ET

Neljapäev, 23. aprilli 2009

Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***I

P6_TA(2009)0285

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0852);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0509/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0220/2009),

Neljapäev, 23. aprilli 2009

P6_TC1-COD(2008)0247

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr …/2009 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning ühenduse säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (4) on oluliseks etapiks raudteeveo siseturu loomisel.

(3) Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes, peaks rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse tõhususe kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele.

(4) Kuigi raudteekaubaveo liberaliseerimine on võimaldanud uute ettevõtjate tulekut võrgustikku, ei piisa turumehhanismidest raudteekaubaveo korraldamiseks, reguleerimiseks ja selle turvalisuse tagamiseks. Liikluse optimeerimine ja töökindluse tagamine eeldab eeskätt koostöö ja rongiliinide jaotamise menetluste tugevdamist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel.

(5) ║ Nõukogu otsustas oma 7. ║ aprillil 2008. aastal toimunud istungil, et tuleb soodustada infrastruktuuri tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega.

(6) Sellega seoses võimaldaks konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus kergesti liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi.

(7) Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme segmendi selgelt määratletud erivajadustele.

(8) Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik tuleks rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) transpordikoridoridega . Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T võrgu ja ERTMSi koridoridega . Lisaks sellele tuleks kehtestada ühenduse tasandil ühtlustatud kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad. Vajaduse korral tuleks nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T, teadusuuringute ja Marco Polo programmide ning muude ühenduse poliitikavaldkondade ja fondide, näiteks ühtekuuluvusfondi raames .

(9) Kaubaveokoridori loomisel tuleks arvesse võtta TEN-T võrgu Euroopa naabruspoliitika riikidele laiendamise kava erilist tähtsust, et tagada parem ühendus kolmandate Euroopa riikide raudteeinfrastruktuuriga.

(10) Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole paremad ja piisavad soodustused, rajama tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.

(11) Kaubaveokoridori loomisel tuleks aluseks võtta liikmesriikide ettepanekud, konsulteerides raudteeinfrastruktuuri- ettevõtjatega. Järgmiseks tuleks see heaks kiita üleeuroopalisel tasandil läbipaistva ja selgelt määratletud ▐ menetluse alusel . Kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisava otsustus- ja juhtimisvabaduse ▐.

(12) Liikmesriikide , raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.

(13) Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks turu vajadustele või ootustele ▐ regulaarselt konsulteerida kõigi kasutajatest raudtee-ettevõtjatega haldusorgani määratletud asjakohase menetluskorra alusel.

(14) Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peaksid liikmesriigid , asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad, samuti – kui see on asjakohane – liikmesriigid ja kolmandad Euroopa riigid omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridoris tegutseda võivatele raudtee-ettevõtjatele . Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.

(15) Samal põhjusel tuleb kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada ka rasked hooldustööd, mis omavad väga tihti olulist mõju raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsusele, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet.

(16) Kaupade ühendveoteenuste arendamiseks vajaliku infrastruktuuri ja süsteemide rajamine on samuti vajalik ühenduse raudteekaubaveo arengu soodustamiseks.

(17) Asjaomased liikmesriigid ja pädevad riigisisesed kaubaveokoridori ohutusasutused võivad sõlmida kokkuleppeid ühelt poolt sõidukite ja teiselt poolt rongijuhtide oskuste vastastikuse tunnustamise kohta. Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriikide ohutusasutused peaksid tegema koostööd nende kokkulepete täitmise tagamiseks.

(18) Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane rakendada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenust. Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RailNetEurope'i algatusi. RailNetEurope'i puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo-ettevõtjatele.

(19) Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlused oleksid kooskõlas reisijateveo vastavate taotlustega ▐, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust. Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärsusest.

(20) Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele vastavalt haldusorgani määratlusele peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.

(21) Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks peaksid lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele ▐ ka teised taotlejad saama infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.

(22) Kaubaveokoridori haldamise optimeerimiseks ja rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste parema sujuvuse ja toimivuse tagamiseks tuleb jälgida, et kaubaveokoridori erinevate võrkude vahel jaotuvate raudteeliikluse reguleerivate organite vahel toimiks tõhus koostöö. Et tagada raudteeinfrastruktuuri parem kasutamine, on vaja kooskõlastada kõnealuse infrastruktuuri ja kaubaveokoridoris asuvate strateegiliste terminalide haldamist.

(23) Et soodustada kaubaveokoridori peamise infrastruktuuri kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs kaubaveokoridoridele, on soovitatav anda kõigi rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate käsutusse kogu vastavat teavet koondav aruanne.

(24) Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad. Tulemuslikkuse näitajate määratlus tuleks koostada, konsulteerides sidusrühmadega, kes raudtee-kaubaveoteenuseid osutavad ja kasutavad. ▐

(25) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse või toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(26) Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks tuleks kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust.

(27) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

(28) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada käesoleva määruse rakendamise tingimused ja kriteeriumid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need ║ vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(29) Käesoleva määruse eesmärk on suurendada raudteekaubaveo tõhusust teiste transpordiliikidega võrreldes, kuid seda eesmärki tuleks püüda saavutada ka poliitiliste meetmete ja liikmesriikide ning Euroopa Liidu rahalise osalemise kaudu. Kooskõlastamine liikmesriikide vahel tuleks tagada kõrgeimal tasandil, et saavutada kaubaveokoridoride kõige tõhusam toimimine. Rahalised kohustused seoses infrastruktuuri ja ERTMSi taolise tehnilise varustusega peaksid käesoleva määruse eesmärgiga paralleelselt olema suunatud raudtee kaubavedude läbilaskevõimsuse ja tõhususe suurendamisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavates rahvusvahelistes raudteekoridorides („kaubaveokoridorid”) kulgeva konkurentsivõimelise kaubaveo Euroopa raudteevõrgustiku ║ väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad. Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise koostööpõhimõtted .

2. Käesoleva määrusega reguleeritakse raudteeinfrastruktuuri haldamist ja kasutamist riigisisesteks ja rahvusvahelisteks raudteevedudeks, välja arvatud:

a) eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamiseks kasutatakse kaubaveokoridori osa;

b) võrgud, mis on ette nähtud üksnes linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuste osutamiseks;

c) piirkondlikud võrgud, mida kasutab piirkondlikeks kaubavedudeks üksnes raudtee-ettevõtja, kes ei kuulu nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (ühenduse raudteede arendamise kohta) (6) reguleerimisalasse, kuni kõnealuse võrgu läbilaskevõimsust soovib kasutada ka mõni teine taotleja;

d) eraomandis olev raudteeinfrastruktuur, mis on ette nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedudeks.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 sätestatud mõisteid.

2. Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse veel järgmisi mõisteid:

a) „kaubaveokoridor”– liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad kaht või mitut strateegilist terminali ▐ ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, samuti raudteeinfrastruktuur ja selle varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning neid ühendavad liinid , kaasa arvatud kõik raudteega seotud teenused, mis on sätestatud direktiivi 2001/14/EÜ II lisas;

b) „rakenduskava”– dokument, milles on esitatud strateegia ║ ja vahendid, mida asjaomased isikud kavatsevad rakendada, et arendada kindlaksmääratud ajavahemikus vajalikke ja piisavaid kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalikke meetmeid;

c) „rasked hooldustööd”– igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris ja mis on kavandatud vähemalt aasta varem , arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;

d) „terminal”– kaubaveokoridoris asuv rajatis, mis on spetsiaalselt kohandatud kas kaubarongide lasti peale- ja/või mahalaadimiseks ning raudtee-kaubaveoveo teenuste ühendamiseks maantee-, mere-, jõe- ja õhuveo teenustega või kaubarongide koostamiseks või koosseisu muutmiseks;

e) „strateegiline terminal”– kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on juba oluline roll või millele kavandatakse olulist rolli kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;

f) „universaalteenistus”– kaubaveokoridori kõikide raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis pakub taotlejatele võimalust taotleda ▐ raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.

II PEATÜKK

KONKURENTSIVÕIMELISEKS KAUBAVEOKS KASUTATAVA EUROOPA RAUDTEEVÕRGUSTIKU KONTSEPTSIOON JA HALDAMINE

Artikkel 3

Kaubaveokoridoride valik

1. Kaubaveokoridor ühendab vähemalt kaht liikmesriiki ja võimaldab rahvusvaheliste ja riigisiseste raudteekaubaveo teenuste kasutamist ▐. Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:

a) koridor on TEN-T osa või on vähemalt ühilduv TEN-T-ga või vajaduse korral ERTMSi transpordikoridoridega. Vajaduse korral võivad koridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud ;

b) koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut ning selles arvestatakse peamisi kaubavoogusid ja –vedusid ;

c) koridor on sotsiaal-majandusliku analüüsi kohaselt põhjendatud. Analüüsis käsitletakse mõju sellistele transpordisüsteemi osadele, kus kaubakoridori infrastruktuuri läbilaskevõimsuste eraldamine mõjutab märgatavalt reisijate- ja kaubavedu. See hõlmab ühtlasi peamiste mõjude analüüsi väliskulude puhul;

d) koridor võimaldab paremat ühendust piiriäärsete liikmesriikide ja nende naabruses asuvate kolmandate Euroopa riikide vahel;

e) koridori toetatakse rakenduskavaga.

2. Kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmise otsustavad asjaomased liikmesriigid pärast seda, kui nad on komisjonile teatanud oma kavatsusest, lisades sellele koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku ja võttes arvesse koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi ning lisas esitatud kriteeriume. Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui neid puudutavad olulised investeeringud.

3. Kaubaveokoridorid ehitatakse välja vastavalt järgmisele korrale:

a) hiljemalt … (7) peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks otserongiliini teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;

b) hiljemalt … (8) peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ║ ühe kaubaveokoridori . ▐

4. Komisjon võtab teadmiseks lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja uurib nende vastavust lisas sätestatud hindamiskriteeriumidele. Ta võib esitada vastuväiteid või teha muutmisettepanekuid vastavalt sellele, mida ta peab asjakohaseks .

5. Kaubaveokoridori võivad kuuluda kolmandate Euroopa riikide raudteevõrkude osad. Vajaduse korral peavad need osad olema kooskõlas TEN-T poliitikaga.

▐

6. Kui kahe või enama liikmesriigi vahel tekivad lahkhelid nende territooriumil asuva raudteeinfrastruktuuriga seotud kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmisega seoses, konsulteerib komisjon ühe asjaomase liikmesriigi palvel sel teemal artiklis 18 osutatud komiteega. Komitee arvamus edastatakse asjaomastele liikmesriikidele. Asjaomased liikmesriigid võtavad seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.

7. Meetmed, ║ mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ja mis on seotud lisa kohandamisega, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Kaubaveokoridoride haldamine

1. Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriigid teevad koostööd, et tagada kaubaveokoridori areng vastavalt selle rakenduskavale. Nad määravad kaubaveokoridori üldeesmärgid ja jälgivad, et rakenduskava elluviimisel võetaks neid eesmärke arvesse.

2. Iga kaubaveokoridori jaoks loovad ║ asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava elluviimise ja ajakohastamise määratlemine ja juhtimine. Huvitatud raudtee-ettevõtjatel ja raudtee-ettevõtjate rühmitustel, kes koridori korrapäraselt kasutavad, on õigus osaleda selles organis konsultatiivsel alusel. Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele, samuti vajaduse korral komisjonile ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuse nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) (9) artiklis 17a osutatud ja kõnealuse kaubaveokoridoriga seotud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele ║.

3. Asjaomased liikmesriigid võivad moodustada juhatuse, mille ülesandeks on haldusorgani koostatud koridori rakenduskava heaks kiita ja selle täideviimist jälgida. Sel juhul saab juhatuse iga liige volitused liikmeriigi pädevalt asutuselt.

4. Haldusorgan on sõltumatu juriidiline isik. Haldusorgani võib asutada Euroopa majandushuvigrupina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2137/85 (10) tähenduses ning tal võib olla sellise grupi staatus.

5. Haldusorgani liikmed määravad juhataja, kelle üks ametiaeg kestab vähemalt kolm aastat.

6. Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide , kaasa arvatud mere- ja siseveesadamate haldajatest ja omanikest koosnev töörühm. Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele. Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.

Artikkel 5

Kaubaveokoridori rakendusmeetmed

1. Haldusorgani heakskiidetud ja regulaarselt kohandatav rakenduskava sisaldab vähemalt :

a) kaubaveokoridori omaduste kirjeldust, sealhulgas võimalikke kitsaskohti, ning kaubaveokoridori väljaehitamise lihtsustamiseks vajalike meetmete rakendusprogrammi;

b) lõikes 2 osutatud turu-uuringu peamisi andmeid;

c) haldusorgani eesmärke ja tema kava kaubaveokoridori tulemuslikkuse parandamiseks vastavalt artiklis 16 osutatud sätetele .

▐

2. Viiakse läbi turu-uuring , mida korrapäraselt ajakohastatakse ja mis hõlmab ilmnenud ja oodatavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju , eesmärgiga koostada ja vajaduse korral kohandada selle rakenduskava . Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut ja see sisaldab ka artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju , samuti kulude ja tulude ning pikaajalise finantsmõju võimalikke stsenaariume .

3. Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava. Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7 kuni 16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava. Nende meetmetega välditakse või vähendatakse piiranguid, mis mõjutavad raudtee läbilaskevõimsust.

Artikkel 6

Taotlejatega konsulteerimine

1. ║ Kaubaveokoridori kasutusloa taotlejate sobiva osaluse eesmärgil kehtestab haldusorgan konsultatsioonimehhanismid.

2. Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega, sealhulgas raudteekaubaveo ettevõtjatega, reisijateveo operaatoritega, lastisaatjatega, ekspediitoritega ja neid esindavate organitega enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus. Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad edastada küsimuse artiklis 17 osutatud reguleerivatele organitele .

III PEATÜKK

KAUBAVEOKORIDORI TEHTAVAD INVESTEERINGUD

Artikkel 7

Investeeringute kavandamine

1. Haldusorgan töötab välja ja kiidab heaks:

a) kaubaveokoridori infrastruktuuri tehtavate investeeringute ühise pikaajalise kava vähemalt kümneks aastaks;

b) vajaduse korral kaubaveokoridori tehtavate investeeringute ühise keskpika (vähemalt kaheaastase) kava.

Investeeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks , nende rahalised vajadused ja rahastamisallikad .

2. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine)) (11) osutatud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõuetele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Selle strateegia aluseks on nende süsteemide kasutamise kulude-tulude analüüs. Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige ║ ERTMSi leviku kavaga, samuti piiriüleste ühendustega ja kolmandate Euroopa riikide koostalitlusvõimeliste süsteemidega, kui see on asjakohane .

3. Vajaduse korral osutatakse investeeringute kavades ║ TEN-T programmi või muude poliitikavaldkondade, fondide või programmide raames ette nähtud ühendusepoolsele toetusele ning näidatakse ära, et kavades toodud strateegia on nendega kooskõlas.

4. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad ▐ kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat, nimelt tuvastatud kitsaskohtade kõrvaldamist, olemasoleva infrastruktuuri kaasajastamist ja uue infrastruktuuri ehitamist. See strateegia võib sisaldada meetmeid kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse, rööpmelaiuse, laadimisgabariitide, kiiruse piiramissüsteemide, veetava lasti või teljekoormuse suurendamiseks.

5. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad avaldatakse artiklis 15 osutatud aruandes ja neid ajakohastatakse regulaarselt. Investeeringute kavad moodustavad kaubaveokoridori rakenduskava osa.

Artikkel 8

Tööde koordineerimine

Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel ▐ oma infrastruktuuri ja selle varustuse kõikide hooldustööde kavad, mis piiraksid raudteevõrgu mahtu, valides töödeks sobiva viisi ja ajakava ning kooskõlas oma vastavate lepinguliste kohustustega, millele on osutatud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 6.

Artikkel 9

Strateegilised terminalid

1. Kokkuleppel artikli 4 lõikes 6 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise ühtse strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele , toimides eeskätt kaubaveokoridoridel paiknevate ühendveo-sõlmpunktidena. See hõlmab koostööd piirkondlike, kohalike ja liikmesriigi asutustega, maa eraldamist kaubaterminalide arendamiseks ja juurdepääsu hõlbustamist rahalistele vahenditele sellise tegevuse ergutamiseks. Eeldatavale liiklusmahule tuginedes tagab haldusorgan, et strateegilistesse kohtadesse rajatakse piisavalt terminale .

2. Haldusorgan võtab vajalikud meetmed strateegia elluviimiseks. Strateegia vaadatakse korrapäraselt üle.

IV PEATÜKK

KAUBAVEOKORIDORI HALDAMINE

Artikkel 10

Universaalteenistus rahvusvaheliste rongiliinide taotlemiseks

1. Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide taotlustele vastamiseks kaubaveokoridoris vähemalt üht riigipiiri ületavatele või mitmeid raudteevõrke kasutavatele kaubarongidele.

2. Konkreetseid kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid võib määrata täitma universaalteenistuse teeninduspunkti ülesandeid rongiliinide taotlejate jaoks.

3. ║ Artiklis 17 osutatud asjaomased reguleerivad organid tagavad, et universaalteenistus töötaks läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

Artikkel 11

Rongiliinide standardliigid kaubaveokoridorides

1. Haldusorgan määratleb, millised kaubarongiliinide liigid on kogu kaubaveokoridoris lubatud , ning ajakohastab seda teavet regulaarselt . Vähemalt üks liik nende liiniliikide seas (║ „kiirveos”) hõlmab rongiliini , millele tuleb ▐ tagada kiire ja täpse veo võimalused.

2. Kaubaveo standardliikide määratlemise kriteeriumid otsustab haldusorgan pärast konsulteerimist taotlejatega, kes võivad kaubaveokoridori kasutada .

Artikkel 12

Kaubarongidele eraldatud rongiliinid

1. Lisaks direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20 lõikes 2 osutatud juhtudele näevad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette reservvõimsuse, võttes aluseks turul vajatava reservvõimsuse hinnangu. Nad avaldavad rongiliini esialgse sõiduplaani, mis on vajalik rahvusvaheliste kiirveoste liikumise nõuete täitmiseks tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja käesoleva määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud turu-uuringu.

2. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani pärast ühekordsetele taotlustele reageerimiseks asjakohase reservläbilaskevõimsuse vajaduse eelhindamist vastava reservi, tagades eraldatud rongiliini piisava kvaliteedi nii selle läbisõiduaja kui ka kiirveoste veo jaoks koostatud sõiduplaani osas, , mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. ▐

▐

3. Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või käesoleva artikli kohaselt kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui üks kuu enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut. Taotleja võib pöörduda selles küsimuses reguleeriva organi poole. Vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 27 võivad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad täpsustada oma võrguaruandes tingimused, mille kohaselt võtavad nad eraldamise käigus prioriteete määrates arvesse kiirveoste jaoks ettenähtud rongiliinide kasutamise varasemat taset.

4. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 6 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada käesoleva artikli kohaselt läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine , võttes arvesse artiklis 9 osutatud juurdepääsu strateegilistele terminalidele .

5. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad lisavad oma kasutustingimustesse tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid mis jäävad kasutamata. Sellise tasu määr on asjakohane, hoiatav ja mõjus.

Artikkel 13

Kinnitatud taotlejad

Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste rühmituste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad ▐ mitut kaubaveokoridori osa.

Artikkel 14

Liikluse korraldamine

1. Pärast kaubaveokoridori haldusorgani ettepanekut ning järgides lõikes 2 osutatud põhimõtteid ja plaane, koostavad ja avaldavad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 ja I lisas osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate rongiliinide, eelkõige hilinevatele rongidele eraldatud liinide vahel liiklushäirete korral igas kaubaveokoridori osas .

2. ║ Lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et , välja arvatud tipptundidel, mille kohta käesolev lõige ei kehti, ei muudeta oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini , kui see on vähegi võimalik, või vähemalt püütakse üldisi hilinemisi võimalikult vähendada, pöörates eriti tähelepanu kiirveoseid vedavate rongide hilinemistele. Haldusorgan töötab koos taotlejatega välja ja avaldab:

a) rongide reguleerimise põhimõtted, mis tagavad, et kiirvedusid teenindatakse vähenenud läbilaskevõime eraldamisel parimate võimaluste kohaselt;

b) neile põhimõtetele tuginevad situatsiooniplaanid juhuks, kui liiklus koridoris on takistatud.

Iga liikmesriik määratleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kaudu oma võrguaruandes tipptunnid. Tipptunnid kehtivad ainult tööpäevadel ja on piiratud kõige rohkem kolme tunniga hommikul ning kõige rohkem kolme tunniga pärastlõunal. Tipptundide kindlaksmääramisel võetakse arvesse piirkondlikku ja kaugliinide reisiliiklust.

3. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad korra liikluse korraldamise kooskõlastamiseks kaubaveokoridoris.

4. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 6 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide ja raudtee-infrastruktuuri kasutamise optimaalne kooskõlastamine.

Artikkel 15

Teave kaubaveokoridori kasutamise tingimuste kohta

Haldusorgan koostab ja avaldab aruande, mis sisaldab:

a) vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta;

b) strateegiliste terminalide nimekirja ja omadusi ning kogu teavet strateegilistele terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta.

Artikkel 16

Teenuse kvaliteet kaubaveokoridoris

1. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 osutatud toimivusskeemide kooskõla. Seda kooskõla kontrollivad reguleerivad organid, mis teevad kontrollimisel koostööd vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 1.

2. Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust, konsulteerib haldusorgan taotlejatega, kes koridori tõenäoliselt kasutavad, ning raudtee kaubaveoteenuste kasutajatega kaubaveokoridori tulemuslikkuse näitajate osas. Pärast konsulteerimist määratleb haldusorgan tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.

▐

Artikkel 17

Reguleeriv organ

1. Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris. Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet. Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osapooled, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, on kohustatud esitama asjaomastele reguleerivatele organitele viivitamata kogu vajaliku teabe rahvusvaheliste rongiliinide ja läbilaskemahtude kohta, mille eest nad vastutavad.

2. Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või tavapärase uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumi läbib asjaomane kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave. Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on ║ siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida. Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või tavapärase uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artikli 30 lõigetega 5 ja 6 kehtestatud menetlusele .

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▐

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▐

Artikkel 19

Erand

Vajaduse korral võib liikmesriik teha erandi käesoleva määruse sätetest. Selleks esitab ta komisjonile põhjendatud erandi tegemise taotluse. Komisjon teeb otsuse taotluse suhtes vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele, võttes arvesse nii geograafilist asendit kui ka raudteekaubaveo teenuste arengut erandi tegemise taotluse esitanud liikmesriigis.

Artikkel 20

Määruse rakendamise jälgimine

Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile iga kahe aasta järel alates kaubaveokoridori väljaehitamisest aruande artikli 4 lõikes 1 osutatud koostöö tulemuste kohta. Komisjon analüüsib aruannet ja teavitab sellest artiklis 18 osutatud komiteed.

Artikkel 21

Aruanne

Komisjon vaatab korrapäraselt läbi käesoleva määruse kohaldamise. Ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese aruande hiljemalt … (12) ja seejärel iga kolme aasta järel.

Artikkel 22

Ülevaatamine

Kui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud menetlusele leiab komisjon, et on asjakohane kohandada käesolevat määrust ║ vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Samuti võib teatavate käesoleva määruse alusel tehtud otsuste puhul tekkida vajadus TEN-T tegevussuunised läbi vaadata.

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides ║, Euroopa Parlamendi nimel president Nõukogu nimel eesistuja

(1) ELT C …

(2) ELT C …

(3) Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4) EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.

(5) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6) EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.

(7) Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(8) Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(9) EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1 .

(10) EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1.

(11) ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

(12) Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.