[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.10.2010

KOM(2010) 601 lõplik

KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 3 2011. AASTA ÜLDEELARVE

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 3 2011. AASTA ÜLDEELARVE

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eelkõige selle artiklit 37,

- komisjoni poolt 15. juunil 2010 esitatud Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti,

- kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2011 projekti,[2]

- kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2011 projekti,[3]

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aasta eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 3.

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA

Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Eelarvestuse muudatustele on teavitamise eesmärgil lisatud nende ingliskeelne versioon, mis moodustab käesoleva muutmisettepaneku eelarvelisa.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 5

2. Loodusvarade kaitse ja majandamine 5

2.1 Sissejuhatus 5

2.2 Koondtabel 6

2.3 EAGFi kulud (turuga seotud kulud ja otsetoetused) 6

2.3.1 Ülevaade 6

2.3.2 Üksikasjalikud märkused 6

2.4 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 9

2.5 Muudatused eelarve liigenduses ja eelarveselgitustes 9

3. Euroopa majanduse elavdamise kava 9

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa 9

1. Sissejuhatus

2011. aasta eelarveprojekti (EP 2011) kirjalikus muutmisettepanekus nr 3 (ME 3) käsitletakse järgmist:

- ajakohastatakse rida-realt hinnanguline põllumajanduskulude vajadus. Lisaks muutuvatele turutegurite arvestatakse muutmisettepanekus ka pärast 2011. aasta eelarveprojekti koostamist põllumajandussektoris vastu võetud õigusloomealaseid otsuseid, ajakohastatud hinnangut otsemakseteks vajatavate assigneeringute kohta ning ettepanekuid, mille mõju avaldub eeldatavasti järgmisel eelarveaastal. Kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 346 miljoni euro võrra;

- rahvusvaheliste kalanduskokkulepete olukorra ajakohastamine, mille tulemusel vähenevad kulukohustused 1 miljoni euro võrra;

- uue eelarverea 32 04 14 04 – Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid– Energiatõhususe ja taastuvenergia algatused – loomine.

2. Loodusvarade kaitse ja majandamine

2.1 Sissejuhatus

Kirjalik muutmisettepanek nr 3 saadetakse eelarvepädevatele institutsioonidele kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 314, milles sätestatakse: „Komisjon võib menetluse käigus eelarveprojekti muuta kuni lõikes 5 osutatud lepituskomitee kokkukutsumiseni”.

Muutmisettepanek tugineb nagu eelarveprojektki ühenduse kui terviku vajadustele. Tuleb rõhutada, et kõnealuseid assigneeringuid tuleb käsitada prognooside, mitte kulueesmärkidena. Tegelikud kulud sõltuvad eelkõige turutingimustest, euro ja USA dollari tegelikust vahetuskursist ning liikmesriikide maksete laekumise ajast. Kooskõlas õigusliku alusega makstakse liikmesriigile kõik määruste alusel finantsraamistikus sätestatud ulatuses tasumisele kuulunud summad täies ulatuses tagasi.

Selguse ja läbipaistvuse huvides on mõningaid eelarveselgitusi ajakohastatud.

Käesoleva muutmisettepaneku kohaselt hinnatakse rubriigi 2 assigneeringute kogusummat 59 139 miljonile eurole, mis jätab kulukohustuste assigneeringutes 1 199 miljoni euro suuruse varu võrreldes finantsraamistiku vastava ülemmääraga.

Põllumajanduskulude (sealhulgas EAGFist rahastatavad veterinaar- ja kalanduskulud) kulukohustuste assigneeringud moodustavad kokku 43 401 miljonit eurot, mida on võrreldes 2011. aasta eelarveprojektiga 346 miljonit eurot vähem (peamiselt tulenevalt 2010. aasta prognoositust suuremast sihtotstarbelisest tulust ja põllumajandusturgude soodsast olukorrast). EAGFi maksete assigneeringud vähenesid sama summa võrra ja nii on kogusumma 43 311 miljonit eurot.

Rahvusvaheliste kalanduskokkulepete puhul kavandatakse muutmisettepanekus kulukohustuste väikesemahulist kohandamist 1 miljoni euro ulatuses.

2.2 Koondtabel

EP 2011 | ME 3/2011 | Vahe |

Miljonit eurot | (a) | (b) | (c)=(b)-(a) |

Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |

Finantsraamistiku ülemmäär | 60 338 | 60 338 | 0 |

vahe | 851,8 | 1 199,0 | +347,2 |

Rubriigi 2 assigneeringute kogusumma, | 59 486,2 | 58 135,7 | 59 139,0 | 57 789,5 | -347,2 | -346,2 |

millest: |

Põllumajanduskulud (turuga seotud kulud ja otsetoetused)[4] | 43 747,4 | 43 656,8 | 43 401,2 | 43 310,6 | -346,2 | -346,2 |

Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus | 154,8 | 159,4 | 153,8 | 159,4 | -1,0 | 0,0 |

2.3 EAGFi kulud (turuga seotud kulud ja otsetoetused)

2.3.1 Ülevaade

Kolmanda kirjaliku muutmisettepaneku eesmärk on tagada, et põllumajanduseelarve põhineks uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. Septembriks on komisjonile teada 2010. aasta toodangu (saakide) esialgsed näitajad, mis võetakse 2011. aasta eelarvevajaduste usaldusväärse hindamise aluseks.

Nagu varasematelgi kordadel, on komisjon rida-realt läbi vaadanud kõik põllumajanduskulude prognoosid. Lisaks turuteguritele võetakse kolmandas muutmisettepanekus arvesse ka pärast eelarveprojekti koostamist põllumajandussektoris vastu võetud õigusloomealaseid otsuseid ja ettepanekuid.

EAGFi assigneeringuid on vähendatud 346 miljoni euro võrra. Selle taga on peamiselt väiksemad vajadused peatükis 05 02 – Sekkumised põllumajandusturgudel (–136 miljonit eurot) ja EAGFi 2011. aasta sihtotstarbelise tulu prognoosi muutmine. Esiteks kantakse 210 miljonit eurot 2010. aasta täiendavat sihtotstarbelist tulu 2010. aastast 2011. aastasse. Teiseks prognoosib komisjon, et 2011. aastal suureneb sihtotstarbeline tulu 19 miljoni euro võrra, mille tulemusel saadakse sihtotstarbelist tulu kokku 229 miljonit eurot.

Selle tulemusel on EAGFi rahastatavate põllumajanduskulude taotletavad kulukohustuste assigneeringud kokku 43 401 miljonit eurot, mis jääb alla 2011. aasta eelarveprojektis kavandatule (-346 miljonit eurot) ja seetõttu on EAGFi vaheülemmäära suhtes jääv varu nüüd 1 065 miljonit eurot. Rubriigi 2 varu on nüüd kokku 1 199 miljonit eurot.

2.3.2 Üksikasjalikud märkused

05 02 – Sekkumised põllumajandusturgudel ( assigneeringud - 365 miljonit eurot )

vajadus eelarveprojektis: 3 591 miljonit eurot

eelarveprojektis taotletud assigneeringud: 3 491 miljonit eurot

2011. aasta eelarveprojektis prognoositav sihtotstarbeline tulu: 100 miljonit eurot

vajadus muutmisettepaneku järel: 3 455 miljonit eurot

muutmisettepaneku järel taotletud assigneeringud: 3 155 miljonit eurot

2011. aastal muutmisettepaneku järel kasutada olev sihtotstarbeline tulu: 300 miljonit eurot

Muutmisettepaneku nr 3 aluseks olevad eeldused suurema osa põllumajandusturgude jaoks vastavad üldiselt 2011. aasta eelarveprojekti kohastele prognoosidele, mis olid enamiku põllumajandusturgude jaoks soodsad. Käesoleva muutmisettepanekuga kavandatavad muudatused on üldiselt tehnilist laadi, kuid need kajastavad ka paranenud olukorda turgudel teravilja- ja piimasektoris kui kahes väga olulises sektoris. Teraviljasektori kohta prognoositi 2011. aasta eelarveprojektis suuremaid kulusid turgudele sekkumisel; muutmisettepanekus nr 3 on neid vähendatud, sest paranenud väljavaated turul võimaldavad riiklikke varusid oodatust kiiremini vähendada. Komisjoni 2011. aasta eelarveprojekti aluseks olnud piimaturgude positiivne areng jätkub praegugi ja viimased turuandmed näitavad, et on vaja vähem sekkumisvarusid, mille tulemusel vähenevad taotletavad assigneeringud. Põllumajandusturgudel sekkumismeetmete võtmise vajadust on võrreldes eelarveprojektiga vähendatud 136 miljoni euro võrra. Peale selle suurenevad peatüki 05 02 sihtotstarbelised tulud arvutuste kohaselt 200 miljoni euro võrra. Allpool kirjeldatakse lühidalt peamisi muudatusi. Kõiki muudatusi (artiklite kaupa) sisaldav tabel on esitatud jaotise lõpus.

Teravilja puhul eeldatakse, et pärast erakordset suurt saaki 2008./2009. aastal ja suhteliselt suurt saaki 2009./2010. aastal langeb ELI 2010./2011. aasta toodang tavapärasele tasemele tagasi. Uusimate turuprognooside kohaselt on hinnad 2010. aastal nii sise- kui ka maailmaturul jätkuvalt kõrged. Käesoleva muutmisettepanekuga kavandatakse vähendada sekkumismeetmeid 108 miljoni euro võrra 2011. aasta eelarveprojektiga võrreldes. Seega paraneb ELi varude väljavaade. Prognooside kohaselt peaks peaaegu kogu riiklik varu minema vabaturgudele või enim puudust kannatavate isikute abistamise süsteemi.

Puu- ja juurviljade puhul on vajadused pisut vähenenud (-24,2 miljonit eurot). Võttes arvesse ajakohastatud hinnangut meetme tegeliku kasutamise kohta tootjate organisatsioonide poolt ning eelmiste meetmete tasumata maksete kohta, on assigneeringud märkimisväärselt väiksemad 2011. aasta eelarveprojektis prognoositust. Tehakse ettepanek vähendada tootjate organisatsioonide rakendusfondide eelarveassigneeringuid (eelarvepunkt 05 02 08 03) 226 miljoni euro võrra. Sellest 200 miljoni euro puhul on arvesse võetud asjaomase eelarvepunkti sihtotstarbelise tulu ajakohastatud prognoosi.

Tehakse ettepanek suurendada kuivsööda assigneeringuid (eelarvepunkt 05 02 11 01) 7 miljoni euro võrra, et võtta arvesse uusimaid tootmisandmeid.

Piima ja piimatoodete puhul on 2011. aasta eelarveprojektis juba prognoositud 2009. aasta lõpus alanud positiivse arengu jätkumist turul. 2010. aasta andmed toetavad seda positiivset prognoosi, nii et suuremaid muutusi 2011. aasta eelarveprojektiga võrreldes ei ole. Ajakohastatud prognooside kohaselt vähenevad või ja lõssipulbri riiklikud varud esialgu prognoositust märkimisväärselt kiiremini. Lõssipulbri (eelarvepunkt 05 02 12 02) ning või/koore sekkumismeetmete assigneeringud (eelarvepunkt 05 02 12 04) vähenevad 2011. aasta eelarveprojektiga võrreldes ettepaneku kohaselt vastavalt 11 ja 3 miljoni euro võrra.

Veise- ja vasikalihasektori assigneeringuid kavatsetakse 11 miljoni euro võrra suurendada. Selle põhjuseks on peamiselt liha (+8 miljonit eurot) ja elusloomade (+2 miljonit eurot) eksporditoetuse suuremad kulud vastavalt uusimatele andmetele väljaantud ekspordilitsentside kohta. Peale selle on pisut suurem vajadus (+1 miljonit eurot) tegemata maksete tegemiseks erakorraliste turutoetusmeetmega seoses.

Artikli 05 02 15 ( Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused ) puhul kavandatakse käesolevas muutmisettepanekus 2011. aasta eelarveprojektiga võrreldes vähendada assigneeringuid 7 miljoni euro võrra. Vähendamise põhjus on vastavalt komisjoni hiljutisele otsusele mesinduse täiendavad vajadused (+ 8 miljonit eurot), juba väljaantud tõenditega seotud tegemata maksetest tulenevad sealiha eksporditoetuste täiendavad vajadused (+3 miljonit eurot) ning vastavalt ajakohastatud turuprognoosidele munade eksporditoetuse täiendavad vajadused (+1 miljon eurot). Viimased turuandmed võimaldavad linnuliha eksporditoetuste assigneeringuid vähendada (-19 miljonit eurot).

05 03 – Otsetoetused ( assigneeringud +19 miljonit eurot )

vajadus eelarveprojektis: 40 499 miljonit eurot

eelarveprojektis taotletud assigneeringud: 39 911 miljonit eurot

2011. aasta eelarveprojektis prognoositav sihtotstarbeline tulu: 588 miljonit eurot

vajadus muutmisettepaneku järel: 40 518 miljonit eurot

muutmisettepaneku järel taotletud assigneeringud: 39 901 miljonit eurot

2011. aastal muutmisettepaneku järel kasutada olev sihtotstarbeline tulu: 617 miljonit eurot

Selle peatüki eelarveassigneeringute taotlust suurendatakse 19 miljoni euro võrra. Suuremat osa muudatusest on tarvis ühtsete otsemaksete kava vajaduste ümberhindamise tõttu Hispaanias. Suurem osa muid muudatusi tuleneb ridadevahelistest ümberpaigutustest peatüki sees ja enamik neist on seotud konkreetsete toetusmeetmetega. Sellised ümberpaigutused tasakaalustavad üksteist, nii et tasaarvelduse tulemuseks jääb null.

Muudatused artiklite kaupa

Kood | Rubriik | EP | ME | Vahe | Märkused |

(miljonites eurodes | (miljonites eurodes | (miljonites eurodes) |

Sekkumised põllumajandusturgudel |

05 02 01 | Teravili | 126,1 | 18,1 | -108,0 | Ajakohastatud turuprognooside kohaselt on vajadus sekkumismeetmete järele vähenenud, mistõttu on vaja vähem sekkumisvarusid. |

05 02 08 | Puuviljad ja köögiviljad | Tootjate organisatsioonide rakendusfondide tegeliku kasutamise analüüsist lähtuvad vajadused on vähenenud (-26 miljonit eurot), eelmiste meetmete täitmata kulukohustuste täitmise kulud on pisut suurenenud (+1,8 miljonit eurot) ja eelarvepunkti 05 02 08 03 –Tootjate organisatsioonide rakendusfondid – sihtotstarbeline tulu on suurenenud(+200 miljonit eurot). |

---Assigneeringud | 915,3 | 691,1 | -224,2 |

---Vajadused | 1 015,3 | 991,1 | -24,2 |

05 02 09 | Viinamarjakasvatussaadused | 1 145,7 | 1 143,7 | -2,0 | Vastavalt ajakohastatud teabele alkoholi ladustamise kohta on vajadused pisut vähenenud. |

05 02 11 | Muud taimesaadused/meetmed | 380,9 | 388,9 | +8,0 | Kuivsööda vajadused on vastavalt viimastele tootmisandmetele suurenenud (+7 miljonit eurot). Samuti on vastavalt turumeetmete osa ja otsetoetuste osa läbivaatamisele suurenenud POSEI meetmete vajadused (+1 miljon eurot). |

05 02 12 | Piim ja piimatooted | 104,0 | 90,0 | -14,0 | Vastavalt ajakohastatud turuprognoosidele on vähenenud vajadus või (-3 miljonit eurot) ja lõssipulbri (-11 miljonit eurot) sekkumismeetmete järele, mistõttu on vaja vähem sekkumisvarusid. |

05 02 13 | Veise- ja vasikaliha | 24,1 | 35,1 | +11,0 | Vastavalt viimastele andmetele väljaantud ekspordilitsentside kohta on veise- (+8 miljonit eurot) ja vasikaliha (+2 miljonit eurot) eksporditoetuste vajadused suurenenud. Tulenevalt erakorralistest toetusmeetmetest on pisut suurenenud ka täitmata kulukohustuste tasumise vajadused (+1 miljon eurot). |

05 02 15 | Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused | 124,0 | 117,0 | -7,0 | Mesinduse meetmete suurenenud vajadused (+8 miljonit eurot), sealiha eksporditoetuste tasumata maksed (+3 miljonit eurot) ja munade eksporditoetused (+1 miljon eurot). Linnuliha eksporditoetuste vajadus on vähenenud (-19 miljonit eurot). |

Otsetoetused |

05 03 01 | Toodanguga sidumata otsetoetused | Ühtse otsemaksete kava vajadused on muutunud 3 miljoni euro võrra, sest Ühendkuningriigi vajadused on vähenenud (ümberpaigutamine artiklisse 05 03 02 36 – Teatavad põllumajanduslikud tootmisviisid) ja Hispaania omad suurenenud (muudatus on seotud minimaalse tarbimise hüpoteesiga). Ühtse pindalatoetuse kava vähendatakse 31 miljoni euro võrra, sest on tehtud ümberpaigutusi seoses Ungari (artiklisse 05 03 01 05 – artikli 68 kohane eritoetus) ja Slovakkiaga (artiklisse 05 03 01 03 – Suhkru eritoetus). Lisaks on ühtse otsemaksete kava sihtotstarbeline tulu muutunud 29 miljoni euro võrra. |

---Assigneeringud | 36 489,0 | 36 454,0 | -35,0 |

---Vajadused | 37 077,0 | 37 071,0 | -6,0 |

05 03 02 | Muud otsetoetused | 3 422,0 | 3 447,0 | +25,0 | Väikesed muudatused, mille tulemuseks on suurendamised ja vähendamised, tulenevad järgmisest: - ümberpaigutus ridade 05 03 02 36 (Teatavad põllumajanduslikud tootmisviisid) ja 05 03 02 44 (artikli 68 kohane eritoetus) vahel - Muudatus seoses minimaalse tarbimise hüpoteesiga: 05 03 02 05 (Seemned); 05 03 02 39 (lisasumma suhkrule); 05 03 02 43 (marjade toetus). POSEI eelarveridu (05 03 02 50 ja 05 03 02 52) muudetakse, et võtta arvesse uusimat, liikmesriikide esitatud kavade kohast teavet. |

2.4 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped

Komisjon on läbi vaadanud kõige uuema teabe kalanduskokkulepete kohta ja teeb ettepaneku vähendada eelarveartikli 11 03 01 kulukohustusi 1 miljoni euro võrra (täiendava püügi prognoosi täpsustus).

2.5 Muudatused eelarve liigenduses ja eelarveselgitustes

Järgmiste peatükkide, artiklite ja punktide selgitusi on ajakohastatud (täpsem selgitus on esitatud sulgudes):

Peatükk 05 02 — Sekkumised põllumajandusturgudel (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

Artikkel 05 02 16 01 – Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfond (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

Peatükk 05 03 – Otsetoetused (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

Punkt 6 7 0 1 – EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine – Sihtotstarbeline tulu (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

Punkt 6 7 0 2 – EAGFi eeskirjade eiramine – Sihtotstarbeline tulu (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

Punkt 6 7 0 3 – Piimatootjate lisamaksud – Sihtotstarbeline tulu (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

Punkt 6 8 0 1 – Ajutised ümberkorraldusmaksed – Sihtotstarbeline tulu (sihtotstarbelise tulu arvnäitajad)

3. Euroopa majanduse elavdamise kava

Mais 2010 tegi komisjon ettepaneku muuta määrust (EÜ) 663/2009, et kasutada Euroopa majanduse elavdamise kava käsitleva määruse II peatüki kohaseid kohustusega sidumata rahalisi vahendeid sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomiseks, et toetada energiatõhususe ja taastuvenergia algatusi.

Kõnealuse rahastamisvahendiga toetatakse pankadele sobivaid energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustatakse energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimist, eriti linnakeskkonnas. Selleks et investeerimine oleks suures ulatuses detsentraliseeritud, on abisaajateks omavalitsusasutused ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused. Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kava käsitleva määrusega tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastada üksnes meetmeid, mille mõju ELi majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet.

Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas komisjoni avaldusega, millele on osutatud Euroopa majanduse elavdamise kava käsitleva määruse põhjenduses 7, milles osutatakse komisjoni kavatsusele teha ettepanek meetmete kohta, millega võimaldatakse kohustustega sidumata rahalisi vahendeid ümber paigutada energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat käsitlevate projektide rahastamiseks.

Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad praegu määruse muutmisettepanekut läbi.

Komisjon teeb seega ettepaneku luua uus eelarvepunkt 32 04 14 04 – Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid– Energiatõhususe ja taastuvenergia algatused. Eelarvepunkt luuakse uue jaotise 32 – Energeetika – alla. Ettepanek luua sama eelarverida on tehtud paranduseelarves 10/2010 jaotise 6 – Energeetika ja transport – all reana 06 04 14 04.

4. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik rubriik/alamrubriik | 2011. aasta finantsraamistik | 2011. aasta eelarveprojekt + kirjalikud muutmisettepanekud 1–2/2011 | Kirjalik muutmisettepanek 3/2011 | 2011. aasta eelarveprojekt + kirjalikud muutmisettepanekud 1-3/2011 |

|Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |12 987 000 000 | |13 438 076 270 |12 110 938 170 | | |13 438 076 270 |12 110 938 170 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |50 987 000 000 | |50 970 093 784 |42 540 796 740 | | |50 970 093 784 |42 540 796 740 | | Kogusumma | 63 974 000 000 | |64 408 170 054 |54 651 734 910 | | |64 408 170 054 |54 651 734 910 | | Varu[5] | | |65 829 946 | | | |65 829 946 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE, | | | | | | | | | |millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused |47 617 000 000 | |43 747 401 900 |43 656 761 358 | -346 200 000 | -346 200 000 |43 401 201 900 |43 310 561 358 | | Kogusumma | 60 338 000 000 | |59 486 248 389 |58 135 685 296 |-347 200 000 |-346 200 000 |59 139 048 389 |57 789 485 296 | | Varu | | |851 751 611 | | | |1 198 351 611 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | |3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |1 206 000 000 | |1 135 252 740 |853 125 740 | | |1 135 804 740 |853 125 740 | |3b. Kodakondsus |683 000 000 | |667 817 000 |638 979 000 | | |667 817 000 |638 979 000 | | Kogusumma | 1 889 000 000 | |1 803 069 740 |1 492 104 740 | | |1 803 621 740 |1 492 104 740 | | Varu | | |85 378 260 | | | |85 378 260 | | | 4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER[6] |8 430 000 000 | | 8 613 529 377 |7 601 763 867 | | | 8 613 529 377 |7 601 763 867 | | Varu | | | 70 330 623 | | | | 70 330 623 | | | 5. HALDUS[7] |8 334 000 000 | |8 289 835 688 |8 290 890 688 | | |8 289 835 688 |8 290 890 688 | | Varu | | | 126 164 312 | | | | 126 164 312 | | | KOKKU | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |142 601 405 248 |130 172 179 501 |-347 200 000 |-346 200 000 |142 254 205 248 |129 825 979 501 | | Varu | | |1 199 454 752 |4 392 820 499 | | |1 546 654 752 |4 739 020 499 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] SEK(2010) 1064.

[3] SEK(2010) 1199.

[4] Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulud, sealhulgas 30 miljonit eurot jaotises 11 „Merendus ja kalandus” ning 342,9 miljonit eurot jaotises 17 „Tervise- ja tarbijakaitse”.

[5] Alamrubriigi 1a 500 miljoni euro suuruse varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi.

[6] Rubriigi 4 all olevas 2011. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (253,9 miljonit eurot).

[7] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 82 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.