Asjaomane(sed) parlamendi komisjon(id) palub(vad) liikmekandidaadil esineda avaldusega ja vastata küsimustele. Kuulamised korraldatakse nii, et liikmekandidaat saab avaldada parlamendile kogu asjakohase teabe. Kuulamiste korraldamist käsitlevad sätted kehtestatakse kodukorra lisana (2) .

XVI B LISA Euroopa Komisjoni heakskiitmise suunised 1. Kohaldatakse järgmisi põhimõtteid, kriteeriume ja korda, et panna kogu komisjoni koosseis parlamendi nõusolekuhääletusele. a) Hindamise alused Parlament hindab liikmekandidaate nende üldise asjatundlikkuse, Euroopale pühendumise ja isikliku sõltumatuse alusel. Ta hindab teadmisi kavandatud vastutusalal ja suhtlemisoskust. Parlament arvestab eriti sugude võrdset esindatust. See võib väljenduda vastutusalade jaotamises ametisseastuva presidendi poolt. Parlament võib küsida mis tahes asjakohast teavet, mis aitab teha otsust liikmekandidaatide sobivuse kohta. Ta ootab majanduslike huvidega seotud teabe täielikku avaldamist. b) Kuulamised Iga liikmekandidaat kutsutakse üheks kuulamiseks asjaomase parlamendikomisjoni või -komisjonide ette. Kuulamised on avalikud. Kuulamisi korraldavad ühiselt esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents. Jagatud vastutusalade korral tehakse asjaomaste komisjonide kaasamiseks asjakohased korraldused. On kolm võimalust: i) kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub üheainsa parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab liikmekandidaati ainult see parlamendikomisjon; ii) kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub enam-vähem võrdsel määral rohkem kui ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulavad liikmekandidaati need parlamendikomisjonid ühiselt; ning iii) kui liikmekandidaadi vastutusala kuulub peamiselt ühe parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda ja ainult vähesel määral vähemalt ühe teise parlamendikomisjoni pädevusvaldkonda, kuulab liikmekandidaati suurima pädevusega parlamendikomisjon, kes kutsub teise(d) parlamendikomisjoni(d) kuulamisest osa võtma. Selle korra osas peetakse igakülgselt nõu Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendiga. Parlamendikomisjonid esitavad liikmekandidaatidele kirjalikud küsimused aegsasti enne kuulamisi. Iga pädev parlamendikomisjon võib esitada kuni viis sisulist kirjalikku küsimust. Kuulamised toimuvad sellistel asjaoludel ja tingimustel, mis annavad liikmekandidaatidele võrdse ja erapooletu võimaluse end ja oma arvamusi tutvustada. Liikmekandidaatidel palutakse esineda suulise avasõnavõtuga, mille pikkus on kuni kakskümmend minutit. Kuulamised tuleks korraldada nii, et arendada pluralistlikku poliitilist dialoogi liikmekandidaatide ja parlamendiliikmete vahel. Enne kuulamise lõppu tuleks liikmekandidaatidele anda võimalus lühikeseks lõppsõnaks. c) Hindamine Kuulamiste indekseeritud videosalvestis tehakse 24 tunni jooksul avalikus registris kättesaadavaks. Pärast kuulamist kogunevad parlamendikomisjonid viivitamata, et hinnata iga liikmekandidaati. Need koosolekud on kinnised. Parlamendikomisjonidel palutakse hinnata, kas liikmekandidaadid sobivad nende arvates Euroopa Komisjoni liikmeteks ja kas nad sobivad täitma neile määratud konkreetseid ülesandeid. Kui parlamendikomisjon ei saavuta konsensust kummaski küsimuses, paneb komisjoni esimees viimase abinõuna mõlemad otsused salajasele hääletusele. Parlamendikomisjonide hinnangud avalikustatakse ning neid tutvustatakse esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi ühisel kinnisel koosolekul. Pärast arvamuste vahetamist ja kui ei otsustata taotleda lisateavet, kuulutavad esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents kuulamised lõppenuks. Euroopa Komisjoni ametisseastuv president esitleb kogu liikmekandidaatide kolleegiumit ja selle programmi parlamendi istungil, millest kutsutakse osa võtma kõik nõukogu liikmed. Esitlusele järgneb arutelu. Arutelu lõppedes võib mis tahes fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Kohaldatakse artikli 103 lõikeid 3, 4 ja 5. Pärast resolutsiooni ettepaneku hääletamist otsustab parlament hääletamise teel, kas anda nõusolek Euroopa Komisjoni ametisseastuva presidendi ja liikmekandidaatide kui terviku ametissenimetamiseks või mitte. Parlament teeb otsuse nimelisel hääletusel antud häälte enamusega. Ta võib lükata hääletuse edasi järgmisele istungile. 2. Ametiaja jooksul Euroopa Komisjoni koosseisus või vastutusalade jaotuses tehtavate oluliste muudatuste korral kohaldatakse järgmist korda: a) kui ametikoht on vaja täita tagasiastumise, ametist tagandamise või surma korral, kutsub parlament liikmekandidaadi viivitamata kuulamisele lõikes 1 sätestatud tingimustel; b) uue liikmesriigi ühinemise korral kutsub parlament liikmekandidaadi kuulamisele lõikes 1 sätestatud tingimustel; c) kui vastutusalad jagatakse olulisel määral ümber, kutsutakse asjaomased liikmed enne uute kohustuste võtmist vastavate parlamendikomisjonide ette. Erandina lõike 1 punkti c kolmandas lõigus sätestatud menetlusest toimub hääletus täiskogul üheainsa liikme ametissenimetamisel salajase hääletusena.