ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu otsusega 2008/971/EÜ on kehtestatud eeskirjad kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse kohta.

Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust 1. veebruaril 2020 ning pidades silmas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (edaspidi „väljaastumisleping“) sätestatud üleminekuperioodi lõppu 31. detsembril 2020, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse tunnustada metsapaljundusmaterjali samaväärsust, mis on toodetud kõnealuses riigis vastavalt nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ nõuetele.

Ühendkuningriik on direktiivi 1999/105/EÜ alates selle vastuvõtmisest üle võtnud ja seda tõhusalt rakendanud.

Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et vastavad õigusaktid, millega kõnealune direktiiv on üle võetud, ei muutu ja nende kohaldamist jätkatakse pärast 1. jaanuarit 2021. Komisjon on Ühendkuningriigi õigusaktid läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjal on samaväärne liidus toodetud ja direktiivi 1999/105/EÜ nõuetele vastava metsapaljundusmaterjaliga, kuna esimene annab algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui teine.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Tegemist on kehtivate nõuete tehnilise rakendamisega ja seega on see kooskõlas poliitikavaldkonnas või seemnete turustamise valdkonnas praegu kehtivate õigusnormidega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu kaubandus- ja põllumajanduspoliitikaga, sest see hoogustab liidu eeskirjadele vastava metsapaljundusmaterjaliga kauplemist.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva õigusakti õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide järgimiseks vajalikud sätted.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Metsapaljundusmaterjalile esitatavad nõuded on reguleeritud liidu tasandil. Selleks et tagada Ühendkuningriigist imporditud materjali vaba liikumine siseturul, on vaja liidu tasandi meetmeid.

•Proportsionaalsus

See on ainus võimalik liidu meetme vorm taotletava eesmärgi saavutamiseks.

•Vahendi valik
II LISA

Kavand: Väljaastumislepinguga loodud ühiskomitee xx. detsembri 2020. aasta koosoleku protokollile lisatav märkus, milles on esitatud väljaastumislepinguga ettenähtud vahekohtu eesistujate nimekirja kantud isikute seast eesistujate nimetamise kord

Ühiskomitee võttis täna vastavalt väljaastumislepingu artiklile 171 vastu nimekirja 25 isikust, kes soovivad ja saavad töötada vahekohtu liikmena. Lepinguosalised tuletavad meelde, et viies isik eesistujate nimekirjas valiti 9. detsembril 2020 loosiga mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul.

Selleks et aja jooksul oleks tagatud tasakaal, tuleks rakendada rotatsiooni, nii et juhul, kui vabaneb selle lepinguosalise esitatud eesistuja ametikoht, kellel on kolm kandidaati viie kandidaadiga nimekirjas, esitab teine lepinguosaline kolm kandidaati, kelle seast esimene lepinguosaline valib kolme tööpäeva jooksul vabanenud kohale uue eesistuja.

Kui vabaneb selle lepinguosalise esitatud eesistuja ametikoht, kellel on kaks kandidaati viie kandidaadiga nimekirjas, siis rotatsiooni ei toimu ja see lepinguosaline esitab kolm kandidaati, kelle seast teine lepinguosaline valib kolme tööpäeva jooksul vabanenud kohale uue eesistuja.

Seega ei ole eesistujate nimekirjas kunagi vähem kui kaks eesistujat kummaltki lepinguosaliselt.

Pärast iga eespool nimetatud asendust peaks ühiskomitee muutma 25 isiku nimekirja väljaastumislepingu artikli 171 kohaselt vastu võetud otsusega.

Ühiskomitee vaatab 25 isikust koosneva nimekirja igal juhul läbi kaks aastat pärast ühiskomitee tänase otsuse jõustumist. Lepinguosalised teevad kõik võimaliku, et esitada läbivaatamise käigus ühine viie eesistujaga nimekiri, nagu on sätestatud väljaastumislepingus. See nimekiri asendaks eelmise nimekirja hiljemalt kuue kuu möödudes läbivaatamise algusest.

Kui läbivaatamise käigus ei jõuta viienda eesistuja suhtes kokkuleppele, siis lepinguosaline, kellel on sel ajal viie kandidaadiga nimekirjas kaks kandidaati, esitab kolm kandidaati, kelle seast teine lepinguosaline valib kolme päeva jooksul nimekirja vabale kohale uue eesistuja. Pärast läbivaatamise lõppu peaks ühiskomitee muutma 25 isiku nimekirja väljaastumislepingu artikli 171 kohaselt vastu võetud otsusega.

Kandidaadid, kelle lepinguosaline esitab käesolevas märkuses kirjeldatud korras teisele lepinguosalisele valiku tegemiseks, peavad vastama väljaastumislepingu artiklis 171 sätestatud kriteeriumidele, ning kui mõnel lepinguosalisel on põhjust arvata vastupidist, on tal õigus esitada vastuväiteid asjaomase kandidaadi nimekirja kandmisele või ametisse nimetamisele.
COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021

SELETUSKIRI

Komisjon teeb ettepaneku pidada läbirääkimisi Euroopa Liidu (EL) ja Mongoolia vahelise geograafilisi tähiseid käsitleva kahepoolse lepingu üle.

1.SOOVITUSE TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

ELi geograafiliste tähiste kaitse rahvusvahelisel tasandil on ELi kaubanduspoliitika põhielement. EL peab läbirääkimisi, et kaitsta ELi geograafilisi tähiseid kas kaubanduslepingutega või konkreetsete eraldiseisvate lepingutega.

EL, selle liikmesriigid ja Mongoolia on allkirjastanud partnerluse ja koostöö raamlepingu, mis jõustus 1. novembril 2017. Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 27 lõikes 1, milles käsitletakse intellektuaalomandi õiguste kaitset, on sätestatud, et lepinguosalised lepivad kokku, et sõlmivad niipea kui võimalik kahepoolse lepingu geograafiliste tähiste kohta.

Geograafilised tähised on Mongoolias tuntud ja hästi juurdunud ning 20 geograafilist tähist on seal praegu eriseaduse alusel riigi tasandil registreeritud. Traditsioonilistel toodetel on riigi maines kindel koht ning see annab võimaluse saada geograafiliste tähiste kasutamisest märkimisväärset majanduskasu.

Selle algatusega rakendatakse ELi ja Mongoolia vahelises partnerlus- ja koostöölepingus sätestatud kohustust sõlmida geograafilisi tähiseid käsitlev kahepoolne leping.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Geograafilisi tähiseid käsitleva lepingu sõlmimine Mongooliaga on kooskõlas ELi üldise strateegiaga edendada ELi geograafiliste tähiste poliitikat. Algatuse eesmärk on tagada kõrgetasemeline otsene kaitse teatavatele ELi geograafilistele tähistele Mongoolias ning Mongoolia geograafilistele tähistele ELis. Algatus annab geograafilisi tähiseid kandvate toodete tootjatele konkurentsieelise. Eelkõige saavad Mongoolia väiketootjad suurema võimaluse pääseda väga suurele ELi turule. ELil on ainupädevus selles, kuidas geograafiliste tähiste abil kaitsta ELi tasandil põllumajandustooteid (toiduained, aromatiseeritud veinid, veinid ja kanged alkohoolsed joogid), kuid kogu ELi hõlmav mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse süsteem paraku praegu puudub.

•Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega

Mongooliaga peetavad läbirääkimised geograafilisi tähiseid käsitleva kahepoolse lepingu üle on kooskõlas ELi välistegevusega ja eelkõige liidu eesmärkidega seoses ELi strateegiaga edendada geograafiliste tähiste poliitikat.

2.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

• Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata.

• Konsulteerimine sidusrühmadega

Ei kohaldata.

• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Samuti tuleb rõhutada, et ettepanek on kooskõlas eesmärgiga edendada piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamiseks vahendusmenetluse kasutamist. Direktiivi vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades kohaldatakse ka perekonnaõiguse suhtes ühises Euroopa õigusruumis. Ka 1980. aasta Haagi konventsioon kutsub üles perekonnasiseste vaidluste rahumeelsele lahendamisele. Üks 1980. aasta Haagi konventsioonil põhinev heade tavade juhend, mille Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents avaldas, on pühendatud vahendamise kasutamisele konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste perekonnasiseste lapsi puudutavate vaidluste lahendamiseks. Euroopa Komisjoni algatusel on see juhend tõlgitud lisaks inglise ja prantsuse keelele kõigisse ELi keeltesse ja ka araabia keelde, et toetada dialoogi riikidega, mis ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud / sellega ühinenud, ja aidata leida konkreetseid viise rahvusvahelistest lapseröövidest tekkivate probleemide lahendamiseks.

EL on edendanud ka koostööd piirkondlikul tasandil, eelkõige perekonnaõiguse valdkonnas, rahastades mitmeid meetmeid projekti EuroMed Justice kaudu. Projekti osas „Piiriüleste perekonfliktide lahendamine“ on pööratud erilist tähelepanu segaabieludele, keskendudes hooldus- ja külastusõigusega seotud konfliktide lahendamisele vahendamise ja suhtlusõiguse hõlbustamise kaudu (näiteks lepituskomisjonide ja kontaktkeskuste kaudu). Projekti eri versioonidest on kasu saanud nii Tuneesia kui ka teised Vahemere piirkonna riigid.
2021/0308 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Arengufondi liikmete osamaksusid, sealhulgas 2023. aasta ülemmäära, 2022. aasta osamaksu ja 2022. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2024. ja 2025. aasta osamaksu suuruse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa, eriti selle artikli 7 lõiget 2 koostoimes artikli 14 lõikega 3,

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323, eriti selle artikli 19 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt nõukogu määruse (EL) 2018/1877 artiklites 19–22 sätestatud menetlusele esitab komisjon 15. oktoobriks 2021 ettepaneku, millega nähakse ette liikmesriikide 2023. aasta osamaksu ülemmäär, 2022. aasta osamaksu suurus, 2022. aasta osamaksu esimese osa suurus ning hinnanguline mittesiduv prognoos aastase osamaksu suuruse kohta aastateks 2024–2025.

(2)Euroopa Investeerimispank (EIP) edastab komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt määruse (EL) 2018/1877 artiklile 46.

(3)Määruse (EL) 2018/1877 artikli 20 lõike 1 kohaselt tuleb osamaksunõuetega kustutada kõigepealt varasemate Euroopa Arengufondide (EAFide) raames ette nähtud summad. Seepärast tuleks vastavalt määrusele (EL) 2018/1877 esitada nõue tasuda osamaks EIP-le ja komisjonile.

(4)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 152 kohaselt jääb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) EAFi liikmeks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide sulgemiseni. Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 153 aga ei kasutata Ühendkuningriigi osa 11. EAFi kohaste projektide pärast 31. detsembrit 2020 kohustustest vabastatud vahenditest või varasemate EAFide projektide vahenditest uuesti.

(5)Nõukogu otsusega (EL) 2020/1708 on määratud liikmete 2022. aasta EAFi osamaksu ülemmääraks Euroopa Komisjoni puhul 2 500 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga puhul 300 000 000 eurot.

(6)Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Arengufondi liikmete osamaksu ülemmäär 2023. aastal on 2 100 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 1 800 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.

Artikkel 2
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määruses (EL) nr 389/2012 on sätestatud liikmesriikide vahelise halduskoostöö õiguslik alus.

Käesolev ettepanek on lisatud nõukogu direktiivi 2020/262 V peatükile. Selles käsitletakse liikmesriikide peetavas elektroonilises andmebaasis olevate registrite sisu seoses sertifitseeritud kaubasaatjate ja sertifitseeritud kaubasaajatega, kes saadavad või võtavad vastu kaupa vaid aeg-ajalt.

Sertifitseeritud kaubasaatjale või sertifitseeritud kaubasaajale, kes saadab või võtab vastu aktsiisikaupa üksnes aeg-ajalt, võivad liikmesriigid anda ajutise sertifikaadi, milles piirdutakse aktsiisikauba konkreetse koguse, ühe kaubasaatja või kaubasaajaga ning kindla ajavahemikuga.

Ettepanekus sätestatakse teave, mis tuleb lisada liikmesriikide peetavatesse registritesse seoses sertifitseeritud kaubasaatjate ja sertifitseeritud kaubasaajatega, kes saadavad või võtavad vastu kaupa vaid aeg-ajalt. See teave hõlmab kauba kogust, ettevõtjat kauba liikumise lõppemisel ja ajutise sertifikaadi kehtivusaega.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanek on seotud nõukogu direktiiviga (EL) 2020/262, milles määratletakse sertifitseeritud kaubasaatjad ja sertifitseeritud kaubasaajad. Sertifitseeritud kaubasaatjad ja sertifitseeritud kaubasaajad on ettevõtjad, kes on seotud sellise aktsiisikauba liikumisega, mis on ühe liikmesriigi territooriumil tarbimiseks ringlusse lubatud ja seejärel teise liikmesriigi territooriumile viidud. Käesoleva ettepaneku eesmärk on laiendada nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 artikli 19 kohaldamisala, et sätestada teave, mille liikmesriigid peavad esitama nende ettevõtjate registritesse, kes saadavad või võtavad vastu aktsiisikaupa vaid aeg-ajalt.
LISA

1. lisa, VARIANT 1, esikaane sisekülg 2: TIR-märkmiku näidis, „Règles relatives à l’utilisation du carnet TIR“, punkt 5:

sõna „quatre“ asendatakse sõnaga „huit“;

1. lisa, VARIANT 1, esikaane sisekülg 3: TIR-märkmiku näidise variant 1, „Rules regarding the use of the TIR Carnet“, punkt 5:

sõna „four“ asendatakse sõnaga „eight“;

1. lisa, VARIANT 1, TIR-märkmiku näidise lk 5 (valge), kviitung nr 1:

praegune kviitung nr 1 asendatakse järgmisega:

1. lisa, VARIANT 1, TIR-märkmiku näidise variandi 1 lk 6 (roheline), kviitung nr 2:

praegune kviitung nr 2 asendatakse järgmisega:

1. lisa, VARIANT 2, esikaane sisekülg 2: TIR-märkmiku näidis, „Règles relatives à l’utilisation du carnet TIR“, punkt 5:

sõna „quatre“ asendatakse sõnaga „huit“;

1. lisa, VARIANT 2, esikaane sisekülg 3: TIR-märkmiku näidise variant 1, „Rules regarding the use of the TIR Carnet“, punkt 5:

sõna „four“ asendatakse sõnaga „eight“;

1. lisa, VARIANT 2, TIR-märkmiku näidise lk 12 (valge), kviitung nr 1:

praegune kviitung nr 1 asendatakse järgmisega:
Nagu juba mainitud, peaks käibemaksudirektiivi kohaldamisega seotud erandite kehtivus olema alati ajaliselt piiratud, et oleks võimalik hinnata nende mõju. Eesti Vabariigi taotletud erimeetme kehtivusaja pikendamine kuni 31. detsembrini 2024 on kooskõlas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks lihtsamaid käibemaksueeskirju kehtestava direktiivi (EL) 2020/285 nõuetega. Kõnealuses direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad kohaldama alates 1. jaanuarist 2025 siseriiklikke õigusnorme, mis neil tuleb selle direktiivi järgimiseks vastu võtta.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Komisjon on oma iga-aastastes tööprogrammides pidevalt rõhutanud, et väikeettevõtjate jaoks on vaja kehtestada lihtsamad eeskirjad. Sellega seoses on komisjoni 2020. aasta tööprogrammis viidatud VKEde strateegiale, mis lihtsustab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust, kasvamist ja laienemist. Kõnealune erimeede on eelarve-eeskirjade osas nende eesmärkidega kooskõlas. Meede on eelkõige kooskõlas komisjoni 2017. aasta tööprogrammiga, milles märgiti, et väikeettevõtjate käibemaksukohustuse täitmisega seotud halduskoormus on suur ning tehnilised uuendused tekitavad tõhusa maksukogumise jaoks uusi väljakutseid, ja rõhutati vajadust lihtsustada väiksemate ettevõtjate jaoks käibemaksukorda.

Samuti on meede kooskõlas 2015. aasta ühtse turu strateegiaga, milles komisjon seadis eesmärgiks aidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel kasvada, muu hulgas vähendades halduskoormust, mis takistab neil ühtse turu võimaluste täielikku ärakasutamist. See on ka kooskõlas lähenemisviisiga, mida komisjon järgis 2013. aasta teatises „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“: Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“, milles rõhutati vajadust lihtsustada maksualaseid õigusakte väikeettevõtjate jaoks.

Lisaks on meede kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning mida on kirjeldatud 2016. aasta teatises idufirmade kohta ja 2008. aasta teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“, milles kutsuti liikmesriike üles võtma õigusaktide väljatöötamisel arvesse VKEde eripära ja lihtsustama olemasolevat regulatiivset keskkonda.
LISA

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogu otsus nr 1/2021,

... (kuupäev),

mis käsitleb kuupäeva, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine

PARTNERLUSNÕUKOGU,

Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), eriti selle artikli FINPROV.11 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõikele 2 on pooled kokku leppinud, et nad kohaldavad kõnealust lepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et nad on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et nende vastavad ajutiseks kohaldamiseks vajalikud õigusruumisisesed nõuded on täidetud ja menetlused lõpule viidud. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem: a) 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või b) selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

(2)Kuna Euroopa Liit ei saa sisemiste menetlusnõuete tõttu sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut 28. veebruariks 2021, peaks partnerlusnõukogu määrama kuupäevaks, mil vastavalt artikli FINPROV.11 lõike 2 punktile a lõpeb ajutine kohaldamine, 30. aprilli 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kuupäev, mil ajutine kohaldamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 punkti a kohaselt lõpeb, on 30. aprill 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

... [Koht ja kuupäev],

Partnerlusnõukogu nimel

kaaseesistujad
SELETUSKIRI

Käesolevas soovituses käsitletakse otsust, millega antakse komisjonile luba pidada liidu nimel selliseid läbirääkimisi rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“) osalise läbivaatamise üle, mida rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „kakaonõukogu“) otsustas ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel alustada.

1.ETTEPANEKU TAUST

2010. aastal sõlmitud rahvusvahelise kakaolepingu läbivaatamine

Euroopa Liit on lepingu osaline.

Lepingu eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö üleilmsetes kakao- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste kakaoalaste ja ülemaailmse kakaomajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust üleilmset kakaoturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust kakao järele.

Leping jõustus ajutiselt 1. oktoobril 2012 kümneks aastaks kehtivusega kuni 30. septembrini 2022.

Lepingu artikli 7 kohaselt on kakaonõukogu kõigi lepingu rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise eest vastutav organ. Lepingu artiklis 12 on sätestatud, et kõik kakaonõukogu otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.

Lepingu artikli 10 kohaselt on rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liikmetel kokku 2000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Leping ja eelkõige liikmetevaheline häälte jaotus määravad samuti kindlaks liikmete panuse. Praegu on organisatsiooni eelarve suurim rahastaja Euroopa Liit.

Kakaonõukogu algatas läbirääkimised, et teha otsus lepingu kehtivuse võimaliku pikendamise kohta enne praeguse tähtaja lõppu. Need läbirääkimised on õige võimalus vaadata leping osaliselt läbi, keskendudes ajakohastamisele ja lihtsustamisele.

Komisjoni juhised muudatuste soovitamiseks on sätestatud lisas.

Lepingu reformimine, et viia see kooskõlla muudes rahvusvahelistes põhitarbeainete nõukogudes ELi poolt toetatud tegevusega ning pärast 2010. aastat ülemaailmsel kakaoturul toimunud muutustega, on selgelt liidu huvides. Seda on korrapäraselt kirjeldatud viimastel kakaonõukogu istungitel aastatel 2019–2020, millel osalesid ka ELi liikmesriigid.

Lepingu artikli 1 kohast lepingu üldeesmärki ei ole kavas muuta.

Läbivaadatud lepingus pakutakse välja kaks järgmist peamist muudatust.