SELETUSKIRI

1.SOOVITUSE TAUST

•Soovituse põhjused ja eesmärgid

Euroopa GNSSi Agentuur (edaspidi „agentuur“) loodi määrusega (EL) nr 910/2010. Agentuur tegeleb Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) programmide Galileo ja EGNOS turvalisuse ja turustamise alaste oluliste ülesannetega ning ühtlasi on Euroopa Komisjon usaldanud agentuurile programmijuhtimise alased ülesanded, mis on seotud programmide rakendamisega.

Kolmandad riigid võivad osaleda agentuuri tegevuses vastavalt liidu ja asjaomase riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisele lepingule. Esimene ELi-väline riik, kes agentuuri tegevuses juba osaleb, on Norra.

Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) liikmena on Šveits olnud Euroopa GNSSi programmide EGNOS ja Galileo pikaajaline koostööpartner ja arendaja alates 1990. aastatest. Šveitsi tööstusel on satelliitnavigatsioonitehnoloogia teatavates valdkondades spetsiifilised ja vahel ainulaadsed tehnilised teadmised. Šveitsis asub üks EGNOSe maapealne jaam.

Pärast seda, kui ELi GNSSi programmid 2008. aastal ümber kujundati, on ELi ja Šveitsi satelliitnavigatsioonialase koostöö aluseks ELi, liikmesriikide ja Šveitsi vaheline koostööleping Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta, edaspidi „GNSSi koostööleping“, millele kirjutati alla 2013. aastal ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2014.

GNSSi koostöölepingu artiklis 16 on kirjas: „Šveitsil on õigus osaleda Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuses tingimustel, mis sätestatakse Euroopa Liidu ja Šveitsi vahelises lepingus. Läbirääkimised kõnealuse lepingu üle algavad niipea, kui Šveits on esitanud sellekohase taotluse ja Euroopa Liidu poolsed vajalikud menetlused on lõpule viidud.“

Šveits esitas taotluse osaleda agentuuri töös kirja teel 20. mail 2014.

Seega esitatakse käesolevas dokumendis soovitus alustada Šveitsiga läbirääkimisi, et sõlmida leping, milles sätestatakse tingimused Šveitsi osalemiseks agentuuri tegevuses.

Eeldatavasti tugevdab Šveitsi osalemine agentuuri tegevuses veelgi ELi ja Šveitsi pikaajalist partnerlust satelliitnavigatsiooni vallas.

Aastatel 2014–2017 on Šveits toetanud Euroopa GNSSi programme ligikaudu 240 miljoni euroga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Agentuuri loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 912/2010 artiklis 23 on sätestatud, et „[a]gentuur on tegevuses osalemiseks avatud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selline osalemine ja osalemistingimused määratakse kindlaks lepinguga, mis sõlmitakse liidu ning kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, tehes seda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusele.“

GNSSi koostöölepingu artiklis 16 on kirjas: „Šveitsil on õigus osaleda Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuses tingimustel, mis sätestatakse Euroopa Liidu ja Šveitsi vahelises lepingus.“

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid (edaspidi „GNSS“) on olulisel kohal Euroopa Liidu poliitikas, mille eesmärk on tagada ohutu, katkematu, majanduslikult otstarbeka ja keskkonnasõbraliku navigatsiooni jaoks vajalik maa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride täielik ühendamine. Euroopa GNSSi rahvusvahelise strateegia kohaselt toetatakse satelliitnavigatsioonialaste koostöölepingute sõlmimist mitme riigiga, kaasa arvatud Šveitsiga.

Soovitatud läbirääkimisjuhiste eesmärk on võimaldada Euroopa GNSSi programmide olulisel partneril Šveitsil osaleda agentuuri tegevuses. See tähendab, et Šveitsile tuleb laiendada õigused ja kohustused, mida kohaldatakse agentuuri tegevuses osalemise suhtes.

Soovituses ei ole ette nähtud omandiõiguse ega otsustusõiguse andmist Šveitsile.