I.Sissejuhatus

ELi tolliliidus on ELi liikmesriikide tolliasutustel ülesanne teha enne, kui nad lubavad kauba ELi tolliterritooriumil vabasse ringlusse, mitmesuguseid kontrolle, mille eesmärk on kaitsta nii ELi tulusid kui ka ELi kodanike ja ettevõtjate turvalisust, ohutust, tervist ja jõukust.

Viimastel aastatel on ilmnenud, et liikmesriikide tolliasutustel on raskusi oma eri rollide täitmisel. Hoolimata ELi tollialaste õigusaktide ulatuslikust ajakohastamisest 2016. aastal, on tõendeid selliste probleemide kohta nagu kauba väärtuse tegelikust väiksemana näitamine eesmärgiga vältida tollimakse ja käibemaksu ning ebaseadusliku või ohtliku kauba ebaseaduslik üle piiri toimetamine. Muret valmistavad ka liikmesriikidevahelised erinevused tollikontrollide tegemisel ning kauba suunamine kõige nõrgematesse ELi tolliterritooriumile sisenemise ja sealt väljumise kohtadesse, et vältida avastamist. Kiiresti muutuvas maailmas, kus hoogustub digipööre ja võetakse kasutusele uusi ärimudeleid, nagu e-kaubandus, on tekkinud tollile lisaraskusi impordi- ja ekspordialaste ELi õigusaktide rakendamisel ja nende järgimise tagamisel. Samal ajal peab toll alati püüdma tagada seadusliku kaubavahetuse hõlbustamise, sest rahvusvaheline kaubandus on ELi edu jaoks väga tähtis. Peale selle on pingelised ettevalmistused, mis on vajalikud Ühendkuningriigi lahkumiseks ELi tolliliidust pärast üleminekuperioodi lõppu, oluliselt suurendanud ELi tolliasutuste töökoormust. Neis tingimustes on suur oht, et väheneb ELi eelarvesse laekuv tulu, et satub ohtu ELi kodanike turvalisus ja julgeolek ning et seaduslikule kaubavahetusele langeb liiga suur koormus, kui ei võeta meetmeid selleks, et tugevdada liikmesriikide tolliasutuste tegevust kogu ELis.

Seda silmas pidades ütles Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen oma 16. juulil 2019 avaldatud poliitilistes suunistes järgmisele Euroopa Komisjonile, et [o]n aeg viia tolliliit järgmisele arengutasemele ning tugevdada selle raamistikku, et paremini kaitsta liidu kodanikke ja ühtset turgu. Ta tegi komisjonile ettepaneku kujundada välja ühtne Euroopa lähenemisviis tolliasutuste riskijuhtimise tugevdamiseks ja liikmesriikide tehtava tõhusa kontrolli toetamiseks.

Käesolevas teatises esitatakse tegevuskava, et tuua president von der Leyeni poliitilistele suunistele tuginedes käegakatsutavat kasu Euroopa kodanikele, ettevõtjatele ja ühiskonnale.

COVID-19 pandeemia märkimisväärse mõju tõttu on olulisem kui kunagi varem tagada ELi tolliliidu arukas haldamine. Komisjoni tolliteenistused reageerisid kriisile kiiresti, võttes vastu õigusakte, andes välja suuniseid ning toetades aktiivselt liikmesriike ja ettevõtjaid, eelkõige et tagada paindlikkus tollivõlaga seotud kohustuste osas, hõlbustada meditsiiniseadmete/kaitsevahendite kiiret tollivormistust ning hoida ära võltsitud või ohtlike seadmete/vahendite sissetoomine ELi. Selline reageerimine peaks hõlbustama tolli tegevust, kui ilmneb COVID-19 juhtumite üldine taaslevik. Samas on kriis selgelt näidanud, et praegu on väga oluline uurida kõiki viise, mille abil tagada, et tolliliit ja liikmesriikide tolliasutused tegutsevad võimalikult tõhusalt, jäävad kriisi ajal paindlikuks ja vastupidavaks ning suudavad paremini ennetada probleeme. See tähendab eeskätt varasemast suurema tähelepanu pööramist andmete ja andmeanalüüsi parema kättesaadavuse ja kasutamise tagamisele tolli valdkonnas ning asjakohase prognoosimis- ja ühiste kriisiohjevahendite kogumi väljatöötamisele.

Mõni kavandatud meetmetest eeldab liikmesriikidelt, et nad eraldaksid asjakohaseid ressursse riigi tasandil ning toetaksid juba kavandatud uue ELi tolliprogrammi ja uue tolliseadmete rahastamisvahendi ELi tasandi rahastamist. ELi rahastamise puhul on summad mõõdukad, ent potentsiaal märkimisväärne, sest tollimaksud üksi moodustavad 14 % ELi eelarve kogutulust (võtmata arvesse liikmesriikide käibemaksutulule avalduvat järelmõju). Ligikaudu 85 % ELi uue tolliprogrammi jaoks kavandatud rahalistest vahenditest eraldatakse selleks, et käitada, hooldada ja arendada elektroonilisi tollisüsteeme, millega tagatakse terviklik ja sidus struktuur tolliliidu tõrgeteta toimimiseks ning ühtse turu ja ELi kodanike kaitsmiseks.

II.Taust

ELi tolliliit tähendab seda, et ELi liikmesriigid kasutavad kauba importimisel väljastpoolt ELi tolliterritooriumi ühist tollimaksude süsteemi; ELi liikmesriikide vahelistel piiridel tollimakse ei nõuta ja tollikontrolle ei tehta. EL on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige, tal on ühine kaubanduspoliitika ja ta tegutseb rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete sõlmimisel ühe kaubandusblokina. Liikmesriikide tolliasutused kontrollivad kõiki ELi tolliterritooriumile sisenevaid või sealt lahkuvaid kaupu, olenemata nende sisenemise või väljumise viisist.

Alates 2016. aastast kohaldatakse tollieeskirjade ja -protseduuride ajakohastatud õigusraamistikku ning töö, mida tehakse selleks, et uuendada ja arendada elektroonilisi süsteeme, mis on loodud eesmärgiga muuta tolliliit tänapäevaseks, omavahel ühendatud ja täiesti paberivabaks keskkonnaks, peaks jõudma kõikjal ELis lõpule hiljemalt 2025. aasta lõpuks.

Tolliasutustel on tänapäeval tohutu hulk mitmesuguseid järelevalve- ja kontrolliülesandeid seoses ELi tolliterritooriumile imporditavate kaupadega. Imporditavatelt kaupadelt tollimaksude ja käibemaksu ning vajaduse korral aktsiisimaksu kogumise kõrval kontrollivad nad neid kaupu mitmel mitterahalisel eesmärgil, näiteks tagamaks, et need vastavad ELi tootevastavusnõuetele, toidu-, tervise- ja keskkonnastandarditele ja -eeskirjadele jms.

Nad kontrollivad ka imporditava kauba vastavust intellektuaalomandi õiguste kaitse eeskirjadele, narkootikumide lähteainete importi, et ära hoida nende ainete ebaseaduslik kõrvalesuunamine narkootikumide tootmisse, ning kultuuriväärtuste ja looduslike liikidega kauplemist ja jäätmesaadetisi, et tõkestada nende ebaseaduslikku eksportimist ja importimist, samuti tagavad nad ELi rahapesuvastaste õigusaktide nende eeskirjade täitmist, mis käsitlevad ELi sisenevaid või EList väljuvaid ebaseaduslikke rahavooge. Nad teevad pettuse, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses koostööd õiguskaitseasutuste ning haldusasutuste ja ametitega, kes vastutavad piiri- ja sisejulgeoleku eest. Peale selle vastutavad nad üha suurema arvu ELi ja muude riikide vaheliste sooduskaubanduslepingute haldamise ja täitmise tagamise eest.

Tänu ELi siseturule, millega loodi kaupade liikumiseks sisepiirideta ala, on muutunud olulisemaks kui kunagi varem see, et tagatakse eeskirjade ühetaoline kohaldamine välispiiridel kaupade suhtes, mis saavad tolliterritooriumil vabalt liikuda. Toll peab viima need kontrollid tasakaalu rahvusvahelise kaubanduse ja üleilmsete tarneahelate lihtsustamisega; ekspordist ülejäänud maailma on saanud viimastel aastakümnetel üha tähtsam ettevõtlusvõimalus Euroopa ettevõtjatele ja töökohtade allikas eurooplastele ning 80 % ELi impordist on tooraine ELi tootmistegevuse jaoks. Uued õigusaktid ELi-üleste meetmete kohta tollivälistes poliitikavaldkondades toovad sageli tolli jaoks uusi ülesandeid ja tõenäoliselt see nii ka jätkub. Näiteks palutakse tollil juba koguda andmeid ja jagada neid teiste asutustega. Iga kord, kui tollile määratakse uued ülesanded, tuleb välja töötada uus elektrooniline süsteem ja seda hallata, millega kaasnevad komisjonile ja liikmesriikide tolliasutustele täiendavad inimressurssidega seotud ja finantskulud.

Seda arvesse võttes algatas komisjon 2018. aastal analüüsi, mille eesmärk oli aidata poliitikakujundajatel tagada, et ELi toll toimib pikas perspektiivis tõhusalt. Selle ELi tolli tulevikku käsitleva uuendusliku visiooniprojekti („The Future of Customs in the EU 2040“) raames tehti tööd, et kujundada peamiste sidusrühmade seas ühine strateegiline arusaam sellest, kuidas tulla toime praeguste ja tulevaste probleemidega tolli valdkonnas, ning visioon sellest, milline peaks olema ELi toll aastal 2040.

Selle tulevikuanalüüsi tulemusel kujunes pilt tulevasest ELi tolliliidust, kus tolliasutused tegutsevad täielikult integreeritud viisil, et

·kaitsta seadusliku kaubavahetuse tõhusa hõlbustamise ning tarneahelate aruka riskipõhise järelevalve kaudu ühiskonda, keskkonda ja ELi majandust;

·olla ennetav, tehes sujuvat koostööd sidusrühmadega, pühenduda innovatsioonile ja kestlikkusele ning olla eeskujuks tolliasutustele üle kogu maailma;

·neid peetaks üheks üksuseks.