[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.10.2006

KOM(2006) 648 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu, Hongkongi ja Aomeni koostöövõimalused aastateks 2007–2013

Lühiülevaade

Euroopa Liidu suhted Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkonnaga on pärast nende naasmist Hiina koosseisu edasi arenenud.

Euroopa Liit on väga huvitatud, et mõlema erihalduspiirkonna autonoomia ja vabadused säiliksid ka edaspidi ning ta toetab kiiret ja olulist edasiminekut üldvalimiste suunas. Komisjon on koostanud aastaaruande erihalduspiirkondade poliitilise, kaubandusliku ja majandusliku olukorra, põhiseaduse ning kahepoolsete suhete kohta ja koostab aruandeid ka edaspidi.

Suhted on eelkõige praktilist laadi ning põhinevad vastastikusel huvil. Nii otsene kui ka kaudne koostöö on ulatuslik ning laieneb veelgi, sest Hongkong ja Aomen on tugipunktid koostöö arendamisel Mandri-Hiinaga.

EL peab tugevdama juba toimuvat koostööd ja dialoogi. Komisjoni pädevusse kuuluvates valdkondades tuleb edendada korrapärast struktureeritud dialoogi Hongkongi erihalduspiirkonnaga, jätkata tuleb komisjoni ja Aomeni erihalduspiirkonna ühiskomitee iga-aastaseid kohtumisi.

Vastavalt tööstusriikide uut rahastamisvahendit käsitlevale kokkuleppele, tuleb kahepoolne koostöö üle vaadata ja koostada uus ajakava. Käesolevas teatises püstitatakse mitmeid eesmärke koostöö edendamiseks seitsmes olulisemas valdkonnas, milleks on: kaubandus ja toll, rahandus, inimestevahelised sidemed (sealhulgas teadlastevahelised), transport, keskkonnakaitse, tervishoid ja toiduohutus.

EUROOPA LIIDU, HONGKONGI JA AOMENI KOOSTÖÖVÕIMALUSED AASTATEKS 2007–2013

Komisjoni poliitika suhete korraldamiseks Hongkongi erihalduspiirkonnaga on sätestatud Euroopa Ülemkogu 1997. aasta teatisega. Teatis koostati ajal, mil Hongkong naases Hiina koosseisu, ning selles rõhutati põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ sujuva rakendamise tähtsust ja sätestati, mil moel saab EL panustada Hongkongi poliitilisse ja majanduslikku arengusse. Sellest ajast alates on komisjon koostanud aastaaruandeid Hongkongi erihalduspiirkonna arengu kohta. Viimatine, kaheksas aastaaruanne avaldati 2005. aastal. Komisjon on pidanud erihalduspiirkondade valitsusega mitmeid poliitilisi dialooge, eriti kaubanduse ja majanduspoliitika teemadel, kirjutanud alla olulistele kahepoolsetele kokkulepetele näiteks tollikoostöö ja ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmise valdkonnas, ning vajadusel teinud avaldusi poliitilise olukorra arengu kohta Hongkongis.

Komisjoni poliitika suhete korraldamiseks Aomeni erihalduspiirkonnaga on sätestatud Euroopa Ülemkogu 1999. aasta teatisega. Komisjon on koostanud aastaruandeid Aomeni erihalduspiirkonna arengu kohta ja korraldanud erihalduspiirkonna ühiskomitee iga-aastaseid kohtumisi.

Euroopa Liidu suhted nii Hongkongi kui ka Aomeni erihalduspiirkonnaga on pärast nende naasmist Hiina koosseisu märkimisväärselt edasi arenenud. Väisates 18. juulil 2005. aastal Aomeni ja Hongkongi, leppis president Manuel Barroso mõlema erihalduspiirkonna valitsusjuhiga kokku, et Euroopa Komisjon arendab, avardab ja süvendab suhteid mõlema erihalduspiirkonnaga vastastikust huvi pakkuvates valdkondades. Käesolevas teatises hinnatakse olemasolevaid suhteid ja esitatakse mitmeid soovitusi ELi koostöö parandamiseks ja süvendamiseks mõlema erihalduspiirkonnaga.

1. POLIITILINE JA PÕHISEADUSLIK ARENG

Pärast Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkonna naasmist Hiina koosseisu on mõlema piirkonna haldamisel lähtutud põhimõttest „üks riik, kaks süsteemi“, mis on üksikasjalikult sätestatud kummagi piirkonna põhiseaduses.

Üldiselt on nimetatud põhimõtet järgitud ning seda rakendatakse Hangkongi ja Aomeni elanike suhtes nõuetekohaselt. EL toetab kõnealuse põhimõtte rakendamist, eriti seoses mõlema erihalduspiirkonna põhiseaduses sätestatud inimõiguste ja isikuvabaduste austamisega. Mõlema erihalduspiirkonna valitsused on majanduslikes, kaubanduslikes, maksu- ja rahandusalastes ning regulatiivsetes küsimustes suures osas iseseisvad. Hongkongil ja Aomenil on oma õigussüsteem, sõltumatu õigusriik, omandiõigus, sõnavabadus ning turumajandussüsteem.

Mõlemas erihalduspiirkonnas on põhiseadusega sätestatud põhiseadusliku arengu erimeetmeid rakendatud nõuetekohaselt ja vastavalt ajakavale.

Hongkongi põhiseadusega on sätestatud: „Valitsusjuht valitakse üldvalimistel ning demokraatliku menetluse kohaselt määrab valitsusjuhi ametisse üldsust esindav ametisse nimetav komitee.“[1] (Aomeni põhiseaduses sellelaadne artikkel puudub).[2] Üldvalimisi ei ole veel korraldatud ei Hongkongis ega ka Aomenis, samuti ei ole koostatud ulatusliku demokraatia kehtestamise kava.

Euroopa Liit toetab demokraatiat kõikjal maailmas, see on parim vahend seadusliku, stabiilse, vastutava ja läbipaistva valitsuse moodustamiseks, õiguste ja vabaduste kaitsmiseks ning õigusriigi tagamiseks. Komisjon toetab kiiret ja olulist edasiminekut põhieesmärgi poole, korraldada Hongkongis ja Aomenis üldvalimised kooskõlas põhiseadusega ja vastavalt nende piirkondade rahva soovile.

Oma eelnevates aastaaruannetes (vt eriti 2004. ja 2005. aasta aruandeid)[3] on komisjon üksikasjalikult kommenteerinud Hongkongi põhiseaduslikku arengut ja Hiina rahvakongressi tõlgendust erihalduspiirkondade põhiseaduse kohta. Komisjon on eelnevates asjakohastes aastaaruannetes kommenteerinud ka Aomeni erihalduspiirkonna arengut.[4]

Rahvusvahelisel areenil on nii Hongkongi kui ka Aomeni erihalduspiirkonna valitsus kiiresti saavutanud ja säilitanud usalduse iseseisva rahvusvahelise partnerina majandus-, kaubandus-, maksualastes, rahandus-, spordi-, teadusuuringute, haridus-, kultuuri- ja inimestevahelise suhtlemise küsimustes, mis piirkondade põhiseaduste kohaselt on valitsuse pädevuses. Erihalduspiirkonnad on jätkuvalt selliste rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ja Maailma Tolliorganisatsioon aktiivsed liikmed ning osalised mitmetes rahvusvahelistes lepingutes. 2005. aasta detsembris võõrustas Hongkong edukalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite kuuendat kohtumist, samal kuul võõrustas Aomen 2005. aasta Ida-Aasia Mängudel osalejaid.

2. MAJANDUSE ARENG

Mandri-Hiina kiire areng ja kasvav majanduslik heaolu on avanud Hongkongi ja Aomeni jaoks uued võimalused. Erihalduspiirkondade majandusedu oluline tegur on nende tihe side Lõuna-Hiinaga ja eriti Guangdongi provintsiga. Hongkong ja Aomeni eelis on nende asukoht, nad on vabad, avatud juurdepääsuteed Hiinasse ja Hiinast. Majanduskasvule on märkimisväärselt kaasa aidanud tihedama majanduspartnerluse lepingud Mandri-Hiinaga ning piiriületuse erikord, mis lihtsustab Hongkongi külastada soovivate Mandri-Hiina elanike reisipiiranguid.

Hongkong

Vahetult pärast üleminekut, oli Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus vastamisi enneolematu väljakutsega rahandus-, majandus- ja maksuvaldkonnas. Tänu erihalduspiirkonna valitsusele on Hongkong nüüdseks toibunud 1997.–98. aastate Aasia finantskriisist ja 2003. aasta SARSi ( Severe Acute Respiratory Syndrome - äge respiratoorne sündroom) epideemiast tingitud majanduslangusest.

Hongkongi 2005. aasta majandus- ja rahandusnäitajad on 1997. aasta tasemel. SKT suurenes 2005. aastal 7,3% (valitsus prognoosib 2006. aastaks 4–5% majanduskasvu). 2005. aasta detsembris oli töötuse tase 5,2%, mis on nelja aasta madalaim. Kaheksa aastat pärast üleminekut saavutati tänu majanduskasvule ja riiklike kulutuste kärpimisele 2005.–2006. aastal esmakordselt eelarve tasakaal.

Tänu Mandri-Hiina rahastamisvajadustele on Hongkong tugevdanud oma positsiooni Ida-Aasia rahvusvahelise finantskeskusena. Mandri-Hiina ettevõtetele on Hongkong raha ja investeeringute hankimise keskus, seetõttu kasvab Hongkongis nõudlus finants-, õigus- ja äriteenuste järele. Hongkongi väärtpaberibörsil aktsiate esmakordsel avalikul noteerimisel kogutud summast pärines 80% Hiinaga seotud äriühingutelt, seega oli Hongkong 2005. aastal maailma suuruselt neljas investeerimisfondi vahendite kogumise keskus ning ülemaailmse tähtsusega investeerimis- ja varahalduskeskus. Hongkongi kasvav roll Mandri-Hiina siseriiklike säästude vahendamisel on aidanud kaasa tema edule rahvusvahelise finantskeskusena. Võttes arvesse konkurentsi piirkonna muude finantskeskustega, peab Hongkong oma konkurentsivõime suurendamiseks säilitama paindliku tööjõu- ja tooteturu ja tugevad institutsioonid ning rakendama karmi makromajandusliku poliitikat.

Hongkongi ärimaailm ja elanikud on näidanud erakordset võimekust kohaneda konkurentsi ja väljaspoolt tulevate probleemidega. Nad oskavad luua lisaväärtust, et pakkuda kõrgema hinnaga ja suurema kasumiga teenuseid finants-, äri-, kaubandus-, kõrgväärtusliku tootmise, turismi-, jaekaubanduse jm valdkondades. Kuid Hongkong seisab ikka veel silmitsi kulude suurenemise ja tarneprobleemidega, mida põhjustavad liiklusummikud ja keskkonnasaaste. Nimetatud probleemide lahendamisest sõltub ka püstitatud eesmärgi, tõusta Aasia maailmalinnaks, saavutamine.

Aomen

Aomeni väikese ja avatud majanduse plahvatuslik kasv pärast 2000. aastat on seotud peamiselt hasartmängu- ja turismisektoriga. 2002. aastal avati hasartmänguturg ning tühistati 40 aastat kestnud kasiinomonopol. Koos Mandri-Hiina elanikele kehtestatud piiriületuse erikorraga, mis on kaasa toonud külastajate arvu suurenemise, andis see tõuke majanduskasvule. Kasvav nõudlus tagab Aomeni kiire majanduskasvu, kuid see võib aeglustuda, kui hasartmängumonopoliga tekib probleeme või kui Hiina selle vaidlustab.

Aomen on väike kuid dünaamiline linnaline keskus, kelle eesmärk on kujuneda strateegiliste teenuste keskuseks Zhu Jiangi jõe suudmes. Hasartmängud ja turism on majanduse alustalad ning erihalduspiirkonna valitsus kavatseb kujundada Aomeni piirkonnast mitmekülgse meelelahutus-, näituste ja konverentsikeskuse. Vastu tuleb seista tihedale konkurentsile Hongkongi kõrgeltarenenud teenustemajandusega ja Mandri-Hiina madala palgatasemega. Aomeni peamised ülesanded on tugevdada õigus- ja finantssüsteemi, et toetada majanduskasvu, hoiduda finants- ja sotsiaalsüsteemi terviklikkuse lagunemisest ning koolitada tõhusalt kohaliku tööjõudu (või tuua sisse kvalifitseeritud töötajaid ja korraldada nende integreerumist).

3. VALDKONNAD, KUS TULEB LUUA TIHEDAMAD SIDEMED

Hongkong

ELil on Hongkongis olulised huvid. Hongkong on ELi kahepoolsete kaubanduspartnerite hulgas 16. kohal ning, kui võtta arvesse ka Hiinasse suunatud mahukat transiiti, siis 6. kohal. Kahesuunaliselt toimiva kaubanduse maht, mis viimastel aastatel on pisut vähenenud (peamiselt seetõttu, et Hongkongi tööstusettevõtjad viivad tootmise üle mandrile), ulatub ligikaudu 30 miljardi euroni. Hongkong on endiselt väravaks paljudele EList pärit uutele tulijatele, kes otsivad juurdepääsu Mandri-Hiina turule. Üha rohkem Mandri-Hiina ettevõtjaid kasutab Hongkongi kui teadmisteallikat ja juurdepääsu äritegevusele Euroopas. EL on Hongkongi tähtsuselt kolmas äripartner pärast Mandri-Hiinat ja Jaapanit, ning kolmandal kohal ka investeeringute mahult.

Nimetatud erihalduspiirkonnas asuvad tuhandete ELi äriühingute piirkondlikud peakorterid või kontorid ning seal elab üle 45 000 ELi kodaniku. Finantsteenuseid pakkuvatel ELi ettevõtjatel on Hongkongis oluline turuosa. 2005. aastal oli Hongkongis tegevusluba omavast 132 pangast 34 ning 175 kindlustusseltsist 30 pärit EList, seega on Hongkongis tegutsevatest välismaistest kindlustusseltsidest Euroopa Liidust pärit ettevõtjatel kõige suurem osakaal.

Euroopa Liidu majandustegevus Hongkongis on suuremahulisem kui mistahes muu välisriigi (v.a Hiina) majandustegevus. Kõige enam välismaiseid äriühinguid, kelle piirkondlik peakorter või kontor asub Hongkongis, on pärit Euroopa Liidust (2005. aasta juuni andmete kohaselt 1083 äriühingut ehk 28%). Lisaks Euroopa Liidu Kaubanduskojale on Hongkongis kahepoolsete suhete alusel esindatud 14 liikmesriigi kaubanduskojad. Selleks et edendada Hongkongi ja ELi majandusliidrite strateegilist dialoogi, toimuvad igal aastal ELi-Hongkongi majandusnõukogu kohtumised.

Hongkong on Euroopa Liidu ettevõtjatele, teenuste osutajatele ning eraisikutele olulisim transpordisõlm Ida-Aasias. Hongkongi konteinersadam on seda läbivate konteinerite arvu poolest maailma suurim. ELil on Hongkongiga ka tihe tsiviillennundusalane koostöö, sest enamik liikmesriike on sõlminud erihalduspiirkonnaga kahepoolsed lennunduslepingud. Hongkong on kauba- ja reisilendude oluline sõlmjaam liikluse korraldamisel Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning tähtis ühenduspunkt Mandri-Hiinaga. Tänu Hongkongi avatud ingliskeelsele keskkonnale on piirkond ka oluline turismi ning koolituste ja konverentside korraldamise sihtkoht.

Üldiselt on ELi kahepoolsed suhted Hongkongiga head, olulisemad saavutused on:

- tugevad kaubandussuhted ja ühised prioriteedid seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames võetud mitmepoolsete kaubanduskohustustega;

- 1999. aastal sõlmitud tollikoostöö leping, mis lihtsustab koostööd, et võidelda pettuste, piraatluse ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, vahetada teavet ning kooskõlastada Hongkongi ja liikmesriikide tolliasutuste tegevust;

- leping elamisloata isikute tagasivõtmise kohta, mis jõustus 2004. aastal ning on sobivaks lähtekohaks edasise koostöö korraldamisel sisserände valdkonnas.

Samas on ka valdkondi, kus tuleb veel teha edusamme. Neist kaks olulisemat on:

- konkurentsipoliitika, sest Euroopa äriühingud kaebavad sageli ebavõrdsete konkurentsitingimuste üle teatavates olulistes valdkondades;

- ning intellektuaalomandi õiguste kaitse, mille puhul Hongkong on lähiaastatel teinud ära suure töö, kuid ligikaudu 8% kõikidest ELis registreeritud rikkumistest on seotud just selle valdkonnaga.

Alates 1993. aastast on Euroopa Liidul Hongkongis alaline esindus, kelle volitused hõlmavad nii Hongkongi kui ka Aomeni. Esinduse töötajad värbab ning tööd korraldab Euroopa Komisjon. Esinduse tegevus hõlmab mitmeid valdkondi, kuid eriti keskendutakse majandus- ja kaubandusküsimustele. ELi 16 liikmesriigil on Hongkongis ja Aomenis akrediteeritud esindused (Portugali esindus asub Aomenis ja teiste liikmesriikide esindused asuvad Hongkongis).

2006. aasta veebruaris tegi Hongkongi valitsus ettepaneku suurendada oma esindatust Euroopas ning avada uus kaubanduskontor Berliinis, et teenindada Saksamaad ning ELi Ida-Euroopas asuvaid liikmesriike. Brüsselis asuva Hongkongi kaubanduskontori pädevust laiendatakse ning Londonis ja Berliinis asuvad kontorid hakkavad edaspidi alluma Brüsseli peakontorile.

Aomen

EL on Aomeni kolmas olulisim kaubanduspartner. Kuigi Aomenis asuvad vaid mõned üksikud ELi äriühingud, on need rahul olemasoleva infrastruktuuri ja teabevahetusega.

Aomenil on tihedad sidemed Portugali kultuuriga ning Portugali keel on Aomeni üks ametlik keel. See aitab tugevdada ka ELi sidemeid Aomeniga ning muudab piirkonna atraktiivseks turismi, koolituste ja konverentside sihtkohaks.

1992. aastal sõlmisid Euroopa Liit ja Aomen kaubanduskoostöö lepingu ning igal aastal toimub nimetatud lepingu kohaselt loodud ELi-Aomeni ühiskomitee kohtumine. Pärast lepingule alla kirjutamist on EL rahastanud igal aastal ligikaudu miljoni euro ulatuses koostööprojekte. Projektid hõlmavad turismialast koolitust (1999–2001), Euroopa õpingute programmi (1999–2001), teenuste arendamise programmi (1999–2001) Aomeni teenindussektori edendamiseks ja Aasia investeerimisprogrammi (2001 ja 2002). Praegu on käimas ELi-Aomeni õigusalase koostöö programm (2001–2005), mille raames korraldatakse koolitusi, töökoosolekuid ja seminare, et arendada Aomeni õigussüsteemi ja edendada õigusriiki. Euroopa Liidu suulise tõlke talitus (SCIC) korraldab 2006. aastal suulise ja kirjaliku tõlke koolitust, mida rahastab Aomeni valitsus.

2002. aastal alla kirjutatud ELi-Aomeni tagasivõtulepingut rakendatakse nõuetekohaselt ning arengu analüüsimiseks korraldatakse iga-aastaseid kahepoolseid konstruktiivseid kohtumisi.

Aomeni esindustel Euroopas, mis asuvad Lissabonis, Genfis ja Brüsselis, on oluline roll ELi-Aomeni suhetes.

4. EESMÄRGID KOOSTÖÖ TIHENDAMISEKS

Euroopa Liidu poliitika- ja õigusalased dialoogid ning koostöö Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkondadega on loonud suurepärase aluse vastastikustele suhetele. Selleks et suhteid edasi arendada, tuleb seda alust tugevdada ning laiendada suhteid ka muudesse valdkondadesse, võttes arvesse ELi palju ulatuslikumat koostööd Mandri-Hiinaga. Hongkong ja Aomen on toetuspunktid koostöö tihendamiseks Mandri-Hiinaga. EL peab nüüd püüdma suhteid laiendada ja süvendada, et osaleda veelgi enam Hongkongi, Aomeni ja Mandri-Hiina vahel toimuvas kolmepoolses koostöös.

Käesolevas osas püstitatakse väljakutseid pakkuvaid uusi eesmärke koostöö edendamiseks seitsmes olulisemas valdkonnas, milleks on: kaubandus ja toll, rahandus, inimestevahelised sidemed (sealhulgas teadlastevahelised), transport, keskkonnakaitse, tervishoid ja toiduohutus.

Kaubandus- ja tollikoostöö

Kaubandus- ja tollikoostöö on ELi ja erihalduspiirkondade tugevate kahepoolsete suhete nurgakivi. Koostöö arendamiseks on vaja:

- edendada mitmepoolseid kaubandus- ja majanduseeskirju käsitlevaid mitteametlikke konsultatsioone ja asjaomase valdkonna kooskõlastamist, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames;

- jätkata konsultatsioone kahepoolsete kaubandusküsimuste arutamiseks, eriti kaubavahetuse soodustamiseks, ja tugevdada tollikoostööd, et kaitsta intellektuaalomandi õigust. EL peab välja töötama asjakohased programmid, et tutvustada ja selgitada määrusi, norme, tollimenetlusi, taimekaitsenõudeid ja muid eeskirju, mis mõjutavad ELi kaubavahetust ja teenustekaubandust Hongkongi, Aomeni ning Mandri-Hiinaga;

- toetudes tollikoostöö lepingule, tõhustada autorikaitset; võidelda sigarettide rahvusvahelise salakaubanduse vastu teabe ja andmete jagamise kaudu; teha koostööd selleks, et muuta rahvusvaheline meretransport turvalisemaks, rakendades konteinerite elektroonilist kontrollisüsteemi ilma rahvusvahelist kaubandust aeglustamata;

- vahetada arvamusi ja kogemusi konkurentsipoliitika ja riigihankemenetluse kohaldamise kohta;

- toetada veelgi enam ettevõtjaid (eriti väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid), näiteks jagades neile teavet Hiina turu kohta; tihendada liikmesriikide kaubanduskodade Hongkongi esinduste ning Hongkongi ja Aomeni Euroopa kontorite koostööd ELi-Hongkongi ettevõtlusnõukogu koostöökomiteega;

- edendada ELi ülikoolide ja ärikoolide koostööd Hongkongi, Aomeni ja Mandri-Hiina koolidega juhtimisalase hariduse ja koolituse valdkonnas.

2003. aasta juunis mõlema erihalduspiirkonna ning Hiinaga sõlmitud tihedama majanduspartnerluse kokkulepe avardas erihalduspiirkondades asuvate ettevõtjate juurdepääsu Mandri-Hiina turule. See on positiivne areng, kuid EL peab pidevalt jälgima, et kokkulepped vastaksid Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetele ega mõjutaks negatiivselt välismaiseid äriühinguid.

Rahanduskoostöö

ELi ja erihalduspiirkondade vahelised rahandus-, pangandus- ja inverteerimisalased suhted on juba tugevad, kuid arenguruumi on veel, et

- parandada dialoogi ja üksteisemõistmist rahandusvaldkonnaga seotud küsimustes, eriti sellistes, mis hõlmavad rahapesuvastast võitlust käsitlevaid õigusakte ja nende rakendamist, investeerimisfonde käsitlevaid õigusakte, äriõiguse ja äriettevõtete juhtimisega seotud küsimusi ning raamatupidamise ja finantsaruandlusstandardeid;

- parandada dialoogi, koostööd ja üksteisemõistmist hea valitsemistava kohaldamiseks maksustamisvaldkonnas, võttes arvesse Hongkongi ja Aomeni maksuautonoomiat suveräänse Hiina koosseisus. Kooskõlas nimetatud maksupoliitikaga, millega nähakse ette edendada võimalikult ulatuslikult rahvusvaheliselt heaks kiidetud hea valitsemistava põhimõtte kohaldamist, teeb komisjon ettepaneku parandada koostöös erihalduspiirkondadega läbipaistvust ja teabevahetust, jõustada sanktsioone, et takistada maksudest hoidumist ja maksude vältimist, ning tagada ELis kohaldatavate tulumaksu ja hoiuste maksustamise meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamine. Selleks et luua aus, läbipaistev ja koostööd soodustav maksukeskkond, mis soodustaks mõlemas piirkonnas äritegevust, majanduskasvu ja töökohtade loomist, julgustab komisjon mõlemat erihalduspiirkonda kohaldama äritegevuse maksustamise käitumiskoodeksi põhimõtteid.

Inimeste- ja ülikoolide vahelised suhted

- Haridus- ja teadusuuringute valdkonnas on ELi-Hongkongi ja ELi-Aomeni koostöö arendamiseks palju võimalusi. Komisjon peaks suhete parandamiseks looma kontaktid eksperdirühmade ja ajakirjanike vahel ning parlamentide tasandil, korraldama üliõpilas- ja õppejõudude vahetust, institutsioonidevahelisi mestimisi, ühiseid teadusuuringuid ja arutelusid riigipoliitilistel teemadel, kultuurivahetust, keeleõppe korraldamist (lähtudes abist, mida komisjon juba osutab suulise tõlkevõimsuse parandamiseks Aomenis Portugali ja Hiina keelte vahel). Lisaks sellele peaks EL toetama kodanikuühiskonna ja valitsusväliseid arutelusid ja dialooge.

- Nii Erasmuse õpilasvahetusprogramm kui ka Jean Monnet programm on olulised ning juurdepääsu neile programmidele tuleks lihtsustada.

- Välja tuleb töötada mahukam Euroopa Liidu külastajate programm, olemasolev toimib küll hästi, kuid selle ulatus on piiratud.

- Hongkongi ja Aomeni ülikoolid ja teadusinstituudid taotlevad koos Euroopa teadusasutustega projektide rahastamist ELi teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammide vahenditest. Tuleb võtta meetmeid selle suundumuse toetamiseks ning edendada samal ajal tihedamat koostööd, näiteks mestimis- ja koostöölepingute raames (kaasates vajadusel Mandri-Hiina teadusasutusi), soodustades teabevahetust ja võrgustike loomist.

- Jätkata tuleb koostööd sisserände valdkonnas. EL, Hongkong ja Aomen korraldavad ELi-Hongkongi ühise tagasivõtmiskomitee raames korrapäraselt arutelusid, viimati kohtuti Hongkongis 2005. aasta jaanuaris. Arutelud peavad võimaldama avardada koostööd sisserändega seotud üldisemates küsimustes.

- Õigusalane koostöö ja koolituskava rakendamine Aomenis on hea eeskuju ja seda tuleks edasi arendada; huvitav koostöövaldkond oleks ka õigusriigi, hea valitsemistava, inimõiguste küsimuste ning tsiviilõiguse ja kaubandusõigusega seotud rahvusvahelised piiriülesed õiguslikud küsimused.

- ELi kohalolu Hongkongis ja Aomenis tuleb laiemalt teadvustada. Seda tuleb teha praktilise tegevuse kaudu, näiteks avada Euroopa Keskus või Euroopa maja. Lisaks tuleb ELi kohalolu teadvustada üldisemalt ja otse. Hongkongi ja Aomeni jaoks aga ka piirkonna jaoks laiemalt tuleb välja töötada üksikasjalik avaliku diplomaatia strateegia.

Transpordialane koostöö

- EL jagab Hongkongi ja Aomeniga oskusteavet meresõiduturvalisuse ja asjakohaste õigusnormide kohta, see on edasise koostöö alus. Käimasolev katseprojekt merekonteinerite turvalisuse tagamiseks, milles osalevad Euroopa Komisjon ja Ühendkuningriigi (Felixstowe), Madalmaade (Rotterdam), Shanghai ja Hongkongi sadamad, on hea näide.

- ELil on Hongkongiga tugevad lennundusalased sidemed, enamik liikmesriike on sõlminud erihalduspiirkonnaga kahepoolsed lennunduslepingud. Hongkong on oluline sõlmjaam liikluse korraldamisel Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning tähtis ühenduspunkt Mandri-Hiinaga. EL soovib tugevdada lennundusalaseid sidemeid Hongkongi ning Aomeniga, kes on selles piirkonnas ELi lennundussektori olulisemad partnerid.

- Tehakse ühiseid jõupingutusi horisontaallepingute sõlmimiseks ühenduse tasandil Hongkongi ja Aomeniga, mis tagaksid olemasolevatele kahepoolsetele kokkulepetele toetudes mõlema poole lennuettevõtjate õiguskindluse, ja neid jõupingutusi tuleks toetada. See on oluline samm tsiviillennundusalase koostöö tihendamisel ELi ning Hongkongi ja Aomeni vahel. Uurida tuleb võimalusi ulatuslikuma tehnilise, tööstus- ja õigusloome alase koostöö arendamiseks sellistes valdkondades nagu lennuliikluse korraldamine ja lennundusohutus.

Tervishoid, toidu- ja tooteohutus

ELil on Hongkongi ja Aomeniga ühised huvid tervishoidu ning toidu- ja tooteohutust hõlmavates rahvusvahelistes valdkondades.

- Alates 2006. aasta jaanuarist vahetavad Euroopa Komisjon ja Hongkong mitteametlikult teavet rahvusvaheliselt levivate nakkushaiguste kohta. Selline teabevahetus võiks olla alus edasistele aruteludele ja koostööle mõlema erihalduspiirkonnaga.

- Mõlemad pooled peavad otsima võimalusi, et tihendada toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemiga seotud koostööd.

- Võttes arvesse Hongkongi olulist rolli tarbekaupade eksportimisel ja vajadust võidelda eriti ohtlike tarbekaupade vastu, peavad mõlemad pooled tegema tõhusat koostööd, et tagada Hongkongis toodetud või seda läbivate kaupade ohutus ning vastavus ELi ohutusnõuetele.

Keskkonnaalane koostöö

- Komisjon tunneb heameelt keskkonda ja kliimamuutust käsitleva dialoogi edendamise üle ELi ja Mandri-Hiina vahel. Komisjon peaks uurima koostöövõimalusi Hongkongi ja Aomeniga õhu- ja veesaaste ning tööstusheitmete valdkonnas, et aidata erihalduspiirkondadel rakendada paremini saastekontrolli strateegiat, võtta arvesse ja mõjutada piiriüleseid valdkondi ning otsida vajadusel lahendusi nii piirkondlikul kui ülemaailmsel tasemel.

- Lisaks tuleb edendada ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostööd ning arendada dialoogi õhu- ja veesaaste ning tööstusheitmete teemadel. Kohustuste võtmisel nendes valdkondades peavad Hongkong ja Aomen toetuma oma ülikoolidele, äriühingutele ja koolidele.

5. RAKENDUSMEHHANISMID

Nõupidamine ja läbipaistvus

2005. aasta juulis nõustusid Euroopa Komisjoni president Manuel Barroso, Hongkongi valitsusjuht Donald Tsang ja Aomeni valitsusjuht Edmund Ho, et ülimalt oluline on edendada korrapärast struktureeritud dialoogi Euroopa Komisjoni ning erihalduspiirkondade valitsuste vahel nendes valdkondades, mis põhiseaduste kohaselt kuuluvad asjaomaste valitsuste pädevusse.

Hongkongiga on seda kõige otstarbekam teha korrapäraste arutelude raames, mis esiteks peavad toimuma korrapäraselt, teiseks peavad seal osalema Euroopa Komisjoni ja Hongkongi valitsuse pädevad esindajad ning kolmandaks peab iga kohtumise ajakava hõlmama paljusid asjakohaseid praktilisi küsimusi, milles mõlemad pooled on eelnevalt kokku leppinud. Need kohtumised täiendavad, kuid ei asenda käimasolevaid konkreetseid valdkondi käsitlevaid dialooge. Kohtumistega tuleb alustada võimalikult kiiresti, esimene aastakohtumine peaks toimuma juba enne 2006. aasta lõppu.

Komisjon on arvamusel, et olemasolev ELi-Aomeni ühiskomitee toimib hästi ning loodab, et see nii ka jätkub. Saadud positiivseid kogemusi võiks arvesse võtta arutelude korraldamisel Hongkongiga.

Iga-aastastest aruteludest ja käimasolevast koostööst tuleb üldsust läbipaistvalt teavitada, seda saaks teha ühisavalduse vormis ja olemasoleva komisjoni aastaaruande mehhanismi kaudu.

Komisjon jätkab jõupingutusi poliitika kooskõlastamiseks kõikide ELi partneritega (nii liikmesriikide kui ka Euroopa äriringkondadega) Hongkongis, Aomenis ja Euroopas ning vastavalt vajadusele ka Mandri-Hiinas. Teabe kättesaadavus ja avatud teavitamine koostööalgatuste kohta peab tagama, et algatused täiendavad ja toetavad ELi liikmesriikide, Hongkongi ja Aomeni valitsuste ning eraõiguslike ühingute ja eraisikute tegevuskavasid.

Selleks et arutada ja uurida võimalikke teemasid ELi ning Hongkongi ja Aomeni vahelise koostöö tihendamiseks, arendamiseks ja laiendamiseks ühise huvi valdkondades, korraldasid Euroopa Komisjoni Hongkongi ja Aomeni bürood juba 2005. aastal ja 2006. aasta algul mitmeid mitteametlikke avatud ajurünnakuid ja nõupidamisi, kus osales üle 200 Hongkongi ja Aomeni ühiskonna esindaja: kaubandus- ja majandusettevõtjad, ELi missioonide juhid, keskkonna- ja tervishoiutöötajad, kodanikuühiskonna esindajad, valitsusvälised organisatsioonid, ülikoolide ja teadusringkondade esindajad. 2005. aastal toimus Aomenis kuus seminari Aomeni ühiskonna erinevate sektorite esindajatega.

Rahastamisalane koostöö

Hongkong ja Aomen on olulised partnerid, neil on majanduse, õigusloome, sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ELiga ühised väärtused ja institutsiooniline struktuur.

Seepärast peab dialoogi ja koostööd toetama ELi rahastamisvahenditest, näiteks Tööstusriikide rahastamisvahendist ELi järgmise finantsperspektiivi raames. Nii saab rahastada koosolekuid, konverentse ja muid algatusi, mis toetavad majanduspartnerlust, ärialast koostööd, teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd, aga ka inimestevaheliste suhete edendamist ja poliitilise dialoogi arendamist käesolevas teatises loetletud valdkondades. Algatuste eesmärk on edendada vastastikust arusaamist ja koostööd ning toetada kahepoolse kaubanduse edasist arengut, investeeringuid ja tollikoostööd ELi ning mõlema erihalduspiirkonna vahel. Komisjon peab uurima arengukoostöö vahendi raames tehtava ning Mandri-Hiinat hõlmava kolmepoolse koostöö võimalikku sünergiat.

[1] Artikkel 45.

[2] Aomeni põhiseadusega on sätestatud: „kui Aomeni erihalduspiirkonna seadusandliku kogu valimise süsteemi on vaja muuta 2009. aastal või hiljem, peab muudatust toetama 2/3 seadusandliku kogu liikmetest ning valitsusjuht peab selleks andma oma nõusoleku“ ning viide üldvalimistele puudub.

[3] Komisjoni aastaaruanded Hongkongi erihalduspiirkonna kohta on avaldatud internetiaadressil http://www.delhkg.cec.eu.int/en/index.htm ja loetletud käesoleva teatise lisas.

[4] Komisjoni aastaaruanded Aomeni erihalduspiirkonna kohta on avaldatud internetiaadressil http://www.delhkg.cec.eu.int/en/index.htm ja loetletud käesoleva teatise lisas.