SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Brasiilia Liitvabariigi (edaspidi „Brasiilia”) vahelise lennutranspordilepingu üle pidas komisjon läbirääkimisi nõukogult oktoobris 2010 saadud volituse alusel. Praegu toimib lennuühendus ELi ja Brasiilia vahel üksikute liikmesriikide ja Brasiilia vaheliste kahepoolsete lepingute alusel. ELi lennundusalase välispoliitika raames peetakse oluliste partneritega läbirääkimisi ulatuslike lennunduslepingute sõlmimiseks, kui on leitud kinnitust selliste lepingute lisandväärtusele ja majanduslikule kasule. Lepingu eesmärk on: - avada järk-järgult turg, et võimaldada vastastikune juurdepääs marsruutidele ja veomahule; - edendada lennuettevõtjate konkurentsil põhinevaid lennuteenuseid, mille reguleerimisse valitsused võimalikult vähe sekkuvad; - tagada ettevõtjate võrdne kohtlemine ja luua neile võrdsed võimalused; - edendada õigusalast koostööd ning ühtlustada mõistlikus ulatuses regulatsioone ja tegevuspõhimõtteid. |

Üldine taust Läbirääkimisjuhistes sätestatud üldeesmärk oli pidada läbirääkimisi ulatusliku lennutranspordilepingu sõlmimiseks, et avada järk-järgult ja vastastikku juurdepääs turule ning tagada õigusaktide lähendamine. Kooskõlas läbirääkimisjuhistega parafeerisid mõlemad lepinguosalised Brasiiliaga sõlmitava lepingu eelnõu 17. märtsil 2011. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lepingu sätetega asendatakse liikmesriikide ja Brasiilia vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute vastavad sätted. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Brasiiliaga sõlmitav ulatuslik lennutranspordileping on olulise tähtsusega ELi lennundusalase välispoliitika arengus, nagu on märgitud komisjoni teatises KOM(2005) 79 (lõplik) „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”. |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 pidas komisjon läbirääkimisi koostöös erikomiteega. Lisaks pidas ta kogu läbirääkimiste aja jooksul nõu huvitatud isikutega. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Komisjon pidas nõu sidusrühmadega eelkõige nõuandefoorumil, kus osalesid lennuettevõtjate, lennuväljade ja tööorganisatsioonide esindajad. |

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Kõik sidusrühmade märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ELi läbirääkimisseisukoha ettevalmistamisel. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Lepinguga tagatakse ELi ja Brasiilia vahelise lennutranspordituru järkjärguline avamine. Konsultantide poolt komisjonile 2009. aastal koostatud aruande põhjal suurendaks ELi ja Brasiilia vaheline ulatuslik lennutranspordileping, mille abil avatakse turg, reisijate arvu 460 000 võrra ja tarbijate kasu kuni 460 miljoni euro võrra esimesel aastal pärast turu avamist. ELi-Brasiilia leping mõjuks soodsalt tööhõivele ja soodustaks töökohtade loomist paljude aastate jooksul. Eeldatavasti luuakse liberaliseerimise tulemusel otseselt ja kaudselt kokku 980 (vähemalt 870 ja maksimaalselt 1360) töökohta. Liikmesriigid ja sidusrühmad leiavad aruande CIRCA andmebaasist. Lepinguga luuakse ühiskomitee, kes vastutab lepingu rakendamise ja selle mõju läbivaatamise eest. |

3. Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Leping koosneb peamisi põhimõtteid sisaldavast põhiosast ja kahest lisast: I lisas käsitletakse marsruudiplaani, liiklusõigusi ja tegevuspaindlikkust ning II lisas kahepoolseid lennunduslepinguid. |

Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5. |

Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. |

Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Lepingu sätetega asendatakse üksikute liikmesriikide sõlmitud kehtivate lepingute vastavad sätted. Lepinguga luuakse samaaegselt kõigile ELi lennuettevõtjatele võrdsed ja ühtsed tingimused turulepääsuks ning kehtestatakse uued kokkulepped Euroopa Liidu ja Brasiilia õigusalase koostöö kohta valdkondades, mis on olulised lennuteenuste ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks osutamiseks. Kõnealuseid kokkuleppeid saab saavutada ainult ELi tasandil, sest need hõlmavad mitut üksnes ELi ainupädevusse kuuluvat valdkonda. |

ELi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Lepinguga võimaldatakse selle tingimuste samaaegset laienemist 27-le liikmesriigile, kohaldades diskrimineerimata samu eeskirju ja tuues kasu kõigile ELi lennuettevõtjatele olenemata nende päritolust. Need lennuettevõtjad võivad vabalt teostada lende mis tahes Euroopa Liidu punktist mis tahes punkti Brasiilias, mis praegu ei ole võimalik. |

Kõigi ELi ja Brasiilia vaheliste turulepääsupiirangute kõrvaldamine toob turule uusi ettevõtjaid ja loob võimalusi väiksema koormusega lennuväljadele ning lihtsustab konsolideerimist ELi lennuettevõtjate vahel. |

Lepinguga tagatakse kõigile ELi lennuettevõtjatele juurdepääs ärivõimalustele, näiteks võimalusele hindu piiranguteta kehtestada. Samuti oli volituse eesmärk luua kõigile ELi ja Brasiilia lennuettevõtjatele võrdsed võimalused, mis omakorda nõuab tihedat õigusalast koostööd, mida saab saavutada üksnes ELi tasandil. Lisaks oli üks volituse peaeesmärke luua raamistik, mille alusel kõrvaldada Brasiilias ELi lennuettevõtjate äritegevuse takistused. ELil on nende probleemide lahendamiseks rohkem mõjujõudu kui liikmesriikidel eraldi. |

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Luuakse ühiskomitee lepingu rakendamisega seotud küsimuste arutamiseks. Ühiskomitee soodustab ekspertide tasemel uute seadusandlike algatuste ja muudatuste vahetamist või arendamist ning analüüsib potentsiaalseid valdkondi, millele leping võiks edaspidi laieneda. Ühiskomiteesse kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide esindajad. |

Lisaks sellele jätkavad liikmesriigid tavapäraste rahvusvahelise lennutranspordiga seotud haldusülesannete täitmist, kuid nad teevad seda vastavalt ühetaoliselt kohaldatavatele ühistele eeskirjadele. |

Vahendi valik |

Kavandatav vahend: rahvusvaheline leping. |

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Lennundusalaseid välissuhteid on võimalik edendada ainult rahvusvaheliste lepingutega. |

4. Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. |

2011/0110 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Brasiilia Liitvabariigi vahelise lennutranspordilepingu allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

ning arvestades järgmist:

1. Komisjon on pidanud ELi ja liikmesriikide nimel läbirääkimisi lennutranspordilepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks Brasiilia Liitvabariigiga vastavalt nõukogu 15. oktoobri 2010. aasta otsusele, millega viimane volitas komisjoni läbirääkimisi alustama. Läbirääkimised lõppesid edukalt lepingu parafeerimisega 17. märtsil 2011.

2. Lepingule tuleks Euroopa Liidu nimel alla kirjutada tingimusel, et see sõlmitakse hiljem,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Allakirjutamine

1. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Brasiilia Liitvabariigi vahelisele lennutranspordilepingule alla kirjutama.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ühiskomitee

1. Artikli 21 kohaselt loodud ühiskomitees osalevad Euroopa Liidu ja liikmesriikide esindajad.

2. Euroopa Liitu esindab ühiskomitees komisjon.

3. Komisjon kehtestab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt ühiskomitees võetava seisukoha ELi ainupädevusse kuuluvates küsimustes, mis ei nõua õiguslikku toimet omava otsuse vastuvõtmist, ning teatab selle eelnevalt nõukogule ja liikmesriikidele.

4. Ühiskomitee otsuste puhul, milles käsitletakse ELi pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ELi aluslepingutes sätestatud järgitav hääletamiskord ei näe ette teisiti.

5. Ühiskomitee otsuste puhul, milles käsitletakse liikmesriikide pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu komisjoni või liikmesriikide ettepaneku alusel ühehäälselt, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on teatanud nõukogu peasekretariaadile enne ühe kuu möödumist selle seisukoha vastuvõtmisest, et ta saab nõustuda ühiskomitee poolt vastuvõetava otsusega üksnes oma seadusandlike organite nõusolekul.

Artikkel 3

Vaidluste lahendamine

1. Komisjon esindab ELi vaidluste lahendamise menetluses vastavalt lepingu artiklile 22.

2. Otsused Euroopa Liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste meetmete võtmise kohta lepingu artikli 22 alusel teeb komisjon koostöös nõukogu poolt ametisse nimetatud erikomiteega liikmesriikide esindajatest.

Artikkel 4

Komisjoni teavitamine

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile eelnevalt kõik Brasiilia Liitvabariigi lennuettevõtjale loa andmisest keeldumise otsused ja loa tühistamise, peatamise või piiramise otsused, mida nad kavatsevad lepingu artikli 5 alusel vastu võtta.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata kõigist taotlustest ja teadetest, mille nad on esitanud või saanud lepingu artikli 7 (lennuohutus) kohaselt.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata kõigist taotlustest ja teadetest, mille nad on esitanud või saanud lepingu artikli 8 (lennundusjulgestus) kohaselt.

Brüssel, [kuupäev]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

LISA

BRASIILIA LIITVABARIIGI

ning

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide

vaheline

LENNUTRANSPORDILEPING

Lepingu sisukord

Preambul

Mõisted

Õiguste andmine

3. Lubade andmine

4. Lennuettevõtja sobivuse ja kodakondsuse kindlaksmääramise vastastikune tunnustamine

5. Lubade tühistamine

6. Õigusnormide kohaldamine

7. Lennuohutus

8. Lennundusjulgestus

9. Ärivõimalused

10. Välisinvesteeringud

11. Tolli- ja muud maksud

12. Kasutustasud

1 Tariifid

1 Statistika

1 Konkurentsitingimused

16. Keskkond

17. Lennuliikluse korraldamine

18. Tarbijate kaitse

19. Tööjõuküsimused

20. Arvutipõhised broneerimissüsteemid

21. Ühiskomitee

22. Vaidluste lahendamine

23. Seos teiste lepingutega

24. Muudatused

25. Lõpetamine

26. Lepingu registreerimine

27. Jõustumine

LISAD

I lisa Kokkulepitud teenused ja kindlaksmääratud marsruudid

II lisa Kahepoolsed lennunduslepingud/-kokkulepped

BRASIILIA LIITVABARIIK (edaspidi „Brasiilia”) ühelt poolt

ning

AUSTRIA VABARIIK,

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

EESTI VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

MALTA,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

RUMEENIA,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SLOVEENIA VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

UNGARI VABARIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ühise nimetusega „lepingud”) osalisriigid ning Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid”),

ning EUROOPA LIIT teiselt poolt,

Brasiilia ning Euroopa Liidu liikmesriigid, olles Chicagos 7. detsembril 1944. aastal allakirjutamiseks avatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni osalised, koos Euroopa Liiduga,

SOOVIDES edendada lennuettevõtjate konkurentsil põhinevat lennundust turul, mille reguleerimisse valitsused võimalikult vähe sekkuvad;

SOOVIDES edendada oma huve seoses lennutranspordiga;

TÕDEDES, et lennutransport on tähtis kaubanduse, turismi ja investeeringute edendamisel;

SOOVIDES edendada lennuteenuseid;

SOOVIDES tagada lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeimat taset;

OLLES KINDLALT OTSUSTANUD saavutada õigusalase koostöö võimalikud eelised ning ühtlustada mõistlikus ulatuses regulatsioone ja tegevuspõhimõtteid;

TUNNISTADES olulisi võimalikke eeliseid, mis võivad tuleneda konkurentsil põhinevatest lennuteenustest ja elujõulisest lennuteenuste sektorist;

SOOVIDES toetada konkurentsil põhinevat lennuteenuste keskkonda, tunnistades, et võimalikud eelised võivad jääda realiseerumata, kui lennuettevõtjatel puuduvad konkurentsil põhinevad võrdsed võimalused;

SOOVIDES tagada oma lennuettevõtjatele õiglased ja võrdsed võimalused osutada käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid;

SOOVIDES võimaldada reisijatele, kaubasaatjatele, lennuettevõtjatele ja lennuväljadele ning nende töötajatele ja kaudsetele kasusaajatele maksimaalset kasu;

KINNITADES keskkonnakaitse olulisust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel;

VÕTTES ARVESSE tarbijate kaitse olulisust ja soodustades sobival tasemel tarbijate kaitset seoses lennuteenustega;

VÕTTES ARVESSE kapitali olulisust lennundussektorile lennuteenuste edasiarendamiseks;

SOOVIDES sõlmida lennutranspordilepingu, mis täiendaks nimetatud konventsiooni,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

1. „leping” – käesolev leping, selle lisad ja liited ning muudatused;

2. „lennutransport” – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, lasti ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukil; kahtluste vältimiseks hõlmab see nii regulaar- kui ka mitteregulaarlende;

3. „kodakondsuse kindlaksmääramine” – järeldus, et lennuettevõtja, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva lepingu alusel, vastab artikli 3 kohastele omandiõiguse, tegeliku kontrolli ja peamise tegevuskohaga seotud nõuetele;

4. „konventsioon” – rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis avati allakirjutamiseks Chicagos 7. detsembril 1944 ja mis hõlmab:

3. kõiki konventsiooni artikli 94 punkti a alusel jõustunud muudatusi, mille on ratifitseerinud nii Brasiilia kui ka Euroopa Liidu liikmesriik või liikmesriigid ning mis on seotud asjaomase teemaga, ning

4. kõiki selle lisasid või muudatusi, mis on vastu võetud konventsiooni artikli 90 alusel, kui selline lisa või muudatus on konkreetsel hetkel jõus nii Brasiilia kui ka liikmesriigi või liikmesriikide suhtes ning on seotud asjaomase teemaga;

5. „sobivuse kindlaksmääramine” – järeldus, et lennuettevõtjal, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva lepingu alusel, on selliste teenuste osutamiseks piisav finantssuutlikkus ja küllaldane juhtimiskogemus ning et ta on valmis järgima kõnealuste teenuste osutamist reguleerivaid õigusnorme ja nõudeid;

6. „kogumaksumus” – teenuse pakkumise maksumus koos mõistliku tasuga halduskulude eest;

7. „rahvusvaheline lennutransport” – lennutransport, mis läbib rohkem kui ühe riigi territooriumi kohal asuvat õhuruumi;

8. „Ladina-Ameerika tsiviillennunduse komisjon” – Argentina, Aruba, Belize, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Jamaica, Kuuba, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Tšiili, Uruguay ja Venezuela;

9. „lepinguosaline” – Brasiilia ning Euroopa Liit või selle liikmesriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt;

10. „peamine tegevuskoht” – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, mis asub lepinguosalises riigis, kus toimub selle lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tegevuse juhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine;

11. „peatus mittekaubanduslikel eesmärkidel” – maandumine lennutranspordis muul eesmärgil kui reisijate pardaletulek või mahaminek või pagasi, lasti ja/või posti peale- või mahalaadimine;

12. „subsiidium” – valitsuselt, piirkondlikult ametiasutuselt või muult riiklikult organisatsioonilt saadud rahaline abi, s.t kui:

5. valitsuse või piirkondliku ametiasutuse või muu riikliku organisatsiooni tegevus hõlmab otsest raha ülekandmist, nt toetused, laenud või paigutused omakapitali, võimalikud raha otseülekanded äriühingusse, äriühingu kohustuste ülevõtmine laenutagatiste, kapitalisüstide, omandi, kindlustuse või pankrotikaitse kujul;

6. valitsuse või piirkondliku ametiasutuse või muu riikliku organisatsiooni tulu jääb saamata või seda ei koguta;

7. valitsus või piirkondlik ametiasutus või muu riiklik organisatsioon hangib muid kui üldisesse infrastruktuuri kuuluvaid kaupu või teenuseid või ostab neid; või

8. valitsus või piirkondlik ametiasutus või muu riiklik organisatsioon teeb makseid rahastamise mehhanismi või volitab või suunab teatavat eraettevõtjat täitma ühte või mitut alapunktides a, b ja c nimetatud ülesannet, mis kuulub tavaliselt valitsuse pädevusse ja mille menetlus ei erine tegelikult tavalisest valitsuse järgitavast menetlusest;

ning millest saadakse seeläbi kasu;

13. „tariif” – piletihind, tariif, tasu või piirnorm, mida lennuettevõtjad, sealhulgas nende esindajad, rakendavad reisijate, pagasi ja/või lasti (välja arvatud post) vedamise korral lennutranspordiga, kaasa arvatud, vajaduse korral, lennutranspordiga seotud mere- või maismaatranspordiga, ning nende piletihindade, tariifide, tasude või piirnormide rakendamise tingimused, sealhulgas esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused;

14. „territoorium” – Brasiilia puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mis kuuluvad tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut vastavalt kõnealustes lepingutes ning neile järgnevates õigusaktides sätestatud tingimustele. Käesoleva lepingu kohaldamisest Gibraltari lennuvälja suhtes ei järeldata, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti seoses vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennuväli paikneb, ning seoses Gibraltari lennuvälja suhtes liikmesriikide vahel 18. septembri 2006. aasta seisuga kehtivate ELi lennundusmeetmete jätkuva peatamisega, kooskõlas 18. septembril 2006 Córdobas vastu võetud, Gibraltari lennuvälja käsitleva ministrite deklaratsiooniga; ning

15. „kasutustasu” – lennuettevõtjatelt lennuvälja, lennuvälja keskkonnaalaste, aeronavigatsiooni või lennundusjulgestuse rajatiste või teenuste, sealhulgas nendega seotud teenuste ja rajatiste kasutamise eest võetav tasu.

Artikkel 2

Õiguste andmine

1. Mõlemad lepinguosalised annavad teisele lepinguosalisele järgmised õigused rahvusvahelise lennutranspordi teostamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtjate poolt:

9. õigus ilma maandumiseta üle tema territooriumi lennata;

10. õigus teha tema territooriumil peatusi mittekaubanduslikel eesmärkidel;

11. õigus teostada rahvusvahelist lennutransporti kooskõlas I lisaga ning

12. muud käesolevas lepingus sätestatud õigused.

2. Käesolevas lepingus sätestatu ei anna:

13. Brasiilia lennuettevõtjatele õigust võtta mis tahes liikmesriigi territooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti ja/või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt sama liikmesriigi territooriumil;

14. Euroopa Liidu lennuettevõtjatele õigust võtta Brasiilia territooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti ja/või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt Brasiilia territooriumil.

Artikkel 3

Lubade andmine

Kui lepinguosaline saab teise lepinguosalise lennuettevõtjalt taotluse, annab ta lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega asjakohased tegevus- ja muud load, eeldusel et:

a) Brasiilia lennuettevõtja enamusaktsiad ja tegelik kontroll selle lennuettevõtja üle kuuluvad Brasiiliale või eelkõige sellistele Ladina-Ameerika tsiviillennunduse komisjoni liikmesriikidele, kes on sõlminud teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu (horisontaalleping) Euroopa Liiduga, või sellise riigi või selliste riikide kodanikele, või mõlemale; ning lennuettevõtja on Brasiilia (kes on välja andnud lennuettevõtja sertifikaadi) tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Brasiilia territooriumil;

b) Euroopa Liidu lennuettevõtja enamusaktsiad ja tegelik kontroll selle lennuettevõtja üle kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriigile või liikmesriikidele või Šveitsile või Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalistele või sellise riigi või selliste riikide kodanikele, või mõlemale; lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Euroopa Liidu territooriumil;

c) lennuettevõtja vastab tingimustele, mis on ette nähtud õigusnormidega, mida taotluse või taotlused saanud lepinguosaline tavaliselt kohaldab rahvusvahelise lennutranspordi teostaja suhtes; ning

d) rakendatakse ja järgitakse käesoleva lepingu artikli 7 (lennuohutus) ja artikli 8 (lennundusjulgestus) sätteid.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad edendavad alates käesoleva lepingu allakirjutamisest lubade andmise lihtsustamist ja ühtlustamist. Selleks töötab artikli 21 kohaselt loodud ühiskomitee välja koostöökorra ühe aasta jooksul alates käesoleva lepingu allakirjutamisest.

Artikkel 4

Lennuettevõtja sobivuse ja kodakondsuse kindlaksmääramise

vastastikune tunnustamine

Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse saamise korral tunnustab teise lepinguosalise pädev asutus viivitamata esimese lepinguosalise pädeva asutuse otsuseid kõnealuse lennuettevõtja sobivuse ja/või kodakondsuse kindlaksmääramise kohta, nagu oleks need otsused teinud kõnealuse teise lepinguosalise pädev asutus; teise lepinguosalise pädev asutus ei uuri seda küsimust täiendavalt, välja arvatud punktides a) ja b) sätestatu korral.

15. Kui lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse saanud lepinguosalise pädeval asutusel on pärast taotluse saamist või loa andmist konkreetne põhjus kahelda, et vaatamata teise lepinguosalise pädeva asutuse otsusele sobivuse ja kodakondsuse kindlaksmääramise kohta ei ole täidetud käesoleva otsuse artiklis 3 (lubade andmine) sätestatud tingimused asjakohaste tegevus- või muude lubade andmiseks, sh kummagi lepinguosalise määratud lennuettevõtjate omandiõiguse kindlaksmääramisega seotud põhjused, teatab ta sellest viivitamata kõnealuse teise lepinguosalise pädevale asutusele ja esitab oma kahtluse kaalukad põhjused. Sel juhul võivad mõlemad lepinguosalised taotleda nõupidamisi, milles võivad osaleda asjaomaste pädevate asutuste esindajad, ja/või asjaomase kahtlusega seotud täiendavat teavet, ning sellised taotlused tuleb rahuldada nii kiiresti kui võimalik. Kui küsimusele lahendust ei leita, võivad mõlemad lepinguosalised teavitada asjast lepingu artikli 21 (ühiskomitee) kohaselt loodud ühiskomiteed. Kui ühiskomitees ei ole võimalik küsimusele lahendust leida, võivad lepinguosalised tegevuslubade andmisest keelduda, lubasid tühistada, peatada või piirata või asjaomaste lennuettevõtjate tegevust muul viisil peatada või piirata.

16. Käesolev artikkel ei hõlma järgmisi elemente käsitlevate kindlaksmääramisotsuste tunnustamist:

17. ohutussertifikaadid või -tunnistused,

18. julgestusmeetmed või

19. kindlustuskaitse.

Artikkel 5

Lubade tühistamine

1. Mõlemad lepinguosalised võivad tühistada, peatada või piirata tehnilisi või tegevuslube või muul viisil peatada või piirata teise lepinguosalise lennuettevõtja tegevust, kui:

(a) Brasiilia lennuettevõtja enamusaktsiad ja tegelik kontroll selle lennuettevõtja üle ei kuulu Brasiiliale ega eelkõige sellistele Ladina-Ameerika tsiviillennunduse komisjoni liikmesriikidele, kes on sõlminud teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu (horisontaalleping) Euroopa Liiduga, ega sellise riigi või selliste riikide kodanikele, ega samaaegselt mõlemale; või lennuettevõtja ei ole Brasiilia (kes on välja andnud lennuettevõtja sertifikaadi) tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Brasiilia territooriumil;

(b) Euroopa Liidu lennuettevõtja enamusaktsiad ja tegelik kontroll selle lennuettevõtja üle ei kuulu Euroopa Liidu liikmesriigile ega liikmesriikidele ega Šveitsile ega Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalistele ega sellise riigi või selliste riikide kodanikele, ega samaaegselt mõlemale; või lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all või lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Euroopa Liidu territooriumil;

(c) lennuettevõtja ei ole täitnud lepingu artiklis 6 (õigusnormide kohaldamine) nimetatud õigusnorme; või

(d) lepinguosaline on otsustanud lepingu artikli 15 (konkurentsitingimused) kohaselt, et konkurentsil põhineva keskkonna tingimusi ei järgita.

2. Kui käesoleva artikli lõike 1 punktides c või d ega lõikes 3 nimetatud õigusnormide edaspidise jätkuva täitmatajätmise vältimiseks ei ole hädavajalik võtta viivitamata meetmeid, rakendatakse käesolevas artiklis nimetatud õigusi üksnes pärast teise lepinguosalisega nõupidamist.

3. Käesolev artikkel ei piira kummagi lepinguosalise õigust teise lepinguosalise lennuettevõtjate tehnilisi või tegevuslube peatada, tühistada, piirata või neile tingimusi seada kooskõlas artikliga 7 (lennuohutus) või artikliga 8 (lennundusjulgestus).

Artikkel 6

Õigusnormide kohaldamine

1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate õhusõidukite suhtes kehtivad teise lepinguosalise õigusnormid, millega reguleeritakse rahvusvahelises lennuliikluses osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, sealt väljumist või nende õhusõidukite käitamist ja lennuliiklust tema territooriumil ning need õhusõidukid täidavad neid õigusnorme teise lepinguosalise territooriumile sisenedes, sealt väljudes või seal viibides.

2. Ühe lepinguosalise lennuettevõtja järgib teise lepinguosalise territooriumile sisenedes, seal viibides või sealt väljudes õigusnorme, mis kehtivad teise lepinguosalise territooriumil ning millega reguleeritakse seda, kuidas reisijad, meeskond või last õhusõidukil tema territooriumile sisenevad või sealt väljuvad (sh riiki sisenemine, julgeolekukontroll, sisseränne, passid, tolli ja karantiini käsitlevaid eeskirjad või posti puhul postieeskirjad).

Artikkel 7

Lennuohutus

1. Lepinguosalised kinnitavad tiheda koostöö tähtsust lennuohutuse valdkonnas. Seoses sellega teevad lepinguosalised edasist koostööd, sealhulgas seoses lennutegevusega, eelkõige selleks, et anda võimalus jagada teavet, mis võib mõjutada rahvusvahelise lennuliikluse ohutust, osaleda lennuohutuse valdkonnas üksteise järelevalvetegevuses või viia läbi ühist järelevalvetegevust ning töötada välja ühiseid projekte ja algatusi, sealhulgas koos kolmandate riikidega. Koostööd tehakse Brasílias 14. juulil 2010 Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahel sõlmitud tsiviillennunduse ohutuse lepingu (edaspidi „lennuohutuse leping”) raames küsimustes, mida kõnealune lennuohutuse leping hõlmab.

2. Senini kehtivaid lennukõlblikkussertifikaate, pädevustunnistusi ja lube, mille üks lepinguosaline on vastavalt lennuohutuse lepingule välja andnud või kehtivaks tunnistanud, tunnistavad teine lepinguosaline ja tema lennundusasutused lennuteenuste osutamise eesmärgil kehtivaks, tingimusel et need sertifikaadid või load anti välja või tunnistati kehtivaks vähemalt vastavalt Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud rahvusvahelistele standarditele ja soovituslikele tavadele ning on nendega kooskõlas.

3 . Lepinguosaline või tema vastutav lennundusasutus võib igal ajal taotleda teise lepinguosalise või tema vastutava lennundusasutusega nõupidamisi seoses ohutusstandardite ja -nõuetega, mida need lennundusasutused kehtestatavad ja mille täitmist nad tagavad. Kui nõupidamisi taotlenud lepinguosaline või tema vastutav lennundusasutus leiab pärast nõupidamisi, et teine lepinguosaline või tema vastutav lennundusasutus ei kehtesta kõnealustes valdkondades ohutusstandardeid ega -nõudeid, mis on (kui ei ole teisiti otsustatud) vähemalt konventsiooni kohaselt kehtestatud miinimumstandardite tasemel, ega taga nende täitmist, teavitatakse teist lepinguosalist või tema vastutavat lennundusasutust sellest ja miinimumstandardite järgimiseks vajalikuks peetavatest sammudest. Kui teine lepinguosaline või tema vastutav lennundusasutus ei võta asjakohaseid parandusmeetmeid viieteistkümne (15) päeva või muu perioodi jooksul, mida võidakse otsustada, annab see nõupidamisi taotlenud lepinguosalisele või tema vastutavale lennundusasutusele aluse tühistada, peatada või piirata teise lepinguosalise või tema vastutava lennundusasutuse järelevalve all oleva lennuettevõtja tehnilised või tegevusload või peatada või piirata muul viisil sellise lennuettevõtja tegevust.

4. Mõlemad lepinguosalised kinnitavad, et kui ühe lepinguosalise lennuettevõtja poolt või nimel käitatavad õhusõidukid viibivad teise lepinguosalise territooriumil, võivad teise lepinguosalise lennundusasutused neid seisuplatsil kontrollida, et kinnitada asjaomase õhusõiduki ja selle meeskonna dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle varustuse nähtavat seisukorda, tingimusel et kontroll ei põhjusta õhusõiduki käitamises põhjendamatut viivitust.

5. Kui lepinguosalise lennundusasutused leiavad pärast kontrolli seisuplatsil, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta sel ajal konventsiooni kohaselt kehtestatud miinimumstandarditele või kui sel ajal konventsiooni kohaselt kehtestatud ohutusstandardeid ei kehtestata tulemuslikult ega tagata nende täitmist, teavitab kõnealuse lepinguosalise lennundusasutus sellest ning asjaomaste miinimumstandardite järgimiseks vajalikeks peetavatest sammudest teise lepinguosalise lennundusasutusi, kes teostavaid õhusõidukit käitava lennuettevõtja ohutuse järelevalvet. Kui viieteistkümne (15) päeva jooksul asjakohaseid parandusmeetmeid ei võeta, annab see aluse õhusõidukit käitava lennuettevõtja tehniliste või tegevuslubade tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks või tema tegevuse muul viisil peatamiseks või piiramiseks. Samasuguse otsuse võib teha seisuplatsil kontrollile juurdepääsu keelamise korral.

6. Lepinguosalistel on nende vastutavate lennundusasutuste kaudu õigus võtta kohe meetmeid, sealhulgas õigus tühistada, peatada või piirata teise lepinguosalise lennuettevõtja tehnilisi või tegevuslube või peatada või piirata muul viisil tema tegevust, kui nad leiavad, et see on vajalik vahetu ohu tõttu lennuohutusele. Selliseid meetmeid võttev lepinguosaline püüab teise lepinguosalisega võimaluse korral eelnevalt nõu pidada.

7. Käesoleva artikli lõigete 3, 5 või 6 kohaselt lepinguosalise või tema vastutava lennundusasutuse võetud meetmed lõpetatakse, kui nende võtmise alus kaob.

Artikkel 8

Lennundusjulgestus

1. Kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega kinnitavad lepinguosalised, et nende vastastikune kohustus kaitsta tsiviillennundust õigusvastaste tegude eest moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

2. Piiramata oma rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste üldist laadi, tegutsevad lepinguosalised eelkõige kooskõlas Tokios 14. septembril 1963 allakirjutatud konventsiooniga kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal, Haagis 16. detsembril 1970 allakirjutatud konventsiooniga õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise kohta, Montrealis 23. septembril 1971 allakirjutatud konventsiooniga tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise kohta, Montrealis 24. veebruaril 1988 allakirjutatud protokolliga ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades, Montrealis 1. märtsil 1991 allakirjutatud konventsioonis, milles käsitletakse plastiliste lõhkeainete märkimist nende avastamiseks, ning muude tsiviillennunduse julgestust reguleerivate konventsioonide ja protokollidega, mis on lepinguosaliste jaoks siduvad.

3. Taotluse korral annavad lepinguosalised teineteisele igakülgset abi, mis on vajalik tsiviillennunduse vastu suunatud ohtude korral, sealhulgas selleks, et ära hoida tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku hõivamist ja muid ebaseaduslikke tegusid õhusõidukite ohutuse, nende reisijate ja meeskonna, lennuväljade ja navigatsiooniseadmete ohutuse vastu.

4. Lepinguosalised tegutsevad kooskõlas lennundusjulgestuse rahvusvaheliste standarditega ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud asjakohaste soovitatavate tavadega. Nad nõuavad, et nende registritesse kantud õhusõidukite käitajad, samuti õhusõidukite käitajad, kelle peamine tegevuskoht või alaline asukoht on nende territooriumil, ja nende territooriumil asuvate lennuväljade käitajad tegutseksid vastavalt nendele lennundusjulgestuse sätetele.

5. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et nende territooriumidel rakendatakse tõhusaid meetmeid, mille abil kaitstakse õhusõidukeid ja kontrollitakse reisijaid, meeskonda, nende pagasit ja käsipagasit, samuti lasti ja õhusõiduki varusid pardalemineku või laadimise eel ja ajal, ning et neid meetmeid kohandatakse nii, et need oleksid vastavuses suurenenud ohuga tsiviillennunduses. Lepinguosalised lepivad kokku, et järgima peab teise lepinguosalise poolt tema territooriumilt lahkumise ja tema territooriumil viibimisega seoses nõutavaid julgestusmeetmeid. Mõlemad lepinguosalised suhtuvad positiivselt teise lepinguosalise kõikidesse taotlustesse rakendada konkreetse ohu korral julgestusalaseid erimeetmeid.

6. Võttes täielikult arvesse ja austades vastastikku teineteise suveräänsust võivad mõlemad lepinguosalised kehtestada oma territooriumile sisenemise suhtes julgestusmeetmeid, millest tuleks teist lepinguosalist viivitamata teavitada. See lepinguosaline võtab arvesse julgestusmeetmeid, mida teine lepinguosaline juba rakendab, ja seisukohti, mida teine lepinguosaline võib esitada. Lepinguosalised tunnistavad siiski, et käesolev artikkel ei piira lepinguosalise õigust keelata tema territooriumile siseneda lennul või lendudel, mida ta peab oma julgeolekut ohustavaks.

7. Konkreetse julgeolekuohu korral võib lepinguosaline võtta erakorralisi meetmeid ja neid muuta. Nendest meetmetest teavitatakse viivitamata teise lepinguosalise vastutavaid asutusi.

8. Ilma et see piiraks vajadust võtta viivitamatult meetmeid lennutranspordi turvalisuse tagamiseks, kinnitavad lepinguosalised, et julgestusmeetmete kavandamisel hindavad nad nende võimalikku ebasoodsat mõju rahvusvahelisele lennutranspordile ning et seaduslike piirangute puudumisel võtavad nad seda arvesse asjaomaste julgestusriskide osas vajalike ja sobivate meetmete kindlaksmääramisel.

9. Kui tsiviilõhusõiduk hõivatakse ebaseaduslikult või leiab aset muu reisijate, meeskonna, õhusõiduki, lennuvälja või navigatsiooniseadmete turvalisust ohustav ebaseaduslik tegu või esineb nende oht, abistavad lepinguosalised teineteist sidepidamise hõlbustamise kaudu ja võtavad muud asjakohased meetmed, et kiiresti ja ohutult kõnealune vahejuhtum lõpetada või oht kõrvaldada.

10. Mõlemad lepinguosalised võtavad kõik nende arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku hõivamise või ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja nende territooriumil maandunud õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui selle äralend on vajalik inimelu kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed vastastikuste nõupidamiste alusel.

11. Kui lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine lepinguosaline ei ole järginud käesoleva artikli sätteid, võivad selle lepinguosalise vastutavad asutused nõuda viivitamatult nõupidamist teise lepinguosalise vastutavate asutustega. Nõupidamine peab algama viieteistkümne (15) päeva jooksul vastava nõude saamisest. Kui viieteistkümne (15) päeva jooksul alates nõupidamise algusest ei jõuta rahuldavale kokkuleppele, annab see nõupidamist nõudnud lepinguosalisele aluse võtta meetmeid teise lepinguosalise lennuettevõtjatele tehniliste ja tegevuslubade andmisest keeldumiseks, nende tühistamiseks, peatamiseks või neile tingimuste seadmiseks, et tagada käesoleva artikli sätete järgimine. Erakorralises olukorras või käesoleva artikli sätete edasise järgimatajätmise vältimiseks võivad lepinguosalised võtta ajutisi meetmeid.

Artikkel 9

Ärivõimalused

Äritegevus

1. Lepinguosalised nõustuvad, et ettevõtjate äritegevuse tõkked takistavad käesolevast lepingust kasu saamist. Seepärast lepivad lepinguosalised kokku, et nad püüavad alates käesoleva lepingu allakirjutamisest tõhusalt ja vastastikku kõrvaldada mõlema lepinguosalise lennuettevõtjate äritegevuse tõkked, kui need võivad takistada äritegevust, moonutada konkurentsi või pärssida võrdsete võimaluste loomist.

2. Kui käesoleva artikliga hõlmatud ärivõimalustega seoses on viidatud riikide õigusnormidele, tagavad lepinguosalised, et need õigusnormid ei takista põhjendamatult äritegevust.

3. Artikli 21 kohaselt loodud ühiskomitee töötab välja äritegevuse ja -võimalustega seotud koostöö korra; ta jälgib tegevust ja käsitleb tulemuslikult ettevõtjate äritegevuse tõkkeid ning vaatab korrapäraselt läbi arengusuunad, sealhulgas seoses õigusnormide ja reguleerivate nõuete muutmisega. Lepinguosalised võivad vastavalt artiklile 21 (ühiskomitee) taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva artikli kohaldamisega seotud küsimuste arutamiseks.

Lennuettevõtjate esindajad

4. Lepinguosaliste õigusnormide kohaselt on mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel õigus piiranguteta asutada teise lepinguosalise territooriumil esindusi lennutranspordi ning sellega seotud teenuste edendamiseks ja müügiks.

5. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguosalise territooriumile sisenemist, seal viibimist ja töötamist käsitlevate õigusnormide kohaselt õigus tuua teise lepinguosalise territooriumile ning seal tegevuses hoida lennutranspordi teostamiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnika-, lennutegevus- ja muid spetsialiste. Vajaduse korral hõlbustavad ja kiirendavad mõlemad lepinguosalised vastavalt asjakohastele kehtivatele õigusnormidele töölubade andmist käesoleva lõike kohaselt esindustes töötavatele töötajatele, sealhulgas teatavaid kuni üheksakümmend (90) päeva vältavaid ajutisi ülesandeid täitvatele töötajatele.

Õhusõidukite maapealne käitlus

6. a) Ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, on kõigil lennuettevõtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil toimuva õhusõidukite käitlusega õigus:

i) õhusõidukeid ise käidelda (omakäitlus) või

ii) valida kas kõiki või mõningaid maapealset käitlust tagavate konkureerivate teenuseosutajate, sh muude lennuettevõtjate vahel, kui neil teenuseosutajatel on lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui sellised teenuseosutajad on turul olemas.

b) Punkti a alapunktides i ja ii sätestatud õigustele kehtivad üksnes teise lepinguosalise territooriumil kohaldatavatele õigusnormidele vastavad piirangud. Kui need piirangud välistavad omakäitluse ja kui õhusõidukite maapealsete käitlejate vahel ei ole tegelikku konkurentsi, tagab asjaomane lepinguosaline, et kõik lennuettevõtjad saavad selliseid teenuseid kasutada võrdsetel ja piisavatel alustel; selliste teenuste hinnad määratakse kindlaks asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

Teenindusaegade jaotamine lennuväljadel

7. Lepinguosaliste territooriumidel asuvatel lennuväljadel jaotatakse kättesaadavad teenindusajad sõltumatult, läbipaistvalt, võrdsetel alustel ja õigeaegselt. Lennuettevõtjal lubatakse järgida jaotatud teenindusaegu ilma sõiduplaanide, lennukavade ega tegevuskavade täiendava heakskiiduta.

Tegevus- ja lennukavad ning sõiduplaanid

8. Lepinguosaline võib nõuda käesoleva lepingu kohaselt osutatavate lennuteenustega seotud tegevus- ja lennukavadest või sõiduplaanidest teavitamist üksnes teabe saamise eesmärgil. Kui lepinguosaline nõuab sellist teavitamist, minimeerib ta lennutranspordiga seotud vahendajate ja teise lepinguosalise lennuettevõtjate halduskoormust seoses teavitamisnõuete ja -menetlustega.

Müük, kohalikud kulud ja rahasummade ülekandmine

9. Lepinguosaliste õigusnormide kohaselt on kõigil mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel õigus müüa teise lepinguosalise territooriumil lennutransporti ning sellega seotud teenuseid ise ja/või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, lennuettevõtja määratud muude vahendajate või muude kättesaadavate kanalite kaudu. Lepinguosaliste õigusnormide kohaselt on kõigil lennuettevõtjatel õigus sellist lennutransporti ning sellega seotud teenuseid müüa ja kõigil isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel territooriumil käibel olevas vääringus või vabalt konverteeritava valuuta eest.

10. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguosalise territooriumil õigus maksta kohalike kulude, sealhulgas kütuse eest kohalikus vääringus. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad oma äranägemisel maksta selliste kulude eest teise lepinguosalise territooriumil vabalt konverteeritavas valuutas vastavalt siseriiklikele valuutaeeskirjadele.

11. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise lennuettevõtjatel kohalike tulude ülejäägi konverteerida vabalt konverteeritavasse valuutasse ja teise lepinguosalise territooriumilt oma territooriumile või valitud riiki või riikidesse üle kanda, välja arvatud juhul, kui see ei ole kooskõlas siseriiklike valuutaeeskirjadega. Konverteerimist ja ülekandmist lubatakse viivitamata ilma piiranguteta ja maksustamiseta lennuettevõtja esmase ülekandetaotluse kuupäeval tehingute suhtes kohaldatava vahetuskursi järgi. Selliste tulude konverteerimise ja ülekandmise eest ei võeta haldus- ega vahetustasusid, välja arvatud tasud, mida pangad tavaliselt sellise konverteerimise ja ülekandmise eest võtavad. Käesoleva artikli sätted ei vabasta kummagi lepinguosalise lennuettevõtjaid ühestki tolli-, osa- ega muust maksust, mida nad muidu maksma peavad. Kui ELi liikmesriik ja Brasiilia on kehtestanud kahepoolse erikokkuleppe topeltmaksustamise vältimiseks või tulude/kasumiga seotud erikokkuleppe või muud sätted, millega reguleeritakse rahasummade ülekandmist kõnealuse liikmesriigi ja Brasiilia vahel, on sellised kokkulepped ülimuslikud.

Koostöölepped

12. Kõik lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad käesoleva lepingu alusel tegutsemisel või teenuste osutamisel sõlmida turustamisalaseid koostööleppeid (nt block-broneeringut või koodi jagamist käsitlevaid leppeid):

20. sama lepinguosalise lennuettevõtja või lennuettevõtjatega;

21. teise lepinguosalise lennuettevõtja või lennuettevõtjatega;

22. kolmandate riikide lennuettevõtja või lennuettevõtjatega ning

23. mis tahes riigi mere- või maismaatranspordi teenuste osutajatega,

tingimusel et i) teenust osutaval lennuettevõtjal on asjakohased liiklusõigused ja ii) kõnealused lepped vastavad tingimustele, mis on sätestatud lepinguosaliste poolt tavaliselt rahvusvahelise lennutranspordi teostamise või teenuste pakkumise suhtes kohaldatavates õigusnormides.

Lepinguosalised võivad nõuda, et lennuettevõtjad teatavad pädevatele asutustele üksnes teabe andmise eesmärgil käesoleva lepingu alusel sõlmitud turustamisalastest koostöölepetest.

13. Turustamisalaste koostöölepetega seotud reisijateveo puhul tuleb ostjat ostukohas või igal juhul enne pardaleminekut teavitada sellest, millised transporditeenuse osutajad tegutsevad igas kõnealuse teenuse sektoris.

14. Reisijateveo puhul ei kehti maismaa- ja meretransporditeenuse osutajate suhtes lennutransporti reguleerivad õigusnormid üksnes seepärast, et sellist maismaa- ja meretransporditeenust pakub lennuettevõtja enda nimel. Maismaa- ja meretransporditeenuse osutajad võivad oma äranägemisel otsustada, kas sõlmida koostöölepped või mitte. Konkreetsete kokkulepete sõlmimisel võivad maismaa- või meretransporditeenuse osutajad muu hulgas arvesse võtta tarbijate huve ning tehnilisi, majanduslikke, ruumilisi ja veomahuga seotud piiranguid.

15. Hoolimata käesoleva lepingu muudest sätetest on lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja lastiveo kaudsetel teostajatel lubatud rahvusvahelise lennutranspordi puhul piiranguteta kasutada maismaa- ja meretransporti lasti veoks lepinguosaliste või kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse või punktidest, sealhulgas veoks kõigile tolliteenustega lennuväljadele või kõigilt tolliteenustega lennuväljadelt, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada tollitud lasti kohaldatavate õigusnormide kohaselt. Sellisel lastil, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad, merd või õhu teel, on juurdepääs lennuvälja tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuettevõtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja meretranspordiettevõtjatega, sealhulgas muude mere- ja maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega ja lennutransporti hõlmavate lastivedude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveoteenuseid võib pakkuda ühtse hinnaga, milles on kombineeritud lennu- ning mere- või maismaatransport, tingimusel et vedajatele ei anta sellise transpordiviisi kohta eksitavat teavet.

Frantsiisi- ja tootemargikokkulepped

16. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus sõlmida frantsiisi- või tootemargikokkuleppeid mõlema lepinguosalise või kolmanda riigi ettevõtjatega, sealhulgas lennuettevõtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased volitused ja nad on täitnud lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimused, eelkõige tingimused, mis on seotud käesoleva lepingu artikliga 7 (lennuohutus) ja artikliga 8 (lennundusjulgestus).

Rentimine

17. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad kooskõlas osalevate lepinguosaliste õigusnormidega sõlmida järgmiste pooltega kokkuleppeid õhusõiduki pakkumiseks kas meeskonnaga või ilma rahvusvahelise lennutranspordi teostamise otstarbel

24. lepinguosaliste lennuettevõtja või lennuettevõtjate ning

25. kolmandate riikide lennuettevõtja või lennuettevõtjatega,

tingimusel et selliste kokkulepete kõikidel osalistel on asjakohased volitused ja kokkulepped vastavalt lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele. Kumbki lepinguosaline ei nõua, et õhusõiduki pakkunud lennuettevõtjal peavad olema käesoleva lepingu alusel antud liiklusõigused marsruutidel, millel õhusõiduk lendama hakkab. Lepinguosalised võivad nõuda, et nende pädevad asutused peavad sellised kokkulepped heaks kiitma. Juhul kui lepinguosaline sellist heakskiitmist nõuab, minimeerib ta lennuettevõtjate halduskoormust seoses heakskiitmismenetlusega.

Artikkel 10

Välisinvesteeringud

Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise kodanikel omada ja kontrollida kuni 49 % oma lennuettevõtjate hääleõigustest.

Artikkel 11

Tolli- ja muud maksud

1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatav õhusõiduk, selle tavapärane pardavarustus, kütus, määrdeained, tarvitatavad tehnilised varud, maapealne varustus, varuosad (sh mootorid), pardavarud (muu hulgas, kuid mitte ainult toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ettenähtud tooted) ja muud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki lendude või nende teenindamisega, vabastatakse teise lepinguosalise territooriumile saabumisel vastastikkuse alusel kõigist impordipiirangutest, omandi-, kapitali-, tolli-, aktsiisimaksudest ning muudest sarnastest tasudest ja maksudest, mida kohaldavad mõlema lepinguosalise riiklikud, piirkondlikud ja/või kohalikud asutused ning mis ei põhine osutatavate teenuste hinnal, tingimusel et nimetatud varustus ja varud jäävad õhusõiduki pardale.

2. Samuti vabastatakse vastastikkuse alusel käesoleva artikli lõikes 1 osutatud maksudest, lõivudest, tollimaksudest ja tasudest, välja arvatud osutatava teenuse hinnal põhinevatest tasudest:

26. lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistlikus koguses pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, isegi kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub selle lepingosalise territooriumi kohal, kus need varud pardale võeti;

27. lepinguosalise territooriumile toodud maapealne varustus ja varuosad (sh mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks;

28. lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud teise lepinguosalise lennuettevõtja rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõiduki tarbeks ettenähtud kütus, määrdeained ja tarbitavad tehnilised tarvikud, isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub selle lepingosalise territooriumi kohal, kus need varud pardale võeti; ning

29. mõlema lepinguosalise tollieeskirjadega ettenähtud trükised, sh tasuta reklaammaterjalid, mis on ühe lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub selle lepingosalise territooriumi kohal, kus need materjalid pardale võeti.

3. Olenemata muudest vastuolulistest sätetest ei takista käesolev leping lepinguosalisi kohaldamast mittediskrimineerivaid makse, lõive, tollimakse ja tasusid kütuse suhtes, mida tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks õhusõidukis, mis teostab lende kõnealuse lepinguosalise territooriumil asuva kahe punkti vahel.

4. Võidakse nõuda käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud varustuse ja varude hoidmist asjakohaste asutuste järelevalve või kontrolli all.

5. Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastused kehtivad ka siis, kui ühe lepinguosalise lennuettevõtjad on sõlminud teise lennuettevõtjaga, kelle suhtes teine lepinguosaline samuti selliseid maksuvabastusi kohaldab, lepingu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 kindlaksmääratud varude ja toodete laenamiseks või teise lepinguosalise territooriumile toomiseks.

6. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisi kohaldamast makse, lõivusid, tollimakse või tasusid kaupade suhtes, mida müüakse reisijatele pardal muul eesmärgil kui pardal tarbimiseks lennu selle osa jooksul, mis toimub tema territooriumi kahe punkti vahel, kus on lubatud pardaleminek ja pardalt mahatulek.

7. Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 järgimise tagamiseks võib lepinguosaline vajaduse korral oma lennuettevõtja või lennuettevõtjate nimel taotleda teise lepinguosalise abi, et tagada vabastus riigi ja kohalike omavalitsuste või asutuste poolt käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaupade suhtes kohaldatavatest maksudest, tollimaksudest ja tasudest, samuti kütuse läbiveo maksudest käesolevas artiklis kirjeldatud tingimustel, välja arvatud määral, mil need maksud põhinevad teenuste osutamise maksumusel. Vastuseks sellisele taotlusele juhib teine lepinguosaline asjakohase üksuse või riigiasutuse tähelepanu taotluse esitanud lepinguosalise seisukohtadele ning võtab vajaduse korral vajalikud meetmed käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 nõuetekohase kohaldamise tagamiseks.

8. Lepinguosalise territooriumi otsetransiidi teel läbiv pagas ja last vabastatakse maksudest ja muudest sellesarnastest tasudest, mis ei põhine teenuste osutamise maksumusel.

9. Tavapärast pardavarustust, samuti mõlema lepinguosalise lennuettevõtjate õhusõidukite pardal tavaliselt hoitavaid materjale ja varusid võib teise lepinguosalise territooriumil maha laadida üksnes selle territooriumi tolliasutuse loal. Sellisel juhul võidakse need paigutada kuni nende reeksportimiseni või muu tollieeskirjade kohase kõrvaldamiseni kõnealuse asutuse järelevalve alla.

10. Käesoleva lepingu sätted ei mõjuta käibemaksu valdkonda, välja arvatud impordi käibemaksu osas. Käesolev leping ei mõjuta liikmesriikide ja Brasiilia vahel kehtivate tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätteid.

Artikkel 12

Kasutustasud

1. Kasutustasud, mida mõlema lepinguosalise tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid võivad teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes kehtestada, on õiglased, põhjendatud ega ole ebaõiglaselt diskrimineerivad. Igal juhul määratakse kõik kõnealused kasutustasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused.

2. Teise lepinguosalise lennuettevõtja suhtes kehtestatud kasutustasud on läbipaistvad ega tohi ületada lennuväljal või lennuväljade süsteemis asjakohaste lennuvälja, lennuvälja keskkonnaalaste, navigatsiooni- ja lennundusjulgestuse rajatiste ning osutatavate teenuste kogumaksumust tasusid kehtestavatele pädevatele asutustele või organitele. Need kasutustasud võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasusid võetakse, peab saama kasutada tõhusalt ja säästlikult.

3. Mõlemad lepinguosalised soodustavad nõupidamisi nende territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ning teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate vahel. Lepinguosalised soodustavad tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ja lennuettevõtjate vahel sellise teabe vahetamist, mis võib olla vajalik selleks, et saada täpne ülevaade tasude põhjendatusest vastavalt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 põhimõtetele. Tasusid kehtestavad pädevad asutused teatavad kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõikidest kasutustasude muutmise ettepanekutest, et kasutajad saaksid esitada oma seisukohad ja märkused enne muudatuste tegemist.

Artikkel 13

Tariifid

1. Lepinguosalised lubavad lennuettevõtjatel vaba ja õiglase konkurentsi alusel tariife piiranguteta kehtestada.

2. Lepinguosalised võivad võrdsetel alustel nõuda mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatelt oma lennundusasutuste teavitamist lihtsustatud korras ja üksnes teabe saamise eesmärgil tariifidest, mida need ettevõtjad pakuvad lepinguosaliste territooriumil algavate teenuste eest. Lennuettevõtjatelt ei või sellist teavitamist nõuda enne tariifi esmast pakkumist.

3. Lepinguosaliste lennundusasutused võivad omavahel arutada näiteks (kuid mitte ainult) sellistest hindadest teavitamise nõudeid ja menetlusi, mis võivad olla ebaõiglased, põhjendamatud või diskrimineerivad.

Artikkel 14

Statistika

1. Ühe lepinguosalise lennundusasutus võib teise lepinguosalise lennundusasutuselt võrdsetel alustel nõuda sellist kättesaadavat siseriiklike õigusnormidega ettenähtud statistikat käesoleva lepingu alusel osutatud lennuteenuste kohta, mida võib põhjendatult nõuda.

2. Lepinguosalised teevad ühiskomitees koostööd, et hõlbustada omavahel statistilise teabe vahetust lennuteenuste arengu jälgimiseks.

Artikkel 15

Konkurentsitingimused

1. Lepinguosalised võimaldavad mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel õiglastel ja võrdsetel alustel konkureerida käesoleva lepinguga reguleeritava lennutranspordi teostamisel. Mõlema lepinguosalise konkurentsiõigust koos nende muudatustega kohaldatakse asjakohase lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvate lennuettevõtjate tegevuse suhtes. Lepinguosaliste ühine eesmärk on konkurentsiõiguste ühilduvus ja omavaheline lähendamine ning nad teevad vajaduse korral konkurentsiõiguse kohaldamisel koostööd.

2. Lepinguosalised kinnitavad, et vaba ja moonutamata konkurents on oluline käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks, ning märgivad, et nende konkurentsiõiguste usaldusväärne ja tulemuslik jõustamine aitab lepinguosaliste vahel tõhusalt lennutransporditeenuseid osutada. Lepinguosalised tunnistavad, et nende konkurentsiasutuste koostöö ja kooskõlastamine soodustab konkurentsi ning aitab konkurentsiga seotud probleeme tulemuslikult lahendada ja vähendada lepinguosaliste konkurentsiõiguste kohaldamisega seotud erimeelsuste tekke võimalust või minimeerida nende mõju.

3. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et lennuvälju, lennutrasse, lennujuhtimis- ja aeronavigatsiooniteenuseid, lennundusjulgestust ning muid nendega seotud ja lepinguosaliste territooriumil asuvaid rajatisi ja osutatavaid teenuseid saavad võrdsetel alustel kasutada teise lepinguosalise lennuettevõtjad.

4. Lepinguosalised tunnistavad, et valitsuse subsiidiumid ja toetused võivad ebasoodsalt mõjutada lennuettevõtjate õiglasi ja võrdseid võimalusi konkureerida käesoleva lepinguga hõlmatud rahvusvahelise lennutranspordi teostamisel. Need subsiidiumid ja toetused võivad muu hulgas hõlmata mis tahes valitsusasutuse kapitalisüste, ristsubsideerimist, toetusi, tagatisi, maksusoodustust või maksuvabastust, pankrotikaitset või kindlustust.

5. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline diskrimineerib tema lennuettevõtjaid või järgib nende suhtes ebaõiglasi tavasid või et teise lepinguosalise kavandatav või makstav subsiidium või toetus võib ebasoodsalt mõjutada või mõjutab ebasoodsalt esimese lepinguosalise lennuettevõtjate õiglasi ja võrdseid konkurentsivõimalusi, võib ta sellele lepinguosalisele esitada oma märkused. Lisaks võivad mõlemad lepinguosalised sellises olukorras taotleda küsimuse arutamiseks ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 21 (ühiskomitee).

6. Kui lepinguosaline usub pärast ühiskomitees peetud nõupidamisi, et lõikes 5 osutatud tingimused on jäänud alles ja tekitavad tema lennuettevõtjale või lennuettevõtjatele tõenäoliselt korvamatut kahju, võib võtta meetmeid artikli 21 alusel loodud ühiskomitee korra ja kriteeriumide kohaselt. Kõik sellised meetmed on asjakohased, proportsionaalsed ning need võetakse üksnes sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on rangelt vajalik. Meetmed võetakse üksnes sellise lennuettevõtja või selliste lennuettevõtjate suhtes, kes saavad kasu lõikes 5 sätestatud tingimustest, ning sellega ei piirata kummagi lepinguosalise õigust võtta meetmeid vastavalt käesoleva lepingu artiklile 22 (vaidluste lahendamine).

7. Lõigetes 5 ja 6 kirjeldatud arutelusid korraldades lepinguosalised:

30. kooskõlastavad oma tegevust asjakohaste ametiasutustega;

31. kaaluvad alternatiivseid viise meetmete eesmärgi saavutamiseks kooskõlas üldise tarbijakaitse- ja konkurentsiõigusega ning

32. võtavad arvesse teise lepinguosalise seisukohti ja talle muudest rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi.

8. Olenemata lõigetest 1–7 ei piira käesolev artikkel lepinguosaliste pädevate asutuste volitusi ning kõik konkurentsiõiguse jõustamisega seotud küsimused kuuluvad nende asutuste ainupädevusse.

Artikkel 16

Keskkond

1. Lepinguosalised toetavad keskkonna kaitsmise vajadust, soodustades lennunduse säästvat arengut. Lepinguosalised teevad koostööd, et selgitada välja probleemid seoses rahvusvahelise lennunduse mõjuga keskkonnale.

2. Lepinguosalised tõdevad, et on tähtis teha koostööd, et kaaluda lennunduse mõju keskkonnale ning tagada meetmete täielik kooskõla käesoleva lepingu eesmärkidega.

3. Lepinguosalised peavad õigeks ja peaksid soodustama ekspertidevahelist teabevahetust ja korrapärast dialoogi, et tugevdada koostööd rahvusvahelise lennunduse keskkonnamõju käsitlemiseks, sh järgmistes valdkondades:

33. keskkonnahoidliku lennundustehnoloogiaga seotud uurimis- ja arendustegevus;

34. lennuliikluse korraldamisega seotud innovatsioon lennunduse keskkonnamõju leevendamiseks;

35. lennunduses kasutatavate taastuvkütustega seotud uurimis- ja arendustegevus;

36. rahvusvahelise lennunduse keskkonnamõju küsimustega seotud seisukohtade vahetamine ning

37. müra jälgimise ja leevendamise meetmed lennunduse tervise- ja keskkonnamõju vähendamiseks.

4. Lepinguosalised tugevdavad kooskõlas mitmepoolsete keskkonnaalaste õiguste ja kohustustega muu hulgas rahandus- ja tehnoloogiakoostööd, et võtta meetmeid rahvusvahelisest lennundusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite käsitlemiseks.

5. Käesolev leping ei piira lepinguosalise pädevate asutuste volitusi võtta asjakohased meetmed, et vältida lennutranspordi keskkonnamõju, või tegeleda selle küsimusega muul viisil, eeldusel et sellised meetmed on täielikult kooskõlas rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega.

Artikkel 17

Lennuliikluse korraldamine

Lepinguosalised teevad koostööd lennuliikluse korraldamisega seotud ohutusjärelevalve ja poliitikaküsimuste tulemuslikul lahendamisel, et optimeerida üldist lennutõhusust, vähendada kulusid ning muuta olemasolevad süsteemid ohutumaks ja võimsamaks. Lepinguosalised kannustavad oma tsiviillennundusasutusi ja aeronavigatsiooniteenuste osutajaid jätkama õigusalaste küsimuste ja koostalitlusvõime vallas koostööd, et integreerida mõlema poole süsteeme võimaluse korral veelgi, vähendada lennunduse keskkonnamõju ja jagada vajaduse korral teavet.

Artikkel 18

Tarbijate kaitse

1. Lepinguosalised kinnitavad tarbijate kaitse tähtsust.

2. Lepinguosalised tunnistavad, et selles valdkonnas on tähtis soodustada vastastikust koostööd ja vältida lennuettevõtjatele vastuoluliste nõuete kehtestamist. Selleks peavad lepinguosalised teineteisega ühiskomitees nõu kõnealuse valdkonna edasise arengu ja valdkonda käsitlevate õigusaktide ettepanekute üle.

Artikkel 19

Tööjõuküsimused

1. Lepinguosalised tõdevad, et on tähtis arvesse võtta käesoleva lepingu mõju tööturule, tööhõivele ja töötingimustele. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvates tööjõuküsimustes.

2. Lepinguosalised tunnistavad, et avatud ja konkurentsivõimelistest turgudest tuleneva olulise majanduskasu ning töötajate kõrgete tööalaste standardite koosmõju toob suurt kasu. Lepinguosalised rakendavad lepingut viisil, mis aitab parandada tööalaseid standardeid, olenemata asjaomaste ettevõtjate omandilisest kuuluvusest või olemusest, ning vältida lepinguosaliste õigusnormides sätestatud õiguste ja põhimõtete kahjustamist.

3. Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist, et arutada taotluse esitanud lepinguosalise arvates olulisi tööjõuküsimusi.

Artikkel 20

Arvutipõhised broneerimissüsteemid

1. Ühe lepinguosalise territooriumil tegutsevatel arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijatel on õigus oma broneerimissüsteeme sisse tuua, kasutada ja teha need vabalt kättesaadavaks reisibüroodele või reisifirmadele, mille peamine tegevusala on reisitoodete turustamine teise lepinguosalise territooriumil, tingimusel et arvutipõhine broneerimissüsteem vastab kõigile teise lepinguosalise õigusnormide asjakohastele nõuetele.

2. Kumbki lepinguosaline ei sea ega luba oma territooriumil seada teise lepinguosalise arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijatele nende süsteemide kuvade (kaasa arvatud redigeerimise ja kuvamise kriteeriumide), kasutamise, tavade, müümise või omandiõiguse suhtes rangemaid nõudeid kui oma arvutipõhiste broneerimissüsteemide tarnijatele.

3. Ühe lepinguosalise arvutipõhiste broneerimissüsteemide omanikel/kasutajatel, kes vastavad teise lepinguosalise õigusnormide asjakohastele nõuetele (kui neid on), on samad võimalused omada teise lepinguosalise territooriumil arvutipõhiseid broneerimissüsteeme kui selle lepinguosalise omanikel/kasutajatel.

Artikkel 21

Ühiskomitee

1. Luuakse mõlema lepinguosalise esindajatest koosnev ühiskomitee, kes kontrollib käesoleva lepingu haldamist ning tagab selle nõuetekohase rakendamise. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist.

2. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

3. Ühiskomitee tegutseb ja teeb otsused konsensuse alusel.

4. Lepinguosaline võib taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud küsimuste lahendamiseks. Koosolek toimub esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast taotluse saamist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

5. Ühiskomitee esitab soovitusi ja võtab lepinguga selgesõnaliselt ettenähtud juhtudel vastu otsuseid ning kehtestab eelkõige korra ja kriteeriumid, millele on osutatud artikli 15 (konkurentsitingimused) lõikes 6.

6. Komitee arendab koostööd muu hulgas järgmiselt:

38. vaadates läbi käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid mõjutavad turutingimused;

39. käsitledes ja lahendades võrdsete võimaluste ja õigusaktide lähendamise tagamiseks ning lennuettevõtjate regulatiivse koormuse minimeerimiseks võimalikult tulemuslikult äritegevusega seotud küsimusi, mis võivad muu hulgas takistada turulepääsu ja käesoleva lepingu kohaste teenuste tõrgeteta toimimist;

40. vahetades teavet, andes sealhulgas nõu selliste siseriiklike õigusaktide ja poliitikameetmete muutmiseks, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu kohaseid lennuteenuseid;

41. soodustades ekspertide teabevahetust seoses käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi (nt keskkond või tarbijate kaitse) käsitlevate uute seadusandlike algatuste ja õigusloome arengusuundadega, et viia tegevuspõhimõtted võimalikult suurde vastavusse;

42. kaaludes võimalikke valdkondi, millega seoses võiks käesolevat lepingut edasi arendada ja esitades sealhulgas soovitusi selle muutmiseks;

43. arutades investeeringute, omandiõiguse ja kontrolliga seotud küsimusi;

44. arendades õigusalast koostööd ja suurendades vastastikust pühendumust, et saavutada eeskirjade ja meetmete vastastikune tunnustamine ja lähendamine;

45. soodustades vajaduse korral nõupidamist lennutranspordialastes küsimustes, mida käsitletakse rahvusvahelistes organisatsioonides, suhetes kolmandate riikidega ja mitmepoolsete kokkulepete raames, sealhulgas ühise lähenemisviisi kasutuselevõtmise kaalumist; ning

46. hõlbustades omavahel statistilise teabe vahetust käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste arengu jälgimiseks.

7. Lennundust oluliselt mõjutada võivate lennunduspoliitika meetmete või muude meetmete väljatöötamisel hindab lepinguosaline nende võimalikku mõju käesolevas lepingus sisalduvatele õigustele. Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist, et arutada lennundust oluliselt mõjutada võivate lennunduspoliitika meetmete või muude meetmete võimalikku mõju ning soovitada asjakohaseid meetmeid, mida lepinguosalised peaksid võtma seoses lepingus sisalduvate õigustega. Kui sellistel meetmetel on ebasoodne mõju, võtab ühiskomitee oma pädevuse piires asjakohased meetmed nende minimeerimiseks.

8. Käesolev leping ei välista, et vastutavad asutused võivad väljaspool ühiskomiteed teha koostööd muu hulgas lennundusjulgestuse, lennuohutuse, keskkonnakaitse, lennuliikluse korraldamise, lennunduse infrastruktuuri, konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas ning pidada neid valdkondi käsitlevaid arutelusid. Lepinguosalised teatavad ühiskomiteele sellise koostöö ja selliste arutelude tulemused, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu rakendamist.

Artikkel 22

Vaidluste lahendamine

Kõik käesoleva lepingu kohaldamise ja tõlgendamisega seotud vaidlused, välja arvatud artiklist 15 tulenevad küsimused, mida ühiskomitee ei ole lahendanud, võib lahendada diplomaatiliste kanalite kaudu või küsimuste jätkumise korral võib need lepinguosaliste kokkuleppel edastada otsustamiseks mõnele isikule või organile (vahendamine). Kui lepinguosalised ei jõua selles osas kokkuleppele, esitatakse vaidlus ühe lepinguosalise taotlusel vahekohtule lahendamiseks vastavalt lepinguosaliste kokkulepitud menetlusele.

Artikkel 23

Seos teiste lepingutega

1. Käesoleva lepingu jõustumisel vastavalt artiklile 27 asendatakse selle lepinguga II lisa 1. jaos loetletud kahepoolsed lepingud, välja arvatud II lisa 2. jaos sätestatud ulatuses.

2. Kui lepinguosalised ühinevad mõne mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsiooni või muu rahvusvahelise organisatsiooni otsuse, milles käsitletakse käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi, peavad nad ühiskomitees nõu, et teha kindlaks, kas käesolevat lepingut tuleks sellise arengu arvessevõtmiseks muuta.

Artikkel 24

Muudatused

Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu artikli 21 (ühiskomitee) kohaselt peetud nõupidamiste alusel ühiselt kindlaks määrata kõik käesoleva lepingu muudatused. Muudatused jõustuvad artiklis 27 (jõustumine) sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 25

Lõpetamine

Mõlemad lepinguosalised võivad mis tahes ajal diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teisele lepinguosalisele teatada oma otsusest käesolev leping lõpetada. See teade saadetakse samal ajal ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Käesolev leping lõpeb keskööl Greenwichi aja järgi Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja lõpus üks aasta pärast kirjaliku lõpetamisteate saamist, kui enne selle aja saabumist ei ole lepinguosaliste kokkuleppel lõpetamisteadet tagasi võetud.

Artikkel 26

Lepingu registreerimine

Käesolev leping ning kõik selle muudatused registreeritakse pärast selle jõustumist Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis ja ÜRO sekretariaadis kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 102.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev leping ja kõik selle muudatused jõustuvad üks kuu pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud viimase diplomaatilise noodi, milles nad kinnitavad kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamist. Nootide vahetamiseks esitab Brasiilia Euroopa Liidu jaoks diplomaatilise noodi Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele ning Euroopa Liit esitab Brasiiliale diplomaatilised noodid Euroopa Liidult ja selle liikmesriikidelt. Diplomaatiline noot või diplomaatilised noodid Euroopa Liidult ja selle liikmesriikidelt sisaldab/sisaldavad teatist igalt liikmesriigilt, millega kinnitatakse, et käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpetatud.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud [….(koht)] [… … …(kuupäev)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Brasiilia Liitvabariigi nimel Euroopa Liidu nimel

Austria nimel

Belgia nimel

Bulgaaria nimel

Jne

I LISA

MARSRUUDIPLAAN

1. Käesoleva lepingu artikli 2 lõike 1 punkti c ja II lisa 2. jao kohaldamisel lubavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise lennuettevõtjatel pidada lennuühendust järgmistel marsruutidel:

47. Euroopa Liidu lennuettevõtjad:

varasemad punktid – punktid Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territooriumil – vahepunktid – punktid Brasiilias – edasised punktid;

48. Brasiilia lennuettevõtjad:

varasemad punktid – punktid Brasiilias – vahepunktid – punktid Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territooriumil – edasised punktid.

LIIKLUSÕIGUSED

2. Mõlemad lepinguosalised annavad teise lepinguosalise lennuettevõtjatele kindlaksmääratud marsruutidel järgmised liiklusõigused.

Kombineeritud regulaar- ja mitteregulaarlennud:

- Brasiilia lennuettevõtjatele antakse õigus teostada rahvusvahelist lennutransporti Brasiilias asuvate punktide ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territooriumil asuvate punktide vahel;

- Euroopa Liidu lennuettevõtjatele antakse õigus teostada rahvusvahelist lennutransporti Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territooriumil asuvate punktide ning Brasiilias asuvate punktide vahel.

Käesolevas lepingus sätestatu ei anna Brasiilia lennuettevõtjatele õigust võtta liikmesriigi territooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti ja/või posti, mille sihtkoht on mõni punkt teise liikmesriigi territooriumil.

Lastiveod:

- Brasiilia lennuettevõtjatele antakse õigus teostada rahvusvahelist lennutransporti Brasiilias asuvate punktide ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territooriumil asuvate punktide vahel; vahepunktidesse ja edasistesse punktidesse saab lende teostada piiramata liiklusõigustega (viienda vabaduse liiklusõigused);

- Euroopa Liidu lennuettevõtjatele antakse õigus teostada rahvusvahelist lennutransporti Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territooriumil asuvate punktide ning Brasiilias asuvate punktide vahel; vahepunktidesse ja edasistesse punktidesse saab lende teostada piiramata liiklusõigustega (viienda vabaduse liiklusõigused).

Lastivedude teostamisel võivad lepinguosaliste lennuettevõtjad jätta vahele peatuse mis tahes eelnimetatud punktis, tingimusel et asjaomasel marsruudil osutatav kokkulepitud lennuteenus algab või lõpeb kummagi lepinguosalise territooriumil.

TEGEVUSPAINDLIKKUS

3. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad kõigil kindlaksmääratud marsruutidel toimuvatel lendudel omal valikul:

49. teostada lende ühel või mõlemal suunal;

50. kasutada ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid;

51. teostada lende vahepunktidesse ja edasistesse punktidesse vastavalt käesoleva lisa lõigetele 1 ja 2 ning käesoleva lepingu artikli 9 lõikes 9 sätestatud turustamisalaste koostöölepete reguleerimisala raames, ning lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse mis tahes kombinatsioonis või järjekorras;

52. jätta vahele peatusi mis tahes punktis või punktides;

53. vahetada mis tahes punktis oma õhusõiduki mis tahes teise oma õhusõiduki vastu (lennukite vahetus);

54. teha vahemaandumisi mis tahes punktides mõlema lepinguosalise territooriumil või sellest väljaspool;

55. teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi;

56. olenemata veo päritolust kombineerida vedusid samal õhusõidukil;

57. osutada sama teenust mitmes punktis (kaasterminaliteenus);

ilma suunda ja geograafilist asukohta piiramata ja kaotamata käesoleva lepingu alusel lubatud õigust teostada vedusid, tingimusel et lennuteenus algab või lõpeb kummagi lepinguosalise territooriumil.

4. Mõlemad lepinguosalised lubavad kõigil lennuettevõtjatel määrata nende teostatava rahvusvahelise lennutranspordi sageduse ja veomahu turul valitseva äriolukorra alusel. Kooskõlas selle õigusega ei tohi kumbki lepinguosaline ühepoolselt piirata teise lepinguosalise lennuettevõtjate veomahtu, teenuste sagedust ega regulaarsust või kasutatavate õhusõidukite tüüpi või tüüpe.

II LISA

KAHEPOOLSED LENNUNDUSLEPINGUD

1. osa

Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 23 asendatakse selle lepinguga järgmiste Brasiilia ja liikmesriikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute asjakohased sätted.

58. Brasiilia Liitvabariigi ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelised lennunduslepingud (ning nende parandused, muudatused või asendatud versioonid), mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval jõus või kehtivad:

59. Saksamaa Liitvabariigi ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline regulaarlende käsitlev leping, alla kirjutatud Rio de Janeiros 29. augustil 1957;

60. Austria Vabariigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Viinis 16. juulil 1993;

61. Taani Kuningriigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud Rio de Janeiros 18. märtsil 1969;

62. Hispaania valitsuse ja Brasiilia Ühendriikide valitsuse vaheline regulaarlende käsitlev leping, alla kirjutatud Rio de Janeiros 28. novembril 1949;

63. Prantsuse Vabariigi ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud Pariisis 29. oktoobril 1965;

64. Ungari Vabariigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Brasílias 3. aprillil 1997;

65. Itaalia ja Brasiilia Ühendriikide vaheline regulaarlende käsitlev leping, alla kirjutatud Roomas 23. jaanuaril 1951;

66. Madalmaade Kuningriigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud Brasílias 6. juulil 1976;

67. Portugali Vabariigi ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Lissabonis 11. novembril 2002;

68. Rootsi Kuningriigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennutranspordileping, alla kirjutatud Rio de Janeiros 18. märtsil 1969;

69. Brasiilia Ühendriikide valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline lennutranspordileping, sõlmitud Rio de Janeiros 31. oktoobril 1946.

70. Brasiilia Liitvabariigi ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelised lennunduslepingud (koos paranduste või muudatustega), mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, kuid mis ei ole veel jõustunud:

71. Belgia Kuningriigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Brüsselis 4. oktoobril 2009;

72. Poola Vabariigi valitsuse ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vaheline lennundusleping, alla kirjutatud Rio de Janeiros 13. märtsil 2000.

2. osa

Olenemata käesoleva lisa 1. jaost võib kasutada ja kokku leppida kehtivaid ja uusi õigusi, sh õigust teostada lende vahepunktidesse ja edasistesse punktidesse, ning eespool loetletud kahepoolsete lepingutega või muude Brasiilia ja ELi liikmesriikide vaheliste kokkulepetega ettenähtud sätteid või tingimusi, mida käesolev leping ei hõlma või mis on käesoleva lepingu tingimustest soodsamad, tingimusel et Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel ei esine diskrimineerimist kodakondsuse alusel.

3. osa

Olenemata käesoleva lisa 1. jaost jäävad nende piirkondade suhtes, mida ei hõlma käesoleva lepingu artiklis 1 (mõisted) esitatud „territooriumi” mõiste, kehtima 1. jaos loetletud kahepoolsed lepingud Brasiilia ning Taani Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel vastavalt neis sätestatud tingimustele.