See ajakohastamine ei asenda 2020. aasta tööstusstrateegiat ega vii lõpule sellega käivitatud protsesse – suur osa sellest tööst on veel käimas ja nõuab sihipäraseid jõupingutusi. See on sihipärane ajakohastamine, milles keskendutakse sellele, mida on veel vaja teha ja mida on vaja õppida. Ajakohastatud strateegias hinnatakse meie ühtse turu kitsaskohti ja nõrkusi, ning tehakse ettepanekuid meetmete kohta, millega tugevdada selle vastupanuvõimet ja toimimist. Selles antakse kohandatud hinnang iga tööstusökosüsteemi vajadustele ja sellele, kuidas kõik turuosalised saaksid kõige paremini koostööd teha. Samuti määratakse selles kindlaks strateegilised sõltuvused ja võimekused ning pakutakse välja meetmed nende haldamiseks ja sõltuvuste vähendamiseks. Seda tehes kutsutakse käesolevas ajakohastatud versioonis Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamenti, liikmesriike ja muid sidusrühmi üles analüüsima kriisi mõju meie poliitikale ja pakkuma vajaduse korral lahendusi.

See analüüs ja meie kogemused kriisi ajal näitavad, et Euroopa tööstusstrateegia põhimõtted, prioriteedid ja meetmed on endiselt jõus. Vajadus tugevdada Euroopa avatud strateegilist autonoomiat ning uut partnerlusel põhinevat lähenemisviisi tööstuse ja sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega on veelgi teravam kui aasta tagasi. Peame jätkuvalt keskenduma aasta tagasi visandatud põhialustele ja kiirendama rakendamist, et tööstus saaks üleminekut kiirendada ja juhtida.

Kriis mõjutas eriti naisi, noori ja madala sissetulekuga töötajaid, osaliselt seetõttu, et nad moodustavad valdava enamiku kõige enam mõjutatud sektorite töötajatest. Komisjon pöörab kõigis sektorites erilist tähelepanu võrdsetele õigustele ja võimalustele majanduse kaasavaks taastamiseks. Euroopa elanikud on liidu üks peamisi rikkusi ning oskuste nappuse ja ebavõrdsusega tegelemisel peaks EL tuginema kõigile oma andekate, haritud ja leidlike töötajate ja ettevõtjate tugevatele külgedele, mis on innovatsiooni ja konkurentsivõime tõukejõuks.

Selle toetuse parimaks kohandamiseks tugineb komisjon eelmise aasta tööstusstrateegias kirjeldatud paindlikule ökosüsteemipõhisele lähenemisviisile. Esimese iga-aastase ühtse turu aruande osana on praeguses etapis kindlaks tehtud 14 tööstusökosüsteemi ning analüüsitud nende erinevaid vajadusi ja probleeme. See näitab, et kriisi mõju ning taastumise ja konkurentsivõime taastamise väljavaated on väga erinevad. Kuigi turism sai kõige suurema löögi ning tekstiili-, liikuvus-, kultuuri- ja loomeettevõtted seisavad silmitsi aeglasema ja ebaühtlasema taastumisega, suurenes kriisi ajal digitaalse ökosüsteemi käive. Jätkuvalt on haavatavamad väiksemad ettevõtted: ligikaudu 60 % teatas 2020. aasta teisel poolel käibe vähenemisest.

Aasta hiljem on märke mõningasest tagasihoidlikust paranemisest ning prognooside kohaselt taastub ELi majandus 2021. ja 2022. aastal jõudsalt. Maailmakaubanduse kiire taastumise väljavaated on samuti paranenud ning nende kaubandusvõimaluste maksimaalne ärakasutamine on kogu Euroopa ettevõtete taastumise oluline osa. Lühiajaliste erainvesteeringute kavade jätkuv vähenemine ja märkimisväärsete likviidsusprobleemidega silmitsi seisvate tugevate ettevõtete arvu suurenemine viitavad siiski asjaolule, et majanduse taastumine võtab aega ja vaja on jätkuvat toetust.

2.Saadud kogemustest õppimine ja ülemineku kiirendamine

Euroopal on palju kogemusi, millele toetuda, ja praegustest rasketest aegadest palju õppida. Viimane aasta on näidanud meie ühtse turu vastupanuvõimet ja tööstuse parimaid külgi. Tuginedes tipptasemel bioteadustele, on EL olnud ülemaailmse COVID-19 vaktsiini väljatöötamise ja tootmise esirinnas, eelkõige tänu ELi vaktsiinistrateegiale ja ELi toetusele tööstusvõimekuse suurendamiseks. Oleme näinud, et ettevõtted korraldavad tootmise ümber, et aidata rahuldada kiireloomulisi vajadusi, olgu selleks isikukaitsevahendid, kätepuhastusvahendid või vaktsiinitootmine. Teised ettevõtjad läksid päevapealt üle e-kaubandusele või kasutasid uute tarnijate või tarneahelate leidmiseks digitaalseid vahendeid. Vaatamata energianõudluse märkimisväärsele vähenemisele ja elutähtsatele energiaettevõtjatele avaldunud mõjule, kohandus energia siseturg hästi, ilma et energiavarustus oleks katkenud.

See ei olnud nii aga kõigi puhul. Kuna liikumispiirangud sundisid paljusid ettevõtteid tegevuse peatama, suleti piirid, katkesid tarneahelad, nõudlus katkes ning töötajad ja teenuseosutajad ei saanud Euroopas ringi liikuda. Kui veokid jäid sisepiiridel seisma, ilmnes peagi selgesti, kui integreeritud tootmine ja majandus Euroopas praegu on. Kaupade, teenuste ja inimeste vaba liikumise tõkestamine mõjutas sügavalt väärtusahelaid ja majandustegevust, kahjustas Euroopa solidaarsust ja takistas koordineeritud reageerimist kriisile. Tarned jäid piiridel seisma, lennukauba hinnad tõusid, sest lennud olid peatatud, ning kaubavoogude tasakaalustamatus tõi kaasa merekonteinerite nappuse.

Juba praegu on võimalik teha olulisi järeldusi.

Esiteks tõi kriis esile, kui oluline on säilitada ühtsel turul isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine ning teha koostööd, et suurendada selle vastupanuvõimet häiretele. Piirikontrollid, sulgemised ja kooskõlastamata riiklikud või piirkondlikud piirangud ning isikute vaba liikumist piiravad meetmed, mida sageli kohandatakse, suurendasid ebakindlust ja nõuete täitmisega seotud kulusid, põhjustades paljudes tööstusökosüsteemides tõsiseid viivitusi ja suuri häireid tarneahelates. Rohelised koridorid ja muud ELi ajutised meetmed leevendasid märkimisväärselt ühepoolsete ja kooskõlastamata riiklike meetmete võimalikku kahjulikku mõju ühtsel turul. Ka teenuste vaba liikumine kannatas tugevasti, sealhulgas mittehädavajalike ettevõtete sunnitud ajutise sulgemise, reisipiirangute ja piiriülese liikumise suhtes kohaldatavate eeskirjade osas selguse puudumise tõttu. See tõi omakorda kaasa raskused piiriüleste töötajate jaoks ja saagikoristusega tegelevate töötajate puuduse, mis on vaid üksikud näited. Euroopa ühtne turg tugineb väga liikuvale ja kättesaadavale tööjõule.

Teiseks tõusis nende olukordade tõttu rohkem päevakorda vajadus analüüsida ja vähendada nii tehnoloogilist kui ka tööstuslikku strateegilist sõltuvust. ELi ja tema kaubanduspartnerite vastupanuvõime suureneb tänu sellele, et maailmaturud on avatud ja integreeritud üleilmsetesse väärtusahelatesse, mis aitab leevendada šokke ja hoogustada majanduse taastumist . COVID-19 pandeemia näitas, et häired üleilmsetes väärtusahelates võivad mõjutada teatavaid olulisi tooteid ja sisendeid, nagu meditsiinitarbed, mis on eriti olulised ühiskonna ja ELi majanduse jaoks. Kriisi üks peamisi õppetunde on paremini mõista Euroopa praegusi ja võimalikke tulevasi strateegilisi sõltuvusi. See on aluseks faktidel põhinevate, proportsionaalsete ja sihipäraste poliitikameetmete väljatöötamisele, et strateegiliste sõltuvustega tegeleda, kaitstes samal ajal avatud, konkurentsivõimelist ja kaubanduspõhist ELi majandust. EL näitab jätkuvalt, et ta eelistab rahvusvahelist koostööd ja dialoogi, samuti oma valmisolekut võidelda ebaausate tavade ja välisriikide subsiidiumide vastu, mis kahjustavad võrdseid tingimusi ühtsel turul.

Lisaks näitas see enneolematu aasta, et rohe- ja digipöörde äriline põhjendus on tugevam kui kunagi varem. Keskpikas perspektiivis peab kogu äritegevus muutuma kestlikuks ning COVID-19 põhjustatud paljude traditsiooniliste suundumuste katkemine raputab vanu harjumusi ja kiirendab seega rohepööret. Jõupingutused, mille eesmärk on tagada kindel ja piisav juurdepääs konkurentsivõimelise hinnaga puhtale energiale kogu ühtsel turul, on keskse tähtsusega tagamaks, et EL oma tööstuse tugevaid külgi selle ülemineku ajal veelgi edendab. Kvalifitseeritud tööjõud on eduka ülemineku tagamisel, Euroopa tööstuse konkurentsivõime toetamisel ja kvaliteetsete töökohtade loomisel keskse tähtsusega. Digiüleminekul on majandustegevuse jätkumisel keskne osa ning see on märkimisväärselt ja olemuslikult muutnud äritegevuse viisi. Ülemineku kiirenedes on oht, et majandused, ettevõtted ja nende töötajad võivad kõrvale jääda. Digitaalsed ja keskkonnahoidlikud ärimudelid ja tehnoloogiad andsid üleminekuga juba alustanud ettevõtjatele eelise võrreldes nendega, kes seda ei teinud, ja muutuste esirinnas olevatel ettevõtjatel on jätkuvalt esimese turuletulija märkimisväärne eelis. Tarbijate suurenev teadlikkus üleminekust ja nõudlus selle järele on samuti võimalus, mida tuleb ära kasutada.

Valmisolek muutusteks on suur. Meie eesmärk on jätkuvalt konkurentsivõimeline kestlikkus, mille teevad võimalikuks uued, sageli digitaalsed tehnoloogiad ja teenused. Ettevõtjad on kõige sobivamad otsustama, kuidas muutuda oma sektoris konkurentsivõimeliseks ja liidriks ning leida lahendusi oma probleemidele. Vajaduse korral peaks meie tööstuspoliitika saama kasu avaliku ja erasektori dünaamilisest partnerlusest ning uutest koostöövormidest era- ja avaliku sektori vahel, et kiirendada selliste uuenduslike lahenduste väljatöötamist, mida muidu ei saavutataks. Kaasava ülemineku jaoks on väga oluline hästi toimiv sotsiaaldialoog.

Tööstussuundumuste ja konkurentsivõime jälgimine Iga-aastases ühtse turu aruandes määratakse kindlaks rida peamisi tulemusnäitajaid, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel andmeallikatel, et analüüsida majandusarengut ja jälgida saavutatud edusamme, keskendudes konkurentsivõimele, ühtse turu integratsioonile, VKEdele, rohe- ja digipöördele ning majanduse vastupanuvõimele. Peamised tulemusnäitajad annavad ka tulevikku suunatud ülevaate, mis põhineb investeeringutel ja kindlustunde näitajal, ning ülevaate ELi majanduse tulemuslikkusest, võrreldes seda rahvusvaheliste partneritega ja analüüsides tööstusökosüsteemide eripära. Nende näitajate analüüs, mida komisjon korrapäraselt teostab, võib aidata kujundada strateegilist seisukohta ELi majanduse suhtes, prognoosida probleeme ning anda teavet poliitiliste ja investeerimisotsuste tegemiseks. Kuigi kriisi mõju kestab kaua, on ELi majanduse taastumine alanud. Mitme tööstusökosüsteemi puhul on käive peaaegu juba saavutanud COVID-19-eelse taseme, isegi kui dünaamika jääb veidi tagasihoidlikuks. Positiivsed signaalid tulevad ka majandususalduse analüüsist, mis 2021. aasta aprillis näitab paranemist kõigis ökosüsteemides (vt joonis 1). Siiski on oluline jätkuvalt jälgida kõigi ökosüsteemide taastumise trajektoori. Tegelikult näitavad andmed, et kuigi riiklik sekkumine on olnud töötuse ja pankrottide vähendamisel tõhus, on järsult kasvanud koondamiste ja maksejõuetuse järsu suurenemise oht. Koostoimes olemasolevate järelevalvevahenditega (nt ühtse turu tulemustabel) jälgib komisjon ELi majanduse kui terviku konkurentsivõime põhinäitajaid, eelkõige: – ühtse turu integratsiooni, mis põhineb ELi-sisese kaubanduse või liikmesriikidevaheliste hinnaerinevuste näitajatel, et aidata hinnata soodsat ettevõtlus- ja innovatsioonikeskkonda edendavat poliitikat; – tootlikkuse kasvu, mis põhineb tööviljakusel; – rahvusvahelist konkurentsivõimet, mis põhineb ELi üleilmsel turuosal või ELi-välisel kaubandusel, et toetada eksporditurgudele avatud ja õiglase juurdepääsu poliitikat; – avaliku ja erasektori investeeringuid, mis põhinevad andmetel avaliku ja erasektori netoinvesteeringute osakaalu kohta SKPst, eelkõige et näitlikustada majanduse võimalikku ümberkujundamist kooskõlas rohe- ja digipöörde eesmärkidega; – teadus- ja arendustegevusse tehtavad investeeringuid, mis põhinevad avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevusse tehtavate kulutuste osakaalul SKPst, et toetada innovatsiooni.

3.Ühtse turu vastupanuvõime tugevdamine

Ühtse turu parem kindlustamine kriiside vastu

Ühtne turg on ELi kõige olulisem vara, mis pakub meie ettevõtetele kindlust, mastaape ja pääsu maailmaturule ning laialdase kättesaadavusega kvaliteetseid tooteid tarbijatele. Kuid seda vara ei saa võtta iseenesestmõistetavalt. Eelkõige pandeemia algusaegadel kannatasid ettevõtjad ja kodanikud piiride sulgemise, tarnehäirete ja ettearvamatuse all.

Hoolimata olemasolevate ühtse turu töövahendite kasulikkusest näitas kriis, et neid saab hädaolukordi silmas pidades veelgi paremaks teha. Nagu president von der Leyen 2021. aasta veebruaris teatas, teeb komisjon ettepaneku ühtse turu erakorraliste meetmete paketi kohta, et pakkuda struktuurset lahendust kaupade ja teenuste kättesaadavuse ning vaba liikumise tagamiseks võimalike tulevaste kriiside kontekstis. See vahend peaks tagama suurema teabevahetuse, koordineerituse ja solidaarsuse, kui liikmesriigid kriisiga seotud meetmeid võtavad. See aitab leevendada negatiivset mõju ühtsele turule, tagades sealhulgas tõhusama juhtimise. Samuti peaks see looma mehhanismi, mille abil Euroopa saaks tegeleda kriitilise tähtsusega toodete nappusega, kiirendades toodete kättesaadavust (nt standardite kehtestamine ja jagamine, kiire vastavushindamine) ning tugevdades koostööd riigihangete alal. See viiakse kooskõlla asjakohaste poliitiliste algatustega, nagu peagi esitatav ettepanek luua ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA), transpordi ja liikuvusega seotud hädaolukorra lahendamise kava ning asjakohased rahvusvahelised tavad, mille eesmärk on lahendada hädaolukordi või tagada ja kiirendada eluliselt vajalike toodete kättesaadavust.

Joonis 2. Ühtse turu erakorraliste meetmete paketi põhielemendid

Hästi toimiv ühtne turg majanduse taastumise kiirendajana

Eelmisel aastal ilmnes jälle vajadus kõrvaldada püsivad ja märkimisväärsed tõkked, mis takistavad ühtse turu head toimimist . Hästi toimiva ühtse turu poole püüdlemine nõuab jätkuvaid jõupingutusi mitmel rindel:

·olemasolevate ühtse turu eeskirjade tõhusa järgimise pidev järelevalve;

·jätkuvad investeeringud tõhusamasse integratsiooni suurimaid võimalusi pakkuvates valdkondades;