[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.10.2006

KOM(2006) 642 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

2004. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitavate otsuste järelmeetmete kohta (kokkuvõte) – nõukogu soovitused{SEK(2006) 1377}

SISUKORD

PREAMBUL 3

I. nõukogu soovitus üldeelarve kohta 4

a) Sissejuhatus (komisjoni töödokument, punktid 1–5) 4

b) Kinnitav avaldus (DAS) ja selle aluseks olev teave

(komisjoni töödokument, punktid 6–12) 4

c) Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 13–16) 5

d) Tulud (komisjoni töödokument, punktid 17–20) 5

e) Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 21–28) 6

f) Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 29–37) 6

g) Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 38–42) 7

h) Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 43–45) 7

i) Ühinemiseelne abi (komisjoni töödokument, punktid 46–48) 7

j) Halduskulud (komisjoni töödokument, punktid 49–52) 8

k) Rahastamisvahendid ja pangandustegevus (komisjoni töödokument, punktid 53 –54) 8

II. Soovitused ametite kohta (komisjoni töödokument, punktid 55–57) 8

III. Järeldused 2003. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruandejärelmeetmete kohta (komisjoni töödokument, punktid 58–63) 8

IV. euroopa kontrollikoja eriaruanded (komisjoni töödokument, punktid 64–79) 9

PREAMBUL

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 276 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 180b „võtab komisjon asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud märkusi. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annab komisjon aru nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Need aruanded edastatakse ka kontrollikojale“.[1]

Seepärast on komisjon koostanud järelmeetmete aruanded, mis on seotud nõukogu 14. märtsi 2006. aasta soovitusega ja Euroopa Parlamendis 27. aprillil 2006 hääletamisele pandud resolutsioonidega. Käesolev järelmeetmete aruanne on seotud soovitustega, mille nõukogu esitas seoses 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamisega. Eraldi järelmeetmete aruandes käsitletakse soovitusi, mille parlament esitas seoses 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamisega.[2]

Kokkuvõtlikke järelmeetmete aruandeid, mis avaldatakse kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, täiendavad komisjoni töödokumendid, milles antakse üksikasjalikud vastused igale konkreetsele nõukogu ja parlamendi soovitusele. Vastustes on esitatud meetmed, mida komisjon kavatseb võtta või on juba võtnud, ning soovitused, mille suhtes komisjon järelmeetmeid ei võta või ei suuda võtta. Piiratud tõlkevõimaluste tõttu avaldatakse üksikasjalikud töödokumendid inglise, prantsuse ja saksa keeles. Kokkuvõtlike aruannete iga peatükk sisaldab viiteid asjaomastele soovitustele töödokumentides.

2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise raames andis nõukogu komisjonile 79 soovitust. Komisjon on seisukohal, et 38 soovituse puhul on nõutavad meetmed juba võetud. Veel 39 soovituse puhul nõustub komisjon võtma nõukogu soovitatud meetmeid. Komisjon ei saa nõustuda 2 soovitusega ega võta seetõttu nõutud meetmeid.[3]

I. NÕUKOGU SOOVITUS ÜLDEELARVE KOHTA

A) Sissejuhatus ( komisjoni töödokument, punktid 1–5 )

Komisjon jagab nõukogu pettumust, et kontrollikojal ei õnnestunud ka 2004. aastal esitada enamiku kulutuste kohta kinnitavat avaldust. Seepärast on komisjon käivitanud „Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks” (KOM(2006) 9). Selle eesmärk on tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad ning hoiavad tehingute ebaseaduslikkuse või ebatäpsuse tekke ohu mõistlikkuse piirides, ja pakkuda kontrollikojale piisavat kindlust raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Tegevuskavas nähakse nelja laiema valdkonna raames ette 16 meedet, mille eesmärk on kontrollitegevuse lihtsustamine ja ühtlustamine teabevahetuse ja ühekordse audiitorkontrolli kaudu, et piiratud kontrollimisressursse võimalikult hästi kasutada. Selles etapis on prioriteetsed meetmed võetud, kuid varasemate meetmete tulemustest sõltuvad meetmed töötatakse välja 2007. aasta jooksul. Loodetakse, et 2009. aasta alguseks on selles valdkonnas saavutatud piisav edu. Parlamendile ja nõukogule esitati esimene poolaasta arenguaruanne 19. juulil 2006 (SEK(2006) 1001).

B) Kinnitav avaldus (DAS) ja selle aluseks olev teave (komisjoni töödokument, punktid 6–12)

KOMISJONI „TEGEVUSKAVAS ÜHTSE SISEKONTROLLI RAAMISTIKU LOOMISEKS” SEATAKSE JÄRGMISE PROGRAMMIPERIOODI EESMÄRGIKS LIHTSUSTAMINE. KOMISJONI ETTEPANEKUS SEITSMENDAS RAAMPROGRAMMIS OSALEMISE EESKIRJADE KOHTA NÄHAKSE ETTE, ET VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSELE TULEB ROHKEM KASUTADA KINDLASUMMALISI MAKSEID (SEALHULGAS ÜHIKUKULUDE ASTMESTIKKE) JA ÜHEKORDSEID MAKSEID. MADALA MAKSUMUSEGA LEPINGUTE JA TOETUSTE PUHUL TEEB KOMISJON ETTEPANEKU LUBADA EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJAL OTSUSTADA, KAS MENETLUSEST KÕRVALEJÄTMISE KRITEERIUME KONTROLLIDA VÕI MITTE, LÄHTUDES TEMA ENDA RISKIANALÜÜSIST. SEADUSANDJA PEAKS TÄHELEPANU PÖÖRAMA KA KONTROLLIDE OTSTARBEKUSELE JA NENDE KULUDE/TULUDE SUHTELE, ET KONTROLLIDE RAKENDAMINE TOIMUKS VÕIMALIKULT ÜHETI MÕISTETAVATE RAAMTINGIMUSTE KOHASELT.

2005. aasta iga-aastaste tegevusaruannete kokkuvõtlikus aruandes tervitas komisjon iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteedi paranemist, sest need on varasemaga võrreldes kontsentreeritumad ja selgesõnalisemad. See on saavutatud paremate juhiste tulemusena; nimelt tuli aruandekohustuse paremaks täitmiseks esitada selgesõnalised kinnitavad deklaratsioonid ja kehtestati peadirektoraatide tegevuse juhtimis-, riski- ja kontrollikeskkonna ning kinnitavate deklaratsioonide aluseks oleva juhtimis- ja kontrollisüsteemi koostisosade ja nende abil saavutatud tulemuste kohustuslik hindamine.

Komisjoni tegevuskava meetme 3a (kontrolli koostisosade määratlemine) tulemuste kasutamine iga-aastaste tegevusaruannete koostamisel on võetud kaalumisele, et 2006. aasta tegevusaruannetes täiendada teavet sisekontrolli peamiste elementide ja riskijuhtimise kohta. Olulisuse kriteeriumide määratlemine aitaks samuti kaasa aruandluse parandamisele. Lisaks jätkatakse tööd tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eesmärke ja näitajaid käsitleva 2004. aasta kokkuvõtliku meetme kallal.

Jaanuaris 2005 kasutusele võetud komisjoni uue raamatupidamissüsteemi jaoks koostas komisjon oma algbilansi, mis esitati 2005. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande osana. Need aruanded esitati kontrollikojale õigeaegselt 31. märtsil 2006 vastavalt finantsmääruse nõuetele.

C ) Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 13–16)

KOMISJON TÄHELDAB NÕUKOGU RAHULOLU KOMISJONI EELARVE HALDAMISES SAAVUTATUD ÜLDISE EDU ÜLE. KOMISJONI EESMÄRK ON ESITADA PARIMATE KÄTTESAADAVATE ANDMETE PÕHJAL TÄPSEID JA REALISTLIKKE EELARVEPROJEKTE. 2005. AASTA EELARVEPROJEKTIDE PUHUL TULEB ESILE TÕSTA MAKSEASSIGNEERINGUTE TÄITMISE MÄÄRA OLULIST PARANEMIST, MIS KASVAS 98%NI (STRUKTUURIMEETMETE PUHUL 100%).

Komisjon ajakohastab korrapäraselt struktuurifondide täitmata eelarveliste kulukohustuste analüüsi ning kavatseb seda ka edaspidi teha. Kõnealustes analüüsides võetakse arvesse viimaseid andmeid täitmise kohta ning eeldatavat arengut. Viimases hinnangus võttis komisjon nõuetekohaselt arvesse üleminekut uuele programmiperioodile. Eelarve peadirektoraat avaldab igal aastal põhjaliku analüüsi struktuurifondide täitmata eelarveliste kulukohustuste kohta komisjoni talituste töödokumendis pealkirja all „Struktuurifondide eelarve täitmise analüüs.” 2005. aasta analüüs koos n+2 reegli kasutamise analüüsiga avaldati mais 2006. Praegusel programmiperioodil on n+2 reegel liikmesriikidele võimas stiimul tagamaks, et rakendamine toimuks piisavalt kiiresti, sest õigeaegselt rakendamata vahendid tühistatakse. Liikmesriigid ja komisjon on teadlikud, et programmitsüklite sujuva vahetuse tagamiseks on vaja valvsust, seda nii programmi rakendamise tagamise mõttes kui ka toimetulekuks uute programmide loomisega seotud täiendava töökoormusega.

d) Tulud (komisjoni töödokument, punktid 17–20)

NÕUKOGU JA KOMISJON TUNNEVAD HEAMEELT SELLE ÜLE, ET KA 2004. AASTAL OLI KONTROLLIKODA RAHUL ÜLDISTE TULEMUSTEGA, SEDA NII RAAMATUPIDAMISKONTODE USALDATAVUSE KUI KA NENDE ALUSEKS OLEVATE TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE SEISUKOHAST.

Lisaks on komisjon juba võtnud või on võtmas nõukogu soovitatud meetmeid omavahendite osas. Komisjon on palunud liikmesriikidel täiustada elektrooniliste tollivormistussüsteemide tagavaramehhanisme. Lisaks võetakse pikemas perspektiivis meetmeid projekti raames, millega soovitakse ajakohastatud tolliseadustik rakendada 2009. aastaks. Selles uues tolliseadustikus esitatakse üksikasjalikumad sätted tagavaramenetluse eeskirjade koostamise kohta rakenduseeskirjades.

Alates 2004. aastast on suhkrumaksude kontrollimehhanismide auditid toimunud 12 liikmesriigis. Olulisi probleeme tuvastati ainult ühes liikmesriigis. Alates 1. juulist 2006 kehtiva uue suhkruturu korraldusega kaotatakse toodangumaksud, mida tootjad pidid kvoodikohaselt toodetud kogustelt maksma. Uutes rakendusmäärustes on komisjon tugevdanud sätteid, mis käsitlevad kontrolle ja rikkumiste korral kohaldatavaid sanktsioone.

Komisjon peab liikmesriikidega pidevat sidet käibemaksupiirangute kõrvaldamiseks nii kiiresti kui võimalik. Kuid selle kiirus sõltub eelkõige liikmesriikide valitsuste võimekusest leida ja kasutada paremaid või teatavatel juhtudel üldse mingisuguseid andmeid ning sobivat või paremini sobivat metoodikat. Komisjon annab nendes küsimustes liikmesriikidele korrapäraselt nõu.

Rahvamajanduse kogutulu vahendite puhul arutavad komisjon ja liikmesriigid rahvamajanduse arvepidamisega seonduvat järelevalve- ja kontrollisüsteemide küsimust rahvamajanduse kogutulu komitees 2006. aastal. Seejärel teeb komisjon 2007. aastal ettepanekud parima tava edendamiseks.

E) Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 21–28)

KOMISJON ON SEADNUD EESMÄRGIKS KÕRVALDADA KONTROLLISÜSTEEMI PUUDUJÄÄGID, MIS IKKA VEEL ESINEVAD ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA SELLISTES VALDKONDADES, MIDA ÜHISE HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEMI KAUDU EI KONTROLLITA. 2003. AASTA ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA REFORMID JA 2004. AASTA REFORMID VAHEMERE MAADE TOODETE PUHUL VÄHENDAVAD ÜLDIST RISKI VEELGI, KUNA ÜHISE HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEMI KAUDU KONTROLLITAVATE KULUDE OSAKAAL SUURENEB 2013. AASTAKS 89%NI.

Põllumajanduse peadirektoraadi iga-aastase tegevusaruande puhul ei kavatse komisjon eraldi välja tuua kontrollitud kulusid ja kulusid, mida tuleb täiendavalt kontrollida. Arvestades, et nõuetekohasuse kontrollimise protsess on mitmeaastane, oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses. 2004. ja 2005. aasta tegevusaruannetes nägid peadirektoraadid ette peadirektori kinnitava avalduse andmise aluse. Põllumajanduse peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes esitati üksikasjalikult kogu kontrolliahel ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus, näidates kuidas need koostisosad aitavad tagada üldist kindlust, mis rajaneb kõikidele peadirektori käsutuses olevatele teabeallikatele. Lisaks esitatakse põllumajanduse peadirektoraadi 2005. aasta tegevusaruandes prognoos, kui palju finantskorrektsioone liikmesriikide suhtes ajavahemikus 1999–2005 tõenäoliselt kehtestatakse. Lisaks avalikustab komisjon oma aastaaruandes summad, mille tagasisaamist ta ootab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi käigus.

Vajakajäämised, millele kontrollikoda viitas seoses loomade eest makstavate lisatasudega, ei puutu haldus- ja kontrollisüsteemi tõhususse. Kontrollikoja otsekontrollidega ei tuvastatud ühtegi olulist viga. Probleem tuleneb eelkõige haldus- ja kontrollisüsteemide kontrollimise raames tuvastatud vigade suurest arvust teatavate liikmesriikide põllumajandustootjate tasandil. Komisjon püüab tuvastada täpsed põhjused, miks haldus- ja kontrollisüsteemi statistika näitajad on teatavate liikmesriikide puhul valesti deklareeritud või üledeklareeritud loomade osas kõrged, ning soovitada kohaseid meetmeid.

Eelrahastamise süsteem ei ole majanduslikus mõttes enam oluline, välja arvatud veiselihasektoris, eelkõige selle kontrollifunktsiooni tõttu. Komisjon töötab välja meetmed eksporditoetuste eelrahastamise kaotamiseks. Samas töötatakse veiselihasektori jaoks välja alternatiivne tootmise ja säilitamise kontrollsüsteem. Need meetmed peaks olema välja töötatud 2006. aasta lõpuks.

F) Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 29–37)

Struktuurifondide kontrollisüsteemid vaadati läbi 2005. aastal tegevuskava koostamise käigus. Tegevuskava mitme meetme eesmärk on parandada süsteemide tulemuslikkust, majanduslikkust ja tõhusust. Struktuurifondide süsteemide puhul on erilise tähtsusega olemasolevate kontrollide ja kinnituste kvaliteedi analüüs (13. meede), mis peaks valmima 2006. aasata lõpuks, ning kontrollidega kaasnevate kulude ülevaade (10. meede), mis tuleb koostada septembriks 2007. 2006. aasta alguses avaldas komisjon märkused hea tava kohta, milles käsitleti juhtkonna tehtavaid igapäevaseid kontrolle ja enne maksenõuete sertifitseerimist makseasutustes tehtavat tööd, mille puhul võrdlusandmete kasutamine aitaks liikmesriikidel kontrolle tõhustada ja vältida nende kattumist. Lisaks peaks auditi standardite kooskõlastamine (16. meede) ja audititulemuste kättesaadavuse parandamine (9. meede) edendama majandust ja tõhusust ning aitama kaasa kontrollisüsteemi paremale toimimisele.

Lisaks on komisjoni audititöö, liikmesriikide auditiasutuste audititulemuste järelevalve ning hea tava levitamine korraldatud selliselt, et teha süsteemidesse vajalikud täiustused, saavutamaks finantskontrolli peamist eesmärki – tagada, et kulude hüvitamisel esineb võimalikult vähe vigu ja ebatäpsusi.

Komisjon ja liikmesriigid on ette valmistanud 2000.–2006. aasta programmiperioodi raamatupidamiskontode sulgemise ning komisjon on välja andnud üksikasjaliku juhendi.

G) Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 38–42)

KOMISJON JÄTKAB SISEKONTROLLISÜSTEEMI ARENDAMIST JA KOHANDAMIST, ET HALLATA SISEKONTROLLIKESKKONNAGA SEOTUD RISKE. OLULINE EDASIMINEK TOIMUS 2005. AASTAL, MIL VÕETI KASUTUSELE RISKIANALÜÜSI, RISKIHINDAMIST JA RISKIHALDAMIST HÕLMAV SÜSTEEMNE LÄHENEMISVIIS.

Riskijuhtimise raamistik töötati välja 2005. aastal. Läbi on viidud ka laiaulatuslik strateegiline riskianalüüs, mida praegu rakendatakse 2006. aasta juhtimiskavas.

Lisaks on menetlusi lihtsustatud IT-vahendite laialdasema kasutuselevõtuga.

Asjaomased talitused kasutasid auditi tulemusi ka kontrollikeskkonna hindamisel, milles programmide haldamine toimub. Arvesse võeti kulunõuetes esinevate vigade sagedust, et parandada kuuenda raamprogrammi kontrolle (näiteks auditeerimistõendite ja sanktsioonide kasutuselevõtt aitab vähendada vigade arvu abisaajate esitatavates kuluaruannetes) ning et lihtsustada tulevast seitsmendat raamprogrammi (näiteks kindlasummalise ja ühekordse rahastamise ulatuslikum kasutamine).

Pärast puuduste hindamist 2005. aastal aitavad talitused komisjoni tegevuskava täitmisele kaasa teatavate erimeetmete kaudu. Peamised töövaldkonnad on järelkontrolli strateegia, auditi tulemuste kasutamine juhtimis- ja kontrollisüsteemide väljatöötamisel, raharinglus, üdine järelevalvesüsteem finantsvaldkonnas ning järelevalve- ja aruandlussüsteemid.

H) Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 43–45)

KOMISJON ON TEINUD JÄTKUVAID JÕUPINGUTUSI OMA VÄLISTEGEVUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PARANDAMISEKS NING ON NÕUKOGU SOOVITUSEL VÄLISAUDITEID VEELGI TUGEVDANUD. VÄLISAUDIITORITELE ON ANTUD SELGED JUHISED NENDE PÄDEVUSE KOHTA, LISAKS TOIMUB JÄRELEVALVE JA VÕETAKSE JÄRELMEETMEID.

EuropeAid on võtnud meetmeid auditi järelmeetmete tõhustamiseks ning esitas sellel aastal 2005. aastal valminud auditiaruannete analüüsi. EuropeAid ’i mooduli CRIS ( Common Relex Information System ) auditisüsteemi puhul, mille eesmärk on luua audititeabe andmebaas, kavatseb komisjon veelgi parandada selle toimimist, et nii peakorter kui ka delegatsioonid saaksid süsteemi paremini kasutada.

I) Ühinemiseelne abi (komisjoni töödokument, punktid 46–48)

NÕUKOGU TERVITAS KONTROLLIKOJA AVALDUST, MILLE KOHASELT KOMISJONI KESKSETE TALITUSTE, DELEGATSIOONIDE JA SERTIFITSEERIMISASUTUSTE KONTROLLI- JA JÄRELEVALVESÜSTEEMID VASTAVAD NÕUETELE JA TOIMIVAD KÕIGI ÜHINEMISEELSETE VAHENDITE (PHARE, TURKEY, ISPA JA SAPARD) PUHUL NING ALUSTEHINGUTE KONTROLLIMISEL EI TUVASTATUD OLULISI VIGU.

Kontrollikoda kutsus komisjoni üles tegema edasisi jõupingutusi ühinemiseelsete vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Komisjon on kõnealuste soovituste suhtes meetmeid juba võtnud, sealhulgas juhtinud liikmesriikide ametiasutuste tähelepanu vajadusele võtta kiireid parandusmeetmeid seoses praeguse detsentraliseeritud rakendussüsteemiga ning hangete ja toetuse andmise otsuste puhul viia läbi eelkontrolle.

j) Halduskulud (komisjoni töödokument, punktid 49–52)

KOMISJON ON ÕIGEAEGSELT ARVESSE VÕTNUD NÕUKOGU SOOVITUSI HALDUSKULUDE KOHTA. SEOSES 2000. AASTAL VASTU VÕETUD SISEKONTROLLI STANDARDITE RAKENDAMISEGA KONTROLLIB KOMISJON IGAL AASTAL ASJAOMASTE PÕHINÕUETE TÄITMIST. KOMISJONI TALITUSED VÄITSID ENESEHINNANGUS, ET 2005. AASTAL OLI PÕHINÕUETE TÄITMINE 95%, 2004. AASTAL OLI VASTAV NÄITAJA 93%, MIDA PIDEVALT MUUTUVA KESKKONNA PUHUL VÕIB SISULISELT LUGEDA NÕUETE TÄIEULATUSLIKUKS TÄITMISEKS.

Selle teemaga seoses tegi nõukogu kaks soovitust ametite kohta. Ametid on sõltumatud asutused ning nad vastutavad ise selliste eeskirjade ja menetluste järgimise eest, mis on seotud töötajate värbamise, avaliku sektori hangete ja finantsarvestusega. Sellele vaatamata annab komisjon ametitele juhiseid ja abi näiteks finantsarvestuse, hangete, personalipoliitika ja auditi küsimustes. Ametite taotlusel annab komisjon täiendavat abi näiteks eeskirjadest arusaamisel ja nende tõlgendamisel.[4] Ameteid tuleks julgustada tegema ametitevahelist koostööd kulude ja teadmiste jagamise eesmärgil.

k) Rahastamisvahendid ja pangandustegevus (komisjoni töödokument, punktid 53 –54)

EUROOPA INVESTEERIMISFONDI (EIF) PUHUL ANNAB INVESTEERIMISFONDI TEGEVUSE VASTU SUURIMAT HUVI TUNDVA KOLME TALITUSE VANEMAMETNIKE OSALEMINE DIREKTORITE NÕUKOGUS PARIMA KINDLUSE SELLE KOHTA, ET ÜHENDUSE HUVID ON KAITSTUD. VASTAVUSFUNKTSIOONI KASUTUSELEVÕTMINE EIFIS 2005. AASTA KESKEL KOOS KONKREETSE VOLITUSEGA LUUA ASJAKOHANE ELI POLIITIKA JA ÕIGUSAKTIDEGA VASTAVUSE TAGAMISE KORD PAKUB VÕIMALUST SEDA KINDLUST VEELGI SÜVENDADA. KOMISJON TEEB TIHEDAT KOOSTÖÖD EIFIGA, ET AIDATA SELLE UUE FUNKTSIOONI TÕHUSUST TAGADA.

II. SOOVITUSED AMETITE KOHTA ( komisjoni töödokument, punktid 55–57 )

KOMISJON VÕTAB NÕUKOGU SOOVITATUD MEETMEID. KOMISJON ON KORDUVALT PÜÜDNUD LAHENDADA KÜSIMUSI, MIS ON SEOTUD EUROOPA LIIDU ASUTUSTE TÕLKEKESKUSE JA TÖÖANDJA MAKSETEGA TÖÖTAJATE PENSIONIÕIGUSTE KINDLUSTAMISEKS. KOMISJON ON TEINUD ETTEPANEKUID TÕLKEKESKUSE JUHTKONNALE NING PAKKUNUD VÕIMALUST ALUSTADA LÄBIRÄÄKIMISI TEATAVATE AJAVAHEMIKE KAALUMISEKS. ÜKSKI NENDEST MEETMETEST EI OLE OLNUD EDUKAS NING KOMISJON ON OTSUSTANUD ESITADA EUROOPA KOHTULE KAEBUSE.

III. JÄRELDUSED 2003. AASTA EELARVE TÄITMISE KINNITAMISE ARUANDE JÄRELMEETMETE KOHTA (komisjoni töödokument, punktid 58–63)

KOMISJON VÕTAB SOOVITATUD MEETMEID 2003. AASTA EELARVE TÄITMISE KINNITAMISE ARUANDE JÄRELMEETMETE KOHTA, PÖÖRATES EELKÕIGE TÄHELEPANU RISKIJUHTIMISE SUHTES RAKENDATAVALE LÄHENEMISVIISILE, TEGEVUSPÕHISEKS JUHTIMISEKS PIISAVATE NÄITAJATE ESITAMISELE JA UUE ARVESTUSSÜSTEEMI RAKENDAMISELE.

Vastavalt finantsmääruse artiklile 131 esitab komisjon eelarvepädevale institutsioonile eelarve täitmise aruande kolm korda aastas, kuid ei esita nendes peamiste ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu analüüsi, mille esitamist on taotlenud nõukogu. Komisjon esitab sellise analüüsi oma iga-aastases eelarve ja finantsjuhtimise aruandes.

IV. EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDED (komisjoni töödokument, punktid 64–79)

KOMISJON VÕTAB MEETMEID, MIDA NÕUKOGU ON SOOVITANUD SEOSES KONTROLLIKOJA ERIARUANNETEGA, MIS KÄSITLEVAD ÜHENDUSE VÄLISABI HALDAMISE ÜLEANDMIST KOMISJONI DELEGATSIOONIDELE (SR 10/2004), EUROOPA PETTUSTEVASTASE AMETI (OLAF) JUHTIMIST (SR 1/2005), MAAELU ARENGUGA SEOTUD PÕLLUMAJANDUSE KESKKONNAPOLIITIKA KULUDE KONTROLLIMIST (SR 3/2005) NING PARLAMENDI, KOMISJONI JA NÕUKOGU KULUDE TÕLGENDAMIST (SR 5/2005).

* * *

[1] Vt ka finantsmääruse artikkel 147.

[2] 2004. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2004. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2004. aasta asutuste eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[3] Vt soovitused 24 ja 61.

[4] Vt näited, mida on nimetatud lisatud töödokumendi punktides 49 ja 50.