Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugal) /* KOM/2011/0491 lõplik */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 26. novembril 2010 esitas Portugal taotluse EGF/2010/026 PT/Rohde, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega äriühingust Rohde Sociedade Industrial de Calçado Luso-Alemã, Lda (edaspidi „Rohde”) Portugalis. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber || EGF/2010/026 Liikmesriik || Portugal Artikkel 2 || a Põhiettevõte || Rohde - Sociedade Industrial de Calçado Luso-Alemã, Lda. Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0 Vaatlusperiood || 19.05.2010 – 19.09.2010 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 20.05.2010 Taotluse esitamise kuupäev || 26.11.2010 Koondamised vaatlusperioodil || 974 Koondamised enne ja pärast vaatlusperioodi || 0 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 974 Toetust vajavate koondatud töötajate arv || 680 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 2 135 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 95 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 4,26 Eelarve kokku (eurodes) || 2 230 000 Fondi toetus eurodes (65 %) || 1 449 500 1. Taotlus esitati komisjonile 26. novembril 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet viimati 19. mail 2011. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Tõendamaks seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, väidab Portugal, et kriis on mõjutanud rängalt rõiva- ja jalatsitööstust. Need sektorid on väga tundlikud väliste tegurite suhtes, nagu tarbijate ostujõud. Majanduslangusel oli negatiivne mõju tööhõivele – tööpuudus kasvas ning see mõjutas ka tarbijausaldust. Sellest tulenevalt tabas töötlevat tööstust müügi ja tootmise järsk langus. Portugali ametiasutused teatasid, et Portugali SKP langes 2008. aasta kahel viimasel kvartalil ja 2009. aastal (4%-ne langus Portugali Panga andmetel). Nii rõiva- kui ka jalatsitööstuse eksport vähenes (24 miljonit eurot rõivatööstuses, 6 miljonit eurot jalatsitööstuses). Portugali jalatsitööstuse eksport vähenes 2009. aastal 1 207 miljoni euroni, mis on 6,4% vähem kui eelnenud aastal. 4. Rohde turupositsioon püsis stabiilsena, kuigi probleeme põhjustas konkurentsi tihenemine – Hiina muutus sektori liidriks maailmas ning järjest olulisemateks said ka Vietnam, India ja Indoneesia. Siiski mõjutas Rohde olukorda müügi langus ning tema positsioon Euroopa turul halvenes. Kriisi tulemusena ja väheste investeeringute tõttu läks Saksamaal Schwalmstadtis asuv Rohde emaettevõte lõpuks pankrotti. 5. Rohde Gruppi üritati saneerida – Square Four ja Morgan Stanley Merchant panga ühisettevõtte ostis äriühingu, et päästa Rohde ja tootmine. Portugali tehast kavatseti hoida töös. Lõpuks grupi tootmine siiski vähenes märgatavalt. Need asjaolud, kaasa arvatud vähenenud tellimused emaettevõttelt, mõjutasid Rohde tehast Santa Maria da Feiras Portugalis ning 2009. aasta septembris alustati maksejõuetusmenetlust, mille tulemusena tehas lõpuks suleti ja töötajad koondati. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 6. Portugal esitas käesoleva taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat. See arv hõlmab ka töötajaid, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 7. Taotluses osutatakse 974[4] koondamisele äriühingus Rohde neljakuulisel vaatlusperioodil (19. mai 2010 – 19. september 2010). Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 8. Portugali ametiasutused väidavad, et finants- ja majanduskriis ning selle mõju oli ettenägematu. Koondamised Rohdes olid ootamatud, kuigi ettevõtte raskused järjest suurenesid tihenenud konkurentsi, impordi kasvu ja tarbimise vähenemise tõttu. Ettevõtte turupositsioon oli stabiilne enne, kui kriis seda kahjustas. Saksa emaettevõtte pankrotti ei peetud esialgu suureks ohuks, sest äriühingut üritati 2008.‑2009. aastal saneerida. Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus 9. Taotluses osutatakse neljakuise vaatlusperioodi jooksul Rohdes toimunud 974 koondamisele. Koondatutest antakse abi 680-le. Portugali ametiasutuste hinnangul osaleb fondi kaasrahastatavates meetmetes umbes 70% koondatud töötajatest – teised leiavad muu töö või lahkuvad välismaale, lähevad pensionile või osalevad muudes meetmetes, mis täiendavad fondi kaasrahastatavaid meetmeid. 10. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 88 || 13,00 Naised || 592 || 87,00 ELi kodanikud || 680 || 100,00 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 0 || 0,00 15-24-aastased || 1 || 0,15 25-54-aastased || 632 || 92,94 55-64-aastased || 45 || 6,62 üle 64-aastased || 2 || 0,29 Tuleb märkida, et 78,5 % töötajaist ei ole saanud algharidust (üheksa klassi), 17,8% on saanud alghariduse ja 1,2 % keskhariduse. Eespool kirjeldatud kategooriates on 7 töötajat, kellel on pikaajaline terviseprobleem või puue. 11. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine. Kategooria || Arv || Protsent Seadusandjad, kõrgemad ametnikud ja juhid || 2 || 0,29 Spetsialistid || 1 || 0,15 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 17 || 2,50 Ametnikud || 34 || 5,00 Teenindus- ja müügitöötajad || 3 || 0,44 Oskus- ja käsitöölised || 537 || 78,97 Seadme- ja masinaoperaatorid ja -koostajad || 20 || 2,94 Lihttöölised || 66 || 9,71 12. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Portugal kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 13. Asjaomane territoorium on peamiselt Santa Maria Da Feira omavalitsusüksus, kus Rohde on asutatud. Siiski mõjutasid koondamised ka kõrval olevat Ovari omavalitsusüksus. Vallad asetsevad vastavalt kahes NUTS II piirkonnas: Norte ja Centro 14. Norte on Portugali kõige tihedamalt asustatud ja enim industrialiseeritud piirkond, kuhu on koondunud traditsioonilised tööstusharud (tekstiili-, rõiva-, jalatsi-, ja puidutööstus). Viimasel ajal on arenenud ka teenuste sektor. Kõikides nendes sektorites domineerivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Piirkond kannatab endiselt madala haridustaseme all, mis mõjutab eelkõige vanemat põlvkonda, ja pikaajalise töötuse all. 15. Centro piirkonda iseloomustab madal rahvastiku tihedus ja tugev demograafiline tasakaalustamatus, mis tuleneb peamiselt inimeste väljarändest ja rahvastiku jätkuvast vananemisest. Tootmise struktuur on mitmekesine, kuid domineerib traditsiooniline tootmine. Sarnaselt Norte piirkonnaga on ka Centro piirkonnas madal haridustase. Tööpuudus on muutunud probleemiks, sest esmased ja traditsioonilised tootmissektorid on madalseisus. 16. Mõlemat piirkonda iseloomustab tööhõivestruktuuri haavatavus ning probleemid tööjõu madala kvalifikatsiooni, madalate palkade ja ebakindlate töösuhetega. 17. Peamised sidusrühmad on avalik haldusasutus Instituto do Emprego e Formacao Profissional (IEFP, I.P.), millel on detsentraliseeritud tööhõivekeskused ja kutseõppekeskused, sotsiaalpartnerid (tööandjate organisatsioonide hulgas on Portugali jalatsi- ja nahatootjate assotsiatsioon ja selle harud; ametiühingute hulgas on tekstiili-, villa-, rõiva-, jalatsi- ja nahatööstuse töötajate ühing). Olulist rolli mängivad ka vallad ja nende ühendused (peamiselt Porto suurlinnapiirkond), ülikoolid, polütehnilised instituudid ja jalatsitehnoloogia keskus. Koondamiste tõenäoline mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 18. Riikliku statistikaameti (INE) andmetel oli Portugalis tööpuudus 2010. aasta kolmandas kvartalis 10,9%, mis on 1,1% kõrgem kui 2009. aasta samal perioodil. Tööpuudus Norte piirkonnas tõusis 11,6%-lt 2009. aasta kolmandas kvartalis 13,2%‑ni 2010. aasta samal perioodil ning see oli kõrgeim määr terves riigis. Centro piirkonnas tõusis tööpuudus mõnevõrra (7,2%-lt 7,4%-ni kõnealusel perioodil) Santa Maria de Feira vallas, kus asus Rohde, oli tööpuudus kõige kõrgem NUTS III tasandi piirkonnas Entre Douro e Vouga. Centro piirkonnas asuvas Ovari vallas on tööpuudus kõrgem kui riigis keskmiselt. Selles kontekstis on Rohde sulgemise otsene mõju 980 koondamist, mis mõjutas tugevalt omavalitsusüksusi, kus tööpuudus oli juba niigi riigi keskmisest kõrgem. 19. Portugali ametiasutused annavad teada, et töötud traditsioonilistes tööstussektorites, mille hulka kuulub ka jalatsitootmine, on väga madala haridustasemega ning sellest tulenevalt on nende ümberõpe teiste tegevusalade jaoks raskendatud. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 20. Kavandatakse järgmisi meetmeid, mis kokku moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on aidata töötajatel naasta tööturule. (1) Teave ja juhised: teabemeetmed hõlmavad potentsiaalsete toetusesaajate teavitamist kõikvõimalikest meetmetest ning nende julgustamist meetmetes osalema. Teavet antakse tööturu kohta, samuti aidatakse koostada ja kohandada personaalset tööhõivekava, milles kirjeldatakse meetmeid, kus töötaja kavatseb osaleda. Profiile koostavad tööhõivekeskused ning seda fond ei kaasrahasta. Eeldatavalt osaleb keerulisematel nõustamistel umbes 250 töötajat. Meetmed aitavad suunata töötajaid kutseõppele, toetavad kutsealast ümberorienteerumist ning isiklikku arengut, tugevdades enesehinnangut ja tööotsimise oskusi. Nendes meetmetes osalemise ajal saavad töötajad söögi- ja transporditoetust. (2) Pädevuste tunnustamine, kinnitamine ja tõendamine. tunnustatud nn „Uute võimaluste keskuste” abiga teevad töötajad kindlaks elu jooksul nii formaalses kui ka mitteformaalses kontekstis omandatud teadmised ja oskused. Koos professionaalsete koolitajatega toimuvatel individuaalsetel ja rühmakoolitustel valmistatakse ette õpimapp, mis sisaldab tõendeid õppeprotsessi kohta. Töötajatele, kellel on vaja eripädevusi kooli- või kutsekoolitunnistuse saamiseks, korraldatakse spetsiaalseid kursusi. Uute võimaluste keskusi toetavad kutseõppekeskused ühisjuhtimise raames. (3) Kutseõpe: töötajad saavad koolitust, mis vastab kõige paremini nende hariduse ja oskuste tasemele ja aitab neil kiiresti taaskohaneda tööeluga. Korraldatakse täiskasvanute kursusi, mis annavad kaks tunnistust (haridus ja kutseõpe), osa kursuseid toimub moodulitena (paindlikud lühiajalised koolitused, mis on koostatud vastavad riikliku kvalifikatsioonide kataloogi koolituskriteeriumidele paindlikud lühiajalised koolitused, mis on koostatud vastavad riikliku kvalifikatsioonide kataloogi koolituskriteeriumidele) ning osa kursuseid on erikursused, mis on kohandatud tööturu vajadustega (meetmed ei sisaldu riiklikus kvalifikatsioonide kataloogis). Koolituskursusi korraldavad kutseõppekeskused ja teised asutused, millel on IEFP tunnustatud pädevused. Rangetes piirides ja rangete tingimuste alusel antakse toetusi koolituse, toidu, transpordi, õnnetusjuhtumikindlustuse ja eluasemega seotud kulude katmiseks. (4) Koolitustoetus isikliku initsiatiivi alusel: see võimaldab töötajatel osaleda sobivatel koolituskursustel, mis on nendega kokku lepitud nende isikliku tööhõiveplaani osana ning mida pakuvad tunnustatud koolitusasutused. Sellistel koolitustel osalejatele antakse toetust rangetel tingimustel. Nad võivad osaleda kas järjestikku või samaaegselt rohkem kui ühel koolitusel, eeldusel et teatavatest normidest kinni peetakse. (5) Toetus iseseisvate tööotsingute puhul: seda toetust antakse töötajatele, kes fondi abipaketi rakendamise ajal leiavad endale uue töökoha kas tähtajatu või vähemalt kuuekuulise tähtajalise lepinguga. Summa varieerub sõltuvalt pakutud töölepingu pikkusest ning võib suureneda, kui uus töökoht on rohkem kui 100 km kaugusel töötaja elukohast. (6) Töölevõtustiimul: et stimuleerida uute töökohtade loomist, võib anda rahalist toetust tööandjatele, kes allkirjastavad fondist toetust saava töötajaga täiskohatöö lepingu. Lepingu kestus peab olema minimaalselt 12 kuud ning suuremat stimuleerivat toetust makstakse ettevõtetele, kes võtavad töötajaid tööle tähtajatu lepinguga. (7) Ettevõtlustoetus: töötajatele, kes soovivad luua omaenda ettevõtte, korraldatakse koolitus konkreetsete teadmiste ja oskuste alal, mida on vaja väikeettevõtte loomisel ja juhtimisel. Osavõtt koolitusest on ettevõtte loomise toetuse saamiseks kohustuslik eeltingimus, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et isik on sel alal varem koolitust saanud või omab asjakohast kogemust. Tehniline tugi projektile hõlmab toetusmeetmeid ettevõtte idee väljatöötamiseks, äriplaani koostamiseks, äriühingu moodustamiseks ja projekti jätkumeetmeteks ettevõtte esimesel tööaastal. (8) Ettevõtte loomise toetus: töötajaid aidatakse 20 000 euro tagastamatu abiga iga loodud töökoha kohta, sh looja enda töökoht (maksimaalselt kolm töökohta). Loodud töökohad peaksid täitma fondi toetusesaajad või piirkonna tööhõivekeskustes registreeritud töötud ning need peaksid olema täistöökohad kestusega vähemalt kaks aastat. Rangetes piirides ja rangete tingimuste alusel antakse toetusi toidu, transpordi ja õnnetusjuhtumikindlustusega seotud kulude katmiseks. (9) Lõimumiskava: lõimumiskava annab töötajatele töökogemuse kestusega vähemalt 30 tundi nädalas 6 kuni 12 kuu jooksul. Selle eesmärk on tagada, et need töötajad ei kaotaks kontakti teiste töötajatega, ei jääks isoleerituks ega kaotaks motivatsiooni ning et nad saaksid võimaluse omandada uusi teadmisi ja oskusi ja parandaksid nii oma konkurentsivõimet tööturul lõimumisjärgsel ajal. Töötajad pannakse piiratud ajaks tööle mittetulunduslike tööandjate juurde; see annab neile õiguse saada söögi- ja transporditoetust, kindlustust ja palka asendavat kuutoetust. 21. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad ettevalmistuse, halduse ja kontrollitegevuste ning teavitamise ja reklaami kuludest. 22. Individuaalsed teenused, mida Portugali ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Portugali ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 2 135 000 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 95 000 eurot (4,26 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 1 449 500 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnanguline kulu ühe töötaja kohta (eurodes) || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Teave ja juhised || 250 || 160 || 40 000 Pädevuste tunnustamine, kinnitamine ja tõendamine || 250 || 640 || 160 000 Kutseõpe || 150 || 6 000 || 900 000 Koolitustoetus isikliku initsiatiivi alusel || 20 || 4 000 || 80 000 Toetus iseseisvate tööotsingute puhul || 80 || 1 000 || 80 000 Töölevõtustiimul || 50 || 2 300 || 115 000 Ettevõtlustoetus || 30 || 2 000 || 60 000 Ettevõtte loomise toetus || 20 || 20 000 || 400 000 Lõimumiskava || 100 || 3 000 || 300 000 Individuaalsed teenused kokku || || 2 135 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 2 000 Haldamine || || 90 000 Teavitamine ja reklaam || || 2 000 Kontrollitegevused || || 1 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 95 000 Hinnangulised kogukulud || || 2 230 000 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 1 449 500 23. Portugal kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid. Samuti tagab Portugal fondi rahastatud toimingute selge kontrolljälje ja kinnitab, et nende toimingute jaoks ei taotleta ega kasutata muud ELi rahalist toetust. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 24. Portugal alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 20. mail 2010. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 25. EGFi taotlus esitati IEFP I.P. juhatuse koosolekul 29. novembril 2010. IEFP I.P., mis on ühtlasi Portugalis EGFi korraldus- ja makseasutus, on ise kolmepoolne organisatsioon. 26. Portugali ametivõimud on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 27. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Portugali ametiasutused taotluses · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 28. Portugal on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldab ja kontrollib avalik tööhõiveamet Instituto do Emprego e Formação Profissional, I.P. Üldjuhtimisega tegeleb tööhõiveosakond, keda abistavad kutseõppe osakonna, finants- ja juhtimiskontrolli osakonna ning Norte ja Centro piirkondade delegatsioonide esindajad. Üldise finantsjuhtimise on enda peale võtnud finants- ja juhtimiskontrolli osakond. Abi heakskiitmine ja väljamaksmine kuulub Norte ja Centro piirkondade delegatsioonide vastutusalasse. Enamiku aktiivsetest meetmetest teostavad koondamistest enim puudutatud omavalitsuste tööhõivekeskused ja partnerorganisatsioonid, täpsemalt ühised kutseõppekeskused. Portugal on kinnitanud, et asjaomaste organisatsioonide vahel ja nende sees järgitakse ülesannete lahususe põhimõtet. Euroopa Sotsiaalfondi korraldusasutus Instituto de Gestão do Fundo Social Europeu (IGFSE, I.P.) vastutab käesoleva EGFi taotluse auditeerimise ja kontrolli eest. Rahastamine 29. Portugali taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas fondi toetuse rakendamise kulud) 1 449 500 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Portugali esitatud teabel. 30. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 31. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 32. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, üles teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 33. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 34. EGFi eelarverida 04.0501 suurendati lisaeelarvega 2/2011 makseassigneeringutena 50 000 000 euro võrra. Kõnealuselt eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajatava 1 449 500 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugal) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[5] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[6] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Portugal esitas 26. novembril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus Rohde toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 19. maini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 1 449 500 euro eraldamiseks. (5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Portugali taotluses nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 449 500 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. [Brüssel/Strasbourg], Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Portugali ametiasutused selgitasid, et koondamised puudutasid vaatlusperioodil 983 töötajat, kuid üheksat neist ei registreeritud tööhõivekeskustes ning seetõttu ei saa neid sellesse taotlusse kaasata. [5] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [6] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [7] ELT C […], […], lk […].