Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Kõnealused meetmed on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedendusega ning poliitilise strateegia ja põllumajanduse koordineerimismeetmetega.

Märkus: Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste üksikasjalik töödokument. Kõnealuse (ingliskeelse) komisjoni talituste töödokumendi terviktekst ja sellele lisatud (ingliskeelsed) tabelid on kättesaadavad põllumajanduse peadirektoraadi Euroopa veebisaidil ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ).

Igakuised maksed on juba tehtud netokulude (pärast tulude mahaarvamist) hüvitus, mis tehakse liikmesriikidele nende poolt esitatavate igakuiste kuluaruannete alusel . Kulude ja tulude igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse kõnealuste aruannete alusel. Maksed kinnitatakse lõplikult alles pärast seda, kui komisjon on neid kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et „komisjon teeb igakuised maksed akrediteeritud makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks võrdluskuu jooksul“. Igakuised maksed kantakse liikmesriikidele üle hiljemalt tehtud kulude järgse teise kuu kolmandal tööpäeval.

Automaatselt 2019. aastasse ülekantavad summad, mis on seotud liigendamata assigneeringutega, on 17,5 miljonit eurot.

Enamik EAGFi assigneeringuid, mida komisjon on teinud seoses otsese eelarve täitmisega, on liigendatud assigneeringud.

Eelarves nähti selle sektori kõikide meetmete vajaduste katmiseks ette assigneeringuid kogusummas 34,1 miljonit eurot. Liikmesriikide kulud oli 201,1 miljonit eurot. Eelarvevahendite ümberpaigutamised muudest artiklitest on tehtud selleks, et katta täiendavaid vajadusi.

Selle peatüki eelarve kogumakseid oli 2 709,4 miljonit eurot ja neid rahastati 2 358,1 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 400 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati puu- ja köögiviljatootesektori kulude rahastamiseks (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.1.2). Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest. Turumeetmetega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tulenenud kasutatavad assigneeringud paigutati ümber muudele EAGFi eelarveridadele, et katta lisakulud vastavalt vajadusele.

1.1.1.3.Artikkel 05 02 18: koolikavad

Koolikavade kulud olid 155,8 miljonit eurot, võrreldes eelarves sisalduvate prognoositud vajadustega 188,0 miljonit eurot. Madalam kasutuselevõtt kajastab asjaolu, et 2017–2018 oli esimene kooliaasta, mil varem eraldiseisvad puuvilja- ja piimakavad integreeriti ühte koolikavva, kusjuures liikmesriigid deklareerisid kulusid vähem, kui eeldati eelarve koostamisel.

3.2.2.Peatükk 05 03: otsetoetused

2018. eelarveaasta oli kolmas aasta, mil kõiki kavasid rakendati 2013. aasta ÜPP reformi käigus otsustatud otsetoetuste reformitud struktuuri kohaselt. Selle peatüki kogumaksed olid 41 496,5 miljonit eurot. Kõnealused maksed hõlmavad finantsdistsipliini kohaldamisest tulenenud põllumajandustootjatele otsetoetuste hüvitamiseks makstud 441,7 miljonit eurot, mida rahastati 2017. aastast üle kantud 450,5 miljonist eurost.

Ülejäänud makseid (41 054,8 miljonit eurot) rahastati 40 668,7 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 1 200,7 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati osaliselt põhitoetuskavas tekkinud kulude rahastamiseks.

Kasutamata assigneeringud olid kokku 823,3 miljonit eurot, millest 814,4 miljonit eurot kanti üle 2019. eelarveaastasse. 2018. aastal finantsdistsipliini käsitleva ettepanekuga kriisireservi jaoks kindlaksmääratud kasutamata summa (459,5 miljonit eurot) paigutati ümber eelarveartiklisse 05 03 09; nii et tegelikult kohaldatud finantsdistsipliinist tulenevat summat (459,5 miljonit eurot) oli võimalik üle kanda 2019. aastasse ja kasutada hüvitamiseks asjaomastele liikmesriikidele (vt punkt 3.2.2.5). 2018. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu ülejääk (354,9 miljonit eurot) kanti üle 2019. aastasse. Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarve heakskiidetud eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused heakskiidetud eelarveassigneeringute ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest või sihtotstarbelise tulu ümberpaigutustega. Samuti paigutati otsetoetusega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tulenenud kasutatavad assigneeringud ümber EAGFi eelarve muudele eelarveridadele, et katta lisakulud vastavalt vajadusele.

3.2.2.1.Artikkel 05 03 01: tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringutest rahastatavad peamised kavad on ühtne pindalatoetuse kava (SAPS), põhitoetuskava (BPS), kliima ja keskkonna jaoks soodsate põllumajandustavade toetus, ümberjaotav toetus ja noorte põllumajandustootjate toetus. Maksed käesoleva artikli kõikide abikavade puhul on tehtud tootmisest sõltumatult, ent arvestades teatavaid tingimusi, nt nõuetele vastavuse põhimõtete järgimist. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste 2018. aasta eelarvevajadused olid 35 960,3 miljonit eurot, mille jaoks eelarvepädevad institutsioonid, võttes eelnevalt arvesse kõnealuse sektori sihtotstarbelist tulu 1 651,2 miljoni euro suuruses summas, kiitsid heaks assigneeringud 34 309,1 miljoni euro ulatuses. Liikmesriikides käesoleva artikli kõigi kavadega seoses kantud kulud olid 35 304,8 miljonit eurot, mis vastab 98,2 % -le nendele kavadele eelarvest ette nähtud vajadustest.

3.2.2.2.Artikkel 05 03 02: muud otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringuid kasutati muude otsetoetuste rahastamiseks. Selle artikliga on hõlmatud kavad, mille puhul võib toetus nõuetekohaselt määratletud tingimuste ja selgete piiride alusel olla endiselt seotud tootmisega. 2013. aasta ÜPP reformi tulemusena sellesse artiklisse lisatud kavad olid vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus ja väikepõllumajandustootjate kava ning mitu eelarverida hõlmas üksnes suhteliselt väikeseid jääkmakse, mis olid seotud lõppenud kavadega.

Komisjon hindas kõnealuse artikli puhul 2018. aastaks vajalike assigneeringute suuruseks 5 900,0 miljonit eurot. Liikmesriigid kandsid kulusid summas 5 750,0 miljonit eurot, seega eelarvesse kirjendatud assigneeringutest vähem.

3.2.2.3.Artikkel 05 03 09: otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt finantsdistsipliini kohaldamisest

Eelarvepädevad institutsioonid selle artikli jaoks assigneeringuid ei eraldanud. Käesolev artikkel võeti kasutusele selleks, et koguda kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringuid, mis hõlmasid eelkõige kasutamata kriisireservi assigneeringuid, et need üle kanda eelarveaastasse N+1, ning et rahastada selliste otsetoetuste hüvitamist, mille suhtes kohaldati finantsdistsipliini kalendriaastal N .

Igal aastal, kui see on asjakohane, sätestatakse komisjoni rakendusmääruses summad, mida iga liikmesriik peab põllumajandustootjatele hüvitama, ning vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 sissejuhatavale lausele määratakse kindlaks, et kõnealuse hüvitamisega seotud kulud on liidu jaoks rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui summad on toetusesaajatele välja makstud enne selle eelarveaasta 16. oktoobrit, kuhu assigneeringud üle kantakse. 450,5 miljonist eurost, mille suhtes kohaldati 2017. eelarveaastal finantsdistsipliini ja mis kanti hüvitamiseks üle 2018. aasta eelarvesse, hüvitasid liikmesriigid 441,7 miljonit eurot. 8,8 miljoni euro suurune vahe suunati tagasi 2018. aasta eelarvesse ja tagastatakse liikmesriikidele järgmise eelarveaasta paranduseelarve kaudu.

3.2.2.4.Artikkel 05 03 10: põllumajandussektori kriisireserv

Kõnealuse artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida tuleb võtta, et tulla toime põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriisidega. Kriisireserv luuakse, kohaldades iga aasta alguses finantsdistsipliini mehhanismi kaudu otsetoetuste vähendamist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 8.

Kõnealuse reservi jaoks tuleb igal aastal eraldada 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 2018. eelarveaastaks ette nähtud kriisireservi summa oli jooksevhindades 459,5 miljonit eurot.

2018. eelarveaastal kriisireservi ei kasutatud.

2017. taotlusaasta jaoks arvutati finantsdistsipliin üksnes 459,5 miljoni euro suuruse kriisireservi moodustamiseks. Eelarveaasta lõpus aga paigutati 2017. taotlusaastal tegelikult kohaldatud finantsdistsipliini summale vastavad kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringud (võttes arvesse kriisireservi kasutamata summat) ümber eelarveartiklisse 05 03 09, et kanda need üle järgmisesse eelarveaastasse ja rahastada 2018. kalendriaastal põllumajandustootjate puhul kohaldatud finantsdistsipliinist tulenevat hüvitamist.

3.2.3.Peatükk 05 07: põllumajanduskulude audit

3.2.3.1.Artikkel 05 07 01: põllumajanduskulude kontroll

Käesolev artikkel hõlmab meetmeid, mida võeti kohapealse kontrolli tugevdamiseks ja kontrollisüsteemide parandamiseks, et vähendada riski, et pettused ja õigusnormide rikkumised kahjustaksid ELi eelarvet. Artikkel hõlmab ka kulusid, millega saab rahastada võimalikke raamatupidamisarvestuse ja vastavuse korrektsioone liikmesriikide kasuks.

Euroopa Liit rahastas otse 9,3 miljoni euro suuruses summas satelliidifotode ostu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) raames.