Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav ülemaailmne organisatsioon. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse ülemaailmselt vastu ning mida rakendatakse ülemaailmselt.

SOLASi konventsiooniga muudeti gaaskütusel või muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvaheline ohutuskoodeks (IGFi koodeks) kohustuslikuks. Selle eesmärk on sätestada rahvusvaheline standard laevade jaoks, mis töötavad gaaskütusel või madala leekpunktiga vedelkütustel. Koodeksis käsitletakse kõiki valdkondi, mis on eriti olulised gaaskütuse või madala leekpunktiga vedelkütuse kasutamise korral. Selles sätestatakse maagaasil töötavate jõu- ja abiseadmete projekteerimise ja paigalduse kriteeriumid, mille puhul ohutuse, töökindluse ja usaldusväärsuse tase on samaväärne sellega, mis on saavutatav uute ja samaväärsete tavapäraste naftakütusel töötavate jõu- ja abiseadmetega.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga loodi IMO, mille eesmärk on tagada foorum koostööks regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes. Samuti on selle eesmärk toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, meresõidu tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi. Selles käsitletakse ka seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

IMO meresõiduohutuse komitee koosneb kõikidest IMO liikmetest ja tuleb kokku üks kord aastas. Komitee käsitleb kõiki küsimusi, mis jäävad organisatsiooni tegevusvaldkonda ning puudutavad navigatsiooniabi, laevade ehitamist ja seadistamist, laevade mehitamist ohutuse seisukohast, kokkupõrke vältimise eeskirju, ohtliku lasti käitlemist, meresõiduohutuse menetlusi ja nõudeid, hüdrograafilist teavet, logiraamatuid ja navigatsiooniandmeid, laevaõnnetuste uurimist, merepäästet ning kõiki muid meresõiduohutust otseselt mõjutavaid küsimusi.

IMO merekeskkonna kaitse komiteesse kuuluvad samuti kõik IMO liikmed ja see tuleb kokku vähemalt kord aastas. Komitee käsitleb keskkonnaküsimusi, mis jäävad organisatsiooni tegevusvaldkonda ning puudutavad MARPOLi konventsiooniga hõlmatud ning laevade põhjustatud reostuse (sh nafta-, mahtlastina veetavate kemikaalide, laevade heitvee-, jäätme- ja heitmereostuse, sh õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside heite) kontrolli ja vältimist. Muud käsitletavad küsimused hõlmavad ballastvee käitlemist, kattumisvastaseid süsteeme, laevade ringlussevõttu, reostuseks valmisolekut ja reostustõrjet ning merekaitsealade ja eriti tundlike merepiirkondade kindlaksmääramist.

Nii IMO meresõiduohutuse komitee kui ka merekeskkonna kaitse komitee tagavad vahendid, et täita neile IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse neile määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Meresõiduohutuse komitee ja merekeskkonna kaitse komitee ja nende allorganid teevad oma otsused oma liikmete häälteenamusega.

2.3.IMO meresõiduohutuse komitee kavandatavad aktid

MSC 103. istungjärgul (5.–14. mai 2021) on kavas vastu võtta STCW konventsiooni ja koodeksi, ESP koodeksi, FSSi koodeksi, SOLASi konventsiooni III peatüki ja LSA koodeksi muudatused.

STCW konventsiooni reegli 1/1 kavandatud muudatuste eesmärk on lisada „kõrgepinge“ määratlus ning STCW koodeksi jaotise A-1/1 eesmärk on muuta „tegevustaseme“ määratlust nii, et see hõlmaks ka „elektrimehaaniku“ ametikohta.

2011. aasta ESP koodeksi B lisa A osa 2. lisa kavandatud muudatuste eesmärk on piirata topeltpõhja ja -parrastega naftatankerite kerepaksuse mõõtmine esimesel korralisel ülevaatusel üksnes küsitavate piirkondadega.

Tuleohutussüsteemide koodeksi (FSSi koodeks) 9. peatüki kavandatud muudatuste eesmärk on selgitada kaubalaevadele ja reisilaevade kajutirõdudele paigaldatud individuaalselt tuvastatavate tulekahjuandurite süsteemide vähem keerukate ja kulukate osade piires identifitseeritavate rikete isoleerimise vastuvõetavust.

2.4.IMO merekeskkonna kaitse komitee kavandatav akt

10.–17. juunil 2021 toimuval MEPC 76. istungjärgul kavatsetakse vastu võtta AFSi konventsiooni muudatused. Kavandatud muudatuste eesmärk on lisada keelatud kattumisvastaste ainete loetellu tsübutriin. See on ELi algatuse tulemus.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

3.1.Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni muudatused

Inimressursside, väljaõppe ja vahiteenistuse allkomitee (HTW) kuuendal istungjärgul, mis toimus 29. aprillist kuni 3. maini 2019 Londonis, kiitis allkomitee heaks ITFi taotluse täpsustada „elektrimehaaniku“ ülesannete tegevustaset STCW koodeksi jaotises A-I/1 (Mõisted ja selgitused) esitatud „tegevustaseme“ määratluses ning lisada kõnealusesse jaotisesse mõiste „kõrgepinge“ uus määratlus.

Seejärel leppis allkomitee kokku „kõrgepinge“ esialgse määratluse, mis lisatakse STCW reeglisse I/1, nagu see on esitatud HTW 6/13 7. lisas, et esitada see MSC 102. istungjärgule heakskiitmiseks eesmärgiga see vastu võtta. Samuti leppis allkomitee kokku STCW koodeksi jaotise A-I/1 muudatusettepanekus, mis käsitleb „elektrimehaaniku“ ülesannete lisamist „tegevustaseme“ mõistesse, mis tuleneb muudatusest nende ülesannete lisamisse 2010. aasta Manila muudatuste raames, mis on esitatud dokumendi HTW 6/13 8. lisas, et esitada see MSC 102. istungjärgule heakskiitmiseks eesmärgiga see vastu võtta.

MSC 102. istungjärgul kiideti muudatused heaks ja selle aruande (MSC 102/24) punktides 13.9 ja 13.10 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 103. istungjärgul.

Liit peaks kõnealuseid muudatusi toetama, kuna nendega täpsustatakse „elektrimehaaniku“ ülesannete tegevustaset ja kehtestatakse mõiste „kõrgepinge“ ühine määratlus.

3.2.Puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (ESP koodeks) muudatused

Laevade projekteerimise ja ehituse allkomitee arutas oma seitsmendal istungjärgul Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni (IACS) ettepanekut, mida toetas uuring, muuta 2011. aasta ESP koodeksi B lisa A osa 2. lisa, mida on muudetud resolutsiooniga MSC.461(101), mille kohaselt piisaks topeltpõhja ja -parrastega naftatankerite esimesel korralisel ülevaatusel üksnes küsitavate piirkondade kerepaksuse mõõtmisest. Pärast lühikest arutelu nõustus allkomitee 7. lisas esitatud 2011. aasta ESP koodeksi muudatusettepanekutega, mis esitatakse MSC 102. istungjärgul heakskiitmiseks ja seejärel vastuvõtmiseks.

MSC 102. istungjärgul kiideti muudatused heaks ja MSC aruande (MSC 102/24) punktis 17.24 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MSC 103. istungjärgul. See küsimus lisati juba MSC 102. istungjärgu ELi mitteametlikku dokumenti.

Liit peaks neid muudatusi toetama, kuna need võimaldavad IACSil keskenduda topeltpõhja ja -parrastega naftatankerite kerepaksuse mõõtmisel küsitavatele piirkondadele.