KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2013. aasta aruanne

1. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse aastaaruande taust

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse aastaaruanne koostatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 190 kohaselt. Aruande eesmärk on anda ülevaade aruandeaasta jooksul võetud põhimeetmetest.

2. 2013. aasta laiem poliitiline taust

2013. aastal alustasid liikmesriigid põhjalike reformidega, et taastada jätkusuutlik majanduskasv ja heaolu. Euroopa Komisjon võttis nende reformide toetamiseks ja täiendamiseks olulisi meetmeid, mis hõlmavad sotsiaalpartnerite aktiivsemat kaasamist Euroopa poolaasta raamistikku. Selle tulemusena on Euroopa majanduse olukord alates 2013. aasta algusest järk-järgult paranenud, eriti jõudsalt 2013. aasta teises kvartalis. Ehkki prognoositakse olukorra jätkuvat paranemist, peab Euroopa Liit jätkama ühist tööd oma üleilmse konkurentsivõime parandamise nimel.

Vaatamata möödunud aasta raskele majanduskliimale tegi EL edusamme „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel, pannes aluse sellistele positiivsetele struktuurilistele suundumustele nagu haridustaseme tõstmine, energiaallikate jätkusuutlikuma jaotuse väljakujundamine, majanduse CO2-mahukuse vähendamine ning töö teadus- ja innovatsiooni investeeringute 3 %-eesmärgi saavutamiseks.

Investeerimine teadusesse ja innovatsiooni on äärmiselt oluline, et tugevdada Euroopa üleilmset konkurentsivõimet ning aidata Euroopa majandus tagasi kasvuteele. Seepärast pöörati teadusele ja innovatsioonile ELi arukate töökohtade loomise ja majanduskasvu tegevuskavas ja ELi investeeringute tegemisel jätkuvalt suurt tähelepanu.

2013. aasta lõpul käivitatud programm „Horisont 2020” on rahastamisvahend, millega rakendatakse „Euroopa 2020” juhtalgatust „Innovatiivne liit”. Uue raamprogrammiga püütakse lahendada sotsiaalseid probleeme ning suurendada majanduslikku heaolu, rahastades tipptasemel teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni.

3. „Horisont 2020”

Pärast ELi institutsioonide vahelisi kolmepoolseid läbirääkimisi võeti „Horisont 2020” pakett vastu selge häälteenamusega nii Euroopa Parlamendis 21. novembril 2013 kui ka Euroopa Liidu Nõukogus 3. detsembril 2013.

Uus ELi raamprogramm,[1] mille eelarve aastateks 2014–2020 on 79,2 miljardit eurot jooksevhindades, erineb põhjalikult varasematest raamprogrammidest: osalejate ringi laiendamiseks on oluliselt lihtsustatud eeskirju, püüeldakse teaduse ja innovatsiooni ühendamise poole ning lähtutakse konkreetsetest probleemidest. „Horisont 2020” aitab ehitada silla teaduse ja turu vahele, tugevdades samas veelgi tipptasemel teaduse tegemist, et luua suurepäraseid võimalusi uute teadmiste ja tehnoloogiliste läbimurrete baasil kõrgetasemeliste innovaatiliste teenuste ja toodete pakkumiseks.

Uus programm pakub iseäranis häid võimalusi avaliku ja erasektori rahastamisallikate ühendamiseks eesmärgiga toetada Euroopa innovaatilisi ettevõtjaid.

· Suuremate erainvesteeringutega toetatakse tõsiste sotsiaalsete probleemide leevendamist, suurendades samas Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. 10. juulil 2013 esitas komisjon ettepanekud mitme avaliku ja erasektori partnerluse ning avaliku sektori partnerluse algatuse kohta, mis on osa innovatsiooniinvesteeringute paketist[2]. Need partnerlused on üks „Horisont 2020” põhielemente, kuna need võimaldavad erasektori, ELi ja liikmesriikide jõude ühendades toetada ulatuslikku ja pikaajalist innovatsioonitegevust enam kui 20 miljardi euroga.

On kehtestatud meetmed rahastamisvõimaluste suurendamiseks Euroopas, kuna ebapiisav rahastamine on olnud üks peamisi takistusi innovaatiliste toodete ja teenuste turulejõudmisel. Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga grupi poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu aitab tagada, et iga ELi eelarvest kulutatud miljardi euro kohta on EIP andnud 12 miljardit eurot laenudena ning investeerinud teadusesse ja innovatsiooni üle 30 miljardi euro. Nii on alates aastast 2007 saadud hankida kuni 40 miljardi euro ulatuses täiendavaid vahendeid teadus- ja innovatsioonitegevusele, mis oleks muidu jäänud rahastuseta. Kooskõlas „Horisont 2020” läbiva eesmärgiga on ette nähtud meetmed usaldusväärse süsteemi rajamiseks VKEde toetuseks, millega lihtsustatakse nende juurdepääsu rahastamisvõimalustele kogu programmi jooksul. Kõnealuse uue VKEdele mõeldud vahendiga toetatakse Euroopa kõige uuenduslikumate ideedega VKEsid, kes on näidanud tugevat soovi areneda, kasvada ja oma tegevust rahvusvaheliseks muuta. Ühiskondlike probleemide leevendamiseks ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” jaoks ette nähtud rahastamise 20 %-sihttasemest on 5 % määratud 2014/2015. aasta pidevalt avatud projektikonkursile ning 7 % kogu programmiperioodiks.

Lisaks poliitilistele otsustele tegi komisjon vajalikud ettevalmistused uue programmi rakendamiseks.

a) Raamprogrammi „Horisont” 2014.–2015. aasta tööprogrammid

10. detsembril 2013 võttis komisjon „Horisont 2020” raames vastu esimese tööprogrammi. Komisjon on rahastamise prioriteedid paika pannud kaheks aastaks, mis annab teadlastele ja ettevõtjatele võrreldes varasemaga suurema kindluse ELi teadusuuringute ja innovatsiooni arengusuuna suhtes. 11. detsembril 2013 avati projektikonkursid. Eriti tuleks rõhutada järgmist.

Erilist tähelepanu pööratakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), eelkõige uue spetsiaalselt nende jaoks mõeldud vahendiga. Selle uue kava raames saavad VKEd ainuüksi 2014. aastal taotleda 253 miljoni euro väärtuses innovatsioonitoetusi. 2014/2015. aasta projektikonkursside eelarves on kokku peaaegu 20 miljonit eurot ette nähtud Euroopa Teadusnõukogu üksiktoetusteks (ligi 14 miljonit eurot) ja Marie Skłodowska-Curie nimelisteks meetmeteks (ligi 7 miljonit eurot), millega toetatakse teadustöötajate koolitust ja liikuvust. Innovatsioonilõhe vähendamiseks korraldatakse 2014. aastal projektikonkursid algatuse „Euroopa teadusruumi õppetoolid” (34 miljonit eurot) ja teaming-meetmete (12 miljonit eurot) ning 2015. aastal twinning-meetmete (74 miljonit eurot) raames.

b) Juurdepääsu lihtsustamine

4. detsembril 2013 avati teadustöötajate ja innovatsiooni portaali uus versioon paranenud infotehnoloogiliste võimaluste, kaasaegsema tehnoloogia, ümberkorraldatud ja lihtsamate navigeerimisvõimaluste ning täiustatud kujunduse ja sisuga. Ühiselt töötati välja uus internetipõhine käsiraamat programmis „Horisont 2020” osalejatele, et aidata neil paremini mõista programmi toimimist. Käsiraamat on igast portaali[3] osast hõlpsasti kättesaadav ning kasutajad juhatatakse otse käsiraamatu vajaliku osa juurde.

4. Juhtalgatus „Innovaatiline liit”

Juhtalgatus „Innovaatiline liit”, mille eemärk on parandada Euroopa innovatsioonivõimet, on strateegia „Euroopa 2020” oluline osa. Juhtalgatus on edukalt toetanud innovatsiooni, suurendades investeeringuid teadusesse ja innovatsiooni, kaasates sidusrühmi ja lõimides innovatsiooni Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi tegevuskavadesse.

Laialdase strateegiana hõlmab „Innovaatiline liit” mitmesuguseid Euroopa innovatsiooni „ökosüsteemi” mõjutavaid tegureid ning on saavutamas edu selle muutmisel. Suuri edusamme on tehtud „Innovaatilise liidu” kõigis prioriteetsetes tegevusvaldkondades:

Teadmusbaasi kindlustamine ja killustatuse vähendamine: Euroopa teadmusbaas on tugevnemas. Eelkõige on sellele kaasa aidanud „Horisont 2020” käivitamine; Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendite suunamine aruka spetsialiseerumise strateegiatele; toetus oskuste arendamisele ning eduammud Euroopa teadusruumi väljakujundamisel (vt punkt 5 allpool). Ideede jõudmine turule: Suurt tööd on tehtud õiguslike vahenditega, mis aitaksid muuta Euroopa ettevõtluskeskkonda innovatsioonisõbralikumaks, nagu ühtne patent, ja läbi vaadatud riigihankedirektiivid, mis pakuvad paremaid innovatsioonivõimalusi. Eelkõige „Horisont 2020” raames on kehtestatud vahendid rahastamisvõimaluste parandamiseks, sh paremad laenu- ja omakapitalivahendid ning riskikapitali tegevusluba.

Kui varem kasutati riiklikku sekkumist tavapäraselt teadustegevuse ja uute teadmiste edendamiseks, siis nüüd kasutatakse seda üha enam selleks, et selliste vahenditega nagu kommertskasutusele eelnevad hanked, innovatsioonisõbralikud õigusaktid ja standardite kehtestamine jne suurendada nõudlust innovatsiooni järele. Näiteks on lihtsustatud innovatsioonivaldkonna hankeid, töötatud välja meetodid õigusaktide läbivaatamiseks eesmärgiga teha kindlaks nende mõju innovatsioonile ja neid katsetatud, käivitatud ökoinnovatsiooni tegevuskava ning ajakohastatud ja kiirendatud standardite kehtestamist.

Sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse maksimeerimine: „Innovaatiline liit” on aidanud ka suurendada territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Näiteks on teadusesse, tehnoloogiaarendusse ja innovatsiooni investeerimise prioriteetide seadmisel eeltingimuseks aruka spetsialiseerumise strateegiad, mille eesmärk on suurendada innovatsiooni kõigis Euroopa piirkondades ja liikmesriikides, tegemata järeleandmisi kvaliteedi arvelt. Suurem rõhuasetus sotsiaalsele ja avaliku sektori innovatsioonile tagab innovaatiliste ideede laiema kasutuselevõtu ning ühiskondliku mõju ning samuti mõtteviisi muutuse seoses sellega, keda innovatsioon peaks puudutama ning kes saab ELis olukorda muuta. Suurt tähelepanu on pööratud eelkõige avaliku sektori innovatsioonile, millega seoses võetud meetmed ületavad „Innovaatilise liiduga” seotud esialgseid ootusi. Euroopa innovatsioonipartnerlused võimaldavad uutmoodi lähenemist teadustööle ja innovatsioonile ELis. On loodud viis innovatsioonipartnerlust järgmistes põhivaldkondades: täisväärtusliku eluperioodi pikendamine, vesi, põllumajandus, tooraine ja arukad linnad. Kõik innovatsioonipartnerlused on praegu rakendusetapis. On kindlaks tehtud prioriteedid ning kaasatud suurel arvul partnereid nii innovatsiooni nõudluse kui ka pakkumise poolelt ning partnerlused on andnud esimesi tulemusi nt heade tavade kaardistamise, praktiliste juhiste koostamise, tõendatud mõju kindlakstegemise ja integreeritud teenuste rakendamisega.

Eksperdirühm on andnud hinnangu tehtud tööle ning innovatsioonipartnerluste tegevusele üldiselt. Eksperdirühm jõudis järeldusele, et Euroopa innovatsioonipartnerlused on sobiv strateegia Euroopa tulevase majanduskasvu ja heaolu toetamiseks. Tehti ettepanekuid praeguste innovatsioonipartnerluste täiustamise kohta ja soovitati teha olulisi muudatusi tulevaste innovatsioonipartnerluste käivitamisel ja nende tegevuse korraldamisel.

Meie tegevuspõhimõtete laiendamine EList väljapoole: Samuti on arvesse võetud innovatsiooni üleilmset mõõdet. On välja töötatud mitu algatust, millega suurendada Euroopa atraktiivsust teadus- ja innovatsioonitegevuse kohana, ning tugevdatud partnerlusi ELi ja liikmesriikide vahel, määratledes prioriteetseid valdkondi koostööks kolmandate riikidega, sh üleilmsete teadustaristute väljaarendamisel. Kuidas seda teoks teha: Euroopa Liidu ja liikmesriikide teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuslikkust on jälgitud majanduse integreeritud koordineerimise raames (Euroopa semester) innovatsiooniliidu tulemustabeli[4], innovaatilise liidu konkurentsivõime aruande ja uue innovatsiooninäitaja abil. Uus näitaja kasutab nelja näitajat innovatsiooniliidu tulemustabeli osadest „Tulem” ja „Ettevõtete tegevus”, mis on rühmitatud kolmeks komponendiks (patendid, tööhõive teadmismahukates valdkondades ning teadmismahukate kaupade ja teenuste konkurentsivõime), ning uue näitajana tööhõivet innovaatiliste sektorite kiiresti kasvavates ettevõtetes.

Selline järelevalve jätkub ning seda parandatakse „Horisont 2020” poliitika toetusvahendiga. Samuti on EL edendanud parimate tavade vahetamist ja vastastikust õpet.

Viimastel aastatel on toimunud kiire areng õiges suunas, mis on vähendanud innovatsiooni tulemuslikkuses meie ja meie peamiste konkurentide vahel valitsevat lõhet. Viimane innovatsiooniliidu tulemustabel näitab, et alates 2008. aastast on EL suutnud vähendada vahet USA ja Jaapaniga peaaegu poole võrra. Vahe Lõuna-Koreaga siiski suureneb ning Hiina on kiiresti järele jõudmas. Seepärast on ELil ja liikmesriikidel ning muudel sidusrühmadel vaja teha jätkuvalt koostööd Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi parandamisel.

5. Euroopa teadusruum (ERA)

Pärast teatise „Euroopa teadusruumipartnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks” („ERA teatis”) vastuvõtmist 17. juulil 2012 ning Euroopa teadusruumi järelevalvemehhanismi loomist ERA rajamisel tehtavate edusammude jälgimiseks, jätkas komisjon 2013. aastal järelevalvemehhanismi tugevdamist. Komisjon tegi tihedat koostööd hiljuti asutatud Euroopa teadusruumi komitee järelevalvealase ajutise töörühmaga, et täiustada ERA näitajaid ning asjaomaseid andmekogumismeetodeid, eelkõige ERA uuringut.

Järelevalvemehhanismiga tehtud töö tulemusena võeti 2013. aasta septembris vastu esimene ERA eduaruanne, milles esitatakse kokkuvõte olukorrast liikmesriikides ja mõnes assotsieerunud riigis ning põhilised suunised edusammude täielikuks hindamiseks järgmisel aastal[5]. ERA 2013. aasta eduaruannet arutati 2013. aasta septembris konkurentsivõime nõukogus, kus rõhutati taas vajadust kiirendada riiklike süsteemide struktuurireforme ning tugevdada ERA rajamiseks tehtava töö tulemuslikkuse järelevalvet. ERA 2013. aasta eduaruandes anti hinnang tehtud tööle sellistes sihtvaldkondades nagu teadlaste töölevõtmise avatud ja õiglane kord või teadusteabe sujuvam levitamine.

Lisaks rõhutati 2013. aastal vastu võetud 2014. aasta majanduskasvu analüüsis,[6] et liikmesriigid peaksid vastu võtma ERA teatise kohased reformid, ning võimaldati kohandada ERA järelevalvemehhanismi ja eduaruannet täielikult Euroopa poolaasta poliitikatsükliga.

ERA teatise rakendamist teadussektori sidusrühmade tasandil toetatakse sidusrühmade platvormi laiendamise ja tugevdamisega. 2013. aasta juulis ühines platvormiga kuues organisatsioon[7]. Kuus sidusrühmade organisatsiooni[8] ja komisjon kirjutasid 13. detsembril 2013 alla ühisdeklaratsioonile. Kõik organisatsioonid kinnitasid oma ühist valmisolekut aidata saavutada Euroopa teadusruumi eesmärke. 2013. aasta lõpul teatasid kõik sidusrühmad edusammudest ERA loomisel ning andsid oma panuse ERA 2013. aasta eduaruandesse.

ERA tegevusele andis riigiasutuste ja teadusorganisatsioonide tasandil uut hoogu ka ERA manifest, Euroopa Parlamendi uus algatus, milles osalevad Euroopa Parlamendi liikmed ja teadussektori sidusrühmad.

6. Rahvusvaheline koostöö

2013. aasta oli teatise „ELis tehtava rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö parandamine ja keskendamine: strateegiline lähenemisviis”[9] rakendamise esimene täisaasta. Kooskõlas „Innovaatilise liidu” eesmärkidega on kõnealuse strateegia eesmärgid: viia liidu teadus ja innovatsioon tipptasemele, muuta need atraktiivsemaks ning suurendada majanduse ja tööstuse konkurentsivõimet; aidata kaasa üleilmsete sotsiaalsete probleemide lahendamisele ja toetada liidu välispoliitikat. Selleks tagati institutsioonidevahelise arutelu käigus strateegia integreerimine „Horisont 2020” õigusaktide paketti. Kõnealune pakett hõlmab programmiga „Horisont 2020” assotsieerumise poliitikat eelkõige kandidaatriikide, EFTA ja naaberriikide puhul. 2013. aastal alustati mitme riigiga läbirääkimisi ning detsembris parafeeriti leping Iisraeliga.

Rahvusvahelise teaduse ja tehnika alase koostöö strateegilise foorumi käigus vaadati läbi ja täiustati foorumi töökorda, et parandada liikmesriikide rahvusvahelise koostöö koordineerimist. Teadus- ja innovatsiooniküsimusi käsitlev idapartnerluse komisjon nõustus aitama kaasa ühise koostööstrateegia väljatöötamisele. ELi ja Aafrika vahel teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas peetava kõrgetasemelise poliitikadialoogi raames 2013. aasta novembris toimunud kohtumisel lubasid osapooled asuda tööle pikaajalise ühiselt rahastatava ja ühiste teadustulemustega teadus- ja innovatsioonipartnerluse loomise nimel, keskendudes esmalt toiduga kindlustatusele ning säästvale põllumajandusele.

Mais toimus Galways kõrgetasemeline kohtumine „Atlandi ookean – jagatud ressurss”, mille tulemusena kirjutasid EL, Kanada ja USA alla Galway deklaratsioonile ning loodi Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liit.

USAs korraldati koos liikmeriikide ja assotsieerunud riikidega kolm konverentsi sarjast „Sihtkoht Euroopa”, et tõsta teadlikkust Euroopas tehtava teadustöö kõrgest tasemest ning muude riikide teadlastele avanevatest karjääri- ja rahastamisvõimalustest.

Kooskõlas eesmärgiga luua võrdsed võimalused koostööks ning kõrvaldada koostööd takistavad raamtingimused, toimus 2013. aastal Pekingis esimene kõrgetasemeline kohtumine Hiinaga peetava innovatsioonikoostöö alase dialoogi raames. Mõlema poole huvides oleks edendada innovatsiooni valdkonnas ootuspäraseid, läbipaistvaid ja tõhusaid raamtingimusi. Loodi ka innovatsioonikoostöö eksperdirühm ülesandega teha kindlaks edukad tavad ELis ja Hiinas ning neid toetada.

Novembris avati edukalt „ELi ja Venemaa Teadusaasta”. See kõrgetasemeline sündmus annab mõlemale poolele võimaluse näidata oma valmisolekut ELi ja Venemaa vaheliseks teadus- ja tehnikakoostööks.

7. Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)

Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjonisisene teadustalitus ning ainus komisjoni talitus, mis tegeleb otseselt teadusega. JRC ülesanne on pakkuda ELi meetmete toetamiseks sõltumatut tõenditepõhist teaduslikku ja tehnilist abi kogu poliitikatsükli vältel. Tihedas koostöös poliitiliste peadirektoraatidega käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskus ühiskonna põhiküsimusi, stimuleerib uute meetodite, vahendite ja standardite väljatöötamise kaudu innovatsiooni ning jagab oma oskusteavet liikmesriikide, teadlaste ja rahvusvaheliste partneritega.

2013. aastal vastas JRC arvukatele teadusliku toe taotlustele, mis komisjoni poliitikavaldkondadega tegelevad talitused esitasid seoses ELi prioriteetidega, eelkõige aruka majanduskasvu tegevuskava „Euroopa 2020” raamistikus. JRC pakkus otsest teadustuge sellistele temaatilistele poliitikavaldkondadele nagu finantsstabiilsus ning majandus- ja rahaliit; ühtne turg, majanduskasv, töökohtade loomine ja innovatsioon; vähese CO2-heitega majandus, ressursitõhusus, keskkond ja kliimamuutused; energia ja transport, põllumajandus ja toiduga kindlustatus; tervise ja tarbijakaitse, infoühiskond ja digitaalareng; rahvatervis ja ohutus, tuumaohutus ja -julgeolek.

Et oma kasvava kohustuste hulgaga tõhusalt toime tulla, on Teadusuuringute Ühiskeskus muutnud oma tegevusstrateegiat multidistsiplinaarsemaks ja sektoriülesemaks, töötades välja esimese JRC tööprogrammi (2014–2015) „Horisont 2020” raames, mis põhineb uutmoodi, pidevalt ajakohastataval töökaval, ning detailsema projektistruktuuri. Jõulisem innovatsioonitegevus koos uute rahvusvaheliste partnerlustega aitab lahendada teravaid üleilmseid probleeme seoses kliimamuutuste, tervishoiu, toiduga kindlustatuse ja vaesusega. JRC tugevamad suhted ja võrgustikud ELi ja rahvusvaheliste partneritega on äärmiselt olulised teaduses rahvusvahelise tipptaseme saavutamiseks.

Selleks et toetada poliitikat usaldusväärsete teaduslike tõendite ning põhjaliku analüüsiga, on vaja tipptasemel teadustaristut, kvaliteetseid andmeid ning asjakohaseid analüüsivahendeid. Selle näitena avati Itaalias Ispras JRC keskuses uus keskkonnasõbralik ja energiatõhus teadushoone.

8. Seitsmenda raamprogrammi täitmine

2012. aastal kuulutas komisjon välja suurima seitsmenda raamprogrammi projektikonkursside paketi. Et hõlbustada üleminekut programmile „Horisont 2020”, keskenduti peamiselt mitmekülgseid tegevusi hõlmavatele, potentsiaalselt suure mõjuga meetmetele. 2013. aastal viidi lõpule umbes 45 projektikonkurssi soovitusliku kogueelarvega 4,9 miljardit eurot. Kokku esitati ligikaudu 20 000 abikõlblikku projekti, millest peaaegu 3 000 valiti välja rahastamiseks, seega toetati 15 % esitatud projektidest.

Kõikides abikõlblikes projektides osales kokku 67 630 taotlejat, projektide kogumaksumus oli üle 34 miljardi euro ja ELilt taotleti kokku peaaegu 28 miljardit eurot. Väljavalitud projektides osales kokku 12 702 taotlejat, projektide kogumaksumus oli ligi 6 miljardit eurot ja ELilt taotleti kokku üle 4 miljardi euro. Seega oli edukuse määr 18,78 % taotlejatest ja 15,96 % ELilt taotletud toetusest.

9. Väljavaated 2014. aastaks

Komisjon pingutab jätkuvalt strateegia „Euroopa 2020" eesmärkide elluviimise nimel. Praegu töötab komisjon, et viia ellu teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teadustegevuse ja innovatsiooni kui tulevase majanduskasvu allikate hindamise kohta pealkirjaga „Teadusuuringud ja innovatsioon kui tulevase majanduskasvu allikad”[10].

„Horisont 2020” 2016.–2017. aasta tööprogrammi väljatöötamisel paneb komisjon suurt rõhku laiemale konsultatsioonile ja aruteludele liikmesriikidega. Samuti võtab komisjon arvesse uut teavet teaduse, tehnoloogia, majanduse, turu ja sotsiaalsete suundumuste kohta ning prognoose, samuti praeguseid ja tulevasi poliitikavajadusi, et kasutada ära nii oma konkurentsieeliseid kui ka uusi võimalusi.

2014. aastal jätkab komisjon ka juhtalgatuse „Innovaatiline liit” meetmete rakendamist. Komisjon esitleb aruannet juhtalgatuse „Innovaatiline liit” olukorra kohta aastatel 2010–2014, tuues välja peamised tulemused ja järeldused. Jätkuva kriisi valguses peab Euroopa tegema siiski rohkem, et innovaatiline liit muutuks reaalsuseks.

2013. aasta septembris toimunud konkurentsivõime nõukogu kohtumisel arutati 2013. aasta ERA eduaruannet ning see sillutab teed Euroopa Ülemkogu järelduste vastuvõtmiseks Euroopa teadusruumi kohta 2014. aastal. Pärast 2014. aasta eduaruande avaldamist septembris korraldab komisjon konverentsi. ERA saavutamisel tehtud edusamme hinnatakse täielikult ERA 2014. aasta uuringu abil, mille eesmärk on teha kindlaks teadlaste, teadmiste ja tehnoloogia ühtse turu lõpuleviimiseks vajalikud rakendusmeetmed. ERA 2014. aasta uuring on väga oluline selleks, et teha kindlaks valdkonnad, kus on saavutatud edu, ning valdkonnad, kus tuleb veel tööd teha.

Komisjon on algatanud ka üleliidulise kõiki sidusrühmi hõlmava arutelu saadud õppetundide ning peamiste tegurite üle, mida tuleks arvesse võtta ELi kriisijärgse majanduskasvu strateegia järgmiste etappide kavandamisel ajavahemikuks 2015–2020. Konkreetsed ettepanekud esitatakse 2015. aasta alguses.

[1] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-brief-eu-framework-programme-research-innovation.

[2] Vastu võetud Euroopa Parlamendis 15. aprillil 2014 ja Euroopa Liidu Nõukogus 6. mail 2014.

[3] http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/home.html.

[4] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/innovation-scoreboard/index_en.htm

[5] ERA 2013. aasta eduaruandele oli lisatud teatmik „Faktid ja arvud”, mis näitas, et liikmesriikide edusammud ERA loomisel on väga erinevad, peegeldades riiklikke prioriteete. Vt http://ec.europa.eu/research/era/era-progress-2013.htm

[6] COM(2013) 800 (final).

[7] 17. juulil 2013 ühines sidusrühmade platvormiga kuuenda organisatsioonina Euroopa Tehnikaülikoolide Konverents (The Conference of European Schools for Advanced Engineering Education and Research, CESAER) ning andis komisjonile üle ühepoolse avalduse.

[8] Need on: Euroopa Teadus- ja Tehnoloogiaorganisatsioonide Assotsiatsioon (EARTO), Euroopa Ülikoolide Liit (EUA), Teadusülikoolide Liit (LERU), Nordforsk, Science Europe ja CESAER.

[9] COM(2012) 497.

[10] COM(2014) 339.