Aruanne Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse auditi kohta 2007. eelarveaastal koos Euroopa Keskpanga vastustega

2010/C 32/01

SISUKORD

Lühendid ja akronüümid

Sissejuhatus

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tähelepanekud

Kas EKP-l oli olemas piisav haldusraamistik IT projektide juhtimiseks?

Kas EKP-l oli mitmeaastane IT strateegia, mis oli kooskõlas organisatsiooni üldiste eesmärkide ja sihtidega?

Kas EKP kavandas oma IT projektidega seonduva tegevuse igal aastal?

Kas EKP kasutas IT projektide valikul usaldusväärseid kriteeriume?

Kas IT projektide juhtimiseks kehtestati asjakohased menetlused?

Kas IT projektide juhtimiseks kehtestatud haldusraamistikku kohaldati ettenähtud viisil?

Kas üksikprojekte kavandati nõuetekohaselt?

Kas projekte rakendati nõuetekohaselt?

Kas projektide üle teostati nõuetekohast järelevalvet?

Kas projektidele anti pärast nende elluviimist ametlik hinnang?

Järeldus ja soovitused

Kas EKP-l oli olemas piisav haldusraamistik IT projektide juhtimiseks?

Kas IT projektide juhtimiseks kehtestatud haldusraamistikku rakendati ettenähtud viisil?

Lisa - Ülevaade Euroopa Kontrollikoja auditeeritud projektidest

LÜHENDID JA AKRONÜÜMID

SISSEJUHATUS

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

Kontrollikoja hinnangu andmisel selle kohta, kas EKP oli kehtestanud piisava haldusraamistiku, võeti arvesse kõik IT projektide juhtimisega seotud põhidokumendid ja menetlused. Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlused (6) on peamine projektide juhtimisega seonduv dokument. IT haldusraamistiku asjakohasuse hindamiseks võeti arvesse ka rahvusvaheliselt tunnustatud standardid ja hea tava, nagu projektijuhtimise instituudi (Project Management Institute) projektijuhtimise teave (Project Management Body of Knowledge (7) ja infotehnoloogia haldusinstituudi (IT Governance Institute) informatsiooni ja sellega seonduva tehnoloogia kontrolli eesmärgid (Control Objectives for Information and related Technology).

TÄHELEPANEKUD

Kas EKP-l oli olemas piisav haldusraamistik IT projektide juhtimiseks?

Kas EKP-l oli mitmeaastane IT strateegia, mis oli kooskõlas organisatsiooni üldiste eesmärkide ja sihtidega?

Vahendite mõjusaks kasutamiseks tuleks kehtestada mitmeaastane IT- alane strateegia, mis on kooskõlas organisatsiooni üldiste eesmärkide ja sihtidega. Nimetatud strateegiaga tuleks anda juhised IT-alase tegevuse kavandamiseks ja läbiviimiseks mitmeks aastaks, võimaldades seeläbi määrata IT kulutusi vajalikul tasemel ja kõige vajalikumas valdkonnas. Strateegia peaks põhinema IT vajaduste üldhinnangul, mille alusel tehakse teadlik otsus sekkumisvaldkondade esmatähtsuse kohta.

Kontrollikoda leidis, et EKP-l puudus mitmeaastane IT-alane strateegia, millega olid määratletud ja esitatud IT-alased strateegilised sihid ja keskpikad eesmärgid. Samuti puudus vajaduste üldhinnang, mille alusel seada sekkumisvaldkonnad tähtsuse järjekorda keskpikas perspektiivis. Hoolimata eespool nimetatust, võetakse aluseks nii presidendi kiri kui ka tegevusharude strateegilised / tegevusega seonduvad kavad, selleks et määrata kindlaks uued IT projektid, mis seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt projektiportfelli iga-aastasele ajakohastamisele (vt punktid 19–21).

2008. aastal alustasid infosüsteemide peadirektoraat ning personali-, eelarve- ja organisatsiooni peadirektoraat EKP IT-alase tegevuse strateegia läbivaatamist tihedas koostöös teiste EKP tegevusharudega. Kontrollikoja auditeerimise ajal (2009. aasta esimene veerand) ei olnud nimetatud taasläbivaatamine veel lõppenud. Läbivaatamise esimese etapi eesmärk on uurida üksikasjalikult tegevusharude sihte ja eesmärke ning määrata kindlaks nende nõuded seoses uute IT süsteemide, projektide ja teenustega järgmise viie aasta jooksul (2009–2013). See viidi lõpule 2008. aasta detsembris. Selle tulemusena koostatakse kõiki infosüsteemide peadirektoraadi funktsioone (sh IT projektid) hõlmav IT strateegia.

Kas EKP kavandas oma IT projektidega seonduva tegevuse igal aastal?

2008. aasta töökava oli üksikasjalikum ja selles määratleti soovitavad meetmed, mida tuleb eesmärkide saavutamiseks võtta. See näitab olukorra paranemist 2007. aastal ja on positiivne areng, millega parandatakse kavandamise kvaliteeti. Siiski märgiti, et 2008. aasta töökavas oli oluliselt rohkem eesmärke kui eespool nimetatud 2008. aasta strateegias/tegevuskavas. Töökava ei olnud koostatud selleks, et välja töötada ja esitada üksikasjad, kuidas saavutada strateegias/tegevuskavas püstitatud eesmärke, ega selleks, et lisada uusi eesmärke.

Kas EKP kasutas IT projektide valikul usaldusväärseid kriteeriume?

2007. aasta projektide tähtsuse järjekorra koostamise ja valiku aluseks oli kolmeaastase keskpika projektiportfelli kava. EKP üldeesmärke silmas pidades hindab EKP igal aastal uuesti kõiki projeke (käimasolevad projektid, projektisüsteemis registreeritud, kuid veel alustamata projektid ja äsja registreeritud projektid). Nimetatud keskpikka kava ajakohastatakse kaks korda aastas, et võtta arvesse äsja registreeritud projektid ja muud arengud. Projektide hindamisel võetakse aluseks nendega seotud tegevuskavade visandid ja nende rakendamiseks vajalikud vahendid. Selgeid prioriteetide seadmise kriteeriume ei püstitatud. See vähendas projektide valiku objektiivsust, suurendades seega ohtu, et olemasolevaid ressursse ei kasutata mitte kõige paremal viisil.

Kas IT projektide juhtimiseks kehtestati asjakohased menetlused?

IT projektijuhtimise menetlused

Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi käsitleva dokumendi kohaselt määratakse projektide mõjusa kontrolli struktuur, jagades projekti tsükli loogilisteks etappideks ja määrates täpsed otsuste tegemist vajavad punktid (vt joonis 1 ). Eespool nimetatud dokumendi võrdlemine projektijuhtimise teabega näitas, et dokument on üldiselt kooskõlas parima tavaga. Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi võiks parandada kahes valdkonnas, mis on sidusrühma analüüs ja projekti mõju järelhindamine. Praeguseid puudusi ja nende mõju on üksikasjalikult kirjeldatud järgmistes punktides.

Joonis 1 – Projektitsükli etapid

Allikas: Euroopa Keskpank.

Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi hõlmavas dokumendis ei käsitleta sidusrühma analüüsi koostamist ja dokumenteerimist. See tähendab, et projektimeeskond ei pea kindlaks määrama sidusrühmi ega määratlema nende konkreetseid projektiga seonduvaid nõudeid (13) . Kõikide sidusrühmade ja nende vajaduste kindlaksmääramata jätmine võib avaldada negatiivset mõju projekti edukusele. Tuleks märkida, et kontrollitud konkreetsete projektide puhul olid kasutajate vajadused arvesse võetud (vt punktid 33 ja 36).

Projekti tulemuste ja mõju järelhindamist ei ole ette nähtud, kui projekt on olnud käigus teatud aja. Järelhindamine annaks siiski muu hulgas ametliku hinnangu selle kohta, kas projekti heakskiitmise dokumentides esitatud soovitav kasu on kvalitatiivses ja kvantitatiivses mõttes saavutatud ja aitaks seeläbi kavandada tulevasi projekte (vt punkt 53). Hiljutiseks positiivseks tulemuseks nimetatud valdkonnas oli uus tagasiside vorm, millega nõutakse kliendi tagasisidet IT projektide kohta igal aastal. Selle eesmärgiks on anda ülevaade lõppkasutaja rahulolu kohta pakutud teenuse kvaliteediga.

Kohustuste jaotus ja otsuste tegemise struktuur

Joonis 2 – Ülevaade EKP projektijuhtimise raamistikust

Allikas: Euroopa Keskpank.

Kas IT projektide juhtimiseks kehtestatud haldusraamistikku kohaldati ettenähtud viisil?

Kas üksikprojekte kavandati nõuetekohaselt?

Projekti esitamise dokument

Projekti heakskiitmine ja valik

Kasutaja vajadused ja projektide tehniline kirjeldus

Riskihindamine

Kas projekte rakendati nõuetekohaselt?

Vahendite haldus ja kasutajate osalus

Välislepinguosalised

Projekti väljundite kontrollimine ja heakskiitmine projekti elluviimise ajal

Kas projektide üle teostati nõuetekohast järelevalvet?

Juhtimise infosüsteemid ja järelevalvearuanded

EKP kasutab oma IT projektide üle järelevalve teostamiseks mitmesuguseid vahendeid. Projektile kuluv aeg koos finantsteabe ja teabega projekti saavutuste ja edusammude kohta on esitatud igakuises projekti eduaruandes. Kõigi kuue projekti puhul koostati regulaarselt projekti eduaruanded, mis sisaldasid piisavat teavet. Täheldati, et Target 2 süsteemi ühisplatvormi puhul jäi mitu aruannet inimressursside puudumise tõttu siiski koostamata.

Kas projektidele anti pärast nende elluviimist ametlik hinnang?

Projekti lõpetamisel tuleks projekti eesmärkide saavutamise ja kasutatud vahendite kohta anda ametlik hinnang. Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi hõlmavas dokumendis määratakse, et projekti lõpparuanne tuleb koostada pärast seda, kui rakendusetapis on edukalt saavutatud kõik väljundid ja asjaomased tegevusharud ning kui süsteemi omanik ja infosüsteemide peadirektoraat on projekti lõpptoote heaks kiitnud. Projekti lõpparuanne on seega dokument, millega ametlikult kiidetakse heaks projekti lõpetamine.

Kuuest kontrollitud projektist oli seisuga 15. aprill 2009 esitatud ja kiidetud heaks (vt lisa ) viie projekti lõpparuanne. Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi hõlmava dokumendiga nähakse ette, et projekt tuleb lõpetada kolme kuu jooksul pärast projekti lõppväljundite heakskiitmist. Target 2 süsteemi ühisplatvormiga seotud projekti toimingutega alustati mais 2008 ja projekt lõpetati 15. aprillil 2009, kuna infosüsteemide peadirektoraat ja süsteemi omanik ei suutnud kokku leppida teenusetaseme lepingu sisus. Oktoobris 2007 märgiti projekti juhtrühma koosolekul, et „teenusetaseme leping tuleb sõlmida enne Target 2 süsteemi ühisplatvormi projekti alustamist. Alustada tuleb varakult, kuna ootuste ja teenuste selge esitamine ning toimingute ja erinevate kasutajate vaheline infovahetus on väga tähtis”. Sarnane olukord oli ka rahapoliitiliste otsuste rakendamise tugisüsteemi projekti puhul, mida ei lõpetatud teenustaseme lepingu allkirjastamise venimise tõttu.

Hinnang heakskiidetud projekti ulatuse ja eesmärkide saavutamise kohta

Hinnang inim- ja finantsressursside kasutamise kohta

Samuti tõstatas EKP eelarvekomitee eelarve alakasutuse probleemi oma hindamisaruandes EKP 2008. aasta lõpus esitatud eelarve järelevalvearuande kohta. Nimetatud aruandes märgiti, et eelarvekomitee täheldas eelarve alakasutamist 18 miljoni euro võrra (28,8 %). Komitee oli arvamusel, et selle põhjuseks olid viivitused mõne projekti puhul ja et projektide kavandamisel ja teostamisel on veel arenguruumi. Kontrollikoda märkis, et projektide teostamisel oli viivitusi (vt lisa ) ja et see mõjutab eelarve täitmist. Arvestades asjaolu, et kuigi esialgselt kavandati vahendeid rohkem kui oli vaja, näitab see, et esialgseid eelarveid ei koostata vajaliku täpsusega. Sellisest olukorrast tulenevalt seotakse eelarvelised vahendid kulukohustustega ja seetõttu ei saa neid teiste paremini ettevalmistatud projektide tarbeks kasutada.

Hinnang kvalitatiivse ja kvantitatiivse kasu kohta

1. selgitus – Turuinfo esituse projekti kvalitatiivse ja kvantitatiivse kasu hindamine projekti lõpetamisel (väljavõtted)

Aruanne saadud kogemuse kohta

Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi hõlmav dokument näeb ette, et aruanne saadud kogemuse kohta tuleb koostada projekti lõpparuande lisana. Selle eesmärk on tagada, et konkreetse projekti elluviimisest saadud kogemus tuleb teha kättesaadavaks kogu organisatsioonile eesmärgiga parandada tulevaste projektide juhtimist.

Kuigi kõigi nelja projekti lõpparuanne sisaldas aruannet saadud kogemuse kohta, nende sisu kvaliteet siiski erines. EKP Eurotoweri kohtvõrgu värskenduse puhul jäi saadud kogemuste esitamisest mulje, et need märgiti ära näitamaks, et projektijuhtimine oli olnud edukas, selle asemel et näidata, kuidas saaks projektijuhtimist tulevikus parandada. Seoses peamiste arvutiruumide ala uuendamise projektiga Eurotoweris esitati liiga palju üksikasju, mistõttu oli sõnum saadud kogemuste kohta tulevaste projektide seisukohalt ebaselge.

2. selgitus – Turuinfo esituse projekti lõpparuandes esitatud kogemused (väljavõtted)

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Kas EKPl oli olemas piisav haldusraamistik IT projektide juhtimiseks?

Soovitused (esimene auditiküsimus)

Kas IT projektide juhtimiseks kehtestatud haldusraamistikku rakendati ettenähtud viisil?

(1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõige 1, nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõige 1.

(2) EKPS ja EKP põhikiri on Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokoll.

(3) Artikli 27 lõige 2: „Asutamislepingu artikli 248 sätted puudutavad üksnes EKP juhtimise tulemuslikkuse hindamist”. Euroopa Keskpanka puudutavad institutsioonilised sätted on toodud EÜ asutamislepingu artiklites 112–115, nüüdsest Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 283, 294, 134 ja 135.

(4) EKP hõlmab 17 tegevusharu, mis kajastab EKP funktsioonide laiahaardelisust. Välja arvatud juhatuse nõunik ja EKP esindus Washingtonis, juhatab iga tegevusharu kõrgema astme juht (peadirektor või direktor), kes esitab aruande juhatuse liikmele.

(5) Need on EKP projektid, mis hõlmavad IT ressursse ja mille projektijuhtimise eest vastutavad nii asjaomane tegevusharu kui ka infosüsteemide peadirektoraat.

(6) Viimati ajakohastati projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi 2006. aastal.

(7) Projektijuhtimise teabe alusel kehtestatakse standardid ja suunised, mida laialdaselt tunnustatakse parima tavana ja mida ka EKP kasutab projektijuhtimise menetluse standardina.

(8) Näiteks põhitegevuse ja IT parem ühilduvus ning üleminek projektikeskselt kavakesksele lähenemisviisile.

(9) Näiteks võtta vastu parimad tavad projektide elluviimiseks ja juhtimiseks ning rakendada IT projekte kooskõlas kokkulepitud maksumuse, ajakava ja kvaliteediga, sh kasutajasõbralikkus.

(10) Esimene sammas: standardsed küsimused (22 parameetrit), teine sammas: agregeeritud analüüs klastrites ja kolmas sammas: agregeeritud esmatähtsustamise kriteeriumid lõplike otsuste vastuvõtmiseks EKP tasandil.

(11) IT projektide direktoraat hõlmab viit valdkonda. Iga valdkond vastutab erinevate tegevusharude algatatud projektide elluviimise eest.

(12) Projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetluste alla ei kuulu väikesemahulised ülesanded, projektid, mis viiakse läbi ühe tegevusharu piires või mille puhul ei vajata IT lahendust, või IT infrastruktuuriga seonduvad ülesanded, mille testimise maht, uuenduslikkuse määr või organisatsiooniline mõju on vähene või mis ei loo uut teenistust. Kõik kontrollikoja poolt üksikasjalikuks auditeerimiseks valitud projektid kuulusid projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetluste rakendusalasse.

(13) Vastavalt projektijuhtimise teabe teise osa punktile 2 on see projekti edukuse tagamiseks vajalik. Lisaks sätestatakse projektijuhtimise teabes, et põhilise sidusrühma määramata jätmine võib avaldada projektile negatiivset mõju. Projektijuhtimise teabe 10. osa punktis 1 „Projekti teavitamise kavandamine” väidetakse, et sidusrühmade vajaduste ja nende rahuldamiseks sobivate vahendite kindlaksmääramine on projekti edukuse seisukohalt tähtis tegur.

(14) Projekti algatamise, ettevalmistamise ja rakendamise etapp.

(15) TCERTO, Target 2 süsteemi ühisplatvorm ja EKP Eurotoweri kohtvõrgu värskendus.

(16) Turuinfo esitus, rahapoliitiliste otsuste rakendamise tugisüsteem ja peamiste arvutiruumide ala uuendamine.

(17) Turuinfo esitus, rahapoliitiliste otsuste rakendamise tugisüsteem ja Target 2 süsteemi ühisplatvorm.

(18) Projekti algatamise dokument, projekti ettevalmistamise dokument ja projekti esitamise dokument.

(19) TCERTO, peamiste arvutiruumide ala uuendamine ja EKP Eurotoweri kohtvõrgu värskendus.

(20) Kontrollikoda valis auditeerimiseks kolmanda etapi.

(21) Turuinfo esitus ja TCERTO.

EUROOPA KESKPANGA VASTUS

Euroopa Keskpank (EKP) tervitab Euroopa Kontrollikoja aruannet 2007. eelarveaasta kohta ning hindab kontrollikoja tähelepanekuid ja parandusettepanekuid. Ühtlasi võtab EKP arvesse Euroopa Kontrollikoja järeldusi, et i) EKP on loonud haldusraamistiku IT projektide juhtimiseks; ii) EKP menetlused IT projektide juhtimisel on üldiselt kooskõlas parima tavaga; ning iii) EKP rakendas IT projektide juhtimiseks kehtestatud haldusraamistikku üldiselt ettenähtud viisil.

EKP võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekuid ja parandusettepanekuid. Allpool on esitatud EKP märkused konkreetsete punktide ja kuue soovituse kohta.

Punktid 12, 13 ja 60

EKP on seisukohal, et tema mitmeaastane IT projektide portfell on kooskõlas EKP ja üksikute tegevusharude strateegiliste eesmärkidega. Uute projektide koostamisel lähtutakse EKP kõrgetasemelistest eesmärkidest, mis on sätestatud presidendi kirjas ja tegevusharude strateegilistes kavades. Iga projekt eeldab strateegilist visandit, sealhulgas kirjeldust, kuidas projekt kooskõlastatakse EKP ja asjaomase tegevusharu keskpikkade strateegiliste eesmärkidega. Seejärel toimub IT projektide süstemaatiline hindamine ning need seatakse projektiportfelli iga-aastase ajakohastamise käigus tähtsuse järjekorda.

Mitmeaastase IT strateegia puhul, mis on ulatuselt palju laiem kui IT projektide portfell, soovib EKP osutada tähelepanu asjaolule, et 2008. aasta juulis käivitati infosüsteemide strateegiline läbivaatamine. Infosüsteemide strateegilise läbivaatamise esimese etapi käigus koostatud tegevusnõuded kiideti heaks 2008. aasta detsembris. Lisaks kiideti 2009. aasta jaanuaris heaks dokument infosüsteemide strateegiliste suuniste kohta. Infosüsteemide strateegilisi suuniseid ja tegevusnõudeid kasutati IT tegevuskava koostamisel aastateks 2009–2013. Tegevuskava strateegilised eesmärgid ja algatused kiideti heaks 2009. aasta mais (infosüsteemide strateegilise läbivaatamise teine etapp). IT tegevuskava aastateks 2009–2013 kiideti heaks 2009. aasta augustis (infosüsteemide strateegilise läbivaatamise kolmas etapp).

Punktid 18 ja 61

Strateegilistes kavades nähakse ette mitmeaastased strateegilised juhised. Üksikasjalikumat teavet sisaldab iga-aastane töökava, milles on määratud tegevused strateegiliste eesmärkide elluviimiseks ja loetletud operatiivsed tegevused. Projektide rahastamisega seotud teave esitatakse nende heakskiitmise dokumentides, alustades registreerimisvormiga. Tõhusa planeerimise ja kontrolli tagamiseks esitatakse täiendavat teavet kõigi projektitegevuste kohta.

Tegevuste puhul, mis ei ole seotud projektidega (nt operatiivne IT-alane tegevus), planeeritakse ja jaotatakse finants- ja inimressursid iga-aastase eelarve koostamise käigus. Lisaks planeeritakse ja jaotatakse infosüsteemide peadirektoraadi (DG/IS) inimressursid nii projektide kui ka operatiivsete tegevuste jaoks ressursside jaotamise süsteemi (iRACT) kaudu.

Punkt 24

EKP möönab, et projekti organisatsiooni- ja kontrollimenetlusi hõlmavas dokumendis ei nõuta sidusrühma analüüsi ametlikku dokumenteerimist. Sidusrühmade analüüs siiski tehakse. Sidusrühmad tehakse kindlaks projekti algatamise etapis, mille tulemusena koostatakse projekti algatamise dokument. Selle etapi põhieesmärk on keskenduda probleemidele ja/või vajadustele ning nende võimalikele lahendustele, määrates nendest lähtudes kindlaks sidusrühmad (st asjaomased tegevusharud) ja potentsiaalsed teenusepakkujad. Projekti algatamise dokumendi koostamise käigus moodustatakse ka projekti juhtrühm, kus osalevad või on esindatud kõik sidusrühmad.

Punkt 38

EKP otsus kaaluda tarnija kaasamist nii turuinfo esitust hõlmava projekti tarkvara arendamise etapis kui ka andmeteenuste pakkujana lähtus kindlast eesmärgist minimeerida mitte üksnes arenduskulusid, vaid üldisi arendus- ja tegevuskulusid ning -riske. Selle tulemusel jõuti soodsaimate omandikuludeni ning suudeti ühtlasi vähendada projektiga seotud riske (st tarnijaga seotud riske, sest välditi riske, mis on seotud eri tarnijate haldamisega tarkvara ja andmeteenuste puhul).

EKP möönab, et tarnija põhitööks ei olnud tarkvara arendamine. Seetõttu piirdus arendusteenuste allhange minimaalsete teenustega, mis on vajalikud põhilahenduse integreerimiseks, ning kõrgekvaliteediliste väljundite tagamiseks intensiivistati projekti tsükli käigus kontrollimisi.

1. soovitus

EKP on seisukohal, et EKPs on juba loodud asjakohane haldusraamistik IT projektide juhtimiseks, mis hõlmab mitmeaastaste strateegiliste eesmärkide püstitamist ja nende kooskõlastamist IT projektide portfelliga. EKP möönab, et mitmeaastane IT strateegia, mis ei hõlma mitte üksnes IT projekte, vaid kõiki infotehnoloogiaalaseid funktsioone, on tähtis. Seetõttu käivitas EKP 2009. aastal ka oma IT tegevuskava. 2008. aasta juulis alanud infosüsteemide strateegilise läbivaatamise käigus koostati IT tegevuskava aastateks 2009–2013. Tegevuskava strateegilised eesmärgid ja algatused kiideti heaks 2009. aasta mais (infosüsteemide strateegilise läbivaatamise teine etapp) ning IT tegevuskava aastateks 2009–2013 kiideti heaks 2009. aasta augustis (infosüsteemide strateegilise läbivaatamise kolmas etapp).

2. soovitus

Kooskõlas EKP märkustega Euroopa Kontrollikoja aruande punktide 18 ja 61 kohta on EKP seisukohal, et praegu toimiv haldusraamistik IT projektide kavandamiseks ja järelevalveks ning ressursside jaotamiseks on nõuetekohane. Üldiste infotehnoloogiaalaste funktsioonide kohta (sh tegevused, mis ei ole seotud projektidega) on koostatud dokument, mis hõlmab püstitatud sihte ja eesmärke, nende saavutamise mõõtmiseks vajalikke tulemusnäitajaid ja konkreetseid meetmeid. Edaspidi tehakse jõupingutusi, et vajaduse korral siduda meetmed tõhusamalt nende võtmiseks vajalike rahaliste vahenditega.

3., 4. ja 5. soovitus

EKP aktsepteerib 3., 4. ja 5. soovitust.

6. soovitus

EKP on juba alustanud andmebaasi loomist, mis võimaldab talletada saadud kogemusi ning mis tehakse kättesaadavaks projektijuhtidele ja projekti juhtrühmadele. Personali peadirektoraat kasutab andmebaasi projektide hinnangute koostamiseks projekti juhtkomiteele.

Soovituste täitmine

1. soovitus on juba täidetud. 2. soovitus täideti üldjoontes 2008. aastal ning ülejäänud osa (nagu näidatud eespool antud vastuses) viiakse täielikult ellu 2010. aasta lõpuks. 3.–6. soovitus täidetakse 2010. aasta lõpuks.