SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Pärast Euroopa investeerimiskava esitlemist 2014. aasta novembris on tingimused investeeringute suurendamiseks paranenud ning usaldus Euroopa majanduse ja majanduskasvu suhtes taastumas. Euroopa Liidu (EL) majandus on neljandat aastat järjest mõõdukalt elavnenud – 2015. aastal kasvas SKP 2 %. Suuremate investeerimisprojektide makromajanduslik mõju ei saa küll olla kohene, ent investeerimiskavaga algatatud laiaulatuslikud jõupingutused annavad juba konkreetseid tulemusi. Investeeringud peaksid järk-järgult kasvama kogu 2016. ja 2017. aasta vältel, jäädes samas varasematest tasemetest allapoole.

1. juunil 2016 esitas komisjon teatise pealkirjaga „Euroopa investeerib taas – Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“, milles tutvustatakse investeerimiskava seniseid saavutusi ning kavandatavaid edasisi samme, sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestuse pikendamine kauemaks kui esialgseks kolmeaastaseks perioodiks, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) komponendi suurendamine praeguse raamistiku alusel ning Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tegevuse tõhustamine. 28. juunil 2016 jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et „Euroopa investeerimiskava, eelkõige EFSI, on juba andnud konkreetseid tulemusi ning on oluline samm, mis aitab kaasata erasektori investeeringuid, samal ajal arukalt kasutades nappe eelarvevahendeid. Komisjon kavatseb peatselt esitada ettepanekud EFSI tuleviku kohta, mille Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid esmatähtsana läbi vaatama“.

EFSI loodi esialgu kolmeaastaseks perioodiks eesmärgiga kaasata investeeringutena vähemalt 315 miljardit eurot. Võttes arvesse saavutatud edu, soovib komisjon kahekordistada nii EFSI kestust kui ka finantssuutlikkust. Täna esitatud õiguslik pikendamine hõlmab kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku perioodi ning peaks tagama aastaks 2020 investeeringuid kokku vähemalt poole triljoni euro väärtuses. Ettepanek on kooskõlas samal ajal toimuva finantsmääruse (EL, Euratom) 966/2012 läbivaatamisega, mille eesmärk on luua tugev raamistik finantskohustuste haldamiseks liidus. EFSI potentsiaali suurendamiseks ning investeeringute kahekordistamiseks kutsub komisjon liikmesriike üles andma ka oma panust, seades selle prioriteediks. Selleks et soodustada panustamist EFSI riskivõtmisvõime tasemel, on komisjon võtnud täna vastu ettepaneku, mis annab liikmesriikidele võimaluse paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest (ESIF) ümber vahendeid, mis on neile eraldatud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, et veelgi suurendada EFSI võimsust.

2020. aasta järgseks perioodiks kavatseb komisjon esitada vajalikud ettepanekud, et tagada strateegiliste investeeringute tegemine jätkusuutlikul tasemel.

Alates komisjoni strateegilise investeerimispartneri Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi loodud ja kaasrahastatud EFSI asutamisest liigutakse kindlalt eesmärgi suunas, milleks on vähemalt 315 miljardi euro kaasamine täiendavate reaalmajanduse investeeringutena 2018. aasta keskpaigaks, püüdes samaaegselt maksimeerida erasektori panust. Vahendite kasutamine on turul olnud eriti kiire väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) komponendi raames, mille puhul EFSI on andnud oodatust tunduvalt paremaid tulemusi. Et tagada piisavate rahastamisvahendite kättesaadavus VKEde rahastamiseks EFSI toetuse kaudu, suurendati 2016. aasta juulis VKEde komponenti 500 miljoni euro võrra määruse (EL) 2015/1017 olemasolevatest näitajatest lähtudes. 2016. aasta juuliks EIP grupi poolt heakskiidetud EFSI kaudu rahastatavate projektide kaudu loodetakse kaasata investeeringuid kogumahus 115,7 miljardit eurot 26 liikmesriigis ja toetada umbes 200 000 VKEd, aidates seeläbi kaasa Euroopa tulevaste töökohtade loomisele, sealhulgas noorte tööhõivele, majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Euroopa investeerimisnõustamise keskuse ja Euroopa investeerimisprojektide portaali (EIPP) tegevus on käivitunud samuti positiivselt. Euroopa investeerimisnõustamise keskus on vaadanud juba läbi ligi 230 taotlust 27 liikmesriigist ning Euroopa investeerimisprojektide portaal on juba avaldanud üle 100 investeerimisprojekti alates selle käivitamisest 1. juunil 2016, võimaldades investoritel viivitamata ligi pääseda Euroopa investeerimisvõimalustele.

Euroopa investeerimiskeskkonna parandamise eesmärgil on komisjon esitanud mitu algatust, et aidata toetada investeeringuid ja hõlbustada reaalmajanduse rahastamist. Nendeks on muu hulgas taristuinvesteeringute madalamad kapitalinõuded kindlustus- ja edasikindlustusandjatele ning riigiabi eeskirjade kohaldamist käsitleva praktilise juhendi vastuvõtmine taristu riikliku rahastamise kohta. Lisaks hõlmavad nii energialiit, kapitaliturgude liit, ühtse turu ja digitaalse ühtse turu strateegiad kui ka ringmajanduse pakett konkreetseid meetmeid konkreetsete takistuste kõrvaldamiseks ja investeerimiskeskkonna täiendavaks parandamiseks. See eeldab kõnealuste strateegiate täielikku rakendamist. Näiteks tulevased ettepanekud, mis on seotud elektrienergia siseturu, taastuvenergia ja energialiidu juhtimisega, aitavad luua pikemaajalist õiguslikku selgust ja stabiilsust, võimaldades investeeringute tegemist energiasektoris. Seoses sellega märgib komisjon, et Euroopa Investeerimispangast on saanud ülemaailmne liider roheliste võlakirjade väljaandmisel, aitamaks rahastada jätkusuutlikke projekte. Kapitaliturgude liit aitab kõrvaldada rahalisi tõkkeid investeeringute tegemisel, ühtse turu strateegia aitab tõhustada riigihangete turge ning Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia parandab õiguskindlust digitaalsektoris.

Hoolimata EFSI rahastamisest tuleb liikmesriikidel rakendada asjakohaseid reforme või kõrvaldada Euroopa poolaasta kontekstis kindlaks tehtud investeerimistõkkeid seoses maksejõuetuse, riigihangete, kohtusüsteemi ning avaliku halduse ja sektoripõhiste õigusaktide tõhususega. Komisjon on juba esitanud mitu riigipõhist soovitust reformide elluviimiseks investeeringute valdkonnas. Kõnealused reformid on vajalikud investeeringute taseme säilitamiseks ja suurendamiseks liikmesriikides.

Investeerimiskava tekitatud positiivset hoogu tuleb hoida ja on vaja jätkata jõupingutusi, et taastada pikaajaline jätkusuutlik investeerimismäär. Investeerimiskava mehhanismid töötavad ning neid tuleb tugevdada, et jätkata erasektori investeeringute kaasamist Euroopa tuleviku jaoks olulistes sektorites ning seal, kus püsivad turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad. EFSI eesmärk on jätkuvalt toetada investeeringuid, mida ei oleks olnud võimalik teostada samal perioodil või samas ulatuses Euroopa Investeerimispanga või Euroopa Investeerimisfondi kaudu või olemasolevatest liidu rahastamisvahenditest ilma EFSI toetuseta.

Kooskõlas esialgse investeerimisperioodiga tuleb võimalikult suures mahus kaasata erainvesteeringuid ning VKEd on kõnealuse ettepaneku raames antava toetuse peamised kasusaajad. Erilist tähelepanu pööratakse ka projektidele, mis aitavad kaasa ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu (COP21) eesmärkide saavutamisele. EFSI kestuse pikendamine ei võimalda mitte ainult eduka kava jätkamist, vaid edastab ka tähtsa sõnumi projekti elluviijatele ning julgustab neid esitama projekte EIP-le.

Ettepaneku põhielement on EFSI raames toetatavate projektide täiendavuse edasine tugevdamine. On saanud veelgi selgemaks, et EFSI rahastatavad projektid aitavad lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi ja kõrvaldada turulünki, mis on üks rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest. Võttes arvesse piiriüleste taristuprojektide, sh nendega seotud teenuste tähtsust Euroopa jaoks, on need konkreetselt määratletud täiendavust pakkuvate projektidena.

Lisaks EFSI kestuse pikendamisele nähakse ettepanekus EFSI ja investeerimisnõustamise keskuse puhul ette mitmeid tehnilisi täiustusi, võttes arvesse EFSI rakendamise esimesel aastal saadud õppetunde.

Ettepaneku tähtis eesmärk on suurendada EFSI osakaalu vähem arenenud ja üleminekupiirkondades. Sellega seoses on teiste liidu rahastamisallikate, nagu ESIF, programm „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu, kombineerimine EFSI toetusega ülioluline tingimus ning aitab kaasata lisainvesteeringuid erasektorist. Samal ajal on komisjon praeguseks vastu võtnud ettepaneku ühissätete määruse lihtsustamiseks, et kõnealust kombineerimist hõlbustada. Selles kontekstis oleks asjakohane võimaldada kasutada EFSI toetust saavate toimingute kontrolli- ja kvaliteedi tagamise mehhanisme muude ELi rahastamisallikate vastavate nõuete täitmiseks sama projekti puhul, et täiustada menetlusi ja suurendada tõhusust.

Euroopa vähem arenenud piirkondadele ja üleminekupiirkondadele antavat toetust laiendatakse sõnaselgelt kõigile tööstusharudele, mis ei ole hõlmatud üldeesmärkidega. Samuti on Ühtekuuluvusfondist abi saavatele riikidele teatud tingimustel lubatud EFSI toetatud investeeringud kiirteedesse, mida tuleks aga üldiselt vältida.

Lisaks teeb komisjon ettepaneku, et EFSI peaks rohkem keskenduma ELi poliitilistele prioriteetidele seoses kliimamuutustega, näiteks seades minimaalse eesmärgi kliimasõbralikele projektidele ning piirdudes kiirteedele antava toetuse puhul ainult nende Ühtekuuluvusfondist abi saavate riikide projektidega, mis sisaldavad erainvesteeringuid, või piiriüleste transpordiprojektidega, millega on seotud vähemalt üks Ühtekuuluvusfondist abi saav riik. Veelgi enam, komisjon nõustub, et on tähtis kasutada osa liidu eelarvest, näiteks Euroopa ühendamise rahastu raames kättesaadavaid vahendeid, toetustena segarahastamiseks koos EFSIga. Toetuste ja EFSI kombineeritud kasutamine aitab muuta projekte majanduslikult ja finantsiliselt elujõuliseks, suurendades sel moel liidu kulutuste lisandväärtust tänu lisavahendite kaasamisele erainvestoritelt. Lisaks, võttes arvesse kaitsesektori investeeringute märkimisväärset majanduslikku kordistavat mõju teistele sektoritele seoses teaduspõhiste võrsefirmade asutamise ja tehnosiirdega ning töökohtade loomisega, on asjakohane mõelda kaitsega seotud investeerimisprojektide lülitamisele EFSI alla ning kaaluda sellega seoses rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide muutmist EIP laenupoliitikas.

Euroopa investeerimisnõustamise keskuse puhul nähakse ettepanekus ette sihipärasemad tehnilise abi teenused projektidele, millega on seotud mitu liikmesriiki, samuti projektidele, mis aitavad kaasa COP21 eesmärkide saavutamisele ja teiste liidu rahastamisallikate, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF), programm „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu, kombineerimisele EFSI toetusega. Asjaomane toetus keskendub vajadustele, mis ei ole piisavalt kaetud praeguse korra kohaselt.

Lisaks nähakse ettepanekuga ette, et investeerimisnõustamise keskus peaks aktiivselt kaasa aitama EFSI sektoripõhise ja geograafilise mitmekesistamise eesmärkidele, toetades EIPd projektide algatamisel vastavalt vajadusele.