EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS euromüntide emiteerimise kohta Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS euromüntide emiteerimise kohta /* KOM/2011/0295 lõplik - COD 2011/0131 */





2011/0131 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS euromüntide emiteerimise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 133, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele, tegutsedes tavapärase seadusandliku menetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 23. novembri 1998. aasta ja 5. novembri 2002. aasta järeldustes euro meenemüntide kohta, komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovituses 2009/23/EÜ, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta,[1] mis kiideti heaks nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustes, ning komisjoni 22. märtsi 2010. aasta soovituses 2010/191/EL euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta[2] on esitatud soovituslikud tavad seoses euro meene- ja käibemüntide (sh ringlusse lastavad mälestusmündid) emiteerimisega ning konsultatsiooniga enne kasutuskõlblike euro käibemünte hävitamist. (2) Euromüntide emiteerimist käsitlevate kohustuslike sätete puudumise tõttu võivad vastavad tavad liikmesriikides erineda ning see ei võimalda luua ühisraha jaoks piisavalt integreeritud raamistikku. Õigusalase läbipaistvuse ja õiguskindluse seisukohast on seepärast vaja kehtestada euromüntide emiteerimise siduvad eeskirjad. (3) Vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta[3] kehtivad nimiväärtusele ja nõukogu sätestatud tehnilistele kirjeldustele vastavad euros ja sendis vääringustatud mündid seadusliku maksevahendina kõigis osalevates liikmesriikides, nagu on määratletud kõnealuses määruses. Vastavad nimiväärtused ja tehnilised kirjeldused on sätestatud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta[4] (4) Lisaks ringlusse lastavatele euro tavamüntidele võivad liikmesriigid teatavate teemade jäädvustamiseks emiteerida ka ringlusse lastavaid euro mälestusmünte, järgides piiranguid, mis on kehtestatud selliste müntide emiteerimise arvule aasta ja emiteeriva liikmesriigi kohta. Lisaks on vaja ringlusse lastavate mälestusmüntide koguse suhtes kehtestada teatavad piirangud selle tagamiseks, et sellised mündid moodustaksid ringluses olevate 2-euroste müntide koguhulgast jätkuvalt väikese osa. Samas peaksid kõnealused koguselised piirangud võimaldama emiteerida piisaval hulgal münte, et tagada mälestusmüntide tõhus ringlus. (5) Liikmesriikidel peaks ka olema võimalik emiteerida euro meenemünte, mida ei lasta ringlusse ning mis peaksid olema selgesti eristatavad euro käibemüntidest. Euro meenemündid peaksid kehtima seadusliku maksevahendina üksnes emiteerivas liikmesriigis ning neid ei tuleks emiteerida ringlusse laskmise eesmärgil. (6) Selleks et euro meenemünte ei aetaks segamini euro käibemüntidega, peaksid meenemündid olema käibemüntidest selgesti eristatavad. Peale selle on asjakohane, et euro meenemüntide emiteerimist võetakse arvesse Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) kinnitatavas mündikoguses, kuid pigem koondalusel kui iga üksiku emiteerimise puhul eraldi. (7) On asjakohane ja kooskõlas osalevate liikmesriikide üldise tavaga, et euro käibemündid (sh ringlusse lastavad mälestusmündid) tuleks lasta ringlusse nimiväärtusega, kuigi väikest osa võib müüa kõrgema hinnaga, kui mündid on valmistatud eriti kvaliteetselt või antakse välja eripakendis. (8) Selleks et üks liikmesriik ei hävitaks kasutuskõlblikke euro käibemünte, kui neid võib vaja minna teises liikmesriigis, peaksid liikmesriigid enne selliste müntide hävitamist üksteisega konsulteerima, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Sisu Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad seoses euro käibemüntide (sh ringlusse lastavate mälestusmüntide) ja euro meenemüntide emiteerimisega ning konsultatsiooniga enne kasutuskõlblike euro käibemüntide hävitamist. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „euro käibemündid” – ringlusesse lastavad euromündid, mille nimiväärtus ja tehniline kirjeldus on sätestatud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 975/98; 2) „ringlusse lastavad euro mälestusmündid” – euro käibemündid, mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 975/98 artiklis 1f; 3) „euro meenemündid” – euromündid, mis on mõeldud kogumiseks, mitte ringlusse laskmiseks. Artikkel 3 Euromüntide liigid Liikmesriigid võivad emiteerida kahte liiki euromünte: euro käibemünte (sh ringlusse lastavad mälestusmündid) ja euro meenemünte. Artikkel 4 Euro käibemüntide emiteerimine 1. Euro käibemündid emiteeritakse nimiväärtusega. 2. Erandina lõikest 1 võib väikest osa münte, mitte üle 5 % emiteeritavate euromüntide koguväärtusest ja -kogusest, emiteerida nimiväärtusest suurema väärtusega, kui kõnealused mündid on valmistatud eriti kvaliteetselt või antakse välja eripakendis. Artikkel 5 Ringlusse lastavate euro mälestusmüntide emiteerimine 1. Iga osalev liikmesriik võib aastas emiteerida üksnes ühe ringlusse lastava euro mälestusmündi, v.a järgmistel juhtudel: a) kõik osalevad liikmesriigid emiteerivad ringlusse lastavad euro mälestusmündid ühiselt; b) ringlusse lastav mälestusmünt emiteeritakse seoses sellega, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt. 2. Iga üksiku emiteerimise käigus ringlusse lastavate mälestusmüntide koguarv ei ületata kahest järgmisest ülemmäärast suuremat: a) 0,1 % kõigist 2-eurostest müntidest, mille kõik osalevad liikmesriigid on lasknud ringlusse mälestusmündi emiteerimise aastale eelneva aasta alguse seisuga. Kõnealust ülemmäära võib suurendada 2,0 %-ni kõigist osalevate liikmesriikide poolt ringlusse lastud 2-eurostest müntidest, kui jäädvustatakse laialdaselt tuntud ja väga sümboolset teemat, ning sel juhul ei peaks emiteeriv liikmesriik nelja järgneva aasta jooksul emiteerima kõnealuse suurema ülemmäära alusel uut mälestusmünti ja ta peaks põhjendama suurema ülemmäära kasutamise vajadust; b) 5,0 % kõigist 2-eurostest müntidest, mille asjaomane emiteeriv liikmesriik on lasknud ringlusse mälestusmündi emiteerimise aastale eelneva aasta alguse seisuga. 3. Eurorühm kinnitab selliste ringlusse lastavate euro mälestusmüntide emiteerimise, mille emiteerivad ühiselt kõik osalevad liikmesriigid. Artikkel 6 Euro meenemüntide emiteerimine 1. Euro meenemündid kehtivad seadusliku maksevahendina üksnes emiteerivas liikmesriigis. Emiteeriv liikmesriik on mündil selgesti ja hõlpsasti eristatav. 2. Selleks et euro meenemündid oleksid euro käibemüntidest selgesti eristatavad, vastavad euro meenemündid järgmistele kriteeriumidele: a) nende nimiväärtus erineb euro käibemüntide nimiväärtusest; b) neil ei esitata kujutisi, mis sarnanevad euro käibemüntide ühise külje kujutistega või euro käibemüntide mis tahes liikmesriiki tähistava küljega; c) vähemalt kaks järgmisest kolmest näitajast – värvus, läbimõõt ja kaal – peaksid oluliselt erinema euro käibemüntide vastavatest näitajatest. Olulise erinevusena käsitatakse seda, kui väärtused koos lubatavate hälvetega jäävad euromüntide jaoks kehtestatud lubatud väärtuste vahemikust väljapoole; d) neil on tihedalt hammastatud serv või „Hispaania lille” kuju; 3. Euro meenemünte võib emiteerida nimiväärtusega või sellest suurema väärtusega. 4. Euro meenemüntide emiteerimist võetakse EKP kinnitatavate emiteeritavate müntide koguses arvesse koondalusel. 5. Selleks et meenemünte ei kasutataks maksevahendina, võtavad liikmesriigid kõik asjakohased meetmed, näiteks eripakendid, autentsustõend, varasem teadaanne emiteerivalt asutuselt või nimiväärtusest suurema väärtusega emiteerimine. Artikkel 7 Konsultatsioon enne euro käibemüntide hävitamist Enne muude selliste euro käibemüntide hävitamist kui määruse (EL) nr 1210/2010[5] artikli 2 punkti b kohased ringlusse kõlbmatud euromündid konsulteerivad liikmesriigid üksteisega majandus- ja rahanduskomitee asjakohase allkomitee kaudu ning teavitavad nõukogu määruse (EÜ) nr 974/98[6] kohaste osalevate riikide rahapajade juhatajaid. Artikkel 8 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. See on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT L 9, 14.1.2009, lk 52. [2] ELT L 83, 30.3.2010, lk 70. [3] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. [4] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6. [5] ELT L 339, 22.12.2010, lk 1. [6] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.