisi samme, et järjest suureneva keerukuse kontekstis rat -
sionaliseerida ja lihtsustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakenda -
mist majandusjuhtimise parandamise vahendina kogu ELis. Hiljuti väljendas ko -
misjon tahet viia läbi muutusi valdkondades, kus kontrollikoda leidis auditeeritud 
ajavahemikul probleeme: ilmnenud on vajadus põhjaliku ülevaate ning suurema 
selguse ja läbipaistvuse järele, et maksimeerida laiaulatuslike eeskirjade ja juhiste 
mõjusust. Kehtestatud on eeskirjad ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
rakendamine on õigel teel, ent sellele tuleks suureks kasuks, kui komisjon jätkaks 
paranduste tegemist.
129  
Üksikasjalikumad järeldused auditiga hõlmatud rakendusvaldkondade kohta on 
toodud alljärgnevalt koos täpsemate soovitustega.
Eurostat
Andmete kontrollimine
130  
Komisjon (Eurostat) on oma kvaliteedihindamise protsesse alates 2011. aastast 
parandanud nii ressursside kui ka menetluste tasandil. Teabepäringute standar -
diseerimine ja nende arvu suurendamine on andnud võimaluse ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse andmeid põhjalikumalt analüüsida.
131  
Kontrollikoda leidis, et statistiliste andmete kontrollimise protsess ei ole piisavalt 
dokumenteeritud selleks, et kvaliteedihindamise aluseks olevat analüüsi oleks 
lihtne jälgida. Lisaks põhineb see andmetel, mis ei ole alati täielikud. Samuti võiks 
anda selgemaid juhiseid selle kohta, kuidas olemasolevaid eeskirju ja suuniseid 
rakendada (vt punktid 47–51).
76 Järeldused ja soovitused  
1. soovitus
Komisjon (Eurostat) peaks oma majasisese kontrolliga seotud tööd paremini 
dokumenteerima ja selle läbipaistvust suurendama. See annaks juhtkonnale ja 
teistele valdkonna ametnikele selgema ülevaate analüüside sisust.
Komisjon (Eurostat) peaks kehtestama kirjalikud sisemenetlused, milles antakse 
juhiseid kvaliteedihindamisega seotud analüüsi tegemiseks, ning täpsemini hin -
dama ja dokumenteerima majasisest andmete kontrolli sellistes valdkondades, 
nagu valitsemissektori piiritlemine ja valitsemissektori tehingud.
Kontrollisüsteemide hindamine
132  
Komisjon (Eurostat) ei hinda asjakohaselt liikmesriikide kontrollisüsteeme, mille 
abil tagada, et liikmesriigid rakendaksid hoolimata erinevatest statistilistest süs -
teemidest andmete kogumisel ühtset lähenemisviisi. Kuna järelevalve- ja kont -
rollisüsteemide kohta ei ole andmete võrdlemiseks küllalt dokumente, siis ei saa 
saadud andmete kvaliteedi kontrollimiseks rakendada süsteemipõhist lähenemis -
viisi (vt punkt 55).
2. soovitus
Komisjon (Eurostat) peaks tõhustama oma kvaliteedihindamist, lisades sellesse 
liikmesriikides kasutusel olevate järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrolli, ning 
oma analüüsid selgelt dokumenteerima. Järjepidevuse tagamiseks tuleks ette 
valmistada ja kasutusele võtta kirjalikud menetlused.
Dialoogkülastused ja vahetu kontrollimine
133  
Ajavahemikul 2011–2013 täiendas komisjon (Eurostat) oma tavapäraseid dialoog -
külastusi (SDVd), võttes kasutusele lähteandmete hindamise dialoogkülastused 
(UDVd), et analüüsida lähteandmete juhtimist ja kontrolli. Lähteandmete hinda -
mise dialoogkülastused osutusid kvaliteedihindamisel väga kasulikuks sellistes 
ülesannetes, nagu riskide ja probleemide kindlaksmääramine, hindamine ja seire. 
2014. aastal ühendati lähteandmete hindamise külastused tavapäraste dialoog -
külastustega, mille tõttu kestab iga külastus kaks päeva. Arvestades külastuste 
päevakavade suurt mahtu, ei ole külastuste kestus piisav selleks, et kontrollida 
korralikult andmete kvaliteediga seonduvaid olulisi küsimusi (vt punktid 52 ja 54).
77 Järeldused ja soovitused  
134  
Eurostat teeb kohapealsete külastuste käigus piiratul määral vahetut kontrolli -
mist. Hea ülesehitusega riskianalüüs on kasutusele võetud, kuid seda ei kasutada 
selleks, et külastuste jaoks kõrge riskitasemega probleeme eelnevalt välja valida. 
Riskianalüüsi elemente, mille abil määratakse kindlaks, millistesse liikmesriiki -
desse dialoogkülastus teha, ning külastuste käigus arutatavaid teemasid võiks 
paremini dokumenteerida (vt punkt 53).
135  
Eurostati dialoogkülastuste aruanded avaldatakse 9 kuni 52 nädala jooksul pärast 
asjaomast külastust. Avaldamisega viivitamine tähendab, et liikmesriigid ei saa 
head tava jagada, ja võib takistada teistel sidusrühmadel/kasutajatel liikmesriigis 
eksisteerivatest probleemidest õigel ajal teada saada (vt punkt 56).
3. soovitus
Komisjon (Eurostat) peaks kohandama oma liikmesriikidesse tehtavate külastuste 
kestust või tegema rohkem külastusi, et tagada parem katvus.
Komisjon (Eurostat) peaks tõhustama kohapealsete külastuste käigus tehtavat 
vahetut kontrolli.
Komisjon (Eurostat) peaks veelgi vähendama külastusaruannete avaldamiseks 
kuluvat aega.
Tegevuspunktid
136  
Tegevuspunktid jäävad soovitatud tähtajaks sageli täitmata. See toob kaasa riski, 
et Eurostati kvaliteedihindamistes ei võeta asjakohaselt arvesse oluliste küsimus -
tega seotud probleeme (vt punkt 56).
4. soovitus
Komisjon (Eurostat) peaks täiel määral kasutama oma volitusi jõustada meetmeid 
dokumentide täielikkuse, metoodikaalase vastutuse ja edastamise valdkondades.
78 Järeldused ja soovitused  
Juhised
137  
Kui see on konfidentsiaalsuse tõttu vajalik, ei edasta Eurostat majandus- ja rahan -
duskomiteele ega tee avalikuks kõiki eel-/järelnõuandeid, mida ta on liikmesriigi -
le kahepoolsel alusel andnud. Selline teguviis kahjustab läbipaistvust ja võrrelda -
vust (vt punktid 57 ja 58).
5. soovitus
Läbipaistvuse parandamiseks peaks komisjon (Eurostat) edastama majandus- ja 
rahanduskomiteele ning tegema avalikuks kõik metoodikaalastes küsimustes 
antud nõuanded. Kui konfidentsiaalsuse tõttu ei saa avaldada kogu dokumenti, 
tuleks esitada vähemalt kokkuvõte.
Tulem
138  
Eurostati reservatsioonide esitamise ja andmete muutmise põhjused tuleks läbi -
paistvamaks muuta (vt punkt 65).
139  
Eurostat ei ole sõnaselgelt kindlaks määranud kirjalikke sisemenetlusi reservat -
sioonide tegemiseks andmete kvaliteedi või muudatuste tegemise kohta (vt 
punkt 65).
6. soovitus
Komisjon (Eurostat) peaks oma sisemenetlusi ja reservatsioonide esitamise kritee -
riume ning andmetes muudatuste tegemist paremini dokumenteerima, tõen -
damaks, et kõigi metoodiliste probleemidega, millel on võimalik/tegelik mõju 
netolaenuandmisele/netolaenuvõtmisele, tegeldakse ühetaolisel viisil.
79 Järeldused ja soovitused  
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat
Läbipaistvus
140  
Üldiselt on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuste ja soovituste kohta 
tehtud komisjoni ettepanekute aluseks olevad analüüsid vähe läbipaistvad ning 
põhinevad teatud võtmeaspektides ebamäärastel definitsioonidel. Lisaks on 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse järjestikused reformid suurendanud 
analüütilise protsessi keerukust. Selle tõttu on mõnel juhul raske kindlaks teha 
selget seost tehtud analüüsi ning selle järelduste vahel (vt punktid 59–62, 72–83, 
91–97 ja 100–104).
141  
Seepärast on vaja tasakaalustada majandusliku hinnangu suuremat keerukust 
ja laiemat ulatust, parandades läbipaistvust ning hõlbustades seeläbi avalikku 
järelevalvet. Viimastel aastatel on komisjon teinud kiiduväärt jõupingutusi läbi -
paistvuse suurendamiseks. Need jõupingutused ei ole siiski piisavad ja neid tuleb 
jätkata (vt punkt 98).
7. soovitus
Komisjon (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) peaks jätkuvalt 
parandama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse läbipaistvust ja selgust 
järgmistes valdkondades:
 ο hindamisprotsess: komisjon peaks oma analüüsi võtmeaspektides suuremat 
läbipaistvust ilmutama. Selleks võiks näiteks välja töötada metoodika, mille 
abil kindlaks määrata ja kvantifitseerida ühekordsete ja ajutiste meetmete 
mõju, anda piisavalt põhjalikke selgitusi oma hinnangute ja järelduste kohta 
riigipõhistes dokumentides, eelkõige kontseptsiooni „ootamatud majandust 
kahjustavad sündmused” kohta meetmete mõjususe hindamise käigus, ning 
kehtestada metoodikaalane raamistik, et kaaluda asjakohaste tegurite mõju, 
mida komisjon võtab oma hindamises arvesse;
 ο juurdepääs andmetele: komisjon peaks avalikustama kogu üksikasjaliku 
teabe, mida on vaja analüüside aluseks olevate arvutuste tegemiseks, seega 
võimaldades mis tahes huvitatud kolmandal poolel hindamise käik taastada;
 ο alt-üles hindamine: riiklikud eelarvenõukogud tuleks kaasata hindamisprot -
sessi, kutsudes neid üles tegema sõltumatut kontrolli rahandusministeeriumi -
de esitatud ning komisjoni poolt oma analüüsides kasutatavate arvandmete 
ja teabe usaldusväärsuse üle;
 ο analüüsi põhjalikkus: komisjon peaks järjekindlalt kasutama kogu asjakohast 
teavet, mis on prognoosides kättesaadavaks tehtud, järgima asjakohast me -
toodikat ning levitama seda nii laialdaselt ja kiiresti kui võimalik.
80 Järeldused ja soovitused  
Võlakriteerium
142  
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on seni keskendunud rohkem valitse -
missektori eelarvepuudujäägile kui võlale. Võlakriteerium võeti kasutusele alles 
2012. aastal, seda rakendatakse järk-järgult ning vähemalt kuni 2020. aastani ei 
kohaldata seda kõigis liikmesriikides. Liikmesriikide võladünaamika hindamine 
enne 2011. aastat algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste raames on 
ebaselge: sellised menetlused saab tühistada üksnes eelarvepuudujäägi kritee -
riumi alusel ning sellele järgneb kolmeaastane üleminekumenetlus, mis käsitleb 
võlga (vt punktid 68–69 ja 104).
143  
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikkuse lisanõuded on tähen -
danud seda, et majanduslikult ebasoodsatel aegadel võib nõuetele vastavust 
tunnustada isegi juhul, kui võla suhe SKPsse kasvab. See võib kahjustada menet -
luse usaldusväärsust ja seada kahtluse alla valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse, 
eelkõige pikemaajaliste majanduslanguse perioodide ajal (kui võlg võib kasvada 
isegi siis, kui võlakriteerium on täidetud). Lõpuks on oluline tegelik võlasumma 
tagasi maksta või jätkusuutlikult refinantseerida, sõltumata sellest, kas võlakritee -
rium on täidetud või mitte (vt punktid 76–78).
8. soovitus
Komisjon peaks tähelepanelikult jälgima võlasumma muutumist, eelkõige suure 
võlakoormusega liikmesriikides, et ära hoida võla suurenemist jätkusuutmatule 
tasemele.
Kui võlg ületab 60% piiri ja asjaomasele liikmesriigile kohaldatakse ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust, siis peaks komisjon tagama, et nõutud kohan -
damine võimaldaks realistlikku ja usaldusväärset stabiliseerimiskava, liikumaks 
võlareegli täitmise suunas, eelkõige arvestades algset võlataset.
Komisjon peaks võlakünnist ületavatele liikmesriikidele suunatud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes määrama aasta eelarvepuudujäägi 
eesmärkide seadmisel kindlaks ka aasta võla suhte SKPsse, mis vastab seatud 
eesmärkidele.
81 Järeldused ja soovitused  
Struktuurireformid
144  
Ülemäärane eelarvepuudujääk võib olla vähemalt osaliselt põhjustatud struk -
tuursetest puudustest. Seepärast võivad eesmärgipärased struktuurireformid 
kaasa aidata eelarvepuudujäägi püsiva mõjuga korrigeerimisele. Alates 2013. aas -
ta maist on struktuurireformid komisjoni ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
luse hindamise tegurina olulisemaks muutunud. Need ei ole aga veel jõustatavad 
ja komisjon ei jälgi nende rakendamist tähelepanelikumalt kui liikmesriikide 
tegevust, kelle suhtes ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatud 
(v t punk tid 10 8 –111).
145  
Lisaks ei laiene riigipõhiste soovituste järelevalve alati reformide tegelikule 
rakendamisele ja nende mõjususele. See võib vähendada struktuurireformide 
rakendamise suuremat arvessevõtmist puudutava komisjoni hiljutise otsuse mõju 
(vt punkt 112).
9. soovitus
Kooskõlas makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega peaks komisjon 
(majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) täiel määral kasutama Euroopa 
poolaastat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega hõlmatud liikmesriikide 
struktuurireformide elluviimise üle tehtavas järelevalves, eriti neis riikides, kus 
eelarve- ja struktuurireformid on majanduspartnerluse programmi osa. Lisaks 
õiguslikele aspektidele keskendumisele tuleks hinnata rakendatud reformide 
mõjusust.
Komisjon peaks täiel määral kasutama oma volitusi selle tagamiseks, et liikmes -
riigid, kelle suhtes rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, täida -
vad oma struktuurireformidega seotud kohustused.
82 Järeldused ja soovitused  
Aruandlus
146  
Esimese ja teise majanduse juhtimise paketiga kehtestati liikmesriikidele uued 
aruandlusnõuded, et tõhustada komisjoni järelevalvet ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi menetluse üle. Neid nõudeid ei ole aga võimalik jõustada, kuna puuduvad 
õigusnormid, millega tagada, et liikmesriigid neid järgivad, või millega oleksid 
kehtestatud sanktsioonid nende suhtes, kes ei järgi. Seega sõltub komisjoni 
järele  valve mõjusus liikmesriikide aktiivsest koostööst. Kontrollikoda leidis ühe 
juhu, kus liikmesriik ei olnud nõutaval viisil aruandlusdokumente saatnud. Komis -
jon ei ole seda aga oma asjakohastes hindamistes avalikustanud (vt punktid 85 ja 
86).
147  
Isegi kogu dokumentatsiooni laekumise korral ei hinda ega kontrolli komisjon 
alati saadetud teavet, mis tekitab kahtluse, et komisjon ei kasuta liikmesriikide 
aruandeid parimal võimalikul viisil või koormatakse liikmesriike põhjendamatu 
bürokraatianõudega (vt punktid 99 ja 110).
10. soovitus
Komisjon (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat) peaks oma hindami -
ses alati selgitama, kas liikmesriigid on aruandlusnõuded täitnud.
Komisjon peaks kasutama võimalust käivitada rikkumismenetlus, kui liikmesriigid 
ei täida oma aruandluskohustusi.
Sanktsioonid
148  
Järjestikuste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse reformidega on karmista -
tud sanktsioone liikmesriikide vastu, kes ei järgi soovitusi, ja lõdvendatud nende 
kohaldamise tingimusi. Alates ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kasutu -
selevõtust ei ole sanktsioone kohaldatud (vt punktid 114 ja 122).
83 Järeldused ja soovitused  
149  
Kuigi sanktsioonid on kasulikud ka hoiatamiseks, toob nende mittekohaldamine 
liikmesriikide suhtes, kes eelarvedistsipliini ei järgi, kaasa ohu, et neid hakatakse 
pidama vahendiks, mille kasutamine on ebatõenäoline. See kahjustaks nende 
usaldusväärsust ja mõjusust ning seeläbi ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
lust tervikuna.
11. soovitus
Komisjon (majandus- ja finantsküsimuste peadirektoraat) peaks kooskõlas 
kehtivate õigusaktidega soovitama nõukogul menetlust tõhustada ja kohaldada 
sanktsioone, kui on tõendeid, et liikmesriik ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse soovitusi järginud ja ei ole seepärast täitnud aluslepingust tulenevat 
eelarvedistsipliini järgimise kohustust.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 25. veebruari 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
84
 Lisad I lisaEelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad õigusaktid
– Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta, mida on muudetud järg -
miste õigusaktidega:
√ nõukogu 28. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 475/2000. Sellega viidi ülemäärase eelarvepuudujäägi me -
netluse aluseks olev kontseptuaalne raamistik üle ESA 95-le;
√ komisjoni 25. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 351/2002. Selles selgitati viiteid ESA 95-le ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse kontekstis, asendades koodid B.9 ja D.41 vastavalt koodidega EDP B.9 ja EDP D.41;
√ nõukogu 12. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2103/2005, mis käsitleb statistiliste andmete kvaliteeti 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames.
– Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud üle -
määrase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (asendas muudetud määrust 
nr (EÜ) nr 3605/93). Muudetud järgmise õigusaktiga:
√ nõukogu 26. juuli 2010. aasta määrus (EÜ) nr 679/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 479/2009 seoses 
statistikaandmete kvaliteediga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames.
– Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendami -
se kiirendamise ja selgitamise kohta (nõukogu poolt muudetud).
– 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1056/2005 ja 8. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1177/2011 – sta -
biilsuse ja kasvu pakti paranduslik osa.
– Esimesest majanduse juhtimise paketist:
√ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse mää -
rust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta;
√ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa 
rakendamise kohta euroalal.
– Kahest meetmest koosnevast paketist:
√ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarve -
kavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade 
kohta.
– Majandus- ja rahaliidu valitsustevaheline stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping (fiskaalkokkule -
pe) – 2. märts 2012.
85 Lisad II lisaMõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides puudunud kohustusliku 
teabe kohta
Puuduv teave 2012. aasta, 2013. aasta ja 2014. aasta aprilli teadetes
Aasta N-1 kohta:
– ühes liikmesriigis:
i) puudus osa üksikasjalikest andmetest sotsiaalkindlustusfondide allsektori ja kohalike omavalitsuste kohta (sealhulgas jooksevsaldo) selliste 
üksuste puhul, mis ei kuulu kohalike omavalitsuste hulka, ning muude kohalike omavalitsuste andmete muutmiste kohta;
ii) ei esitatud andmeid pikaajaliste laenude mõju kohta võlatasemele (suurenemine ja vähenemine) kõigil valitsemissektori tasanditel (üksnes 
2012. aasta aprill) või riigi ja kohaliku omavalitsuse aktsiate ja muude omandiväärtpaberite jaotuse kohta.
– Ühes teises liikmesriigis ei esitatud andmeid mõningate allsektorite kohta (jooksevsaldos sisalduvad piirkondliku valitsuse, kohaliku omavalitsuse ja 
sotsiaalkindlustusfondide finantstehingud ja „muud kohandused”). Valitsemissektori kõigil tasanditel puudus enamik küsitud täpsustustest, mille 
esitamine ei ole kohustuslik.
Puuduvad andmed kaubanduskrediitide ja ettemaksete kohta (AF.71 L) tabelis 4
Ühes liikmesriigis ei esitatud andmeid kuni 2009. aastani ja teises puudusid andmed kuni 2011. aastani.
Puuduvad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse küsimustikes
Kuuest liikmesriigist viis tagastasid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse küsimustikud nii, et kohustuslikud lahtrid olid poolikult täidetud. Näiteid 
puuduliku teabe kohta:
i) nelja liikmesriigi kõigi aastate ning ühe liikmesriigi aasta N-1 andmed kapitalisüstide kohta olid ebapiisavad või puudusid täiesti;
ii) kolm liikmesriiki saatsid poolikult täidetud tabeli 4 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelites esitatud muude saadavate/makstavate 
arvete jaotus);
iii) kuigi andmete täielikkus on paranenud, saatsid kaks liikmesriiki poolikult täidetud tabeli 5 (maksud ja sotsiaalmaksed: valitsemissektori muud 
saadavad/makstavad arved), tabeli 8 (valitsemissektori nõuded, võlgade kustutamine) ja tabeli 9 (tagatised).
Muu teave
Perioodil 2008–2014 ei saatnud üks liikmesriik koondtabeleid1 ega andmeid, nagu oli nõutud, ning kolm liikmesriiki esitasid need pärast tähtaega. Üle -
määrase eelarvepuudujäägi menetluse andmete esitamise tähtaeg oli 2013. aasta detsember, kuid kaks liikmesriiki saatsid need pärast tähtaja möödu -
mist – üks 2014. aasta aprillis ja teine novembris.
1  Koondtabelid näitavad avaliku sektori raamatupidamise ja ESA klassifikatsiooniüksuste vahelist kooskõla.
Allikas : kontrollikoda Eurostati teabe alusel.
86 Lisad III lisaMõned näited kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentides esinenud 
liigitamisprobleemide kohta
Peamised juhtumid, mille puhul puudus kooskõla ESA  95­ga, kuid mida Eurostat aktsepteeris
 ο kolmes liikmesriigis ei olnud avaliku sektori üksuste statistiline register täielik, seda peamiselt kohaliku omavalitsuse tasandil;
 ο üks liikmesriik kasutas kaalutletud lähenemisviisi, mis tähendab, et kõik avaliku sektori üksused, mille müük valitsemissektorile oli suurem kui 80% 
kogutulust, liigitati automaatselt valitsemissektorisse täiendavate üksustena ja ülejäänutele kohaldati 50% kriteeriumi. Kaalutletud lähenemisviisi 
puhul on tegemist automaatse kriteeriumiga, mis ei võta arvesse üksuse tegevust (pakutavate teenuste tüüpi) või muid tingimusi, näiteks hanked 
ja turg. Arvepidamiseeskirjades ei ole täpsustatud, mida sel juhul teha. Lisaks olid mõned üksused liigitatud grupipõhiselt (näiteks haiglad), selmet 
liigitada need individuaalselt vastavalt nende turupõhisele või turuvälisele olemusele;
 ο üks liikmesriik kasutas kaalutletud lähenemisviisi, kuid üksnes teatud suurusest väiksemate üksuste puhul. Nende suhtes kohaldati 50% kriteeriumi 
nii, et müügikäibest arvati välja „muud tulud” ja arvestati kõiki maksuliike tootmiskuludena. See toimus nii põhjusel, et liikmesriik ei suutnud kind -
laks määrata toetusi, mida käibest maha arvata. Ehkki kõiki makse kajastati kulude poolel, oleks arvepidamiseeskirjade kohaselt tulnud arvestada 
üksnes muid tootmiskulusid.
Avaliku sektori institutsionaalsete üksuste liigitamise peamised puudused
 ο üks liikmesriik liigitas finantsturgude järelevalveüksuse, mis kuulub institutsionaalsete üksuste hulka, valitsemissektorisse. ESA 95 kohaselt tuleb 
sedalaadi üksused liigitada väljapoole valitsemissektorit (täpsemalt finantsettevõtete sektorisse kuuluvateks finantsvahendusettevõteteks). Teised 
liikmesriigid liigitasid need institutsionaalsed üksused õigesti valitsemissektorist väljapoole;
 ο ühes liikmesriigis kontrollis kontrollikoda avaliku sektori üksusi, mis olid turuvälised ja mis olid 2014. aasta oktoobris pärast ESA 2010 võrdlusaluse 
ülevaatamist ümber liigitatud. Kokku oli liikmesriik valitsemissektoris ümber liigitanud 158 avaliku sektori üksust, neist 20 uute ESA 2010 eeskirjade 
tõttu ja ülejäänud 138 tulenevalt tavapärasest võrdlusaluse ülevaatamisest. Teine rühm oleks valitsemissektorisiseselt ümber liigitatud, kui neid 
oleks varem õigesti analüüsitud.
Muud puudused
 ο Kontrollikoda leidis kuues liikmesriigis erinevaid lähenemisviise seoses valitsemissektori sees ja sellest väljaspool olevate üksuste analüüsimise ning 
(ümber)liigitamise menetluste ja ajastamisega:
i. kaks liikmesriiki analüüsivad ja liigitavad üksusi (ümber) iga viie aasta järel võrdlusaluse järjestikuste läbivaatamiste raames, kuid teevad igal 
aastal uute üksuste üle järelevalvet. 2011. aastal sisaldas aga neist ühe liikmesriigi meede soovitust, et 50% kriteeriumi kohaldamine ei tohiks 
ületada 3-4 aastat, ning teise liikmesriigi meetme soovituse kohaselt tuli kõigi avaliku sektori üksuste turupõhisust või turuvälisust igal aastal 
kontrollida;
ii. kolm liikmesriiki analüüsivad üksusi igal aastal ja liigitavad need ümber, kui nende olemus (turupõhine/turuväline) on kolmel järjestikusel 
aastal erinenud;
iii. üks liikmesriik analüüsib üksusi kaks korda aastas või rahastamistingimuste muutumise korral, ning liigitab need ümber, kui üksuse olemus 
muutub.
Allikas:  kontrollikoda Eurostati teabe ja kuue kontrollitud liikmesriigi dokumentide alusel.
87 Lisad IV lisaMõned näited meetmetest, mis võivad mõjutada eelarvepuudujäägi ja võla andmeid
Tšehhi VabariikTurupõhisuse ja turuvälisuse kontrollimine oli harv ning suurt hulka avaliku sektori üksusi (ettevõtteid) ei 
kontrollitud
Eurostat leidis 2009. aastal toimunud külastuse ajal, et eraõiguslikke üksusi (näiteks aktsiaseltsid ja osaühingud) ei olnud seni 
kontrollitud, ja kehtestas vastava tegevuspunkti. 2012. aastal toimunud tavapärase dialoogkülastuse käigus kehtestas Eurostat 
tegevuspunkti, kuna suurtele ettevõtetele, millest riigile kuulub vähem kui 50%, ei olnud kohaldatud riigi kontrolli, ja seetõttu ei 
olnud neid üksusi analüüsitud. Hoolimata võimalikust mõjust reservatsiooni ei esitatud.
SaksamaaTuruväliste üksuste ümberliigitamine valitsemissektorisse alates nende turuvälise seisundi tekkimise aastast
Eurostat avastas probleemi oma 2014. aasta veebruaris toimunud külastuse ajal ja kehtestas vastavuse saavutamise tähtajaks 
2014. aasta mai. Küsimus loeti lõpetatuks 2014. aasta juulis. 2014. aasta oktoobris saadetud selgitused näitasid, et riiklik statistika -
amet täitis tegevuspunkti üksnes nende üksuste puhul, mis olid liigitatud pärast 2014. aasta veebruari. Hoolimata võimalikust 
mõjust (teadmata) reservatsiooni ei esitatud.
Üksikasjalike andmete puudumine kapitalisüstide, tuletisinstrumentide ja väljamaksete analüüsiks
Eurostat tõstatas andmete kättesaadavuse probleemi esmakordselt pärast 2007. aastal toimunud külastust. 2009. aasta külastusel 
tuvastati, et olukord oli paranenud valitsemissektori vahetustehingute ja dividendide puhul. Eurostat märkas teatud probleeme, 
kuid ei kehtestanud tegevuspunkti, ning dividendide küsimust põhjalikult ei arutatud. Tegevuspunktid kehtestati aastatel 2011  
ja 2013. Eurostat märkis 2011. aastal, et kapitalisüstide ja väljamaksete kohta puudusid korralikuks analüüsiks vajalikud üksik -
asjalikud andmed, ning vahetustehingute kohta puudusid kohalike omavalitsuste andmed, kuid tegevuspunkti ei kehtestatud.  
2013. aasta lähteandmete hindamise dialoogkülastuse tulemusena kehtestati tegevuspunktid, kuid probleem on säilinud. Hooli -
mata võimalikust mõjust (teadmata) reservatsiooni ei esitatud.
PrantsusmaaTuumarajatiste dekomisjoneerimine  – Marcoule (1,6  miljardit  eurot (0,1% SKPst) 2004.  aastal)
Tegevuspunkti arutati esmalt 2006. aastal toimunud külastuse ajal; Eurostat lükkas otsuse tegemise edasi, sest riiklik statistika -
amet ei olnud õige liigitamise suhtes samal arvamusel. Juhtum puudutas ühekordse summa saamist valitsemissektori üksuse 
poolt dekomisjoneerimise eelduslike kulude katteks, kusjuures kõik muud kohustused pidi täitma käitaja. 2005. aastal oli Eurostat 
soovitanud liigitada selle tehingu ettemaksuna teenuste ostmise eest, kuid riiklik statistikaamet sellega ei nõustunud ning kajastas 
seda kapitali üleandmisena, mis parandas netolaenuandmise ja netolaenuvõtmise näitajaid. 2008. aastal arutati probleemi uuesti, 
kuid täiendavaid meetmeid ei võetud. Hoolimata teatavaks saanud mõjust reservatsiooni ei esitatud.
Sektori piiritlemine
Pärast 2012. aastal toimunud külastust kehtestas Eurostat tegevuspunkti seoses asjaoluga, et valitsemissektor ei ole täielik, kuna 
see ei hõlma avalik-õiguslikke ettevõtteid, mis kuuluvad kohalikele omavalitsustele või on nende kontrolli all. 2014. aasta lõpuks ei 
olnud riiklik statistikaamet ikka veel lõplikku loetelu esitanud. Hoolimata võimalikust mõjust (teadmata) reservatsiooni ei esitatud.
88 Lisad IV lisaItaaliaPõhivarasse mahutatud kogukapitali tekkepõhine kajastamine
Eurostat kehtestas 2012. aasta lähteandmete hindamise dialoogkülastuste käigus tegevuspunkti, arvestades asjaolu, et suur osa 
investeeringutest oli kajastatud kassapõhiselt, mitte tekkepõhiselt. Riiklikule statistikaametile anti õigete arvutuste tegemiseks 
aega kuni 2014. aastani. 2013. aastal kehtestati tegevuspunkt, milles nõuti eduaruande esitamist. Riiklik statistikaamet esitas 
õiged arvutused 2014. aasta oktoobris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teates. Hoolimata võimalikust mõjust (teadmata) 
reservatsiooni ei esitatud.
MaltaMalita ja linnavärava projekt
Eurostat märkas probleemi 2011. aasta oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate ülevaatamise analüüsis. 
2012. aastal kehtestas Eurostat pärast toimunud diskussioone tegevuspunkti: riiklik statistikaamet pidi kiiresti saatma Eurostatile 
Malita ja linnavärava projekti statistiliselt oluliste aspektide kirjelduse koos oma seisukohaga tehingute statistiliste kajastamise 
kohta. Punkti analüüsis Eurostat kahepoolse juhendamise raames; selles lepiti kokku 2012. aasta augustis ja seda rakendati sama 
aasta oktoobris. Mõju eelarvepuudujäägile oli 0,4% SKP-st. 2012. aasta aprillis ei olnud ühtki reservatsiooni esitatud.
Allikas : kontrollikoda kuude kontrollitud liikmesriiki tehtud Eurostati külastuste aruannete alusel.
89 Lisad V lisaAastane nominaalne SKP kasvumäär
Aastane nominaalne kasvumäär  (y)
 y < 3% y ≥ 5%SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5% > y ≥ 3%20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Allikas : kontrollikoda AMECO andmebaasi põhjal.
90 Lisad V lisaAastane nominaalne SKP kasvumäär
Allikas : kontrollikoda AMECO andmebaasi põhjal.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5%Aastane nominaalne kasvumäär (y)
5% > y ≥ 3%
 y < 3%
91 Lisad 
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes esitatud nominaalsete 
ja struktuursete eesmärkide ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
pikendatud tähtaegade täitmine
VI lisa  illustreerib valimisse kuulunud liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste kulgu. Kõigil 
juhtudel tähistavad sinised lahtrid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaja aastat ja sinised nooled 
näitavad tähtaja pikendamist. Muud värvid näitavad, kas liikmesriik täitis (roheline) või ei täitnud (punane) 
komisjoni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustes seatud eesmärgid asjaomaste näitajate suhtes 
(eelarvepuudujääk, eelarve struktuurne kohandamine, ning pärast esimese majanduse juhtimise paketi jõus -
tumist antud soovituste puhul kohandatud struktuurne puudujääk ja alt-üles näitaja). Esimene number lahtris 
tähistab eesmärki ja teine tegelikku saavutatud väärtust. Kollane lahter näitab, et asjaomase aasta kohta ees -
märki ei seatud, must lahter näitab, et vastavat näitajat ei kohaldatud (see ei olnud veel jõustunud), ja hall lahter 
näitab, et kuigi andmed olid olemas, ei võtnud komisjon neid meetmete mõjususe hindamisel arvesse.
Allikas : kontrollikoda vastavalt nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsustele ja soovitustele, komisjoni artikli 126 lõike 3 kohas -
tele aruannetele ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hinnangute aluseks olevatele personali töödokumentidele, eelarvekavade projekti -
dele ning Küprose majanduse kohandamisprogrammi 4., 6. ja 7. ülevaatele.VI Lisa
92 Lisad VI lisa
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1% →
„Üldiselt olemasolevad andmed ei võimalda 
teha järeldust, et soovitatud taset ei
saavutatud aastatel 2013-2014”Alt -üles lähenemisviisi kohaselt on 
Prantsusmaa saavutanud  
eelarvepositsiooni tugevdamise 
(alt -üles lähenemise metoodikat ei olnud nõukogu hindamise ajaks veel heaks kiitnud).Ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2015 SP (27.05.2015)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(27.02.2015) Tõhusate meetmete hindamineEelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2015 DBP (28.11.2014)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2014 SP (02.06.2014)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(19.11.2013)Tõhusate meetmete hindamineEelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2014 DBP (15.11.2013)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(29.05.2013)Tõhusate meetmete hindamine> 1% > 1%Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2013 SP (29.05.2013)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2012 SP (30.05.2012)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2011 SP (07.06.2011)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(15.06.2010)Tõhusate meetmete hindamine
> 1% →
> 1% → 0,2%> 1% → 0 %
> 1% → 1 %
> 1% → 1,1% > 1% → 1,1%
> 1% → 1,1%> 1% → 1,4%
> 1% → 1,3%> 1% → 0,4%
> 1% → 0%ntsnts → -  7,7%
nts → -  7,4%
nts → -  5,8% nts → -  5,3%nts
ntsnts → - 8,2% 
nts → - 8% 
nts → - 7% ntsEelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2010 SP (31.03.2010)> 1% →
> 1% →1% → 0,1%
> 1% → 0,1%1% → 0,5% nts> - 3% → nts → -  7,7% nts → - 8,2% - 5,6% → -  8,3%Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(11.11.2009)Tõhusate meetmete hindamineÜldhindamine HindamineÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE 
TÄHTAJA PIKENDAMINE ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAEGSELGITUS:PRANTSUSMAA
> 1% →> - 3% → 
> 1% →> - 3% → 
> 1% →> - 3% → 
> 1% → 0,9% > 1% → 0,8%
> 1% → 0,3%
> 1% → 0,2% > 1% → 0,9%nts → -  5,2%
nts → -  7,1%
nts → -  0,75% nts → -  1,5% nts → 1,5% nts → 1,5%nts → -  5,3% nts → -  4,8%nts → -  4,5%
nts → -  4,8%> 1% → 0,4%> - 3% → - 4,2% 
> - 3% → - 3,9% 
> - 3% → - 3,9% > - 3% → - 4,2% 
> - 3% → - 4,2% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → - 0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% > 0,8% → - 0,4% - 2,8% → - 3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → - 0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% 0,8% →- 2,8% → - 3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> - 3,9% → - 4,3% > - 3,6% → - 3,9% 
1,3% → 0,8% 
1,3% → 1,2% 
0% → - 0,1% > 1% → 1% >1% →0,8% →
>1% →0,8% →0,8% →- 2,8% →> 0,8% → 0,6% - 2,8% → - 3,4% 
0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 4,4% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,1% 
0% → - 0,1% > 1% → 0,9% > 0,8% → 0,3% - 2,8% → - 4,5% 
0,8% → 0,1% 
0,8% → 0,0% 
> 1% → 0,7% > 0,8% → 0,5% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 4,3% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,2% 
0% → - 0,1% > 1% → 1,1% 0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
- 4,0% → - 3,8% > - 3,4% → - 3,5% 
0,5% → 0,3% 
0,5% → 0,4% 
0,2% → 0% 1,2% → 0,3% 0,8% → 0,0% 
0,8% → - 0,1% 
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus on peatatudÜlemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
 6. aprillil 2009SIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINESIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)
EI KOHALDATA (n/a)
ANDMED PUUDUVADANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSE
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
93 Lisad7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1% →
„Üldiselt olemasolevad andmed ei võimalda 
teha järeldust, et soovitatud taset ei
saavutatud aastatel 2013-2014”Alt -üles lähenemisviisi kohaselt on Prantsusmaa saavutanud  eelarvepositsiooni tugevdamise (alt -üles lähenemise metoodikat ei 
olnud nõukogu hindamise ajaks 
veel heaks kiitnud).Ootamatud majandust kahjustavad 
sündmused, millel on riigi 
rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2015 SP (27.05.2015)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(27.02.2015) Tõhusate meetmete hindamineEelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2015 DBP (28.11.2014)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2014 SP (02.06.2014)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(19.11.2013)Tõhusate meetmete hindamineEelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2014 DBP (15.11.2013)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(29.05.2013)Tõhusate meetmete hindamine> 1% > 1%Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2013 SP (29.05.2013)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2012 SP (30.05.2012)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2011 SP (07.06.2011)Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(15.06.2010)Tõhusate meetmete hindamine
> 1% →
> 1% → 0,2%> 1% → 0 %
> 1% → 1 %
> 1% → 1,1% > 1% → 1,1%
> 1% → 1,1%> 1% → 1,4%
> 1% → 1,3%> 1% → 0,4%
> 1% → 0%ntsnts → -  7,7%
nts → -  7,4%
nts → -  5,8% nts → -  5,3%nts
ntsnts → - 8,2% 
nts → - 8% 
nts → - 7% ntsEelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg2010 SP (31.03.2010)> 1% →
> 1% →1% → 0,1%
> 1% → 0,1%1% → 0,5% nts> - 3% → nts → -  7,7% nts → - 8,2% - 5,6% → -  8,3%Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg(11.11.2009)Tõhusate meetmete hindamineÜldhindamine HindamineÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE 
TÄHTAJA PIKENDAMINE ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAEGSELGITUS:PRANTSUSMAA
> 1% →> - 3% → 
> 1% →> - 3% → 
> 1% →> - 3% → 
> 1% → 0,9% > 1% → 0,8%
> 1% → 0,3%
> 1% → 0,2% > 1% → 0,9%nts → -  5,2%
nts → -  7,1%
nts → -  0,75% nts → -  1,5% nts → 1,5% nts → 1,5%nts → -  5,3% nts → -  4,8%nts → -  4,5%
nts → -  4,8%> 1% → 0,4%> - 3% → - 4,2% 
> - 3% → - 3,9% 
> - 3% → - 3,9% > - 3% → - 4,2% 
> - 3% → - 4,2% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → - 0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% > 0,8% → - 0,4% - 2,8% → - 3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → - 0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% 0,8% →- 2,8% → - 3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> - 3,9% → - 4,3% > - 3,6% → - 3,9% 
1,3% → 0,8% 
1,3% → 1,2% 
0% → - 0,1% > 1% → 1% >1% →0,8% →
>1% →0,8% →0,8% →- 2,8% →> 0,8% → 0,6% - 2,8% → - 3,4% 
0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 4,4% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,1% 
0% → - 0,1% > 1% → 0,9% > 0,8% → 0,3% - 2,8% → - 4,5% 
0,8% → 0,1% 
0,8% → 0,0% 
> 1% → 0,7% > 0,8% → 0,5% 
> - 3,9% → - 4,1% > - 3,6% → - 4,3% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,2% 
0% → - 0,1% > 1% → 1,1% 0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
- 4,0% → - 3,8% > - 3,4% → - 3,5% 
0,5% → 0,3% 
0,5% → 0,4% 
0,2% → 0% 1,2% → 0,3% 0,8% → 0,0% 
0,8% → - 0,1% 
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus on peatatudÜlemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
 6. aprillil 2009SIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINE
SIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)
EI KOHALDATA (n/a)ANDMED PUUDUVADANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSE
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
94 Lisad VI lisaSAKSAMAA
SELGITUS:
ÜLEMÄÄRASE 
EELARVEPUUDUJÄÄGI 
MENETLUSE TÄHTAEG
2013 2012 2011 2010 Hindamine
2010 SP (31.03.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
nts → - 5,7%
nts → - 1,7%nts → - 5,7%
0.5% → 0,1%nts →
0.5% → 0,1%> - 3% →
0,5% →
nts → - 3,3%
nts → 0,0%nts → - 2,0%
0,5% → 0,5%nts → - 1,2% 
0,5% → 0,6%> - 3% →
0,5% →
nts → - 1,0%
0,5% → 1,1%nts → - 0,9% 
0,5% → 0,4%> - 3% → - 0,7%
0,5% → 0,1%nts → - 5,7%
nts → 0,5%nts → - 5,7%
0,5% → 0,0%nts →
0,5% → > - 3% →
0,5% →Tõhusate meetmete hindamine
(15.06.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011 SP (07.06.2011) 
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2012 SP (30.05.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEÜlemäärase
eelarvepuudujäägi
menetlus algatati
 30. novembril 2009
Ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetlus
tühistati 22. juunil 2012SIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINESIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)EI KOHALDATA (n/a)
ANDMED PUUDUVAD
ANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSE
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
95 Lisad VI lisaKÜPROS
SELGITUS:
ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAEG
ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAJA PIKENDAMINE
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Hindamine
Tõhusate meetmete hindamine
(27.01.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
 - 6% → - 5,9%
 - 6% → - 5,3%nts → - 5,7%
nts → - 5,1%
nts → - 6,7%
nts → - 5,3% nts → - 6,3%
nts → + 0,8%nts → - 6,3%
- 6,5% →  - 8,4%
+ 4,75% →  + 4,5%+ 1,3% (min 0,5%) →  + 1,2%
+ 1,3% (min 0,5%) →  + 0,9%
- 6,5% →  - 5,4%
+ 4,75% →  %+ 1,3% (min 0,5%) →  + 3,0%
+ 1,3% (min 0,5%) →  %- 8,4% →  - 8,4%
+ 1,75% →  + 2,5%+ 0,3% (min 0,5%) →  + 0,1%
+ 0,3% (min 0,5%) →  + 0,7%
- 8,4% →  - 5,3%
+ 1,75% →  %+ 0,3% (min 0,5%) →  - 0,2%
+ 0,3% (min 0,5%) →  %- 6,3% →  %
+ 0,7% (min 0,5%) →  %
+ 0,3% (min 0,5%) →  %
- 6,3% →  - 5,1%
+ 0,7% (min 0,5%) →  + 0,2%
+ 0,7% (min 0,5%) →  %- 2,9% →
+ 1,8% (min 0,5%) →  %
+ 1,8% (min 0,5%) →  %
- 2,9% →  - 2,4%
+ 1,8% (min 0,5%) →  + 1,7%
+ 1,8% (min 0,5%) →  %
- 6,5% →  - 5,4%
+ 4,75% →  %+ 1,3% (min 0,5%) →  + 3,0%
+ 1,3% (min 0,5%) →  %- 8,4% →  - 5,3%
+ 1,75% →  %+ 0,3% (min 0,5%) →  - 0,2%
+ 0,3% (min 0,5%) →  %- 6,3% →  - 5,1%
+ 0,7% (min 0,5%) →  + 0,2%
+ 0,7% (min 0,5%) →  %- 2,9% →  - 2,4%
+ 1,8% (min 0,5%) →  + 1,7%
+ 1,8% (min 0,5%) →  %
- 6,5% →  - 4,9%
+ 4,75% →  %+ 1,3% (min 0,5%) →  + 4,3%
+ 1,3% (min 0,5%) →  %- 8,4% →  - 0,2%
+ 1,75% →  %+ 0,3% (min 0,5%) →  - 0,7%
+ 0,3% (min 0,5%) →  %- 6,3% →  - 1,5%
+ 0,7% (min 0,5%) →  + 1,4%
+ 0,7% (min 0,5%) →  %- 2,9% →  - 0,1%
+ 1,8% (min 0,5%) →  + 0,1%
+ 1,8% (min 0,5%) →  %
- 6,5% →  - 4,9%
+ 4,75% →  %+ 1,3% (min 0,5%) →  + 4,4%
+ 1,3% (min 0,5%) →  %- 8,4% →  - 8,8%
+ 1,75% →  %+ 0,3% (min 0,5%) →  + 3,9%
+ 0,3% (min 0,5%) →  %- 6,3% →  - 0,9%
+ 0,7% (min 0,5%) →  - 1,6%
+ 0,7% (min 0,5%) →  %- 2,9% →  - 0,1%
+ 1,8% (min 0,5%) →  + 0,0%
+ 1,8% (min 0,5%) → %> 1% →  - 0,4%
> 1% →  - 0,9%
> 1% →  + 2,2%
> 1% →  + 1,5%> - 3% →
> - 3% →  - 4,9%
> - 3% →  - 2,7%
> 1% →  + 2,9%> - 3% →  - 3,4%
> - 3% →  - 6,3%
> 1% →  - 0,1%
> 1% →  + 2,4%
> 1% →  + 4,25%> - 3% →  - 1,8%
> 1% →  + 1,0%> - 3% →  - 2,5%nts → 0,0%
nts → + 0,7%1,5% → + 0,7%
1,5% → + 0,5%
1,5% → - 0,2%
1,5% → - 0,2%1,5% → %
1,5% → - 0,2%
cum 1,5% →  + 0,7%
cum 1,5% →  + 0,8%2011 SP (07.06.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine
(11.01.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2012 SP (30.05.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine
(07.05.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine
(06.09.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
 
4th Progra mme  Review
(cut-oﬀ date: 20 May 2014)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
6th Progra mme  Review
 (cut-oﬀ date: 15 May 2015)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
7th Progra mme  Review
 (cut-oﬀ date: 24 July 2015)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaegOotamatud majandust kahjustavad
sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne 
negatiivne mõju
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYSIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINE
SIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)
EI KOHALDATA (n/a)
ANDMED PUUDUVADANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSE
Liikmesriik kuulub rahalise 
abi programmi alates
  2. aprillist 2013Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
 6. juulil 2010
Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlus on peatatudValitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
96 Lisad VI lisaITAALIA
SELGITUS:
ÜLEMÄÄRASE 
EELARVEPUUDUJÄÄGI 
MENETLUSE TÄHTAEG 
 
Hindamine 2015 2014 2013 2012 2011 2010
2010 SP (31. 03.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
0,5% → 0,0%nts → - 5,3%
0,5% → 0,0%nts → - 5,1%
0,5% →> - 3% →
+ 0,5% → - 0,5%nts → - 5,7%
+ 0,5% → 0,0%nts → - 5,7%
0,5% →> - 3% →
+ 0,5% → + 2,3%nts → - 4,6%
+ 0,5% → + 0,4%nts → - 4,0%
+ 0,5% → + 0,4%> - 3% → - 3,2%
+ 0,5% → - 0,9%nts → - 3.9%
+ 0,5% → - 0,6%> - 3% → - 2,0% > - 3% → - 1,1%
+ 0,5% → + 2,2%> - 3% → - 3,0% > - 3% → - 2,9% > - 3% → - 2,5%Tõhusate meetmete hindamine 
(15.06.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011 SP (07. 06.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2012 SP (30. 05.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2013 SP (29. 05.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITSIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINE
SIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)
EI KOHALDATA (n/a)
ANDMED PUUDUVADANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSE
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviisÜlemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
 30. novembril 2009
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus tühistati 
21. juunil 2013
97 Lisad VI lisaTŠEHHI VABARIIK
SELGITUS:
ÜLEMÄÄRASE 
EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAEG  
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Hindamine
2010 SP (31.03.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
nts → % - 5,5%1% → % + 1,4%nts → % - 5,7% nts → % > - 3% →1% → % 1% → % 1% → % - 0,2%
nts → - 5,7%
1% → 0,5%nts → - 5,7% nts →% > - 3% →
1% → 1% → 1% → 0%
nts → - 4,7%
→ + 2,2%nts → - 4,4% nts → - 4,1% > - 3% →
1% → 1% → -0,1% 1% → + 0,6%
nts → - 3,1% nts → - 2,9% > - 3% → - 2,6%
1% → + 0,3% 1% → + 0,2% 1% → + 1,5%
nts → - 4,4% > -3% →  - 2,9% > - 3% → - 3,0%
1% → + 0,1% 1% → + 0,9%
> - 3% →  - 1,5% > -3% →  - 1,9% > - 3% → - 2,4%
1% → + 1,5%Tõhusate meetmete hindamine
(15.06.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011 SP (07.06.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2012 SP (30.05.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2013 SP (29.05.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2014 SP (02.06.2014)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZSIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINE
SIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)
EI KOHALDATA (n/a)
ANDMED PUUDUVAD
ANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSE
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviisÜlemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati 
30. novembril   2009
Ülemäärase eelarve-
puudujäägi menetlus 
tühistati 20. juunil 2014
98 Lisad VI lisa
MALTA
SELGITUS:
SIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINESIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)EI KOHALDATA (n/a)
ANDMED PUUDUVAD
ANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSEÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAEG
ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAJA PIKENDAMINE
Tõhusate meetmete hindamine 
(09.02.2010)
nts → %
nts > - 3,0% →  - 4,5%
nts 
nts → - 4,5%
nts → + 0,7%nts → - 4,4%
nts → + 0,2% > - 3,0% →  - 4,3%
> 0,75% →  - 0,3% 
nts → - 3,8%
nts → + 1,8%nts → - 4,2%
nts → - 1,0% > - 3,0% →  - 3,0% > - 3,0% →  - 3,3% > - 3,0% →  - 3,6%
> 0,75% →  + 1,2% 
nts → - 3,6%
nts → 0,0% > - 3,0% →  - 3,0% > - 3,0% →  - 3,3%
> 0,75% →  + 1,2% 
nts → - 3,6%
nts →> - 3,0% →  - 3,0% > - 3,0% →  + 3,5%
> 0,75% →  + 1,0% 
> 0,75% →  + 0,7% 
> - 3,0% →  - 2,7% > - 3,0% →  - 2,6% > - 3,0% →  - 2,9%
> 0,75% →  + 1,0% 
> - 3,0% →  - 2,7% > - 3,0% →  - 2,6% > - 3,0% →  - 2,9%
> 0,75% →  + 1,1% 
+ 3,0% →  - 2,7% - 2,7% →  - 2,5%
+ 0,7% →  0,0%> - 3,0% →  - 2,6%
 + 0,7% →  + 1,4% 
+ 3,4% →  - 2,6% - 2,7% →  - 2,1%
cum 1,4% → + 1,3%> - 3,0% →  - 1,8% > - 3,0% →  - 1,5%- 3,4% →  - 3,4% - 2,7% →  - 3,4%
+ 0,7% →  + 0,3% 
+ 0,7% →  + 0,5% + 0,7% →  + 0,1% 
+ 0,7% →  + 0,34% 
- 3,4% →  - 3,4% - 2,7% →  - 3,4%
+ 0,7% →  + 0,3% 
+ 0,7% →  - 0,1% + 0,7% →  + 0,1% 
+ 0,7% →  + 0,2% 
+ 3,4% →  - 2,8% - 2,7% →  - 2,5% > - 3,0% →  - 2,5%
+ 0,7% →  + 1,2% + 0,7% →  + 0,1% 
cum 1,4% →  + 1,6% 
cum 1,15% →  - 0,1% 2010 SP (07.04.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine (06.01.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011 SP (07.06.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011. aasta eelarveseisund(11.01.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2012 SP (30.05.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine (14.11.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine 
(15.11.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2014 DBP  (19.11.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2014 SP (02.06.2014)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2015 DBP (28.11.2014) 
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine 
(13.05.2015) 
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTHindamine 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Üldhindamine
Ootamatud majandust kahjustavad 
sündmused, millel on riigi rahandusele 
märkimisväärne negatiivne mõjuÜlemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
6. juulil 2009
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus tühistati
27. detsembril 2012
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
 18. juunil 2013
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus tühistati
19. juunil 2015Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
99 Lisad MALTA
SELGITUS:
SIHTTASEME SAAVUTAMINE
SIHTTASEME MITTESAAVUTAMINESIHTTASE MÄÄRAMATA (nts)EI KOHALDATA (n/a)ANDMED PUUDUVAD
ANDMED ON OLEMAS, KUID KOMISJON EI VÕTNUD NEID ARVESSEÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAEG
ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE TÄHTAJA PIKENDAMINE
Tõhusate meetmete hindamine 
(09.02.2010)
nts → %
nts > - 3,0% →  - 4,5%
nts 
nts → - 4,5%
nts → + 0,7%nts → - 4,4%
nts → + 0,2% > - 3,0% →  - 4,3%
> 0,75% →  - 0,3% 
nts → - 3,8%
nts → + 1,8%nts → - 4,2%
nts → - 1,0% > - 3,0% →  - 3,0% > - 3,0% →  - 3,3% > - 3,0% →  - 3,6%
> 0,75% →  + 1,2% 
nts → - 3,6%
nts → 0,0% > - 3,0% →  - 3,0% > - 3,0% →  - 3,3%
> 0,75% →  + 1,2% 
nts → - 3,6%
nts →> - 3,0% →  - 3,0% > - 3,0% →  + 3,5%
> 0,75% →  + 1,0% 
> 0,75% →  + 0,7% 
> - 3,0% →  - 2,7% > - 3,0% →  - 2,6% > - 3,0% →  - 2,9%
> 0,75% →  + 1,0% 
> - 3,0% →  - 2,7% > - 3,0% →  - 2,6% > - 3,0% →  - 2,9%
> 0,75% →  + 1,1% 
+ 3,0% →  - 2,7% - 2,7% →  - 2,5%
+ 0,7% →  0,0%> - 3,0% →  - 2,6%
 + 0,7% →  + 1,4% 
+ 3,4% →  - 2,6% - 2,7% →  - 2,1%
cum 1,4% → + 1,3%> - 3,0% →  - 1,8% > - 3,0% →  - 1,5%- 3,4% →  - 3,4% - 2,7% →  - 3,4%
+ 0,7% →  + 0,3% 
+ 0,7% →  + 0,5% + 0,7% →  + 0,1% 
+ 0,7% →  + 0,34% 
- 3,4% →  - 3,4% - 2,7% →  - 3,4%
+ 0,7% →  + 0,3% 
+ 0,7% →  - 0,1% + 0,7% →  + 0,1% 
+ 0,7% →  + 0,2% 
+ 3,4% →  - 2,8% - 2,7% →  - 2,5% > - 3,0% →  - 2,5%
+ 0,7% →  + 1,2% + 0,7% →  + 0,1% 
cum 1,4% →  + 1,6% 
cum 1,15% →  - 0,1% 2010 SP (07.04.2010)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine 
(06.01.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011 SP (07.06.2011)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2011. aasta eelarveseisund(11.01.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2012 SP (30.05.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine (14.11.2012)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine 
(15.11.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2014 DBP  (19.11.2013)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2014 SP (02.06.2014)
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
2015 DBP (28.11.2014) 
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
Tõhusate meetmete hindamine (13.05.2015) 
Eelarvepuudujäägi menetluse tähtaeg
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTHindamine 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Üldhindamine
Ootamatud majandust kahjustavad 
sündmused, millel on riigi rahandusele 
märkimisväärne negatiivne mõjuÜlemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
6. juulil 2009
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus tühistati
27. detsembril 2012
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus algatati
 18. juunil 2013
Ülemäärase 
eelarvepuudujäägi 
menetlus tühistati
19. juunil 2015Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamine
Alt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääkStruktuurne kohandamineMuudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
Valitsemissektori eelarve puudujääk
Struktuurne kohandamine
Muudetud struktuurne kohandamineAlt -üles lähenemisviis
100 Lisad VII lisaErinevused komisjoni ja nõukogu soovituste vahel
Komisjoni soovitus Nõukogu soovitus
Küpros
6.7. 2010Küprose valitsus peaks tagama aastase keskmise eelarve kohandamise 
vähemalt 1,75% SKPst ajavahemikus 2010–2012Küprose valitsus peaks tagama aastase keskmise eelarve 
kohandamise vähemalt 1,5% SKPst ajavahemikus 
2011 ­2012
Tšehhi Vabariik
30.11.2009Nõukogu kutsub Tšehhi valitsust üles jätkama vajalikke pensioni- ja 
tervishoiureforme, tööjõu pakkumise ja oskuste taseme tõstmi ­
se reforme ning avaliku teadus ­ ja arendustegevuse mahu ja 
tõhususe suurendamise reformeNõukogu kutsub Tšehhi valitsust üles jätkama vajalikke 
pensioni- ja tervishoiureforme
Prantsusmaa
6.4.2009Prantsusmaa valitsus peaks olema valmis  rakendama igal aastal  
meetmeid, mille ulatus ületab kohandamisperioodi aastateks 
kavandatud meetmeid, et saavutada igaks aastaks seatud 
eesmärgid  ja viia puudujääk 2012. aastaks alla kontrollvääruse isegi 
juhul, kui eelarve ­eesmärkide saavutamisega seotud riskid 
peaksid tõeks osutumaPrantsusmaa valitsus peaks tegema vajalikke jõupingu -
tusi, et tuua  eelarvepuudujääk 2012. aastaks allapoole 
kontrollväärtust
Prantsusmaa
30.11.2009Prantsusmaa valitsus peaks tagama aastase keskmise eelarve struk -
tuurse kohandamise 1,25%  SKPst ajavahemikus 2010–2013Prantsusmaa valitsus peaks tagama aastase eelarve kohan -
damise keskmiselt üle 1%  SKPst ajavahemikus 2010–2013
Prantsusmaa peaks parandama üldist konkurentsiraamistikku, 
pöörates eelkõige tähelepanu võrgutööstustele , jätkama 
pensionisüsteemi reformimist, ajakohastama tööhõive kaitset ja 
tõhustama elukestvat õpet, et parandada potentsiaalset SKP 
kasvuPrantsusmaa peaks jätkama kavandatud pensioni -
süsteemi reformi, mis aitab kaasa pikaajalisele eelarve 
jätkusuutlikkusele
Prantsusmaa
18.6.2013Prantsusmaa valitsus peaks soovituste elluviimisest aru and ­
ma vähemalt kord kuue kuu jooksul ning stabiilsusprogram ­
mide eripeatükis seni, kuni ülemäärane eelarvepuudujääk on 
täielikult korrigeeritudPuudub
Saksamaa
30.11.2009Nõukogu kutsub Saksamaa valitsust üles rakendama reforme, et 
suurendada potentsiaalset SKP kasvu. See hõlmab [ ­­­] reforme, 
millega parandatakse teenuste konkurentsiraamistikku 
ning edendatakse madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste 
töötute integreerimist tööturule kooskõlas turvalise paind ­
likkuse põhimõttega, milles on ühendatud parem juurdepääs 
väljaõppele ja suuremad stiimulid töötamiseksNõukogu kutsub Saksamaa valitsust üles rakendama refor -
me, et suurendada potentsiaalset SKP kasvu.
Itaalia
30.11.2009Itaalia valitsus peaks tagama aastase keskmise eelarve kohandamise 
0,5 protsendipunkti ulatuses SKPst ajavahemikul 2010–2012Itaalia valitsus peaks tagama aastase keskmise eelarve 
kohandamise vähemalt  0,5% ulatuses SKPst ajavahemikul 
2010–2012
Itaalia valitsust kutsutakse ühtlasi üles tõhustama samme 
konkurentsi tugevdamiseks kaupade ja teenuste turul, 
lihtsustama õigusakte, vähendama halduskoormust igal 
valitsemistasandil ning parandama tööturu toimimist ja 
haridussüsteemi tõhusust, väljundeid ja standardeid turvalise 
paindlikkuse lähenemisviisi raames ja võttes eesmärgiks 
piirkondlike erinevuste vähendamisePuudub
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
101 Lisad VIII lisaKavandatud struktuurireformide rakendamine
2011 2012 2013
PRANTSUSMAA
Riigipõhine soovitus 1 Osaliselt rakendatud Mõningane arengMõningane areng / piiratud areng / 
mõningane areng
Riigipõhine soovitus 2 Osaliselt rakendatud Mõningane arengMõningane areng / mõningane areng / 
mõningane areng
Riigipõhine soovitus 3 Osaliselt rakendatud Mõningane arengMõningane areng / mõningane areng / 
mõningane areng
Riigipõhine soovitus 4 Osaliselt rakendatud Märgatav arengPiiratud areng / piiratud areng /  
mõningane areng
Riigipõhine soovitus 5 Osaliselt rakendatud Piiratud arengAreng puudub / areng puudub /  
mõningane areng
ITAALIA
Riigipõhine soovitus 1 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 2 Osaliselt rakendatud Täielikult ellu viidud / mõningane areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 3 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Mõningane areng
Riigipõhine soovitus 4 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 5 Osaliselt rakendatud Piiratud areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 6 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Piiratud areng
MALTA
Riigipõhine soovitus 1 Osaliselt rakendatud Ei ole rakendatud Mõningane areng
Riigipõhine soovitus 2 Ei ole rakendatud Areng puudub Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 3 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Mõningane areng
Riigipõhine soovitus 4 Ei ole rakendatud Areng puudub Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 5 Osaliselt rakendatud Piiratud areng Mõningane areng
Riigipõhine soovitus 6 Mõningane areng
SAKSAMAA
Riigipõhine soovitus 1 Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 2 Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 3 Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 4 Osaliselt rakendatud
102 Lisad VIII lisa2011 2012 2013
KÜPROS
Riigipõhine soovitus 1 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 2 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 3 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 4 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 5 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 6 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
Riigipõhine soovitus 7 Osaliselt rakendatud Osaliselt rakendatud
TŠEHHI VABARIIK
Riigipõhine soovitus 1 Kõik rakendatud / osaliselt ellu viidud Mõningane areng Mõningane areng
Riigipõhine soovitus 2 Osaliselt rakendatud Areng puudub Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 3 Osaliselt rakendatud Piiratud areng Areng puudub
Riigipõhine soovitus 4 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 5 Osaliselt rakendatud Mõningane areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 6 Osaliselt rakendatud Piiratud areng Piiratud areng
Riigipõhine soovitus 7 Piiratud areng
Allikas : kontrollikoda komisjoni poolt stabiilsus- / riiklike reformiprogrammide kohta koostatud hindamiste alusel.
103 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
V
Nii andmete kvaliteedi hindamiseks kui ka eelarve-eeskirjadele vastavuse analüüsimiseks ja hindamiseks on keh -
testatud üksikasjalikud menetlused ja suunised. Komisjon soovib rõhutada, et viisi, kuidas liikmesriigid ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse andmeid teatavad, on alates 2005. aastast palju täiustatud. Liikmesriikide kohustus -
likku aruandmist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta täiendavad paljude üksikasjalike lisaandmetega 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse küsimustikud, mis on komisjonile andmete kvaliteedi hindamisel abiks.
Komisjon ei nõustu järeldusega, et tagasiside on ebaadekvaatne ja dokumenteerimine puudulik, sest olulist teavet 
on nõuetekohaselt hinnatud ja dokumenteerimine on viimastel aastatel märgatavalt paranenud.
Nõukogu soovitused ja otsused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta valmistas ette majandus- ja rahandus -
komitee. Komisjon annab majandus- ja rahanduskomiteele korrapäraselt aru stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise, 
eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. Peale komisjoni aruannete majandus- ja rahanduskomi -
teele sisaldavad õigusaktid ja kaasnevad komisjoni talituste töödokumendid – mis on avalikult saadaval – ulatus -
likku lisateavet ja selgitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud otsuste kohta. Majandus- ja rahan -
duskomitee liikmeskonna moodustavad kõikide liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga esindajad. 
Kõik majandus- ja rahanduskomitee koosolekute protokollid hoitakse alles, et talletada komitee töö ja viidata sellele 
nii praegusel ajal kui ka tulevikus. Protokollides võetakse kokku liikmete vahetatud arvamused ja pannakse kirja 
vastu  võetud otsused. Sekretariaat koostab pärast iga koosolekut protokolli kavandi ja saadab selle märkuste esita -
miseks liikmetele. Protokoll kinnitatakse majandus- ja rahanduskomitee järgmisel koosolekul. Liikmed võivad koos -
olekutel teha isiklikuks kasutamiseks märkusi, kuigi mis tahes mitteavaliku teabe loata avalikustamine on keelatud.
Kui majandus- ja rahanduskomitee on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendavate nõukogu dokumentide projektid heaks 
kiitnud, edastab majandus- ja rahanduskomitee sekretariaat need nõukogu sekretariaadile. Nõukogu soovitused 
ja otsused võtab vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (Ecofin). Ecofini koosolekutel osaleb asjaomane 
Euroopa Komisjoni volinik. Ka kõik Ecofini koosolekud protokollitakse.
VI
Komisjoni arvates on läbipaistvus viimasel ajal märgatavalt paranenud. Komisjon aga ei nõustu, et teavet ei olnud 
üldiselt saada.
Vastupidi, komisjon on läbipaistvusele täielikult pühendunud. Statistikavaldkonnas avaldab komisjon metoodilisi 
nõuandeid ja suuniseid, eeldusel, et ta ei riku sellega nõukogu määruses nr 479/2009 sätestatud statistilist konfi -
dentsiaalsust. Koos Euroopa arvepidamise süsteemiga lähtub komisjon selgelt eeskirjadest ega kaldu ette nähtud 
menetlustest kõrvale. Siiski on komisjoni põhiülesanne kohaldada puhtmehhaanilise lähenemise asemel usaldus -
väärset ja eeskirjadekohast hindamist, mis on ainus vahend, millega käsitleda nõuetekohaselt liikmesriikide ja kaalul 
olevate probleemide eripalgelisust.
Viimastel aastatel on ELi eelarveraamistik teinud läbi mitu muutust, mille eesmärk on olnud võtta kasutusele lisaees -
kirjad, tugevdada vastavusmehhanisme ja suurendada riikide vastutust.
Komisjoni vastus 104
Kehtestatud seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt toimivaks. Selleks tuli kohandada meetodeid ja 
liigitust, mida kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel. See protsess toimus ulatuslikes aruteludes 
majandus- ja rahanduskomiteega ning nõukogu teiste pädevate asutustega. Arutelude pidamist hõlbustati hulga 
seletuskirjadega. Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis läbipaistvuse huvides lisaselgitusi.
Seetõttu võeti kõik läbivaadatud raamistiku rakendamise meetodid kokku stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatus, 
mis on komisjoni veebisaidil avalikult saadaval. Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt 
kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpule -
viimise kohta.
Et läbipaistvust veelgi suurendada, nõustus komisjon alates 2014. aasta kevadest andma liikmesriikidele kogu 
vajaliku teabe, et taastada aluseks olev ja nii ennetuslikule kui ka paranduslikule osale vastavuse hindamisega 
seotud arvutuskäik, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad sammsammulisi arvutusi. Alates 
2014. aasta kevadest on komisjon teinud täiesti avalikuks koondandmete aegread kaalutlusõiguse alusel võetud 
meetmete mõju ja ühekordsete meetmete taseme kohta. Kooskõlas ECOFINi nõukogu 2014. aasta juuni järeldustega 
on komisjon astunud veel ühe sammu edasi, jagades liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadest ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetlusega hõlmatud riikide puhul kehtiva alt-üles lähenemisviisiga kaasnevate peamiste üksikute 
maksumeetmete tulemusi.
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas 
põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega 
võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
VII
Seoses struktuurireformide elluviimisega soovib komisjon selgitada, et kuigi sobivad struktuurireformid võivad 
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel olla olulisel kohal, ei ole nende elluviimine ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi menetluse lõpetamisel õiguslikult asjakohane komponent.
Jõustamisel keskendutakse ülemäärast eelarvepuudujääki reguleerivates õigusaktides eelarvetulemustele ja sellisel 
kujul ei sisalda asjakohased õigusaktid erisätteid struktuurireformide elluviimise jõustamiseks. Tõepoolest tuleb 
taas kinnitada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasel meetmete mõjususe hindamisel keskendu -
takse eelarve nõutava kohandamise saavutamisele ning struktuurireformide hindamine seda ei mõjuta. Selle üle, 
kuidas on ellu viidud struktuurireformid – kaasa arvatud need, mis kuuluvad majanduspartnerluse programmi 
alla –, tehakse järelevalvet Euroopa poolaasta ja muu hulgas ka makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse 
raames. 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 ei nähta ette konkreetseid samme juhtudeks, kui 
struktuurireformidega ei saavutata majanduspartnerluse programmi analüüsis soovitatut. Ülemäärase tasakaalus -
tamatuse tõttu erijärelevalve all olevates riikides jälgitakse reformide elluviimist ülemäärase tasakaalustamatuse 
menetluse raames.
Kui komisjon uurib, kas mõnes liikmesriigis tuleb alustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, analüüsib ta 
hoolikalt kõiki asjakohaseid keskmise tähtajaga majandus-, eelarve- ja võlapositsioonide muutusi. Need asjakohased 
tegurid hõlmavad struktuurireformide elluviimist Euroopa poolaasta raames, näiteks ülemäärase tasakaalustama -
tuse menetluse kaudu. Komisjon leiab, et struktuurireformide puudulik elluviimine kujutab endast raskendavat 
olulist tegurit.
Komisjoni vastus 105
Komisjon ei nõustu, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses keskendutakse võlamõõtme asemel liigselt 
eelarvepuudujäägi mõõtmele. Eelkõige toob võla piirmäära – 60% SKPst – saavutamata jätmine alates 2011. aasta 
õigusaktireformist, mida teatakse ka kui esimest majanduse juhtimise paketti, kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse algatamise. 2013. aastal alustas komisjon Malta suhtes võlapõhist (ja puudujäägipõhist) ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust ja lõpetas selle edukalt 2015. aastal. Samal ajal võeti võla vähendamise sihttaseme 
abil kasutusele võla rahuldava kiirusega vähenemise põhimõte ja nüüd hinnatakse seda osana järelevalvest, mida 
komisjon teostab korrapäraselt liikmesriikide eelarvepositsiooni üle.
VIII
Komisjon on võtnud kohustuse kohelda liikmesriike võrdselt. Kui seoses sellega on ilmnenud vajakajäämisi, on 
komisjon võtnud meetmeid eeskirjade ühetaolise kohaldamise tagamiseks ja teeb seda ka edaspidi.
Komisjon on läbipaistvust alates 2005. aastast tunduvalt suurendanud. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
andmete ja metoodikaküsimuste kohta avaldab komisjon kõik kontrollkäikude aruanded, liikmesriikidele antud 
kahepoolsed nõuanded ja muu vajaliku teabe.
Komisjon küll möönab, et veel mõni aasta tagasi ei olnud eelarvejärelevalve protsess piisavalt läbipaistev, aga rõhu -
tab, et nende puudustega on viimastel aastatel otsustavalt tegeldud. Selleks on võetud eespool nimetatud meet -
med (vt komisjoni vastus VI punkti kohta), sealhulgas antud üksikasjalikumat teavet ning kodifitseeritud täpsemalt 
põhimõisted ja -metoodika.
IX a)
Komisjon nõustub sarnaste (ehkki mitte päris samade) soovitustega, mis on esitatud aruande osas „Järeldused ja 
soovitused” (soovitused 1–4).
IX a) i)
Komisjon peab praegust kvaliteedi hindamise menetlust asjakohaseks. Ta püüab ka edaspidi seda tööd paremini 
dokumenteerida.
IX a) ii)
Komisjon nendib, et kontrollisüsteeme hinnatakse dialoogkülastuste ja konkreetsete küsimustike abil.
IX a) iii)
Komisjon leiab, et kohapealsed kontrollid on mõjusad (eesmärgipärased), ja soovib meelde tuletada, et ulatuslikke 
kontrolle tehakse ka komisjonisiseselt. Ressursside mõttes ei oleks see soovitus neutraalne.
IX b) i)
Komisjon nõustub soovitusega vaid osaliselt. Läbipaistvust on juba suurendatud tänu viimaste aastate märkimis -
väärsetele ja tulemuslikele saavutustele nende mõistete ja selle metoodika kodifitseerimisel, mida kasutatakse 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastavuse hindamisel, ning asjaolule, et komisjon on kõik tema 
hinnangute aluseks olevad arvutused teinud liikmesriikidele kättesaadavaks. Sõltumatu kontrollimise protsessi 
parandatakse äsjaloodud Euroopa Eelarvenõukogu abil. See on viiest eksperdist koosnev funktsionaalselt sõltumatu 
organ, mille ülesanne on hinnata eelarvejärelevalve otsuste horisontaalset järjepidevust ja selle rakendamist.
Komisjoni vastus 106
IX b) ii)
Komisjon nõustub soovitusega. Nagu on öeldud komisjoni vastuses VII punkti kohta, on alates 2011. aasta õigusakti -
reformist, mida teatakse kui esimest majanduse juhtimise paketti, seatud tema tegevuses senisest palju suurem 
rõhk võlatasemele. Seepärast annab võla piirmäära – 60% SKPst – saavutamata jätmine nüüd aluse ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse algatamiseks. Näiteks alustas komisjon 2013. aastal Malta suhtes võlapõhist (ja puudu -
jäägipõhist) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ning lõpetas selle tema suhtes edukalt 2015. aastal. Samal ajal 
võeti võla vähendamise sihttaseme abil kasutusele võla rahuldava kiirusega vähenemise põhimõte ja nüüd hinna -
takse seda osana järelevalvest, mida komisjon teostab korrapäraselt liikmesriikide eelarvepositsiooni üle.
IX b) iii)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt. Nagu on öeldud vastuses VII punkti kohta, tehakse järelevalvet selle üle, 
kuidas on ellu viidud struktuurireformid – kaasa arvatud need, mis kuuluvad majanduspartnerluse programmi alla –, 
Euroopa poolaasta raames, muu hulgas makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses. 21. mai 2013. aasta 
määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 ei nähta ette konkreetseid samme juhtudeks, kui struktuurireformidega ei saavu -
tata majanduspartnerluse programmi analüüsis soovitatut. Ülemäärase tasakaalustamatuse tõttu erijärelevalve all 
olevates riikides jälgitakse reformide elluviimist ülemäärase tasakaalustamatuse menetluse raames. Komisjon leiab, 
et ta tegutseb juba talle õigusaktidega antud volituste täielikus ulatuses.
IX b) iv)
Komisjon nõustub soovitusega osas, mis puudutab tema kohustusi seoses liikmesriikide aruandlusega, sest 
rikkumis  menetluse kasutamist tuleks hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuete suhtes.
IX b) v)
Komisjon ei nõustu soovitusega, sest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamist ja sanktsioonide keh -
testamist reguleeritakse selgete õigusnormidega ja protsessidega, mida komisjon on kohustatud järgima. Komisjon 
soovitab nõukogul ka edaspidi kehtestada vajaduse korral sanktsioone kooskõlas õigusaktidega.
Sissejuhatus
10
Eurostati hinnangute kirjeldus on tegelikult palju keerulisem. Eurostati hinnangud hõlmavad ka muid vahendeid/
samme, näiteks asutusesisene (nii ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete sisese kui ka ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse ja valitsemissektori finantsstatistika andmete vahelise) järjepidevuse/usaldusväärsuse 
kontrollimine, kvartaliandmete kontrollimine jne.
16
Nõukogu kehtestab ülemäärase eelarvepuudujäägi mitmeaastase menetluse korral iga-aastased eelarve-eesmärgid 
ja komisjon võib anda selleteemalisi soovitusi. Seoses struktuursete eelarvemeetmetega sisaldavad esimene ja teine 
majanduse juhtimise pakett konkreetseid keskmise tähtaja eelarvekavandamise nõudeid. Eelkõige sätestatakse eel -
arveraamistiku nõuete direktiivi (majanduse juhtimise esimese paketi osa) V peatükis keskpika perioodi eelarveraa -
mistiku nõuded, sealhulgas menetlused eelarve koondnäitajate mitmeaastaste eesmärkide püstitamiseks, keskpika 
perioodi poliitikaprognooside tegemiseks ja pikaajalise mõju hindamiseks, tagades samal ajal kooskõla aastaeel -
arvete ja mitmeaastaste näitajate vahel. Ka teises majanduse juhtimise paketis nõutakse sõltumatutel prognoosidel 
põhinevate riiklike keskpika perioodi eelarvekavade esitamist.
Komisjoni vastus 107
20
Komisjon märgib, et liikmesriikidel on kohustus teatada ka kavandatavatest ja/või võetud meetmetest ning nende 
eelarve- ja majandusseisundi muutumisest.
Tähelepanekud
Vastus punktile 32 eelnevale pealkirjale
See raamistik on viimastel aastatel läbi teinud mitu muutust, mille eesmärk on olnud parandada ülemäärase 
eelarve  puudujäägi menetluse andmete kvaliteeti, võtta kasutusele lisaeeskirjad, tugevdada vastavusmehhanisme 
ja suurendada riikide vastutust. Seega on ELi eelarvejärelevalve süsteem muutunud keerukamaks. See keerukus 
tuleneb osaliselt soovist mõista paremini majanduslikku tegelikkust.
Raamistikku tehtud seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt toimivaks. Selleks tuli kohandada meetodeid 
ja liigitust, mida kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel. See protsess toimus ulatuslikes arutelu -
des majandus- ja rahanduskomiteega ning nõukogu teiste pädevate asutustega. Arutelude pidamist hõlbustati 
hulga seletuskirjadega. Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis läbipaistvuse huvides lisaselgitusi.
Seetõttu võeti kõik läbivaadatud raamistiku rakendamise meetodid kokku stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatus, 
mis on komisjoni veebisaidil avalikult saadaval. Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt 
kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus- ja rahaliidu lõpuleviimise 
kohta.
Et läbipaistvust veelgi suurendada, nõustus komisjon alates 2014. aasta kevadest andma liikmesriikidele kogu 
vajaliku teabe, et taastada aluseks olev ja nii ennetuslikule kui ka paranduslikule osale vastavuse hindamisega 
seotud arvutuskäik, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad sammsammulisi arvutusi. Alates 
2014. aasta kevadest on komisjon teinud täiesti avalikuks koondandmete aegread kaalutlusõiguse alusel võetud 
meetmete mõju ja ühekordsete meetmete taseme kohta. Kooskõlas ECOFINi nõukogu 2014. aasta juuni järeldus -
tega on komisjon astunud veel ühe sammu edasi, jagades liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadest ülemäärase 
eelarve  puudujäägi menetluse riikide puhul kehtiva alt-üles lähenemisviisiga hõlmatud peamiste üksikute maksu -
meetmete tulemusi.
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas 
põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega 
võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
Komisjoni vastus 108
35
Komisjon soovib rõhutada, et kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas tegevusjuhend, stabiilsuse ja kasvu pakti 
käsiraamat ja tegevusjuhend, aga ka muud asjakohased stabiilsuse ja kasvu pakti toimimist selgitavad dokumendid 
on saadaval majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
Komisjon toonitab, et see protsess on juba kõigi asjaomaste liikmesriikide puhul täiesti läbipaistev. Komisjoni tali -
tused esitavad prognoosi eelduste kohta vajalikud üksikasjad.
42
Dokumendid, eelkõige need, mis sisaldavad riikidega tegelevate osakondade eeldusi (mida tuleb eristada eespool 
nimetatud ühistest välisprognooside eeldustest), on küll kahtlemata keerukad, aga neid on viimastel aastatel mär -
gatavalt parandatud ja need vastavad headele tavadele.
45
Komisjon rõhutab, et prognooside aluseks olevaid eeldusi kirjeldatakse iga prognoosivooru alguses koostatud kirja -
likus seisukohas. Seejärel ajakohastatakse eeldusi enne iga järgmist prognooside talletamist ja need avaldatakse 
igas prognoosis. Komisjoni korrapäraste prognooside koostamise ajal peetavatele koosolekutele tulevad kokku 
riikidega tegelevate osakondade ametnikud, horisontaalsete üksuste eksperdid ja tippjuhtkond. Nende koosolekute 
põhiosa moodustab arutelu prognooside aluseks olevate eelduste üle.
48
Eurostati arvates on kvaliteedihinnangud tehtud ühetaolisel viisil. Asutusesisese kontrollimise aluseks on ESA 2010 
ning valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlev käsiraamat (MGDD).
Lisaks tagatakse Eurostati hinnangute ühetaolisus ka selgesõnaliste ja väga tsentraliseeritud sisemenetlustega. 
Nende hulka kuuluvad metoodikaküsimuste analüüsimise ja nende üle otsustamise kord, seahulgas asutusesisesed 
metoodikakoosolekud, ametlik nõustamine või ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud külastuse 
järeldused.
2. selgitus – Esimene taane
Komisjon tugineb oma hinnangutes alati ja korrakindlalt tõenditele. Need võivad esineda erinevates vormides, 
näiteks liikmesriikide esitatud täielik dokumentatsioon konkreetse probleemi kohta, dialoogkülastuste ajal peetud 
arutelud ja pidev teabevahetus liikmesriikidega. Lisaks on suuremad probleemid dokumenteeritud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitatud andmetes. Üldjoontes on liigitamisprobleeme selgitatud ulatuslikus 
hindamisprotsessis.
2. selgitus – Neljas taane
Eurostat ei analüüsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärgil koondtabeleid süstemaatiliselt ega üksik -
asjalikult. Koondtabelites esitatakse üksikasjalikult kõik ESA andmeedastusprogrammi kaudu teatatud valitsemis -
sektori finantsstatistikaga seotud tehingud. Üldiselt ei ole need ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete 
seisukohalt asjakohased. Kui see on oluline, võib Eurostat vaadata selguse saamiseks koondtabelit.
Komisjoni vastus 109
49
Komisjonile laekuvad kohustuslikud andmed, mida ta peab oma kvaliteedihindamise eesmärgil vajalikuks. Tehnilis -
tel põhjustel ei pruugi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite andmed olla päris täielikud. Tavaliselt on 
see tingitud konkreetse riigi andmeallikatest ja andmekogumissüsteemist, mida kirjeldatakse ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetluse andmete esitamisel. Näiteks kevadises teates esitatakse esimest korda andmed aasta N–1 
kohta, aga selleks ajaks ei pruugi kõik andmeallikad olla kättesaadavad ja see muudab hindamise vajalikuks.
50
Komisjon kohaldab eeskirju ja juhiseid ühetaoliselt kõigis liikmesriikides. Komisjon rõhutab, et avaliku sektori piirit -
lemine on sätestatud õigusraamistikus. ESAs, mida toetab MGDD, on kindlaks määratud sektorite liigitamise kritee -
riumid, sealhulgas väga üksikasjalik otsustamiskava (mida kohaldatakse ühetaoliselt).
Lisaks on valitsemissektori piiritlemise kontrollimiseks Eurostati käsutuses valitsusasutuste register, ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse kohta esitatud andmed, valitsemissektori kontrolli all olevaid, kuid sellest välja jäävaid 
üksusi käsitlev küsimustik (saadaval alates 2011. aastast), ning enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega 
seotud külastusi nõutud dokumendid ümberliigitamiste kohta.
Peale selle on valitsemissektori piiritlemise küsimus üks keskseid teemasid kõigil ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlusega seotud külastustel ja seega käsitletakse seda kontrollkäikude järeldustes.
Viimaks on need dokumendid ajakohased seepärast, et kõik liikmesriigid on kohustatud igal aastal esitama loetelu 
valitsemissektori kontrolli all olevatest üksustest, sealhulgas teabe nende NACE-klassifikatsiooni ja kohustuste kohta 
ning suurimate võlakohustustega üksuste puhul kõige viimaste turupõhisuse või -välisuse kontrollide tulemused.
Märkused III lisa kohta on esitatud allpool.
51
Komisjon tagab, et liikmesriigid kohaldavad ESAt. Sel eesmärgil ja selleks, et tagada ühetaoline käitumine kõigi 
juhtumite ja liikmesriikide puhul ning kaotada võimalikud tõlgendamislüngad, on Eurostat esitanud MGDDs juhised. 
Komisjon soovib selgitada, et määruse nr 223/2009 kohaselt on Eurostatil ja selle peadirektoril ainupädevus statisti -
kaalaste otsuste üle.
Avaliku sektori üksuste analüüsimisel ja liigitamisel kasutatavate ajavahemike kohta leiab komisjon, et erinevused ei 
ole mitte ainult õiguspärased, vaid ka vajalikud, sest need kajastavad erinevat õigus-, haldus- või ärikorraldust.
Komisjoni vastus 110
3. selgitus – Esimene taane
Seoses registrite täielikkusega ja iga üksiku üksuse analüüsimisega on Eurostat erandlikult nõustunud, et liikmes -
riikides, kus omavalitsuste tasandil on tuhandeid (või kümneid tuhandeid) väiksemaid üksusi, võib turupõhisuse 
või -välisuse kontrolle teha rühma tasandil. Suurte ja keerukamate üksuste puhul tehakse üksikasjalik analüüs 
üksuse (mitte rühma) tasandil. Eurostat on ka nõustunud kaalutletud lähenemisviisiga teises liikmesriigis. See on 
kõige kulutõhusam lähenemisviis, kui võtta arvesse nii riiklike statistikaametite kui ka Eurostati piiratud vahendeid.
Eurostat ei saa liikmesriikides iga üksikut üksust eraldi kontrollida. Eurostat kontrollib igal aastal valitsemissektori 
kontrolli all olevaid, kuid sellest väljapoole jäävaid üksusi käsitlevas küsimustikus esitatavat teavet ja kõiki muid 
saadaolevaid materjale.
Lisaks nõustub Eurostat läbivaadatud võrdlusaluse kohase ümberliigitamisega, eeldusel, et mõju eelarvepuudujäägi 
ja võla andmetele puudub või on tühine.
3. selgitus – Teine taane
Komisjon arvab, et esitatud näidetes on järgitud ESA 95 eeskirju.
Kui võtta kas või selle osa esimene näide (lihtsalt tõhususe huvides; see kehtib kõigi näidete kohta), siis on III lisas 
öeldud:
„üks liikmesriik liigitas finantsturgude järelevalveüksuse, mis kuulub institutsionaalsete üksuste hulka, valitsemis -
sektorisse. ESA 95 kohaselt tuleb sedalaadi üksused liigitada väljapoole valitsemissektorit (täpsemalt finantsette -
võtete sektorisse kuuluvateks finantsvahendusettevõteteks). Teine liikmesriik liigitas need institutsionaalsed üksu -
sed õigesti väljapoole valitsemissektorit”.
Ometi võib finantsturgude järelevalveüksused valitsemissektori alla liigitada. Lisaks seab see kahtluse alla liikmes -
riikide ja Eurostati ekspertide kokkulepitud metoodilise käsitluse.
3. selgitus – Kolmas taane
Eurostat soovitab liikmesriikidel üksusi igal aastal analüüsida ja ümber liigitada. Praegu kehtib see kõigi üksuste 
kohta, mille võlg ületab 0,01% SKPst, ent kõik liikmesriigid liigitavad järjest enam korra aastas ümber ka väiksemaid 
üksusi.
Komisjon kogub igal aastal küsimustikke valitsemissektori kontrolli all olevate üksuste kohta ja analüüsib neid, et 
kontrollida, kas kõik üksused täidavad endiselt 50% kriteeriumi.
Komisjoni vastus 111
53
Komisjon kasutab oma riskianalüüsi selleks, et valida dialoogkülastusteks välja liikmesriigid ja teemad. Nii etteval -
mistavate kui ka tavapäraste dialoogkülastuste päevakava sisaldab alati suure riskiga teemasid (mis kerkivad esile 
riskihindamise või muude allikate põhjal). Lisaks üldistele suure riskiga teemadele, mis moodustavad alati külastuse 
päevakava osa, hõlmab see ka konkreetseid riskipõhiseid teemasid. Pärast seda, kui ettevalmistavad dialoogkülastu -
sed muudeti tavapäraste dialoogkülastuste osaks, on nende tulemusi kasutatud selleks, et selgitada välja riskivald -
konnad, mida seejärel dialoogkülastuse ajal käsitletakse. Eurostat leiab, et on külastuse ajal käsitlenud suure riskiga 
teemasid (nt Itaalia puhul olid 2012. aasta riskihindamise tulemuseks arutelud selle üle, kuidas dokumenteerida 
kapitali kogumahutus põhivarasse kassapõhiselt).
Kui varem ei olnud muudatuste esiletõstmine märkuse vormis põhjendatud, on see tava juba muutunud ja märku -
sed on nüüd kohustuslikud.
Ehkki ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on kogu aastase protsessi jooksul hästi dokumenteeritud, on konk -
reetsete märkuste esitamine iga riskihindamise mõõtme kohta olnud vabatahtlik. Eurostat nõustub, et riskitaseme 
muutmine nõuab üksikasjalikumat põhjendamist ja et märkused tuleb esitada kirjalikult.
54
Eurostat arvab, et külastuste kestus on andmete kvaliteedi asjakohaseks uurimiseks piisav. Vajaduse korral on Euro -
statil võimalik külastust pikendada või teha järelkülastusi. Komisjon leiab, et teemade arv on üks kriteerium, kuid 
oluline on ka teema keerukus ja/või võimalik mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusele.
Komisjon rõhutab, et dialoogkülastus ei ole eraldiseisev vahend andmete kvaliteedi probleemide hindamiseks. 
Dialoogkülastust kasutatakse pigem esitatud andmetega seotud ohtude või võimalike probleemide tuvastamiseks  (nõu -
kogu määrus nr 479/2009), samal ajal kui andmeid hinnatakse kaks korda aastas: aprillis ja oktoobris. Kõiki dialoog -
külastusi jälgitakse edasi ning täiendatakse korrapärase hindamistööga ja vastupidi.
55
Institutsiooniline kord ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid on olnud nii ettevalmistavate kui ka tavapäraste 
dialoogkülastuste päevakavade osa ning kõigis külastuste päevakavades on olemas üks punkt nende teemadega 
tegelemiseks. Lisaks võeti 2012. aastal kasutusele konkreetselt neid teemasid käsitlev küsimustik. Viimaks esitatakse 
lisateavet institutsioonilise korra kohta riiklike statistikaametite korraldatud vastastikustes eksperdihinnangutes, 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitatud andmetes ja riigiasutuste allkirjastatud vastastikuse mõist -
mise memorandumites.
Komisjon on nõus analüüsima, kuidas seda teemat saaks edaspidi paremini dokumenteerida.
Komisjoni vastus 112
56
Tuleb rõhutada, et selle tähelepaneku tegemiseks on kasutatud kõige äärmuslikumaid juhtumeid, mitte keskmist, 
mis oleks palju asjakohasem (joonis 6). Enamikul juhtudel on need äärmuslikud olukorrad õigustatud: näiteks Saksa -
maa puhul koosnes 2013. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ettevalmistav dialoogkülastus kahest 
Eurostati ja riigiasutuste kohtumisest. Kummagi kohtumise järel pandi kokku esialgsed järeldused ja meetmed, aga 
lõplik ühisaruanne koos peamiste järelduste ja soovitustega koostati siis, kui kogu kaheosaline külastus oli lõpule 
viidud, st pärast teist kohtumist. Sama põhjendus kehtib ka Tšehhi Vabariigi kohta: 2012. aastal saadeti ettevalmis -
tava dialoogkülastuse aruanne 14 nädala pärast, aga see avaldati alles pärast 25. nädalat koos tavapärase dialoog -
külastuse järeldustega.
Meetmed lepitakse kokku Eurostati ja liikmesriikide vahel dialoogkülastuse ajal ja pärast seda ning need edasta -
takse liikmesriigile nädal pärast külastust (seega ollakse nendega ülitäpsed). Liikmesriigid kohustuvad neid meet -
meid võtma ja lepivad Eurostatiga kokku nii sisu kui ka tähtaja. Tähtaegade seadmisel lähtutakse meetmete laadist 
ja sellest, kas need mõjutavad eelarvepuudujäägi ja võla andmeid, ning nende üle tehakse põhjalikku järelevalvet 
enne igat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadet. Seni võtmata meetmete loend vaadatakse läbi igal 
külastusel. On mõned meetmed, mille elluviimine nõuab rohkem aega, sest riigis on vaja teha institutsioonilisi kor -
raldusi või rakendada uusi andmekogumissüsteeme. Meetmed on kirjas ka külastuste aruannetes, mis on Eurostati 
veebisaidil avalikult üleval.
Meetmeid, mis avaldavad mõju teatatud eelarvepuudujäägi ja võla andmetele, võetakse kvaliteedihindamisel 
arvesse. Kui eelarvepuudujäägi ja võla andmeid oluliselt mõjutavad meetmed jäävad võtmata, võib see tuua kaasa 
reservatsiooni.
57 b)
Metoodikaküsimusi arutatakse liikmesriikide ekspertidega korrapäraselt kaks korda aastas ülemäärase eelarve -
puudu  jäägi statistika töörühmas.
Lisaks on Eurostat viimastel aastatel juhatanud MDGG töökonda, mis kohtub kaks-kolm korda aastas, et leppida 
kokku käsiraamatu ajakohastatud versioonis.
58
Eurostati põhimõte on avaldada kõik liikmesriikidele antud nõuanded. Kui aga liikmesriik on konfidentsiaalsuse 
tõttu avaldamise vastu (näiteks kui nõuanded sisaldavad tundlikku äriteavet, kuna juhised puudutavad sageli min -
geid konkreetseid juhtumeid, või kui pärast juhiste andmist ei toimu mingit tegevust), aktsepteerib Eurostat seda.
Eurostat nõustub selle tähelepanekuga ja on seepärast valmis liikmesriikidega arutama, kuidas antud nõuannetest 
teavitada, ilma et rikutaks konfidentsiaalsust. Ta on seda protsessi juba alustanud: viimasesse majandus- ja rahan -
duskomiteele esitatud aruandesse on ta lisanud teabe antud nõuannete kohta.
Komisjoni vastus 113
59
Finantsjärelevalve seisukohalt on ülioluline suutlikkus määrata korralikult kindlaks ühekordsed meetmed, nagu 
need on kirjas stabiilsuse ja kasvu paktis. Täpsed juhised, sealhulgas ühekordsete meetmete soovituslik ja avatud 
loend töötati välja stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi alguses ning see avaldati 2006. aasta aruandes riigi 
rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus (vt 2006. aasta aruanne riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus,  
II osa punkt 4.2 „ Ühekordsete ja ajutiste meetmete määratlemine ja kindlakstegemine ” („Definition and identifica -
tion of one-off and temporary measures”), saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/
publication423_en.pdf ). Sellest alates on komisjon kasutanud neid juhiseid oma järelevalvetegevuse alusena. 
2006. aasta juhist täiendati hiljuti juhtpõhimõtete kehtestamisega ja tüüpnäidete ajakohastatud loendiga. See uuen -
datud juhis avaldati 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus, II osa punktis 3 „ Ühekord -
sed meetmed – eelarvejärelevalves kasutatavad liigituspõhimõtted ” („One-off measures – classification principles 
used in fiscal surveillance”), avaldatud detsembris 2015, saadaval aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/
publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
60
Ühekordsete meetmete määratlus ning tüüpjuhtumite soovituslik ja avatud loend avaldati 2006. aasta aruandes 
riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus, II osa punktis 4.2 „Ühekordsete ja ajutiste meetmete määratlemine ja 
kindlakstegemine”, saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ).
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ta täiendas hiljuti juhendit ning avaldas ühekordsete meetmete kindlaks -
määramisel kasutatavad liigituspõhimõtted ja standardjuhtumite soovitusliku loendi 2015. aasta aruandes riigi 
rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus, II osa punktis 3 „ Ühekordsed meetmed – eelarvejärelevalves kasutata -
vad liigituspõhimõtted ” (avaldatud detsembris 2015), saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/
publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
Siiski tuleb toonitada, et alati on nõutav eksperdiarvamus, sest iga üksiku meetme omadusi tuleb komisjoni kohal -
datavate liigituspõhimõtete alusel hoolikalt uurida.
4. selgitus
4. selgitus ei kajasta praegust olukorda, sest detsembris 2015 ajakohastati ühekordsete meetmete standardjuhtu -
mite loendit (kontrollikoja auditi järel), nagu on avaldatud 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus- ja 
rahaliidus, II osa punktis 3 „ Ühekordsed meetmed – eelarvejärelevalves kasutatavad liigituspõhimõtted ”.
Eelarvepuudujääki suurendavad meetmed
Komisjon rõhutab, et selliste erakorraliste olukordade eelarvekulud kalduvad olema väiksemate riikide majandus -
mahuga võrreldes suuremad.
Komisjoni vastus 114
61
Komisjon selgitab, et majandusliku tegelikkuse paremaks mõistmiseks sisaldavad stabiilsuse ja kasvu pakti ühiselt 
kokkulepitud eeskirjad sätteid, mis on ette nähtud prognoosimatutele muutustele ja ootamatutele sündmustele 
reageerimiseks ning nendega toimetulemiseks. Nende kasutuselevõtmine on kindlaks määratud märgukirjas majan -
dus- ja rahandusasjade komitee asendusliikmetele „ Meetmete mõjususe parem hindamine ülemäärase eelarvepuu -
dujäägi menetluse raames  - metoodika kirjeldus ” („Improving the assessment of effective action in the context of 
the Excessive Deficit Procedure – a specification of the methodology”), 12. juuni 2014.
62
Komisjon möönab, et ootamatu majandust kahjustava sündmuse mõiste ei ole varem olnud kindlapiiriliselt määrat -
letud. Aga majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmetele saadetud 12. juuni 2014. aasta märgukirjas „ Meetmete 
mõjususe parem hindamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames  - metoodika kirjeldus ” on meetmete 
mõjususe hindamise metoodikas selgitatud, et kui majanduskasv on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soo -
vituse aluseks olevast prognoosist väiksem, on see tavajuhul „ootamatu majandust kahjustav sündmus”.
Seega ei nõustu komisjon kontrollikoja tähelepanekuga Prantsusmaa kohta1.
Nõukogu algatas Prantsusmaa suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 27. aprillil 2009, esialgseks tähtajaks 
sai 2012. aasta. 2. detsembril 2009 pikendati tähtaega aastani 2013 ja 21. juunil 2013 aastani 2015. Selle aluseks oli 
järeldus, et võetud oli küll mõjusaid meetmeid, aga toimunud on ootamatu majandust kahjustav sündmus, millel on 
riigi rahandusele oluline negatiivne mõju.
Komisjon kohaldas kehtivat õigusraamistikku, nagu on selgitatud 2009., 2013. ja 2015. aasta soovitustes ning kaasne -
vates komisjoni talituste töödokumentides.
Vastus punktile 63 eelnevale pealkirjale
Komisjon soovib rõhutada, et andmete kvaliteedi hindamise alus on suuresti paranenud, sest viisi, kuidas liikmes -
riigid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid teatavad, on alates 2005. aastast üksikasjalike lisaandme -
tega palju täiustatud.
Komisjon küll nõustub, et stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisel on eelarvepuudujäägile tavapäraselt rohkem 
tähele  panu pööratud kui võlale, aga toonitab, et artikli 126 lõike 3 kohastes aruannetes on olulise tegurina alati 
võetud arvesse valitsemissektori koguvõlga ja selle jätkusuutlikkust.
Alates 2011. aasta õigusaktireformist, mida teatakse kui esimest majanduse juhtimise paketti, on tegevuses seatud 
senisest palju suurem rõhk võlatasemele. Võla piirmäära – 60% SKPst – rikkumine toob nüüd kaasa ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse algatamise. Võla vähendamise sihttaseme abil võeti kasutusele võla rahuldava kiirusega 
vähenemise põhimõte ning nüüd hinnatakse seda osana järelevalvest, mida komisjon teostab korrapäraselt liikmes -
riikide eelarvepositsiooni üle.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.
Komisjoni vastus 115
64
Nõukogu määruses nr 479/2009 sätestatakse üldine raamistik reservatsioonide esitamiseks liikmesriikide teatatud 
tegelike andmete kvaliteedi ja muutmise suhtes. Määruse kohaselt võib Eurostat neid volitusi kasutada, kui on tõen -
deid, et liikmesriikide esitatud andmed ei vasta raamatupidamiseeskirjadele ja eriti ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse metoodikale.
Eurostat esitab reservatsioone üksnes erandlikel juhtudel ja need on õigustatud vaid teatud tingimustel. Selle juures 
kasutab Eurostat oma ametialast hinnangut. Siiski ei tähenda konkreetse reservatsiooni või muudatuse puudumine, 
et liikmesriigil ei ole käsil lahendamist vajavaid probleeme, vaid et Eurostati arvates ei avalda need probleemid olu -
list mõju Maastrichti eelarvepuudujäägi- ja võlakriteeriumidele. Teine võimalus oleks iga teate saatmise korral esi -
tada reservatsioonid kõigile liikmesriikidele, mis oleks ebaproportsionaalne ega teeniks reservatsioonide eesmärki.
Lisaks juhtub sageli, et selgitamisperioodil kohandavad liikmesriigid pärast Eurostati tõstatatud küsimusi oma 
andmeid. Need kohandused ei ole lõplikus pressiteates nähtavad, sest Eurostat ei ole esitanud reservatsioone ega 
teinud muudatusi.
65
Eurostatil on menetlus, millega määratakse teadete analüüsimise käigus enne pressiteate avaldamist kindlaks eta -
pid, ajakava ja iga osaleja roll. See menetlus hõlmab korrapäraseid kohtumisi tippjuhtkonna ja peadirektoriga, kes 
on Euroopa Liidu peastatistik.
Reservatsioonide või andmetega seotud muudatuste aluseks on ametialane hinnang, mis põhineb enne selgita -
misprotsessi ja selle ajal saadaoleval kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel teabel, ning neid arutatakse väga hoolikalt, 
nagu eespool öeldud. See protsess tugineb ainult statistikale ja selles kasutatakse Eurostatile sel otstarbel antud 
statistika  alaseid volitusi. Muud komisjoni talitused või mõni teine väline organ sellesse ei sekku.
Andmete edaspidisel läbivaatamisel on põhimõtteliselt leidnud kinnitust, et Eurostati lähenemine reservatsiooni -
dele on tõhus ja mõjus: puuduvad suured üllatused, st kui probleem oli teada, aga Eurostat otsustas, et reservat -
siooni esitamine ei ole põhjendatud, ei olnud eelarvepuudujäägi või võla andmete põhjalik läbivaatamine vajalik.
5. selgitus
Tšehhi Vabariik – Esimene taane
Alates 2010. aastast tehakse riiklike finantssektoriväliste äriühingute ning ka sektorisse S.15 liigitatud kasumit 
mittetaotlevate asutuste turupõhisuse või -välisuse kontrolli igal aastal. Kontrolli tulemused esitatakse Eurosta -
tile küsimustikus üksuste kohta, mis on valitsemissektori kontrolli all, aga jäävad väljapoole valitsemissektorit, 
või valitsemissektori üksuste loendis, mida nõutakse enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud 
dialoogkülastust.
Komisjoni vastus 116
Prantsusmaa – Esimene taane
Tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja võimalike seonduvate ühekordsete maksete käsitlemise üle käib veel arutelu 
(isegi ESA 2010 kohaselt). Kuni kokkuleppele jõudmiseni ei ole tuumarajatiste dekomisjoneerimise ja võimalike seon -
duvate ühekordsete maksete käsitlemise kohta praegu konkreetseid juhiseid.
Prantsusmaa – Teine taane
Kuna Prantsusmaal on väga palju valitsemissektori üksusi (üle 80 000 üksuse sektoris S.13 ning 8000 üksust, mis on 
valitsemissektori kontrolli all, kuid jäävad väljapoole valitsemissektorit), on Eurostat nõustunud üksuste rühmitami -
sega kohaliku omavalitsuse tasandil.
Eurostat ei saa esitada reservatsioone küsimuses, mille kohta ei ole ESAs ega MGDDs eeskirju.
Saksamaa – Esimene taane
Aastatel 2011–2013 ei ilmnenud suuremaid korrapäraseid üksuste ümberliigitamisi, mis oleksid mõjutanud suurel 
määral valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhet (st 0,1% lähedal SKPst või üle selle). Seega ei oleks seondu -
vate läbivaatamiste ulatus mõjutanud eelarvejärelevalve otstarbel koostatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja 
võla suhet.
Kõigi ümberliigitamiste puhul, mis tehti seoses 1) ühekordsete metoodiliste läbivaatamistega, 2) Saksamaa riigi 
raamatupidamise 2011. aasta võrdlusaluse läbivaatamisega ja 3) üleminekuga süsteemile ESA 2010, mille puhul 
mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla näitajatele oli oluline (st 0,1% lähedal SKPst või üle selle), vaadati 
nõuete  kohaselt läbi kogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võrdlusperioodi andmed.
Saksamaa – Teine taane
See küsimus kujutab endast riski andmete kvaliteedile ja nagu on sätestatud nõukogu määruses nr 479/2009, asus 
Eurostat sellega sammsammulisel meetodil tegelema kohe, kui see tuvastati, võttes arvesse Saksamaa statistikasüs -
teemi keerukust ja Saksa valitsemissektori suurust.
Komisjoni teada ei ole see risk teostunud. Eurostat ei ole andmete hindamise alusel seonduvaid kvaliteediprob -
leeme tuvastanud.
Saksamaa keerulist statistikasüsteemi, statistikaandmete korrapärase kogumise aluseks olevaid õiguslikke volitusi ja 
piiratud vahendeid arvestades nõuab asjaomaste menetluste rakendamisprotsess riigi ja kohalikul tasandil mahult 
väikeste tegemata jäänud üksiktoimingute puhul struktuurset lahendust.
Arvestades tehingute mahtu ja asjaolu, et selles etapis ei saa analüüsi tulemuste kohta järeldusi teha, ei leia komis -
jon, et nendel alustel oleks pidanud esitama Saksamaa eelarvepuudujäägi andmete kohta reservatsiooni.
Malta – Esimene taane
Uuendusleping projekti juriidilise omandiõiguse üleandmiseks Malitale allkirjastati 28. detsembril 2011 (muudetud 
veebruaris 2012), seega pärast 2011. aasta oktoobri ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadet. Samamoodi 
allkirjastati ka rendilepingud 26. oktoobril 2012, pärast 2011. aasta oktoobrikuist ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse teadet.
2012. aasta aprillikuises ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teates oli Malta riiklik statistikaamet kõiki asja -
omaseid punkte korrektselt käsitlenud. Oma 2012. aasta augusti kirjas kinnitas Eurostat pärast põhjalikku analüüsi, 
et Malita tuleks liigitada finantssektoriväliste äriühingute sektorisse.
Seega leiab komisjon, et reservatsioon ei olnud vajalik.
Komisjoni vastus 117
Itaalia – Esimene taane
Komisjon (Eurostat) on selle küsimuse edenemist hoolikalt jälginud. Itaalia on rakendanud sammsammulist lähene -
misviisi, sealhulgas loonud uusi andmeallikaid ja andnud hinnanguid.
6. selgitus
Kontrollikoda osutab aluslepingus sätestatud eelarvepuudujäägi ja võla künniste aluseks olevatele põhilistele 
makromajanduslikele eeldustele. Kuigi makromajanduslik keskkond muutub, on komisjon endiselt kohustatud toi -
mima aluslepingu sätete ja seda toetavate teiseste õigusaktide kohaselt.
Üldine eelarveraamistik on märkimisväärselt muutunud, üsna paljuski viimastel aastatel majanduse juhtimise 
esimese ja teise paketi abil tehtud reformide tõttu, mille eesmärk oli kehtestada arukad eeskirjad, et võimaldada 
valitsevale majandustegelikkusele paremini reageerida ja sellega kohaneda.
Ehkki tavaliselt on stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisel pööratud eelarvepuudujäägile suuremat tähelepanu kui 
võlale, toonitab komisjon, et raamistikuga on järjepidevalt käsitletud ka võlateemat. Eelkõige tuleks meenutada, 
et kaudsete kohustuste ja kaudse võlaga seotud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi komponent (MTOILD) sisaldab 
elementi, mis vastab eelarvepositsioonile, mis stabiliseeriks võlasuhte tasemel 60% SKPst, ja lisakomponenti, mis 
vastab täiendavale eelarvepositsioonile, mis on vajalik nende riikide puhul, kelle võlg ületab 60% SKPst.
Alates 2011. aasta õigusaktireformist, mida teatakse kui esimest majanduse juhtimise paketti, on tegevuses seatud 
senisest palju suurem rõhk võlatasemele. Võla piirmäära – 60% SKPst – rikkumine toob nüüd kaasa ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse algatamise. Võla vähendamise sihttaseme abil võeti kasutusele võla rahuldava kiirusega 
vähenemise põhimõte ja nüüd hinnatakse seda osana järelevalvest, mida komisjon teeb korrapäraselt liikmesriikide 
eelarvepositsiooni üle.
70
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et algne võlatase on võla vähenemise võrdlusaluse määratluses kajastatud 
60% künnise suhtes esineva erinevuse kaudu.
Nende liikmesriikide puhul, kelle võlg ületab 60% SKPst, tuleb soovitatava kohandamiskava juures arvestada vaja -
dust, et kohandamisperioodi lõpuks peab võlg vastama vähemalt ettevaatavale võla võrdlusalusele. Selle tulemusel 
võib soovitatava eelarvepuudujäägi määr olla viimasel aastal alla 3% SKPst ja suure võlakoormusega liikmesriikide 
puhul võib kohandamise tähtaeg olla pikem, sest tuleb kaaluda, kas nõutava struktuurse kohandamise ulatus on 
teatud arvu aastate jooksul saavutatav.
Asjaolu, et võla võrdlusaluse saavutamiseks tuleb valitsemissektori eelarvepuudujääk tuua alla 3% SKPst, kajastub 
ka võlakriteeriumi rikkumise põhjal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seni antud soovitustes.
71
Komisjon märgib, et osutatud prognooside puhul lähtutakse poliitika muutumatusest. Kui lähtuda stsenaariumist, 
mille kohaselt liikmesriigid järgivad täielikult oma stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid kohustusi, oleksid tulemused 
positiivsemad.
Konkreetsemalt, kui lähtuda stsenaariumist, mille kohaselt järgitakse stabiilsuse ja kasvu pakti täielikult, saavutaks 
Itaalia võla vähenemise võrdlusaluse (ettevaatav variant) 2019. aastaks ja Prantsusmaa 2018. aastaks. Küprose puhul 
kasutatud IMFi andmed on suures vastuolus komisjoni kasutatud andmetega.
Komisjoni vastus 118
72
Asjakohaseid tegureid analüüsiti kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 nõuetega.
Õigusaktides on sätestatud võimalike asjakohaste tegurite pikk loend, mis ei ole ammendav, sest komisjonil tuleb 
kaaluda ka selliseid tegureid, mida peab asjakohaseks asjaomane liikmesriik.
Komisjon määrab kindlaks ja võimalikult suures ulatuses ka mõõdab erinevate asjakohaste tegurite mõju. Ei ole 
sellist valemit, milles kaalutaks kõiki erinevaid tegureid ja mis viiks automaatse järelduseni. Komisjon avaldab oma 
üksikasjaliku analüüsi talituste töödokumentides.
73
Komisjon ei nõustu väitega, et tema järelduste loogika jääb arusaamatuks. Asjakohaste tegurite analüüs on sätes -
tatud õigusaktis (nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/97), mille kohaselt komisjon võtab arvesse kõiki asjakohaseid tegu -
reid, kuivõrd need mõjutavad märkimisväärselt eelarvepuudujäägi ja võlakriteeriumide täitmise hindamist. Lisaks 
nõutakse õigusaktidega, et komisjon kaaluks ka asjaomase liikmesriigi poolt asjakohasteks peetavaid tegureid. Seda 
tehakse tagamaks, et enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise kohta otsuse tegemist on olukorda 
nõuetekohaselt majanduslikult hinnatud.
Seoses eelarvepuudujäägi kriteeriumi rikkumisega on õigusaktis nähtud ette pikk võimalike asjakohaste tegurite 
loend, mis ei ole aga ammendav ja milles ei reastata neid kuidagi tähtsuse järjekorras. Kui valitsemissektori võlg üle -
tab 60% SKPst, kaalutakse asjakohaseid tegureid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alustamise üle otsusta -
misel ainult juhul, kui eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal ja rikkumist peetakse ajutiseks.
Võlakriteeriumide rikkumise korral võib arvesse võtta kõiki asjakohaseid tegureid, olenemata eelarvepuudujäägi 
suurusest.
Kooskõlas ülalkirjeldatud sätetega määrab komisjon artikli 126 lõike 3 kohase aruande koostamisel kindlaks ja või -
malikult suures ulatuses hindab erinevate asjakohaste tegurite mõju.
Seoses sellega rõhutab komisjon, et Itaaliat, Belgiat (veebruaris 2015) ja Soomet (veebruaris, mais ja novembris 2015) 
käsitlevates artikli 126 lõike 3 kohastes aruannetes on kehtestatud kaalukad meetmed, et muuta asjakohaste tegu -
rite analüüs palju ulatuslikumaks ja läbipaistvamaks kui varem.
Samal ajal ja kooskõlas õigusaktide mõttega ei ole sellist valemit, milles kaalutaks kõiki erinevaid tegureid ja mis 
viiks automaatse järelduseni.
74
Komisjon püüab käimasolevas stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise protsessis, sealhulgas ülemäärase eelarve -
puudu  jäägi menetluses, teha liikmesriikidega tihedat koostööd. Selle koostööl põhineva lähenemisviisi oluline 
element on suhtlemine ja arutelud, mis toimuvad asjaomaste majanduskomiteede, eelkõige majandus- ja rahandus -
komitee asendusliikmete kaudu. Komisjon koostab majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmetele korrapäraselt 
analüütilisi ja tegevusalaseid märgukirju, et selgitada liikmesriikidele oma meetodeid stabiilsuse ja kasvu pakti 
tõlgendamiseks ja rakendamiseks ning et saada nende arvamust komisjoni põhimõtete kohta.
Komisjoni vastus 119
Läbipaistvuse suurendamiseks on komisjon alates 2014. aasta kevadest andnud liikmesriikidele kogu vajaliku teabe, 
et nad saaksid täielikult taastada meetmete mõjususe hindamisega seotud arvutuskäigu, sealhulgas esitanud üksik -
asjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad nii ülalt-alla kui alt-üles lähenemisviiside sammsammulisi arvutusi. Lisaks 
on liikmesriikidele esitatud kõik andmed ja arvutused võla vähenemise võrdlusalusele ja minimaalsele lineaarsele 
struktuursele kohandusele vastavuse kohta. Siiski ei ole andmed liikmesriikide konkreetsest taotlusest tulenevalt 
täielikult avalikud, vaid neid jagatakse ühise CIRCA-nimelise platvormi kaudu, millele pääsevad ligi üksnes majan -
dus- ja rahanduskomitee liikmed ja nende asendusliikmed.
75
Komisjon möönab, et enne 2015. aasta veebruari avaldatud talituste töödokumendid oleksid võinud ülemäärase eel -
arvepuudujäägi menetluse soovituste aluseks olevas alusstsenaariumis sisalduvate andmete puhul olla läbipaistva -
mad. Siiski rõhutab komisjon, et see teave oli alates 2014. aasta kevadest saadaval üksikasjalikus Exceli tabelis, milles 
esitati komisjoni vastavushindamise sammsammuline arvutuskäik ja mida levitati liikmesriikidele platvormi CIRCA 
kaudu. Selle tulemusel oli liikmesriikidel täielik juurdepääs eelarvekohanduste arvutuskäigu taastamiseks vajalikule 
andmekogumile ja muudele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste täitmise hindamise aluseks oleva -
tele muutujatele, nagu 2015. aasta veebruaris Prantsusmaa puhul. Peale selle esitatakse alates 2015. aasta veebrua -
rist asjaomane teave andmebaasi AMECO avalikus versioonis avaldatavates prognoosifailides ja need on üldsusele 
juurdepääsetavad.
Nende failides sisalduv teave on piisav, et taastada alt-üles lähenemisviisi kohase eelarvekohanduse arvutuskäik, 
mida komisjon kasutas. Eelkõige hõlmab see tulude poole kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete kogusummat 
(kaasa ja välja arvatud ühekordsed meetmed), kulude muutust, intressimäära arengut ja töötuse näitajaid. Need on 
ainsad alusstsenaariumi arvutamiseks vajalikud parameetrid. Lisaks selgitatakse talituste töödokumendis selgelt, 
kuidas alusstsenaarium on koostatud.
76
Komisjon toonitab, et võlakriteeriumide rikkumise korral võetakse määruse kohaselt arvesse kõiki asjakohaseid 
tegureid, olenemata eelarvepuudujäägi suurusest.
7 . selgitus i)
Komisjon arvab, et tsükliliselt kohandatud võla vähenemise võrdlusalus ei kajasta täielikult väga aeglase inflatsiooni 
mõju pikemate ajavahemike jooksul. Kuigi tsükliliselt kohandatud võlataseme kehtestamise eesmärk oli välistada 
majandustsükli mõju võlareegli täitmise hindamisele, tasub rõhutada, et kohandamisega üksnes korrigeeritakse 
kolme aasta SKP võimaliku ja tegeliku kasvumäära erinevust. Seega võib mitmes liikmesriigis viimasel paaril aastal 
täheldatud SKP nominaalse kasvumäära pikaajaline alanemine mõjutada ikkagi võlareegli täitmist, isegi kui seda 
hinnatakse tsükliliselt kohandatud võlataseme alusel. Lisaks ei kontrollita võla võrdlusaluse puhul hindade muu -
tumist. Tsükliliselt kohandatud võlataseme puhul kasutatakse SKP deflaatori arvandmeid, st erakorraliselt väikest 
inflatsiooni ei korrigeerita. Ent mitmes riigis on inflatsiooni ootamatu aeglustumine põhjustanud võla rahastamise 
reaalkulude märkimisväärse suurenemise. Rahastamise reaalkulude ja SKP reaalkasvumäära erinevuse suurenemine 
on kahjustanud järsult mitme riigi võla arengut.
Komisjoni vastus 120
7 . selgitus ii)
Mis puudutab võla vähenemise võrdlusaluse järgimist Itaalias, siis rõhutab komisjon, et ta ei saanud 2016. aasta 
kohta veel hinnangut teha, pidades silmas, et artikli 126 lõike 3 kohane aruanne valmis 2015. aasta alguses.
Enne hinnangu tegemist järgmise aasta kohta peab olema kehtestatud õiguslikult kehtiv nõukogu nõue. Nõu -
kogu annab oma soovitused kevadel. Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa alla kuuluvate liikmesriikide puhul 
kehtestatakse need nõuded vastavalt asjaomase liikmesriigi majanduse tsüklilisele positsioonile (mida mõõde -
takse SKP lõhena) ning selle jätkusuutlikkuse riskidele (üksikasjad leiab komisjoni 2015. aasta jaanuari teatisest 
paindlikkuse kohta, mis on saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/
pdf/2015-01-13_communication_sgp_flexibility_guidelines_en.pdf.
Esimene vastavushindamine 2016. aasta kohta tehti kevadel 2015 ja selles leiti, et nõuded on üldjoontes täide -
tud. Üksikasjad leiab sellekohastest talituste töödokumentidest aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
7 . selgitus iii)
Komisjon rõhutab, et metoodikaraamistikku, kuidas hinnata struktuurireformide mõju eelarve jätkusuutlikkusele, 
kirjeldati märgukirjas, mis esitati liikmesriikidele veebruaris 2015 majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmete 
kaudu. Itaalia stabiilsusprogrammi hindamisel 2015. aasta mais teatas komisjon, et hindas ametiasutuste esitatud 
struktuurireformide kava võimalikku mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, ja leidis reformide mõju simuleerimi -
seks kasutatud meetodeid (eelkõige QUEST) arvestades, et reformide mõõdetav mõju on usutav.
78
Komisjon tegutses täielikus kooskõlas eeskirjadega. Määruses on sõnaselgelt sätestatud kohustus (mitte niivõrd 
võimalus) võtta arvesse asjakohaseid tegureid – selles osutatakse arvessevõetavate tegurite mitteammendavatele 
loenditele. Nende hulgas on ühemõtteliselt nimetatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga seotud kohandamist, 
samuti tasakaalustamatuse ärahoidmise ja korrigeerimisega ning liidu ühise kasvustrateegiaga seotud poliitika -
meetmete rakendamist.
Võlareegli puhul ei eeldata automaatselt, et kui mõõdetavat eesmärki ei saavutata, alustatakse liikmesriigi suhtes 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. See mitteautomaatsus on määruses selgesõnaliselt ette nähtud.
80
Komisjon leiab, et vastavalt juhtpõhimõtetele, mida ajakohastati 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majan -
dus- ja rahaliidus, ei tuleks asjaomast meedet käsitada ühekordsena, et tagada järjepidev kohaldamine. Juhiste 
kohaselt ei olnud täiendav kapitalinõue oma olemuselt ei ajutist ega ühekordset laadi – sellel pidi eelduste kohaselt 
olema kestev mõju (2012. aastast 2017. aastani) – ja selle tulemusel ei saanuks seda liigitada ühekordseks. 2015. aasta 
aruanne riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus on saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/
publications/european_economy/public_finances_emu_en.htm.
Komisjoni vastus 121
81
10. märtsil 2015 avaldas komisjon arvamust, et saadaolevate tõendite põhjal ei saa teha järeldust meetmete mõju -
suse puudumise kohta, sest eelarve konsolideerimise kogumaht leiti olevat kooskõlas nõukogu nõutava tasemega 
(alt-üles meetodi põhjal, sest ülalt-alla meetodit mõjutas aeglane inflatsioon) ning et seega oli paranduse tähtaja 
pikendamine põhjendatud. Lisaks olid arvandmed (ja ka komisjoni 2015. aasta kevadprognoos 2015. aasta kogueel -
arve tasakaalu kohta) paremad, kui komisjon oli 2015. aasta märtsis eeldanud.
82
Komisjon ei nõustu selle tähelepanekuga, sest hinnangu tegemise ajal saada olnud teabe kohaselt tundus, et õige -
aegne parandus ei ole 2015. aastaks enam saavutatav. Sellistel asjaoludel on stabiilsuse ja kasvu pakti õigusraamis -
tiku alusel asjakohane: i) uurida selle põhjuseid, mille järelduste kohaselt „ei võimalda tõendid üldiselt teha järel -
dust, et soovitatud kohandamine ei ole aastatel 2013-2014 saavutatud”, ja ii) näha ette uus toimiv kohandamiskava, 
et anda kõnealusele riigile asjakohased poliitikajuhised.
83
Komisjon tuletab meelde, et määruse kohaselt on tal kohustus võtta arvesse asjakohaseid tegureid. Õigusaktides 
esitatakse arvessevõetavate tegurite mitteammendav loend. Nende hulgas on ühemõtteliselt nimetatud kohanda -
mist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes, samuti tasakaalustamatuse ärahoidmise ja parandamisega ning 
liidu ühise kasvustrateegiaga seotud poliitikameetmete rakendamist.
Asjaomased dokumendid konkreetsetel juhtudel kohaldatud põhjenduste kohta on Prantsusmaa puhul saadaval 
aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm  ja Itaa -
lia puhul aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
84
Komisjon rõhutab, et õigusraamistiku kohaselt on otsuseid tegev asutus nõukogu. Seega on nõukogul õigus komis -
joni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitus tühistada ja ta ei pea komisjonile aru andma.
Liikmesriikide aruandlust parandusmeetmete kohta võiks parandada
Komisjon leiab, et olemasolevad sätted ja/või juhised, mis käsitlevad eelarvejärelevalve dokumentide sisu, seal -
hulgas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse parandusmeetmetest teatamist, pakuvad komisjonile tugevat 
alust tulemusliku eelarvejärelevalve teostamiseks ja seireks, kui liikmesriigid järgivad neid asjakohaselt. Seetõttu 
ei näe komisjon mingit konkreetset vajadust muuta kehtivat õigusakti, et kehtestada liikmesriikidele rangemad 
aruandluskohustused.
Komisjoni vastus 122
85
Et jõustada aruandlusnõuete järgimine, saab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses kehtestada sanktsioone 
vaid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eelarve-eesmärkide täitmatajätmisel. Piisava aruandluse puudumine 
võib olla asjaomasele liikmesriigile nagunii ebasoodne, sest kui komisjonile ei ole esitatud piisavalt üksikasjalikku 
teavet võetud meetmete ja eelarve arengu kohta, võib see põhjustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
kiirendamise juhul, kui järeldatakse, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärke ei ole täidetud.
Igal juhul tegeleb komisjon liikmesriikide eelarveseisundi pideva seirega riikidega tegelevate asjaomaste osakon -
da de kaudu, kes teevad liikmesriikidesse korrapäraseid kontrollkäike. Mis puudutab korrapärasemat aruandlust, mis 
on näiteks esimeses ja teises majanduse juhtimise kavas kevadiste stabiilsusprogrammide ja sügiseste eelarveka -
va de kaudu kehtestatud, siis on sätestatud üksikasjalikud nõuded selle kohta, millest liikmesriik on kohustatud aru 
andma. Määruse nr 473/2013 artikli 7 lõike 2 kohaselt võib komisjon juhul, kui liikmesriigi eelarvekavas ei tõendata 
tema arvates piisaval määral riigi eelarvestrateegia vastavust komisjoni nõudele, nõuda, et liikmesriik esitaks oma 
eelarvekava uuesti. Kui aga liikmesriik ei ole täitnud rohkemat hulka üldisi aruandlusnõudeid, siis on komisjoni jõus -
tamisvõimalused tõepoolest piiratud, eelkõige stabiilsusprogrammide puhul.
86
Eelarvejärelevalve dokumentidest (nagu stabiilsus- ja lähenemisprogrammid või eelarvekavad), sealhulgas nendest, 
milles antakse aru nõukogu soovituste täitmisest (aruanded võetud meetmete kohta), võib teinekord puududa 
konkreetne teave parandusmeetmete kohta, eelkõige viimaste aastate puhul. Seda kajastatakse komisjoni prognoo -
sides, mis moodustavad liikmesriikide kavade riskihindamise aluse. Kui leitakse, et parandusmeetmeid ei ole piisa -
valt täpsustatud, ei võeta neid tõesti prognoosis arvesse. Veelgi enam, kui konkreetse teabe puudumine mõjutab 
riskide tasakaalu, on need riskid alati komisjoni hinnangus nimetatud.
8. selgitus – Esimene taane
Eelarvet mõjutavate meetmete loend on esmajoones osa lähenemisprogrammist, mitte riiklikust 
reformiprogrammist.
8. selgitus – Teine taane
Komisjon rõhutab asjaolu, et 2012. aasta lähenemisprogrammis esitatakse meetmete mõju kolmes eraldiseisvas 
tabelis – esimeses vaadeldakse seda otsese maksureformi seisukohast (tulude poole meetmed), teises esitatakse 
kavandatavate konsolideerimismeetmete üksikasjalik jaotus koos mõjuga eelarvepuudujäägile ja kolmandas võe -
takse kokku väiksemad 2012. aastast kehtivad muudatused (üksnes kulude pool). Kuigi kaasnevas tekstis ei ole iga 
üksikut meedet kirjeldatud, on pealkirjad piisavalt üksikasjalikud ja arusaadavad.
Komisjoni vastus 123
Vastus punktile 88 eelnevale pealkirjale
Komisjon ei nõustu, et tema seire ja järelevalve ei ole läbipaistvad. ELi eelarveraamistik on viimastel aastatel läbi 
teinud mitu muutust, mille eesmärk on olnud võtta kasutusele lisaeeskirjad, tugevdada vastavusmehhanisme ja 
suurendada riikide vastutust. Komisjon peab seda teretulnud muutuseks.
Raamistikku tehtud seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt toimivaks. Selleks tuli kohandada meetodeid 
ja liigitust, mida kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel. See protsess toimus ulatuslikes arutelu -
des majandus- ja rahanduskomiteega ning nõukogu teiste pädevate asutustega. Arutelude pidamist hõlbustati 
hulga seletuskirjadega. Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis läbipaistvuse huvides lisaselgitusi.
Seetõttu võeti kõik läbivaadatud raamistiku rakendamise meetodid kokku stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatus, 
mis on komisjoni veebisaidil avalikult saadaval. Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt 
kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpule -
viimise kohta.
Et läbipaistvust veelgi suurendada, nõustus komisjon alates 2014. aasta kevadest andma liikmesriikidele kogu 
vajaliku teabe, et taastada aluseks olev ja nii ennetuslikule kui ka paranduslikule osale vastavuse hindamisega 
seotud arvutuskäik, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad sammsammulisi arvutusi. Alates 
2014. aasta kevadest on komisjon teinud täiesti avalikuks koondandmete aegread kaalutlusõiguse alusel võetud 
meetmete mõju ja ühekordsete meetmete taseme kohta. Kooskõlas ECOFINi nõukogu 2014. aasta juuni järeldus -
tega on komisjon astunud veel ühe sammu edasi, jagades liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadest ülemäärase 
eelarve  puudujäägi menetluse riikide puhul kehtiva alt-üles lähenemisviisiga hõlmatud peamiste üksikute maksu -
meetmete tulemusi.
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas 
põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega 
võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
Metoodikaraamistikku selle kohta, kuidas hinnata struktuurireformide mõju eelarve jätkusuutlikkusele, kirjeldati 
märgukirjas, mis esitati liikmesriikidele veebruaris 2015 majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmete kaudu.
89 ii)
Komisjon soovib seoses kontrollikoja tähelepaneku 89 punktiga ii selgitada, et meetmete mõjususe metoodika, 
mille nõukogu kiitis heaks 2014. aastal, on laiem kui pelgalt alt-üles metoodika ja hõlmab meetmete mõjususe 
hindamisel ka ülalt-alla lähenemisviisi. Seda metoodikat selgitatakse 2014. aasta aruandes riigi rahanduse kohta 
majandus- ja rahaliidus, II osa punktis 1.
Komisjoni vastus 124
90
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste järgimist kontrollitakse hoopis Eurostati kinnitatud tege -
like andmete alusel, mitte komisjoni prognooside alusel. Kui liikmesriik ei täida oma valitsemissektori nominaalse 
eelarve  puudujäägi eesmärke või kui temalt on nõutud struktuurse tasakaalu parandamist, korraldatakse lisaks 
meetmete mõjususe hindamine, mida nimetatakse ka põhjalikuks analüüsiks.
9. selgitus – Kuues taane
Komisjon nõustub üldjoontes sellega, et meetmete mõjususe hindamine on muutunud järjest keerulisemaks. Selles 
võetakse paremini arvesse keerulisemaid majandusolukordi ja sellesse on lisatud uusi järelevalveelemente, et 
tagada võrdsus riikide kohtlemises ning ajas, mis on nõutav eeskirjade läbipaistvaks kasutuselevõtmiseks (vt komis -
joni vastus punkti 89 kohta).
91
Ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisid näitavad vajadust mõista valitsevat majandusolukorda paremini. Märgukirja, 
milles vaadati läbi meetmete mõjususe hindamise metoodika, sealhulgas alt üles lähenemisviisi kasutuselevõtmine 
(„Meetmete mõjususe hindamise metoodika läbivaatamine” („Review of the methodology for assessing effective 
action”)) arutasid 26. veebruaril 2014 kõigepealt majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmed, seejärel kiitis 
majandus- ja rahanduskomitee selle 12. juunil 2014 heaks ja ECOFINi nõukogu kinnitas selle 20. juunil 2014.
Komisjon möönab, et võetud lähenemisviisi kindlaksmääramisel on tehtud loomuomaseid järeleandmisi eeskirjade 
süsteemi keerukuse arvel, et arvestada võimalikult palju aluseks olevat makromajanduslikku olukorda ja arengut.
Läbipaistvuse suurendamiseks nõustus komisjon andma liikmesriikidele kogu vajaliku teabe, et nad saaksid täie -
likult taastada meetmete mõjususe hindamisega seotud arvutuskäigu, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli 
tabelid, mis sisaldavad nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside sammsammulisi arvutusi. Siiski ei ole need 
andmed liikmesriikide konkreetse taotluse korral täielikult avalikud, vaid neid jagatakse ühise CIRCA-nimelise 
platvormi kaudu, millele pääsevad ligi üksnes majandus- ja rahanduskomitee liikmed ning nende asendusliikmed 
ministeeriumides.
92
Eelarve kohandamise hindamisel keskendutakse struktuursele tasakaalule alates 2005. aasta stabiilsuse ja kasvu 
pakti reformidest, millega püüti võtta paremini arvesse majandustsükli mõju liikmesriikide eelarveseisundile. On 
tõsi, et struktuurne tasakaal on olemuslikult seotud hinnangulise võimaliku kasvuga, mis on mittejälgitav näitaja. 
See kajastab makromajanduse piiratust, millest ei pääse senikaua, kuni eelarve hindamise põhielement on struk -
tuurne tasakaal, nagu määrusega on ette nähtud.
Üksikasjalik ühine lähenemisviis võimaliku majanduskasvu hindamiseks lepiti liikmesriikidega kokku pikaajalise SKP 
lõhe töörühma kaudu ja nõukogu toetab seda.
Komisjoni vastus 125
94
Tegevusjuhendis soovitatakse, et eelarve kohandamise alt-üles hinnang (milles tavaliselt keskendutakse kaalutlus -
õiguse alusel võetud fiskaalmeetmete oodatavale eelarvemõjule) peaks täiendama struktuurse tasakaalu muutmi -
sest tuleneva eelarve kohandamise hindamist (ehk ülalt alla lähenemisviis). Märgukirja, milles vaadati läbi meetmete 
mõjususe hindamise metoodika, sealhulgas alt-üles lähenemisviisi kasutuselevõtmine („Meetmete mõjususe hinda -
mise metoodika läbivaatamine”) arutasid 26. veebruaril 2014 kõigepealt majandus- ja rahanduskomitee asendusliik -
med, seejärel kiitis majandus- ja rahanduskomitee selle 12. juunil 2014 heaks ning ECOFINi nõukogu kinnitas selle 
20. juunil 2014.
Metoodika aluseks on kaalutlusõiguse põhjal võetud meetmete hinnanguline mõju eelarvele tulude poolel ja selles 
võetakse arvesse nii otseseid kui ka kaudseid meetmeid kulude poolel.
Seoses kaalutlusõiguse alusel võetud meetmetega on komisjon taganud oma läbipaistvuskohustuste täitmiseks 
konkreetsed järelmeetmed, i) tehes alates 2014. aasta kevadest AMECO võrguandmebaasi (st komisjoni täielikult 
avaliku andmebaasi) kaudu kõigile riikidele kättesaadavaks kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete mõju (jooks -
vad/kapitalitulud ja jooksvad/kapitalikulud) ja ühekordsete meetmete taseme ning ii) vahetades alates 2015. aasta 
kevadest liikmesriikidega platvormi CIRCA kaudu teavet peamiste kaalutlusõiguse alusel võetud maksumeetmete 
kohta, mis on lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alt-üles lähenemisviisile.
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas 
põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega 
võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
95
Komisjon ei nõustu, et tema analüüs on muutunud vähem läbipaistvaks.
ELi eelarveraamistik on viimastel aastatel läbi teinud mitu muutust, mille eesmärk on olnud võtta kasutusele lisaees -
kirjad, tugevdada vastavusmehhanisme ja suurendada riikide vastutust. Eeskirja tehti veel muudatusi, et seda saaks 
kasutada erinevate majandustingimuste puhul.
Seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt toimivaks. Selleks tuli kohandada meetodeid ja liigitust, mida 
kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel. See protsess toimus ulatuslikes aruteludes majandus- ja 
rahanduskomiteega ning nõukogu teiste pädevate asutustega. Arutelude pidamist hõlbustati hulga seletuskirja -
dega. Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis läbipaistvuse huvides lisaselgitusi.
Seetõttu võeti kõik läbivaadatud raamistiku rakendamise meetodid kokku stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatus, 
mis on komisjoni veebisaidil avalikult saadaval. Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt 
kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpule -
viimise kohta (vt komisjoni vastused punktide 88–94 kohta).
Komisjoni vastus 126
96
Seoses ülalt-alla lähenemisviisiga ja asjaoluga, et kuni 2014. aastani ei olnud väljaspool komisjoni tema arvutuskäigu 
taastamiseks vajalikke andmeid korrapäraselt saada, on komisjon teinud märkimisväärseid jõupingutusi selle olu -
korra parandamiseks ja on nüüd võtnud eesmärgiks tagada täielik läbipaistvus, andes liikmesriikidele juurdepääsu 
kõigile asjakohastele andmetele. Sel põhjusel on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeet -
mete kohta, mis sisalduvad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates  
talituste töödokumentides, sealhulgas põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased 
eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui 
ka alt-üles lähenemisviiside kohta). Lisaks annab komisjon pärast iga prognoosivooru (alates komisjoni 2014. aasta 
kevadprognoosist) liikmesriikidele töövahendiks Exceli tabeli kõigi asjakohaste sisendandmetega, et nad saaksid 
komisjoni arvutuskäigu täpselt taastada.
97
Komisjon soovib selgitada, et meetmete alt-üles arvuline mõõtmine põhjaliku analüüsi osana, mis tuleb teha juhul, 
kui ei ole suudetud täita soovitatud eelarve-eesmärke, pakuti esimest korda välja 2012. aasta detsembris komisjoni 
märgukirjas „Meetmete mõjususe hindamine” majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmetele (nõukogu selle -
kohane organ) ja sellest ajast saadik on seda tehtud eelarve kohandamise lisanäitaja saamiseks põhjalikus analüüsis, 
eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitustele lisatud talituste töödokumentides või eelarvejä -
relevalve märgukirjades, mida arutatakse liikmesriikidega korrapäraselt. Et suurendada ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi menetluse soovitustele vastavuse hindamise metoodika läbipaistvust, esitati 26. veebruaril 2014 majandus- ja 
rahanduskomitee asendusliikmetele kõigepealt märgukiri, milles vaadati läbi alt-üles lähenemisviisi metoodika ja 
käsitleti üksikasjalikult selle kasutuselevõtmist („Meetmete mõjususe hindamise metoodika läbivaatamine”). Majan -
dus- ja rahanduskomitee (peakomisjon) kiitis selle heaks 12. juunil 2014 ja ECOFINi nõukogu kinnitas selle 20. juunil 
2014.
Komisjon leidis, et vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale võis Prantsusmaa puhul eeldada struktuursete eel -
arve-eesmärkide saavutamist, ning otsustas menetluse peatada. Üksikasjalikud põhjendused on esitatud komisjoni 
talituste töödokumendis, mis on saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/
sgp/pdf/30_edps/communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf.
98
Komisjon nõustus andma liikmesriikidele kogu vajaliku teabe, et nad saaksid täielikult taastada meetmete mõjususe 
hindamisega seotud arvutuskäigu, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad nii ülalt-alla kui 
ka alt-üles lähenemisviiside sammsammulisi arvutusi. Siiski ei ole andmed liikmesriikide konkreetse taotluse korral 
täielikult avalikud, vaid neid jagatakse ühise CIRCA-nimelise platvormi kaudu, millele pääsevad ligi üksnes majan -
dus- ja rahanduskomitee liikmed ja nende asendusliikmed ministeeriumides.
Komisjoni vastus 127
99
Üksikute meetmete mõju järelhinnangust ei tohiks tuletada lõplikke järeldusi. Tõepoolest võib sellist mõju olla raske 
arvutada, sest meetme mõju on raske eristada ulatuslikumatest tulude ja kulude muutusi põhjustavatest teguri -
test, näiteks majanduskeskkonnast, võrreldes seni ülekaalus olnud suundumusega mitte teha poliitilisi muudatusi. 
Üldiselt ilmneb kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmete mõjusus tagantjärele eelarve täitmise ja püstitatud 
eelarve-eesmärkide saavutamise (või saavutamatajätmise) kaudu. Seda, kas liikmesriik on võtnud piisavaid poliitika -
meetmeid soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks, hindab komisjon kahe lisatöövahendi ehk meetmete 
mõjususe hindamise ülalt-alla ja alt-üles lähenemisviisi alusel.
Komisjon (ja liikmesriigid) seiravad ka üksikute kaalutlusõiguse alusel võetud fiskaalmeetmete tulemusi. Koondand -
mete aegread on saadaval andmebaasis AMECO. Tulemusi eelhinnatakse ja vajaduse korral vaadatakse need raken -
damise käigus läbi (muu hulgas nt juhul, kui meetmete ülesehitust muudetakse, kui neid rakendatakse vaid osaliselt 
ja kui on põhjust vaadata läbi aluseks olevad eeldused).
100 i)
Malta puhul esitati võetud meetmete aruanne 1. oktoobril 2013 (kolm kuud pärast nõukogu 21. juuni 2013. aasta 
soovitust). Selles käsitleti 2013. aasta meetmeid, aga 2014. aasta meetmed jäid ebaselgeks. Eelkõige teatati aruandes 
ekspansiivsete meetmete võtmisest kulude poolel, mida korvatakse kaudsete maksude tõstmisega ja töölevõtmis -
piirangutega, aga kõigi üksikasjade puhul anti lihtsalt viide tulevasele eelarvele.
Üksikasjad puudusid seepärast, et Malta eelarveprotsess ei järgi Euroopa ajakava. Eelkõige ei olnud Malta ameti -
asutustel võimalik avalikustada eelarvemeetmeid ei võetud meetmete aruandes ega eelarvekavas, milles seetõttu 
ei esitatud piisavaid üksikasju eelarve-eesmärke toetavate kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete kohta. Kõik 
vajalikud üksikasjad tehti teatavaks alles pärast 2014. aasta eelarve esitamist (mis edastati parlamendile 4. novembril 
2013 ja võeti vastu 21. novembril 2013). Komisjoni hinnang, mis põhines 5. novembril avaldatud sügisprognoosil, ei 
sisaldanud 2014. aastaks teatatud meetmeid. Need meetmed lisati viimaks järgmisesse talveprognoosi.
100 ii)
Oktoobris 2013 esitatud Prantsusmaa võetud meetmete aruanne oli tõepoolest liidetud aruandega „Rapport 
économique social et financier” (RESF), milles esitatakse eelarvekava koostamise osana tavaliselt ka hinnang riigi 
rahandusele. Eelarvekava analüüsis leidis komisjon, et selle dokumendiga ei rikuta ametlikke aruandlusnõudeid. 
Pigem leiti selles etapis, et kirjeldatud meetmed ei ole piisavad eelarvepuudujäägi toomiseks 3%ni. Kuna tegemist 
oli mitmeaastase parandusega, keskenduti hinnangus 2013. ja 2014. aastale, nagu tegevusjuhendis nõutud. Siiski 
tõsteti hilisemaid aastaid hõlmava teabe puudumisega seotud riske nõuetekohaselt esile kaasnevas talituste töö -
dokumendis, mis on saadaval aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/
fr_2013-11-15_swd_en.pdf.
Komisjon hindas Malta olukorda uuesti järgmises talveprognoosis, mis avaldati veebruaris 2014. Selle uue eelarve -
puudujäägi prognoosi kohaselt, mis sisaldas 2014. aasta eelarve kohta teatatud meetmeid, olid 2014. aasta üle -
määrase eelarvepuudujäägi nõuded nominaalses plaanis täidetud.
Komisjoni vastus 128
101
Komisjon ei nõustu selle tähelepanekuga, sest võetud meetmete hindamine on korraga nii tagasiulatuv kui ka ette -
vaatav, kuivõrd see hõlmab analüüsi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärkide täitmise kohta varase -
matel aastatel (arvandmete alusel), käesoleval aastal ja tulevastel aastatel (prognooside alusel). Sel viisil hinnatakse 
eelkõige kõnealuse liikmesriigi poolt ette nähtud meetmete asjakohasust ja usaldusväärsust edaspidiste ülemää -
rase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärkide saavutamisel. Seda arusaama järgitakse üldiselt kõigis seonduvates 
komisjoni dokumentides, näiteks teatises võetud meetmete kohta, stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hinnangu -
tele lisatud talituste töödokumendis või komisjoni arvamuses eelarvekava projekti kohta, sealhulgas märgukirjades 
„Komisjoni eelarvejärelevalve prognoosi mõju” („Implications of the Commission forecast for budgetary surveil -
lance”), kus pärast iga prognoosivooru antakse kõigi liikmesriikide kohta korrapäraselt ülevaade stabiilsuse ja kasvu 
pakti nõuete täitmisest ning mida arutatakse nõukogu asjaomases organis.
Kuna aga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse etapid peavad juhul, kui nõukogu soovitustele ei ole vastatud 
mõjusate meetmetega, tuginema usaldusväärsete tõendite kogumil, on need etapid suuresti määratud tähelda -
tud andmete põhjal. Komisjon leiab, et esialgne vastavushindamine, mis tehti pärast võetud meetmete aruannet, 
millele on viidatud käsiraamatus, on esialgset laadi ja kajastab valitsemissektori teadaandeid, nagu on selgitatud ka 
tegevusjuhendis.
Lisaks soovib komisjon meelde tuletada, et pärast majanduse juhtimise esimese paketi jõustumist seiratakse stabiil -
suse ja kasvu pakti ennetuslikule ja paranduslikule osale vastavust nüüd pidevalt. Komisjoni prognoosid, mis avalda -
takse kolm korda aastas – talvel, kevadel ja sügisel –, kujutavad endast teetähiseid korrapärastel eelarvehindamistel, 
sealhulgas meetmete mõjususe hindamisel nendes liikmesriikides, kelle puhul on ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlus peatatud. Kui komisjon peaks oma hinnangus järeldama, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
soovitusi ei täideta, põhjustab see ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise. Seega ei ole esimese 
aasta liiga lihtsad eesmärgid meetmete mõjususe hindamisel olulised.
102
Komisjoni 2. juuni 2014. aasta soovitus riiklikku reformiprogrammi ja stabiilsusprogrammi käsitleva nõukogu soo -
vituse kohta sisaldas soovitust tugevdada eelarvestrateegiat, muuhulgas täpsustades üksikasjalikult 2014. aastal ja 
edaspidi võetavaid meetmeid, et tagada ülemäärase puudujäägi korrigeerimine jätkusuutlikul viisil 2015. aastaks, 
viies ellu nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus antud soovituses nimetatud struktuuri -
lised kohandused.  Lisaks võttis komisjon vastu oma arvamuse eelarvekava kohta ja avaldas 28. novembril 2014 
talituste töödokumendi. Üldiselt oli komisjon oma prognooside põhjal seisukohal, et Prantsusmaa puhul esines oht 
mitte täita stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid, sest valitsemissektori nominaalsest eelarvepuudujäägi eesmärgist ega 
struktuurse tasakaalu kohandamisest ei piisa ilmselt 2013. aasta soovituse täitmiseks. Komisjon kutsus ametiasutusi 
üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2015. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja kasvu 
pakti sätetega.
106
Kui soovitusi koostati aasta keskmiste näitajate põhjal, märkis komisjon, et sageli jäeti selle tagajärjel esimestel aas -
tatel mõjusad meetmed võtmata ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ei kiirendatud. Seepärast otsustaski 
komisjon ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste koostamise tava läbi vaadata ja see selgitab, miks 
alates 2011. aastast on kõigis uutes artikli 126 lõike 7 kohastes soovitustes seatud mitmeaastaseks ajavahemikuks 
iga-aastased nominaalsed ja struktuursed eesmärgid.
Komisjoni vastus 129
Komisjoni ühine vastus punktidele 108 ja 109
Komisjon soovib selgitada, milline roll on struktuurireformidel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses.
Komisjon rõhutab, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise või pikendamise otsustamisel on üks 
asjakohane arvesse võetav tegur selliste majanduskasvu edendavate struktuurireformide rakendamine, mis võivad 
viimaks parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Seepärast väärib märkimist, et komisjon on vastavalt 
määruse nr 1467/97 artiklile 2 kohustatud neid asjakohaseid tegureid oma soovituste andmisel arvestama. Jõustami -
sel aga keskendutakse ülemäärast eelarvepuudujääki reguleerivates õigusaktides eelarvetulemustele ja sellisel kujul 
ei sisalda asjakohased õigusaktid erisätteid struktuurireformide elluviimise jõustamiseks. Loomulikult tuleb taas 
kinnitada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasel meetmete mõjususe hindamisel keskendutakse eel -
arve nõutava kohandamise saavutamisele ning struktuurireformide hindamine seda ei mõjuta. Selle üle, kuidas on 
ellu viidud struktuurireformid – kaasa arvatud need, mis kuuluvad majanduspartnerluse programmi alla –, tehakse 
järelevalvet Euroopa poolaasta ja muu hulgas makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames.
110
2013. aasta detsembri arvamuses majanduspartnerluse programmide kohta möönis nõukogu küll, et kõik reformid  
on pooleli, kuid rõhutas siiski vajadust tegelda põhjalikult mõne riigipõhise soovitusega, eelkõige ettevõtete 
maksustamise kallutatust käsitleva riigipõhise soovitusega 1 ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust hõlmava 
riigipõhise soovitusega 2.
Tegelikult hinnatakse komisjoni talituste töödokumendis ametiasutuste edusamme nõukogu vastuvõetud, eelneva 
aasta riigipõhiste soovituste rakendamisel. Määrusega ei ole ei komisjonile ega liikmesriigile ette nähtud konkreet -
seid järelmeetmeid seoses majanduspartnerluse programme käsitleva nõukogu arvamusega. Lisateavet kavandatud 
ja rakendatud meetmete kohta pärast eelmise aasta riigipõhiste soovituste avaldamist esitati 2014. aasta riikliku 
reformiprogrammi lisas, nagu nõutakse kõigilt liikmesriikidelt. Esitatud teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust kajastati 
täies ulatuses rakendamise hinnangus ja komisjoni ettepanekus uute riigipõhiste soovituste kohta.
11. selgitus – Esimene taane – kuluaruanne
Kõigis dokumentides, mida komisjon Itaalia riigi rahanduse kohta viimati väljastas, näiteks artikli 126 lõike 3 kohane 
2015. aasta veebruarikuine aruanne ning 2015. ja 2016. aasta arvamus eelarvekava kohta, nimetatakse vajadust 
muuta kuluaruanne kõigil valitsemistasanditel eelarveprotsessi lahutamatuks osaks.
11. selgitus – Teine taane – korruptsiooni ohjamine
Komisjon ei nõustu 11. selgituses esitatud kontrollikoja tähelepanekuga, sest kõigis hinnangutes, mis komisjon on 
koostanud alates Itaalia korruptsioonivastase ameti (ANAC) loomisest vastavalt 2012. aasta novembri korruptsiooni -
vastasele seadusele, on rõhutatud nii menetluslikke kui ka sisulisi probleeme, mis takistavad uue asutuse tõhusat 
toimimist.
Juba komisjoni talituste töödokumendis SWD(2013) 362 final (mai 2013) juhiti tähelepanu sellele, et hiljuti heaks -
kiidetud korruptsioonivastase seadusega „nõutakse ikka veel rakendusakte, lisaks jääb selles käsitlemata nii mõnigi 
kriitiline küsimus”. Pärast korruptsioonivastase seaduse erinevate rakendusmääruste heakskiitmist rõhutati komis -
joni talituste töödokumendis SWD(2014) 413 final (juuni 2014), et „riigiasutuste hindamise ja läbipaistvuse taga -
mise riiklikul korruptsioonivastase võitluse ametil (ANAC), mis vastutab kogu riigis ennetava korruptsioonivastase 
poliitika kooskõlastamise eest ja mille liikmete arv suurenes 2013. aastal kolmelt viiele, on väga vähe töötajaid ja tal 
puuduvad volitused kehtestada sanktsioone”. Lisaks on komisjon alates 2012. aastast, mil Itaaliale esitati esimest 
korda selleteemaline riigipõhine soovitus, korrakindlalt asetanud fookusesse Itaalia vajaduse vaadata läbi oma hagi 
aegumise tähtajad, et tõhustada korruptsiooni ohjamist.
Komisjoni vastus 130
11. selgitus – Kolmas taane – maksudest kõrvalehoidumise ohjamine
Komisjon ei nõustu ühegi oletusega selle kohta, nagu ei pööraks ta piisavalt tähelepanu maksudest kõrvalehoid -
misele Itaalias, sest uuritud on kõiki komisjoni üldisemas hinnangus arvesse võetud asjakohaseid näitajaid. Näiteks 
arutati Itaaliat käsitlevas 2015. aasta aruandes põhjalikult, kui suurt probleemi kujutab endast maksudest kõrvale -
hoidmine Itaalias. Nimelt rõhutati selles, et „maksukuulekus on väike ja ajakulukas, mis võib kahjustada võrdväär -
seid tegutsemisvõimalusi ja sotsiaalset võrdsust” (lk 70 jj). Pealegi suhtus komisjon 2015. aasta stabiilsusprogrammi 
tehnilisel hindamisel kriitiliselt nende meetmete mõjususse – ka oodatavate tulude mõttes –, mida Itaalia valitsus oli 
rakendanud, et hoogustada võitlust maksude vältimise / maksudest kõrvalehoidmisega (vt lk 10): „meetmed, mil -
lega parandada maksukuulekust maksuametilt maksumaksjatele edastatud teatiste abil ja mis põhinevad andme -
baaside ristkontrollimisel (sealhulgas niinimetatud spesometro ), ning sellele järgnev maksumaksja võimalus vaadata 
oma maksutagastus aegsasti enne asja kohtusse andmist autonoomselt läbi (niinimetatud adempimento volontario ). 
Kuigi viimati nimetatud meede võib nõuetekohasel ja ootuspärasel kohaldamisel olla paljutõotav, ei sisalda komis -
joni prognoos sellega seotud eeldatavaid tulusid, sest komisjoni arvates on selle rakendamine endiselt algetapis”.
Vastus punktile 113 eelnevale pealkirjale
Seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tõhususega märgib komisjon, et 23 liikmesriigist, kelle suhtes 
kohaldati 2011. aasta novembris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, lõpetati 2015. aasta lõpuks menetlus   
15 suhtes ning kõik uurimise all olnud liikmesriigid parandasid nii oma eelarve- kui ka struktuurset tasakaalu. Komis -
joni 2016. aasta talvise majandusprognoosi kohaselt olid Hispaania, Prantsusmaa ja Soome peale Kreeka ainukesed 
liikmesriigid, mille valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk oli 2015. aastal endiselt üle 3%.
118
Prantsusmaal, kus nominaalkasv on väike, suurenes valitsemissektori võlg proportsionaalselt valitsemissektori endi -
selt üsna suure eelarvepuudujäägiga.
Itaalias suurenes võlasuhe 2008.–2014. aasta kriisi ajal keskmiselt 4,7 protsendi võrra SKPst, mille tõttu kerkis 
võla suhe SKPsse 2014. aastal veidi üle 132%, võrrelduna kriisieelse madalaima tasemega (2007), mis oli ligikaudu 
100%. Selle märgatava kasvu taga oli võlga suurendav mõju, mis tulenes suurest erinevusest võlalt tasutud üsna 
kõrgete intressimäärade (keskmiselt 4,2%) ja SKP nullilähedase aastase keskmise nominaalkasvumäära vahel 
(reaalkasv –1,3% ja deflaatoriga kasv +1,4%), st tekkinud oli niinimetatud lumepalliefekt. Seevastu püsis esmane 
eelarvepositsioon keskmiselt ülejäägis (1,2% SKPst), mis aitas taas võlga vähendada. Seda aga tasakaalustas suur 
võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus, mis oli peamiselt seotud rahalise toetusega euroala 
programmi riikidele ja likviidsuse kuhjumisega nendel aastatel.
Saksamaal, Maltal ja Tšehhi Vabariigis (kus see on künnisest madalam) oli kasv aastatel 2008–2015 mõõdukas (Maltal 
1,3%, Saksamaal 6,6% ja Tšehhi Vabariigis 12,3%) ja võla suhe on kahanemas. Küpros pidi silmitsi seisma enneole -
matu panganduskriisiga ja tema võla suhe SKPsse kasvas aastail 2008–2015 63,3%, kusjuures kõige järsem tõus oli 
ajavahemikul 2008–2013 (45,1%-lt 102,5%-le). 2013. aastal, mil Küprose suhtes algatati finantsabiprogramm, hakkas 
võla areng pöörduma ja võla suhe stabiliseerus 2014. aastal (108,2%) ja 2015. aastal (108,4%). Nii Prantsusmaa kui ka 
Itaalia võla suhe SKPsse kasvas ajavahemikul 2008–2015 pidevalt ligi 30%.
12. selgitus
Seoses 12. selgitusega soovib komisjon märkida, et statistiliselt kontrollitud arvandmed 2015. aasta kohta tehakse 
kättesaadavaks alles 2016. aasta aprillis.
Komisjoni vastus 131
120
Komisjon leiab, et ehkki Itaalia kõrge võlatase vähendas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tõhusust, seati 
Itaalia 2009. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste soovituses paranduste tegemise tähtajaks 2012. aasta, 
mis täideti, nii et 2013. aastal lõpetati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. See aitas vähendada valitsemissek -
tori suure võla riskipreemiat ja seega soodustas võla vähenemist.
123
Komisjon on täiel määral kohustunud kohaldama sanktsioone, kui see on asjakohane ja eeskirjade kohaselt ette 
nähtud.
124
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses keskendutakse tavaliselt eelarvele ja selle väljatöötamisel ei peetud sil -
mas struktuurireformide jõustamist. Sanktsioone saab tõesti kehtestada vaid siis, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse eelarve-eesmärgid jäävad täitmata.
Poliitikameetmeid, millel on võimalik mõju eelarvele ja suur mõju teatud struktuursetele valdkondadele, seiratakse 
Euroopa poolaasta raames. Siiski jälgitakse ülemäärase tasakaalustamatuse tõttu erijärelevalve all olevates riikides 
reformide elluviimist makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames. Stabiilsuse ja kasvu pakti ning 
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse puhul on olemas erinevad jõustamisvõimalused.
Eelarvepoliitika : jõustamismeetmed nii stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus kui ka paranduslikus osas
Makromajanduslik tasakaalustamatus: jõustamismeetmed paranduslikus osas (st ülemäärase tasakaalustama -
tuse menetlus)
Komisjon nõustub, et rakendamise ulatus ei ole piisav ja et seda peaks parandama. Sel eesmärgil on võetud alljärg -
nevaid meetmeid.
Komisjon toetab korrapäraseid dialooge liikmesriikide (st kahepoolsete kohtumiste kaudu), sotsiaalpartnerite ja 
kõigi tasandite sidusrühmadega, et tagada hoolikas seire ja järelmeetmed, vaadata läbi tegevuse tulemuslikkus ja 
toetada kogemuste vahetamist. Viimase aasta Euroopa poolaasta tsüklis elavdas komisjon suhtlust liikmesriikidega 
soovituste teemal. Lisaks suurendas komisjon oma kohalolekut liikmesriikides ning tugevdas poliitilisi kontakte muu 
hulgas riikide parlamentide ja sotsiaalpartneritega.
Eelmise aasta Euroopa poolaasta tsükli puhul järgiti uut sujundatud protsessi, mis andis rohkem aega uurida ja 
arutada ELi juhiseid liikmesriikidega. Riigipõhised analüüsid iga liikmesriigi kohta (st riikide aruanded) on kättesaa -
davad kaks ja pool kuud enne riigipõhiste soovituste avaldamist koos häiremehhanismi aruannet järgivate põhjalike 
aruannetega. Tulemuseks on suurem läbipaistvus ja tagasiside liikmesriikidelt enne riigipõhiste soovituste vastu -
võtmist. Eeldatavasti suurendab see vastutust ja viimaks parandab ka soovituste tegelikku rakendamist.
Samuti tagab komisjon, et ELi rahalised vahendid juhitaks ELi ja riiklikesse prioriteetidesse. ELi struktuuri- ja inves -
teerimisfondid on peamised ELi tasandi investeerimisvahendid, mille abil saavutada Euroopa 2020. aasta eesmär -
gid ja järgida riigipõhiseid soovitusi. Seda otstarvet täidavad ka uus Euroopa investeerimiskava ja loodud Euroopa 
Strateegiliste Investeeringute Fond. ELi fondidest antakse raha peamiselt majanduskasvu hoogustavatele investee -
ringuteks, näiteks nende jaoks, mis on määratletud riigipõhistes soovitustes ja mis aitavad ELil saavutada Euroopa 
2020. aasta eesmärke. Lisaks on komisjon sõlminud liikmesriikidega neid fonde käsitlevad partnerluslepingud üks -
nes teatud tingimuste täitmisel. Vajaduse korral saab komisjon paluda liikmesriikidel oma kavu põhiliste struktuuri -
reformide toetamiseks muuta ning ta võib rahastamise peatada, kui soovitusi on korduvalt ja tõsiselt rikutud.
Viimaks võib komisjon reformide (riigipõhiste soovituste) tulemusliku rakendamise parandamiseks anda kõikidele 
liikmesriikidele nende taotlusel ka tehnilist abi.
Komisjoni vastus 132
127
Komisjon tõstab esile kavasid, mille eesmärk on täiustada viie juhi aruandes esitatud majanduse juhtimise raamistikku.
Järeldused ja soovitused
128
Komisjon rõhutab väga olulisi edusamme, mida on tehtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kui majanduse 
juhtimise vahendi täiustamisel.
Alates 2014. aasta kevadest on komisjon andnud liikmesriikidele juurdepääsu kõigile andmetele, näitajatele ja 
vahenditele, mis on vajalikud eelarvejärelevalve protsessis kohaldatavate asjakohaste näitajate arvutamiseks. 
Nende põhjal saavad liikmesriigid komisjoni arvutuskäigu täielikult taastada. Et suurendada veelgi ülemäärase 
eelarvepuudu  jäägi menetluse läbipaistvust, jagab komisjon liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadprognoosist 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega hõlmatud liikmesriikide puhul kohaldatava alt-üles lähenemisviisiga 
kaasnevate ja kaalutlusõiguse alusel võetud peamiste üksikute maksumeetmete tulemusi.
131
Statistikaandmete uurimine on dokumenteeritud mitmes sise- ja välisdokumendis, milles kirjeldatakse ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse teatiste ja küsimustike kontrollimise protsesse ning kontrollkäikude juhiseid.
Valitsemissektori piiritlemist, sealhulgas otsustamiskava, on üksikasjalikult selgitatud nii ESA 2010s kui ka MGDDs. 
Valitsemissektori piiritlemise kontrollimiseks on Eurostati käsutuses valitsusasutuste register, ülemäärase eelarve -
puudujäägi menetluse kohta esitatud andmed, valitsemissektori kontrolli all olevaid, kuid sellest välja jäävaid üksusi 
käsitlev küsimustik, mis on saadaval alates 2011. aastast, ning enne ülemäärase eelarvepuudujäägiga seotud külas -
tusi nõutud dokumendid ümberliigitamiste kohta. Valitsemissektori piiritlemise küsimus on üks keskseid teemasid 
kõigil ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud külastustel.
1. soovitus – Esimene lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
1. soovitus – Teine lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjonil on asjakohased sisemenetlused, millest kvaliteedi hindamise töös juhindutakse. Need kehtestatakse 
sisedokumentidega ja on eesmärgipärased.
Siiski vaatab komisjon nende valdkondade menetlused läbi ja annab oma parima nende täiustamiseks, kui see on vajalik.
132
Komisjon hindab oma külastuste käigus liikmesriikide kontrollisüsteeme ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
luse küsimustike, vastastikuste eksperdiarvamuste, küsimustike ja muude vahendite abil. Näiteks on ta edendanud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete eest vastutavate peamiste asutuste vaheliste vastastikuse 
mõistmise memorandumite allkirjastamist, kuigi see ei ole tema õiguslik kohustus. Samamoodi on otstarbekohane 
erinevatest komponentidest koosnev Eurostati süsteem.
Kui vaja, saab komisjon kontrollikoja tuvastatud komponentide dokumenteerimist parandada (liikmesriikide järele -
valve- ja kontrollisüsteemid).
Vt ka komisjoni vastus punktile 59.
Komisjoni vastus 133
2. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Institutsiooniline kord ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid on osa nii ettevalmistavate kui ka tavapäraste dialoog -
külastuste päevakavast. Komisjon analüüsib, kuidas seda küsimust saaks edaspidi paremini dokumenteerida.
133
Komisjon leiab, et külastuste kestus on andmete kvaliteedi asjakohaseks uurimiseks piisav. Vajaduse korral on 
Euro  statil võimalus teha pikemaid või sagedasemaid visiite. Lisaks on Eurostat alati suutnud kontrollkäikude ajal 
päeva  kava punkte kohandada, ja kui mitte, siis on ta tegelnud nende punktidega pärast kontrollkäiku. Olemasoleva 
IT-tehnoloogia abil on see järjest tulemuslikum.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 52 ja 54.
Nende külastuste arv, pikkus ja ulatus oleneb töötajate ja rahaliste vahendite olemasolust.
134
Teatud teemade asjus tehakse vahetut kontrollimist külastuste ajal (aga ka siis, kui näiteks Eurostati ametnikud vaa -
tavad kontoris läbi avaliku ja erasektori partnerluse lepinguid).
Suure riskiga teemad kuuluvad nii ettevalmistavate kui ka tavapäraste dialoogkülastuste päevakavasse. Lisaks üldis -
tele suure riskiga teemadele, mis moodustavad alati külastuse päevakava osa, hõlmab see ka konkreetseid riskipõhi -
seid teemasid.
Vt ka komisjoni vastus punktile 53.
135
Komisjon tagab, et dialoogkülastuste lõplikud aruanded avaldatakse mõistliku viivitusega. Siiski ei sõltu heade 
tavade vahetamine kontrollkäikude aruannete avaldamise ajast, sest liikmesriikidel ja komisjonil on heade tavade 
jagamiseks mitu hästitoimivat foorumit (nt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse töörühm, metoodika töökond 
jne).
Vt ka komisjoni vastus punktile 56.
Komisjoni vastus 134
3. soovitus – Esimene lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon arvab, et tema dialoogkülastuste kestus on asjakohane.
Sagedasemad külastused nõuaksid rohkem ressursside – nii töötajate kui ka rahaliste vahendite – kaasamist. Komis -
jon kaalub selle soovituse kulu ja tulu.
3. soovitus – Teine lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
3. soovitus – Kolmas lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon tagab, et dialoogkülastuste lõplikud aruanded avaldatakse mõistliku viivitusega.
136
Kui meede puudutab olulist küsimust, tegeleb komisjon sellega alati ka edasi. Mõnikord tuleb tähtaegu pikendada 
pragmaatilistel või korralduslikel põhjustel.
Eurostati kvaliteedihindamine hõlmab kõiki olulisi ja sisulisi küsimusi, mida lahendatakse meetmete abil.
Vt komisjoni vastus punktile 56.
4. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon uurib, kas ja millistes valdkondades peaks ta oma volitusi rohkem täiel määral kasutama.
137
Eurostat teeb nõuanded avalikuks üksnes kokkuleppel liikmesriikidega. Sammuna suurema läbipaistvuse poole on 
Eurostat hakanud majandus- ja rahanduskomiteele edastama teavet ka avalikuks tegemata nõuannete kohta.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 57 ja 58.
Komisjoni vastus 135
5. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
138
Eurostatil on menetlus, millega määratakse teatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete analüüsi -
miseks kindlaks etapid, ajakavad ja iga osaleja roll. Selle juurde kuuluvad korrapärased kohtumised tippjuhtkonna 
ja peadirektoriga. Mõni päev enne pressiteate avaldamist hindab peadirektor, kes on Euroopa Liidu peastatistik, iga 
liikmesriigi olukorda, ning otsustab reservatsioonide ja paranduste üle.
Reservatsioonide või andmetega seotud muudatuste aluseks on ametialane hinnang, mis põhineb enne selgitamis -
protsessi ja selle ajal saadaoleval kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel teabel. Seda protsessi teostatakse eranditult statis -
tika põhjal, sealjuures kasutatakse Eurostatile sel eesmärgil antud ja õigusaktides sätestatud statistikaalaseid 
volitusi.
Vt komisjoni vastus punktile 65.
139
Eurostatil on menetlus, millega määratakse teatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete analüüsi -
miseks kindlaks etapid, ajakavad ja iga osaleja roll. Selle juurde kuuluvad korrapärased kohtumised tippjuhtkonna 
ja peadirektoriga. Mõni päev enne pressiteate avaldamist hindab peadirektor, kes on Euroopa Liidu peastatistik, iga 
liikmesriigi olukorda ning otsustab reservatsioonide ja paranduste üle.
Reservatsioonide või andmetega seotud muudatuste aluseks on ametialane hinnang, mis põhineb enne selgitamis -
protsessi ja selle ajal saadaoleval kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel teabel. Seda protsessi teostatakse eranditult statis -
tika põhjal, sealjuures kasutatakse Eurostatile sel eesmärgil antud statistikaalaseid volitusi.
Vt komisjoni vastus punktile 65.
6. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon tagab, et kõigi metoodiliste probleemidega, millel on võimalik/tegelik mõju netolaenuandmisele/neto -
laenuvõtmisele, tegeldakse ühetaolisel viisil. Vajaduse korral aga täiendab komisjon reservatsioone või andmete 
muutmist käsitlevaid kirjalikke sisedokumente.
140
Komisjon ei nõustu tähelepanekuga, et tema ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta tehtud soovituste alu -
seks olev analüüs on vähe läbipaistev. Komisjoni hinnangute ja sellest tulenevate soovituste läbipaistvus on mõne 
viimase aastaga märkimisväärselt suurenenud.
See raamistik on viimastel aastatel läbi teinud mitu muutust, mille eesmärk on olnud võtta kasutusele lisaeeskirjad, 
tugevdada vastavusmehhanisme ja suurendada riikide vastutust. Seadusandlikud muudatused tuli muuta tehniliselt 
toimivaks ja metoodikat oli vaja kohandada.
Komisjoni vastus 136
See tähendab, et komisjon on stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamiseks kehtestanud metoodika – näiteks 
meetmete mõjususe metoodika, et hinnata vastavust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, ning ühe -
kordsete meetmete liigituspõhimõtted, mis on avaldatud 2015. aasta aruandes riigi rahanduse kohta majandus- ja 
rahaliidus – ja sellele on kaasa aidanud enamjaolt hulk seletuskirju, mis on edastatud nõukogu pädevatele asutus -
tele ja mille sisu on kokkuvõtlikult esitatud komisjoni veebisaidil avalikult kättesaadavas käsiraamatus. Nüüd haka -
takse käsiraamatut igal aastal ajakohastama kooskõlas kohustusega, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta 
teatises Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta.
Et läbipaistvust veelgi suurendada, nõustus komisjon alates 2014. aasta kevadest andma liikmesriikidele kogu 
vajaliku teabe, et taastada aluseks olev ja nii ennetuslikule kui ka paranduslikule osale vastavuse hindamisega 
seotud arvutuskäik, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad sammsammulisi arvutusi. Alates 
2014. aasta kevadest on komisjon teinud täiesti avalikuks koondandmete aegread kaalutlusõiguse alusel võetud 
meetmete mõju ja ühekordsete meetmete taseme kohta. Kooskõlas ECOFINi nõukogu 2014. aasta juuni järeldustega 
on komisjon astunud veel ühe sammu edasi, jagades liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadest ülemäärase eelar -
vepuudujäägi menetlusega hõlmatud riikide puhul kehtiva alt-üles lähenemisviisiga kaasnevate peamiste üksikute 
maksumeetmete tulemusi.
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas 
põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega 
võrreldakse edaspidist prognoosi, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
Komisjon möönab, et järelevalveraamistik on muutunud keerukamaks. Tõepoolest on eeskirjade ja lähenemisviiside 
kindlaksmääramisel tehtud loomuomaseid järeleandmisi kogu raamistiku keerukuse arvel, et arvestada võimalikult 
palju aluseks olevat makromajanduslikku olukorda ja arengut. Läbipaistev kodifitseerimine ning metoodika avalda -
mine on vähendanud süsteemiga seotud kaalutlusõigust ja selle tõlgendamisulatust.
Nagu on öeldud 21. oktoobri 2015. aasta teatises, kavatseb komisjon koostöös liikmesriikidega teha edasisi jõupin -
gutusi olemasoleva raamistiku selguse parandamiseks ja selle keerukuse vähendamiseks, kui see on kehtivas õigus -
raamistikus vähegi võimalik. Komisjon seab eesmärgiks sujundada stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamise 
metoodikat.
141
Väga suures osas on kontrollikoja nimetatud keerukuse suurenemine tulenenud püüdest parandada läbipaistvust. 
Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis samal ajal läbipaistvuse huvides üksikasjalikke selgitusi.
Komisjon arvab, et läbipaistvus on viimasel ajal märkimisväärselt suurenenud, ja kuigi ta möönab, et on veel paran -
damisruumi, ei ole ta nõus, et senised jõupingutused on olnud ebapiisavad. Komisjon on tõesti pühendunud täiel 
määral läbipaistvusele. Statistikavaldkonnas avaldab komisjon metoodilisi nõuandeid ja suuniseid, eeldusel et ta ei 
riku sellega nõukogu määruses nr 479/2009 sätestatud statistilist konfidentsiaalsust. Koos Euroopa arvepidamise 
süsteemiga lähtub komisjon selgelt eeskirjadest ega kaldu ette nähtud menetlustest kõrvale. Siiski on komisjoni 
põhiülesanne kohaldada puhtmehaanilise lähenemise asemel usaldusväärset ja eeskirjadekohast hindamist, mis on 
ainus vahend, millega käsitleda nõuetekohaselt liikmesriikide ja kaalul olevate probleemide eripalgelisust.
Komisjoni vastus 137
Pealegi tuli viimastel aastatel ELi eelarveraamistikus tehtud seadusandlikud muudatused muuta tehniliselt toimi -
vaks. Selleks tuli kohandada meetodeid ja liigitust, mida kasutati stabiilsuse ja kasvu paktile vastavuse hindamisel. 
See protsess toimus ulatuslikes aruteludes majandus- ja rahanduskomiteega ning nõukogu teiste pädevate asutus-
tega. Arutelude pidamist hõlbustati hulga seletuskirjadega. Järelevalveraamistiku üha suurem keerukus nõudis 
läbipaistvuse huvides lisaselgitusi.
Seetõttu võeti kõik läbivaadatud raamistiku rakendamise meetodid kokku stabiilsuse ja kasvu pakti käsiraamatus, 
mis on komisjoni veebisaidil avalikult saadaval. Nüüd hakatakse käsiraamatut igal aastal ajakohastama vastavalt 
kohustusele, mille komisjon võttis 21. oktoobri 2015. aasta teatises Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpule -
viimise kohta.
Metoodika ametlikuks muutmine aga kipub vähendama süsteemiga seotud kaalutlusõigust ja selle tõlgendamis -
ulatust, sest avaldatud metoodika järgimine on kohustuslik.
Et läbipaistvust veelgi suurendada, nõustus komisjon alates 2014. aasta kevadest andma liikmesriikidele kogu 
vajaliku teabe, et taastada aluseks olev ja nii ennetuslikule kui ka paranduslikule osale vastavuse hindamisega 
seotud arvutuskäik, sealhulgas esitama üksikasjalikud Exceli tabelid, mis sisaldavad sammsammulisi arvutusi. Alates 
2014. aasta kevadest on komisjon teinud täiesti avalikuks koondandmete aegread kaalutlusõiguse alusel võetud 
meetmete mõju ja ühekordsete meetmete taseme kohta. Kooskõlas ECOFINi nõukogu 2014. aasta juuni järeldus -
tega on komisjon astunud veel ühe sammu edasi, jagades liikmesriikidega alates 2015. aasta kevadest ülemäärase 
eelarve  puudujäägi menetlusega hõlmatud riikide puhul kehtiva alt üles lähenemisviisiga kaasnevate peamiste 
üksikute maksumeetmete tulemusi.
Lisaks on komisjon muutnud kättesaadavaks üksikasjaliku teabe põhimeetmete kohta, mis sisalduvad ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohta antud uute soovitustega kaasnevates talituste töödokumentides, sealhulgas 
põhimuutujate prognoosi, et arvutada välja alusstsenaariumi kohased eelarve kohandused (nt võrdlusalus, millega 
võrreldakse edaspidiseid prognoose, et teha arvutusi nii ülalt-alla kui ka alt-üles lähenemisviiside kohta).
7. soovitus – Esimene taane – hindamisprotsess
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt, arvestades väga suurt edu, mida ta on saavutanud oma analüüside läbi -
paistvamaks muutmisel.
Tegevusjuhendis täpsustatakse, et ühekordsed ja ajutised meetmed on meetmed, millel on ajutine mõju eelarvele 
ja mis ei too kaasa jätkusuutlikku muutust mitmeperioodilises eelarveseisundis. Juhendis esitatakse ka mõningad 
näited. Arvestades aga väga suuri riikidevahelisi erinevusi, on vägagi võimalik, et ilmneb meetmeid, mis ei sobi eriti 
hästi ühessegi varem loetletud kategooriasse. Sellises olukorras oleks väga soovitatav, et komisjonile jääb võimalus 
kohaldada oma majanduslikku hinnangut. Seoses sellega on komisjon avaldanud oma varasemates riigi rahanduse 
aruannetes töid, milles nähakse ette analüütiline lähenemisviis ja aluspõhimõtted, ning komisjonis on alustatud 
tööd selle materjali ajakohastamiseks. Ajakohastatud ja üksikasjalikumad komisjonisisesed juhised (sealhulgas mitu 
juhtpõhimõtet ja tüüpjuhtumit) ühekordsete meetmete kohta avaldati ka asutuseväliselt 2015. aasta aruandes riigi 
rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus.
Samamoodi ei ole varem lõplikult määratletud ootamatu majandust kahjustava sündmuse mõistet, sest ei ole 
võimalik ammendavalt kindlaks määrata üksikuid riigipõhiseid asjaolusid, mida saaks eelnevalt kohaldada, eriti kui 
arvestada, et need sündmused on oma laadilt ennustamatud. Siiski leiab komisjon, et meetmete mõjususe hinda -
mise kokkulepitud metoodika pakub võimalust läheneda sellele teemale terviklikult.
Komisjoni vastus 138
Komisjon esitab asjakohaste tegurite analüüsi, nagu on nõutud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97, võttes arvesse nii 
otseselt õigusaktis loetletud tegureid kui ka neid, mida peab asjakohaseks kõnealune liikmesriik.
Määruses sätestatakse, et kui eelarvepuudujäägi kriteeriumi on rikutud ja valitsemissektori võlg ületab 60% SKPst, 
kaalutakse asjakohaseid tegureid üksnes otsustamisel, kas alustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust juhul, 
kui eelarvepuudujääk on endiselt kontrollväärtuse lähedal ning rikkumist peetakse ajutiseks.
Õigusaktides sätestatakse tõepoolest võimalike asjakohaste tegurite pikk loend, mis ei ole ammendav, sest komis -
jonil tuleb kaaluda ka selliseid tegureid, mida peab asjakohaseks kõnealune liikmesriik. See on aluseks olevate 
riigi  põhiste asjaolude arvessevõtmisel otsustav element, sest need asjaolud on nii oma tunnuste kui ka keerukuse 
poolest riigiti erinevad ega pruugi alati olla mõõdetavad.
Lisaks võimaldab meetmete mõjususe hindamine ülalt-alla lähenemisviisi alusel korrigeerida ka ootamatute sünd -
muste mõju.
7 . soovitus – Teine taane – juurdepääs andmetele
Komisjon nõustub soovitusega.
7 . soovitus – Kolmas taane – alt-üles hindamine
Komisjon ei nõustu soovitusega, sest tal ei ole õiguslikke volitusi kaasata sõltumatute riiklike eelarvenõukogude 
talitusi.
7 . soovitus – Neljas taane – analüüsi põhjalikkus
Komisjon nõustub soovitusega.
142
Kontrollikoja tähelepanek, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse puhul on tavapäraselt keskendutud valitse -
missektori eelarvepuudujäägile kui võlale, on väga põhjendatud. Enne majanduse juhtimise esimese paketi jõustu -
mist ei kasutatud stabiilsuse ja kasvu pakti võlakomponenti korrapärastes järelevalveprotsessides piisavalt aktiiv -
selt. Sel põhjusel oli üks esimeses majanduse juhtimise paketis sisalduv peamine reform võlareegli kasutuselevõtt, 
millega nähti eelkõige ette, et võla piirmäära – 60% SKPst – rikkumine toob kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse algatamise, ja määratleti määruse kohaselt, mida kujutab endast piisava kiirusega vähenev võlg.
Riigid, mille suhtes kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kuupäeval, mil võeti vastu majanduse 
juhtimise esimese paketiga stabiilsuse ja kasvu pakti tehtud muudatused (st 8. novembril 2011), läbivad pärast oma 
ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist kolmeaastase üleminekumenetluse. Nende kolme aasta jooksul hin -
natakse võlakriteeriumile vastavust sellest vaatenurgast, kas kõnealune liikmesriik teeb piisavaid edusamme selle 
täitmiseks.
Komisjoni vastus 139
Selle korraldusega tunnustatakse praktilisel viisil asjaolu, et liikmesriigid, mille suhtes majanduse juhtimise esimese 
paketi vastuvõtmise ajal kohaldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, olid juba kokku leppinud eelarve 
konsolideerimise kavad, mis ei pruukinud olla kooskõlas äsja kasutusele võetud võlareegli nõuetega. Seega tekkis 
käimasolevate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste ja võlareegli nõuete vahel vastuolu. Seepärast kujutab 
üleminekumenetlus endast tarvilikku mööndust, et need liikmesriigid vajavad aega oma struktuursete kohanduste 
kooskõlastamiseks uuele võrdlusalusele vastamiseks vajaliku tasemega. Tuleb märkida, et need riigid peavad ka 
sellel ajavahemikul liikuma vastavuse poole ja et mittevastavuse korral seisavad nemadki silmitsi menetluslike taga -
järgedega; siin ei ole tegemist olukorraga, et võlanõuet ülemineku ajal üldse ei kohaldata. Pealegi, kuigi ülemineku -
menetlus kestab määratluse kohaselt kolm aastat, peab liikmesriik viimasel aastal tõendama vastavust võlakritee -
riumile, nii et tegelikult erineb üleminekumenetlus tavalisest võla vähenemise võrdlusalusest ainult kahel esimesel 
aastal.
143
Komisjon ei nõustu, et teatisega „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine” on mingil viisil 
kahjustatud menetluse usaldusväärsust või seatud kahtluse alla võla jätkusuutlikkus. Tegelikult ei erinenud teatis 
senisest stsenaariumist, sest sellega ei laiendatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamata jätmise 
otsuse tegemisel arvessevõetavate tegurite kontseptsiooni. Määruse nr 1467/97 artiklis 2, milles käsitletakse üle -
määrase eelarvepuudujäägi menetluse algatamist, on selgelt kirjas, et kui komisjon koostab artikli 126 lõike 3 kohast 
aruannet, peab ta võtma arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, kuivõrd need mõjutavad tõsiselt eelarvepuudujäägi- ja 
võlakriteeriumile vastavuse hindamist, sealhulgas võimaliku majanduskasvu keskpika perioodi arengut, ülemäärase 
makromajandusliku tasakaalustamatuse ärahoidmise ja parandamisega seotud poliitikameetmete rakendamist ning 
liidu ühise kasvustrateegiaga seotud poliitikameetmete rakendamist.
Võlareegli (nii täieliku reegli kui ka üleminekureegli) puhul ei eeldata automaatselt, et kui mõõdetavat eesmärki ei 
saavutata, algatatakse liikmesriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. See mitteautomaatsus on mää -
ruses sõnaselgelt sätestatud ja see on majanduslikult põhjendatud, sest võla areng ei ole täielikult valitsemissektori 
kontrolli all (rohkem kui eelarvepuudujäägi areng). Võla suhe SKPsse sõltub tegelikult eelkõige nii SKP reaalkasvust 
kui ka inflatsioonist. Lisaks on see seotud ka võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevusega, 
mida mõjutavad muu hulgas välisvaluuta kurss ning statistilised ümberliigitamised.
8. soovitus
Komisjon aktsepteerib soovitust.
Realistlike ja usaldusväärsete ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärkide puhul tuleks arvestada, et 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituste osana kasutatavatesse võla ja SKP suhte eesmärkidesse tuleks 
suhtuda ettevaatusega.
Võla suhe SKPsse ei ole nii palju valitsemissektori kontrolli all kui eelarvepuudujääk. Eelkõige võivad vaadeldava 
aasta võlasuhteid oluliselt mõjutada eelarvepuudujäägiga mitteseotud finantstehingud (nn võlakoormuse muutuse 
ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus). Kuna võladünaamika iseloom on selline, et üks aasta mõjutab teist, või -
vad sellised ühekordsed ilmingud avaldada edasikanduvat mõju järgmistele aastatele, mis põhjustab vastuolusid 
eelarve  puudujäägil ja võlal põhinevate eesmärkide vahel.
Komisjoni vastus 140
144
Jõustamisel keskendutakse ülemäärast eelarvepuudujääki reguleerivates õigusaktides eelarvega seotud tulemus -
tele ning nii ei sisalda asjakohased õigusaktid konkreetseid sätteid struktuurireformide elluviimise jõustamiseks. 
Loomulikult keskendutakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasel meetmete mõjususe hindamisel eel -
arve nõutava kohandamise saavutamisele ning struktuurireformide hindamine seda ei mõjuta. Struktuurireformide, 
sealhulgas majanduspartnerluse programmis alustatud reformide elluviimist jälgitakse Euroopa poolaasta raames. 
Siiski ei nähta määrusega ette konkreetseid samme juhtudeks, kui struktuurimeetmetest jääb majanduspartnerluse 
programmi analüüsis soovitatuga võrreldes väheks. Ülemäärase tasakaalustamatuse tõttu erijärelevalve all olevates 
riikides jälgitakse reformide elluviimist ülemäärase tasakaalustamatuse menetluse raames.
145
Seda, miks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumentidega ei ole seiret tagatud, saab selgitada 
vajadusega vältida dubleerimist ja järelevalvemenetluste tarbetut keerukust.
Selline seire on põhjendatud Euroopa poolaasta raames, mis loodi tagamaks, et majandus- ja eelarvepoliitikat käsit -
letakse terviklikul viisil, võttes arvesse nende omavahelist toimet ja sõltuvust.
Muudatused, mille komisjon 2015. aasta Euroopa poolaasta raames tegi, olid mõeldud riikide vastutuse ning 
Euroopa ja riigi tasandi otsusetegemise vastutuse suurendamiseks.
Osana tugevdatud Euroopa poolaastast koostatakse alates 2015. aastast iga aasta veebruariks iga riigi ning euroala 
kohta aruanne, milles tuvastatakse probleemid, eelkõige need, mis on seotud reformiprotsessiga, ning eelmises 
riigi  põhiste soovituste voorus tuvastatud probleemide lahendamisel tehtud edusammud. Neid üksikasjalikke hin -
nanguid kasutatakse riigipõhiste soovituste järgmise vooru sõnastamisel.
Pealegi jälgitakse ülemäärase tasakaalustamatuse tõttu erijärelevalve all olevates riikides reformide elluviimist 
makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames.
Mis puudutab komisjoni hiljutist otsust võtta rohkem arvesse struktuurireformide rakendamist, siis tuleks rõhutada, 
et see ei mõjuta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohast meetmete mõjususe hindamist.
9. soovitus – Esimene lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
Majanduspartnerluse programmide kasutuselevõtmise põhjuseks on asjaolu, et valitsemissektori ülemäärane 
eelarvepuudujääk võib vähemalt osaliselt tuleneda struktuursetest puudustest. Kui nende puudustega otseselt ei 
tegelda, ei pruugi eelarvemeetmed olla eelarvepuudujäägi püsivaks paranemiseks piisavad. Seevastu aluseks ole -
vate puudustega tegelemine on tõenäoliselt mõjus ning majanduslikust seisukohast keskmise ja pikema aja jooksul 
tulemuslikum. Alates majanduse juhtimise teise paketi jõustumisest esitavad liikmesriigid, kelle suhtes on algatatud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus / kelle ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tähtaega on pärast meet -
mete mõjususe hindamist muudetud, korraga nii võetud meetmeid käsitleva aruande kui ka majanduspartnerluse 
programmi, mis tuleb edastada 3–6 kuud pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse etappide läbimist.
Komisjoni vastus 141
Majanduspartnerluse programmid on ühekordsed dokumendid, mille eesmärk on toimida nende eelarve struktuuri -
reformide tegevuskavana, mida liikmesriigid peavad vajalikuks oma ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva paran -
damise tagamisel. Oma majanduspartnerluse programmides peaksid liikmesriigid määrama ja valima oma priori -
teedid, pidades silmas konkurentsivõimet, pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja oma struktuursete puuduste 
kõrvaldamist. Majanduspartnerluse programmi mõte on täiendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus 
võetud meetmeid ja laiema strateegia eesmärk on vältida ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimist. Selle ühekordne 
laad ei tähenda, et järelmeetmeid ei järgne. Komisjon ja nõukogu jälgivad eelarve struktuurireformide rakendamist 
Euroopa poolaasta raames. Seoses sellega tuleb pidada silmas vajadust vältida dubleerimist ja järelevalvemenet -
luste tarbetut keerukust.
9. soovitus – Teine lõik
Komisjon ei nõustu soovitusega, sest enda arvates ta juba tegutseb talle õigusaktidega antud volituste täielikus 
ulatuses ja on korduvalt avalikult rõhutanud, et liikmesriikidel tuleb ette võtta vajalikud struktuurireformid.
146
Kui käsitleda uusi aruandlusnõudeid, siis puuduvad (sõnaselged) õigussätted tagamaks, et liikmesriigid täidavad 
neid, ja sanktsioonid juhuks, kui neid ei täideta. Kuna aga see nõue tuleneb määrusest, peaks see olema täitmisele 
pööratav, arvestades, et komisjonil on võimalik algatada mittevastavuse korral rikkumismenetlus. Selle abinõu 
mõjusust tuleks hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuete suhtes.
147
Nagu on kirjas vastuses põhjenduse b punktile iv, ei nähta määruses alati ette, et komisjon peaks andma korrapära -
selt hinnanguid/tagasisidet. Komisjon võtab lisaaruandeid oma korrapärases järelevalves täielikult arvesse (st igas 
prognoosivoorus; üldjoontes antakse alates 2013. aasta sügisprognoosist märgukirjade „Komisjoni eelarvejärele -
valve prognoosi mõju” riigipõhises osas lühike hinnang). Ainult siis, kui nõudeid ei ole täidetud, märgitakse see 
selgelt ära ja sellele osutatakse asjakohases komisjoni dokumendis (konkreetsest olukorrast olenevalt võib see olla 
kas spetsiaalne märgukiri või moodustada osa stabiilsus- ja lähenemisprogrammide või eelarvekava hindamise 
dokumentidest). Nõuete täitmatajätmise korral saab algatada rikkumismenetluse.
10. soovitus – Esimene lõik
Komisjon nõustub soovitusega.
10. soovitus – Teine lõik
Komisjon ei nõustu soovitusega, sest selle abinõu mõjusust tuleks hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi menet -
luse nõuete järgi.
149
Komisjon kinnitab taas oma valmisolekut kohaldada vajaduse korral sanktsioone vastavalt esimesele majanduse 
juhtimise paketile.
11. soovitus
Komisjon ei nõustu soovitusega.
Komisjon on alati tegutsenud kooskõlas aluslepinguga. Komisjon soovitab nõukogul ka edaspidi vajaduse korral 
kiirendada menetlust ja kohaldada sanktsioone vastavalt õigusaktidele.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on üks ELi 
majandusjuhtimise põhielemente. Seda kasutatakse 
vajaduse korral liikmesriikide eelarvepuudujäägi ja võla 
arengusuuna korrigeerimiseks. Auditi käigus uuris 
kontrollikoda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
kvaliteeti viimaste aastate keerulises 
majanduskeskkonnas, alates menetluse algatamise 
otsuste aluseks olnud andmetest kuni lõpptulemusteni. 
Kontrollikoda leidis, et menetluse elluviimine ei ole veel 
täielikult mõjus, kuid komisjon on otsustanud vajalike 
paranduste tegemist jätkata.
EUROOPA
KONTROLLIKODA