SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artikliga 97 on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2015 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %.

See säte põhines Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ leping”) artiklil 93. Alates 1. detsembrist 2009 asendati EÜ asutamislepingu artikkel 93 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikliga 113. ELi toimimise lepingu artiklis 113 on sätestatud, et pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega võtab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt vastu sätted käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamiseks sel määral, mis on vajalik siseturu rajamise ja toimimise tagamiseks ning konkurentsi moonutamise vältimiseks.

Siseturu loomiseks 1. jaanuaril 1993. aastal esitas komisjon ettepanekud, mille eesmärk oli kehtestada maksusüsteemide ühtlustamise lõplik kord.

Kuna komisjoni ettepanekuid ei olnud siiski võimalik vastu võtta enne 1993. aasta 1. jaanuari, otsustas nõukogu kehtestada üleminekukorra. Seoses käibemaksumääradega võttis nõukogu vastu direktiivi 92/77/EMÜ.

Selle direktiiviga kehtestati miinimummäärade süsteem. Direktiivis on sätestatud, et 1. jaanuarist 1993 kuni 31. detsembrini 1996 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %. Selle sätte kehtivusaega on viis korda pikendatud ning seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.

Lisaks soosivad hiljutised käibemaksudirektiivi muudatused tarbimiskohal maksustamist, kuna nii tekib vähem võimalusi teha selliseid piiriüleseid tehinguid, mille eesmärk on saada kasu madalamast käibemaksumäärast ja mis võivad seega konkurentsi moonutada. Kaudsete maksude puhul on samas tavaline kehtestada nii aktsiisi kui ka käibemaksuga seoses miinimummäärad,, eeskätt seetõttu, et piiriülese müügi ja allpool künnist toimuva kaugmüügi puhul kohaldatakse tarbimiskohal käibemaksuga maksustamise asemel pigem päritolukohas maksustamist. Seega annab ühtse miinimummäära kohaldamine kõikides liikmesriikides — nagu praegu — siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tarviliku tagatise.

Võttes arvesse seda, et kõigis liikmesriikides on miinimummäär praegu üle 15 %, annab olemasolev ühtne minimaalne 15-protsendine maksumäär liikmesriikidele ka manööverdamisruumi, võimaldades viia miinimummäära vähendamiseks läbi käibemaksureforme, suurendades käibemaksuga maksustatava summa suurust ja piirates vähendatud maksumäära kasutamist.

Komisjon võttis 6. detsembril 2011 vastu teatise käibemaksu tuleviku kohta, kus tehakse ettepanek päritolukohas maksustamise põhimõte kõrvale jätta ja kirjeldatakse mitut viisi, kuidas saavutada käibemaksuga maksustamine tarbimiskohas. 2016. aastal avaldab komisjon tegevuskava ühisturu jaoks kohandatud lihtsa, tõhusa ja pettusekindla lõpliku käibemaksusüsteemi loomiseks. Tegevuskavas esitatakse suunised edasiseks tööks, pidades silmas pärast 2011. aasta teatise avaldamisest tehtud saavutusi. Tegevuskavas tuuakse välja eelkõige selle lõpliku käibemaksusüsteemi põhijooned, mille komisjon liidusisese kaubavahetuse jaoks kehtestada soovib, ja komisjoni kavandatavad reformid olemasolevate käibemaksueeskirjade kohandamiseks lõpliku käibemaksusüsteemiga, mida iseloomustab maksustamine tarbimiskohas. Käibemaksumäära käsitlevate eeskirjade läbivaatamine puudutab kahte põhiküsimust: kas liikmesriikidele võib anda maksumäärade kehtestamisel suurema sõltumatuse („suurem paindlikkus”) ja kuidas suhtuda ajutistesse eranditesse, mis lubavad maksuvabastust, käibemaksu nullmäära ja tugevasti vähendatud määra ning mis tuleb lõpliku käibemaksusüsteemi kehtestamise korral uuesti üle vaadata.

Neil asjaoludel ja seni, kuni tehakse otsused selle kohta, milline lõplik käibemaksusüsteem oma lõplikul kujul olema saab, näib olevat asjakohane säilitada minimaalse 15-protsendise hariliku käibemaksumäära põhimõte ning teha ettepanek pikendada kehtivat korda [kahe aasta võrra, kuni 31. detsembrini 2017]. Niisugune ajakava tagab sidusrühmadele vajaliku õiguskindluse ja võimaldab läbi viia ulatuslikuma arutelu tulevase käibemaksu tegevuskava käibemaksumäärade üle.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Pikendades olemasoleva sätte (käibemaksudirektiivi artikkel 97) kehtivust, on ettepanek kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

•Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

Ei kohaldata.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus