ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Lõikes 1 osutamata kolmandate riikide täielik või osaline programmiga assotsieerumine põhineb erieesmärkide juhtumipõhisel hindamisel vastavalt tingimustele , mis on sätestatud erilepingus, mis käsitleb kolmanda riigi osalemist mis tahes liidu programmis, tingimusel et see erileping vastab täielikult järgmistele kriteeriumidele: — kolmanda riigi osalemine on liidu huvides; — osalemine aitab saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke; — osalemine ei tekita julgeolekuprobleeme ja seejuures järgitakse täielikult asjakohaseid julgeolekunõudeid, mis on sätestatud artiklis 12; — leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel; — lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide rahalise osaluse ja halduskulude kalkulatsioon. Selline rahaline osalus loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks; — lepinguga ei anta kolmandale riigile programmiga seotud otsustusõigust; — lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.
(40)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb seda määrust hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelvalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata määruse mõju kohapeal. Komisjon peaks tegema hiljemalt neli aastat pärast fondi rakendamise algust vahehindamise , muu hulgas selleks, et esitada ettepanekud mis tahes asjakohasteks käesoleva määruse muudatusteks, ja lõpphindamise fondi rakendamisperioodi lõpus, käsitledes finantstegevust rahalise rakendamise tulemuste ja võimaluse korral ka tulemuste mõju seisukohast. Sellest tulenevalt peaks lõpphindamise aruanne aitama ka kindlaks teha valdkonnad, milles liit on kaitseotstarbeliste toodete ja tehnoloogiate arendamisel sõltuv kolmandatest riikidest. Komisjon peaks selle lõpparuande raames analüüsima ka VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust fondist rahastatavates projektides, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate osalust üleilmsetes väärtusahelates , ja fondi panust võimearendusplaanis tuvastatud puuduste käsitlemisel ning peaks hõlmama teavet vahendite saajate päritolu kohta, konkreetsetes meetmetes osalevate liikmesriikide ja assotsieerunud riikide arvu ja loodud intellektuaalomandi õiguste jaotust . Komisjon võib ka teha ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et reageerida fondi rakendamise ajal toimuda võivatele sündmustele.
(9)

Et tagada riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberite piisav homogeensus, tuleks lubada riigivõlakirjadest koosnevast alusportfellist konkreetse liikmesriigi riigivõlakirju välja arvata või sinna uuesti lisada üksnes komisjoni otsuse alusel, millega tagatakse, et samal ajal emiteeritud riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberitel on sama riigi võlakirjadest koosnev alusportfell. Riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberid on uued tooted ja selleks, et tagada nende emiteerimise jätkumine turul, oleks õige kehtestada õigeaegne otsustamismehhanism, mille kaudu kohandada riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberite alusportfelli olukordades, kus liikmesriigil ei ole enam turule juurdepääsu. Kommentaatorid ja sidusrühmad on ka väljendanud muret võimaliku negatiivse mõju pärast alusvaraks olevate riigivõlakirjade turu likviidsusele ning seda muret tuleks võtta tõsiselt. Seetõttu määratakse käesoleva määrusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (4) (edaspidi „ESMA“) ülesanne teha riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberite ja alusvaraks olevate riigivõlakirjade turgude üle järelevalvet, et avastada häired.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus artikli 9 kohta

Euroopa Parlament avaldab kahetsust, et vastupidiselt esialgsele ettepanekule ei nähta direktiivis ette norme täpsete tähtaegade ja IT-kanalite kohta eri liikmesriikide rahapesu andmebüroode teabevahetuse korral. Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks ka asjaolu, et kõnesoleva artikli kohaldamisala piirdub terrorismi ja terrorismiga seotud organiseeritud kuritegevuse juhtumitega ning erinevalt algselt kavandatust ei hõlma see igat liiki raskeid kuritegusid, millel võib ka olla väga kahjulik mõju meie ühiskonnale. Euroopa Parlament nõuab tungivalt, et komisjon vaataks kõnealuse küsimuse uuesti läbi, kui ta koostab oma aruandeid kõnealuse direktiivi ja rahapesuvastase direktiivi rakendamise ja hindamise kohta, eelkõige artikli 21 kohase hindamise raames. Euroopa Parlament jälgib ja analüüsib hoolikalt neid aruandeid ja hinnanguid ning esitab vajaduse korral oma soovitused.

Komisjoni avaldus

Komisjon avaldab seoses direktiivi artikliga 9 kahetsust, et vastupidiselt tema algsele ettepanekule ei ole direktiivis nimetatud eri liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse täpseid tähtaegu ja selleks kasutatavaid IT-kanaleid. Samuti avaldab komisjon kahetsust seoses asjaoluga, et nimetatud artikli kohaldamisala piirdub terrorismi ja terrorismiga seotud organiseeritud kuritegevuse juhtumitega ega hõlma vastavalt algsele ettepanekule kõiki raskete kuritegude liike. Komisjon uurib veel rahapesu andmebüroode vahelise koostöö võimalusi, eelkõige oma aruannete raames kõnealuse direktiivi ja rahapesuvastase direktiivi rakendamise kohta.
2.

Täiendavus Rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad vastama täiendavuse mõlemale aspektile, nagu see on sätestatud finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b. See tähendab, et muud avaliku või erasektori allikad ei oleks toiminguid ilma InvestEU fondi toeta ellu viinud või ei oleks seda teinud samas ulatuses. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse neid rahastamis- ja investeerimistoimingutena, mis peavad vastama järgmisele kahele kriteeriumile. 1) Selleks et InvestEU fondi saaks käsitleda finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b osutatud erasektori allikaid täiendavana, toetatakse InvestEU fondist rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis on suunatud investeeringutele, mis oma omaduste (avalik hüve, välismõju, teabe asümmeetria, sotsiaal-majanduslik ühtekuuluvus või muu) tõttu ei suuda luua piisavat turu tasemel rahalist tulu või mida peetakse liiga riskantseks (võrreldes riskitasemega, mida asjaomased erasektori üksused on nõus aktsepteerima). Seetõttu ei saa sellised rahastamis- ja investeerimistoimingud juurdepääsu turu rahastamisele mõistlike tingimustega, pidades silmas hinnastamist, nõudeid tagatisele, rahastamisvorme, pakutavaid rahastamistähtaegu või muid tingimusi, ning neid ei viidaks üldse või samas ulatuses ellu ilma avaliku sektori toetuseta. 2) Selleks et InvestEU fondi saaks käsitleda finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b osutatud olemasolevat, muudest avaliku sektori allikatest antavat toetust täiendavana, toetatakse InvestEU fondist üksnes rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mille suhtes kehtivad järgmised tingimused: a) rakenduspartner ei oleks rahastamis- või investeerimistoiminguid ilma InvestEU fondi toeta ellu viinud või ei oleks seda teinud samas ulatuses ning b) rahastamis- või investeerimistoiminguid ei oleks tehtud või ei oleks neid tehtud samas ulatuses muude olemasolevate avaliku sektori rahastamisvahendite abil, näiteks jagatud eelarve täitmise raames piirkondlikul ja riiklikul tasandil kasutatavate rahastamisvahendite abil. Siiski on võimalik InvestEU fondi ja muude avaliku sektori vahendite teineteist täiendav kasutamine, eelkõige juhul, kui on võimalik saavutada ELi lisaväärtust ja kui on võimalik optimeerida avaliku sektori vahendite kasutamist poliitikaeesmärkide tõhusaks saavutamiseks.
3.

suurendada ühiskonna, tööstusharude, avaliku sektori ja teaduskogukondade käsutuses olevat küberturvalisuse alast vastupanuvõimet, võimekust, suutlikkust, teadmisi ja taristuid, täites tipptasemel küberturvalisuse tööstus- ja teadustaristuid ja seotud teenuseid arvesse võttes järgmisi ülesandeid: [ME 63] a) tipptasemel küberturvalisuse tööstus- ja teadustaristute ning hankides, täiustades ja käitades pädevuskeskuse rajatisi ja nendega seotud teenuste puhul hankides, täiustades ja käitades neid taristuid teenuseid õiglasel , avatud ja nendega seotud teenuseid läbipaistval viisil ning tehes need kättesaadavaks tööstuse (sealhulgas VKEd eelkõige VKEde ), avaliku sektori ning uurimis- ja teaduskogukonna mitmesuguste kasutajate jaoks kogu liidus; [ME 64] b) tipptasemel küberturvalisuse tööstus- ja teadustaristute ning nendega seotud teenuste puhul toetades muid üksusi, sealhulgas rahaliselt, et nad saaksid hankida, täiustada ja käitada neid taristuid rajatisi ja nendega seotud teenuseid ning teha need kättesaadavaks tööstuse (sealhulgas VKEd eelkõige VKEde ), avaliku sektori ning uurimis- ja teaduskogukonna mitmesuguste kasutajate jaoks kogu liidus; [ME 65] ba) pakkudes rahalist toetust ja tehnilist abi küberturvalisuse valdkonna idufirmadele, VKEdele, mikroettevõtjatele, assotsiatsioonidele, üksikekspertidele ja tsiviiltehnilistele projektidele; [ME 66] bb) rahastades tarkvara turvakoodi auditeid ja seotud täiustusi vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara projektidele, mida tavaliselt kasutatakse taristu, toodete ja protsesside jaoks; [ME 67] c) pakkudes hõlbustades küberturvalisuse alaseid teadmisi alaste teadmiste ja tehnilist tehnilise abi jagamist muu hulgas kodanikuühiskonnale, tööstusharule ja avaliku sektori asutustele ning akadeemilisele ja teaduskogukonnale , eelkõige toetades meetmeid, mille eesmärk on suurendada võrgustikus ja küberturvalisuse pädevuskogukonnas olemasolevate eksperditeadmiste kättesaadavust , et täiustada liidus kübervastupidavusvõimet ; [ME 68] ca) edendades sisseprojekteeritud turvet kui taristute, toodete ja teenuste arendamise, alahoidmise, käitlemise ja ajakohastamise protsessi põhimõtet; eelkõige toetades tipptasemel meetodeid turvalisuse suurendamiseks, piisaval tasemel turvalisuse testimist ja turbeauditeid ning sealhulgas tootja või teenuseosutaja kohustust tegema kättesaadavaks uuendused, mille abil viivituseta parandada ilmnenud uusi haavatavaid külgi või ohte, et pikendada toote hinnangulist olelusringi kestust, või võimaldades kolmandal osapoolel selliseid uuendusi toota ja pakkuda; [ME 69] cb) toetades lähtekoodi panustamise poliitikat ja selle väljatöötamist, eriti avaliku sektori asutuste puhul, kus kasutatakse vaba- ja avatud lähtekoodiga tarkvara projekte; [ME 70] cc) tuues kokku sidusrühmi tööstusharust, ametiühingutest, akadeemilistest ringkondadest, teadusasutustest ja avalik-õiguslikest üksustest, et tagada pikaajaline koostöö küberturvalisuse toodete ja protsesside väljatöötamisel ja rakendamisel, sealhulgas ressursside ning vajaduse korral selliste toodete ja protsesside kohta teabe koondamine ja jagamine; [ME 71]
Artikkel 8

ELi-poolse rahastamise rakendamine ja vormid

2a. Vähemalt 85 % programmi LIFE eelarvevahenditest eraldatakse artikli 10 lõigetes 2 ja 5 osutatud toetustele, muude rahastamisviiside kaudu rahastatavatele projektidele mitmeaastases tööprogrammis kehtestatud ulatuses või, asjakohasel juhul ja artiklis 17 osutatud mitmeaastases tööprogrammis kehtestatud ulatuses, artikli 8 lõikes 2 osutatud segarahastamistoimingutes kasutatavatele rahastamisvahenditele. Komisjon tagab, et muude rahastamisviiside kaudu rahastatavad projektid on täielikult kooskõlas käesoleva määruse artiklis 3 välja toodud eesmärkidega. Maksimaalne eraldatav summa artikli 10 lõikes 3b osutatud toetustele on 15 miljonit eurot.

2b. Artikli 10 lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud rahastamiskõlblike meetmete suhtes kohaldatavad maksimaalsed kaasrahastamismäärad on kuni 60 % rahastamiskõlblikest kuludest ja kuni 75 % juhul, kui tegemist on looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi raames rahastatavate projektidega, mis on eelkõige seotud direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks esmatähtsate elupaikade või liikidega või linnuliikidega, mida direktiivi 2009/147/EÜ artikli 16 kohaselt loodud teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee peab rahastamisel esmatähtsaks, kui see on vajalik kaitse-eesmärgi saavutamiseks. Artikli 10 lõikes 5 osutatud meetmete puhul on maksimaalne kaasrahastamise määr 70 % rahastamiskõlblikest kuludest. Ilma et see piiraks asjakohaseid ja kindlaks määratud maksimaalseid kaasrahastamise määrasid, täpsustatakse konkreetseid määrasid artiklis 17 osutatud mitmeaastases tööprogrammis. Neid võib kohandada vastavalt iga allprogrammi, projekti tüübi või toetuse liigi nõuetele.

Artikli 10 lõikes 3b kirjeldatud projektide puhul ei või maksimaalne kaasrahastamise määr esimese mitmeaastase tööprogrammi ajal ületada 95 % projektide rahastamiskõlblikest kuludest; teise mitmeaastase tööprogrammi ajal, ja eeldusel, et see kinnitatakse, on kaasrahastamise määr 75 % rahastamiskõlblikest kuludest.
a)

meetmed, mis on seotud tõhusate, omavahel ühendatud , koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega raudtee-, maantee-, sisevee- ja meretranspordi taristu arendamiseks : i) meetmed, millega rakendatakse põhivõrk kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud piiriüleste ja puuduvate ühendustega, nagu käesoleva määruse lisa III osas loetletud ühendused, ning määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud põhivõrgu linnatranspordisõlmede, mitmeliigilise transpordi platvormide, meresadamate, siseveesadamate , raudtee-/maanteeterminalide ja lennujaamade ühendustega . Põhivõrgu rakendamise meetmed võivad hõlmata üldvõrgus asuvaid seonduvaid elemente, kui see on vajalik investeeringute optimeerimiseks ja kooskõlas käesoleva määruse artiklis 19 osutatud tööprogrammides täpsustatud tingimustega; ii) meetmed, mis on seotud üldvõrgu piiriüleste ühendustega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, nagu näiteks käesoleva määruse lisa III osa punktis 2 loetletud lõigud , meetmed, millele on osutatud käesoleva määruse lisa III osa punktis 3, meetmed, mis on seotud üldvõrgu väljaarendamise uuringutega, ning meetmed, mis on seotud üldvõrgu mere- ja siseveesadamatega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga ; iia) meetmed TEN-T maha jäetud või lammutatud puuduvate piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taasloomiseks; iii) meetmed, millega rakendatakse ellu äärepoolseimates piirkondades asuvad üldvõrgu lõigud kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud üldvõrgu asjaomaste linnatranspordisõlmede, meresadamate, siseveesadamate , raudtee-/maanteeterminalide, lennujaamade ühenduste ja mitmeliigilise transpordi platvormidega ; iv) meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõikes 1 määratletud naaberriikide taristuvõrkudega;
d)

kolmandad riigid ja territooriumid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: i) nende teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane võimekus on hea; ii) nad on võtnud kohustuse järgida eeskirjadel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas käsitleda intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult ja austada inimõigusi , ning neil on demokraatlikud institutsioonid; iii) nad edendavad aktiivselt sellist poliitikat, mis parandab kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu. Iga punktis d osutatud kolmanda riigi täielik või osaline liitumine programmiga peab põhinema liidu kasu hindamisel . See peab eelkõige olema kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud erilepingus, milles käsitletakse kõnealuse kolmanda riigi osalemist mis tahes liidu programmis, tingimusel et selle lepinguga: — on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; — antakse õigus koordineerida programmi raames tegevust, tingimusel et see on liidule kasulik ja et on tagatud liidu finantshuvide kaitse; — on ette nähtud programmides programmis osalemise tingimused, sealhulgas eri (all) programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna; — ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust programmi üle; — on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta liidu finantshuve.
(22)

Selleks et asjakohaselt reageerida poliitiliste prioriteetide, ohtude ja tehnoloogiate muutumisele, tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte küsimustes, mis puudutavad käesoleva määruse muutmist tööprogrammide kehtestamiseks, rahastamisvahendi raames rahastatavate meetmete korral tehtava tollikontrolli eesmärkide muutmist ja programmi erieesmärkide saavutamise mõõtmist võimaldavate näitajate loetelu muutmist. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone ja täiesti läbipaistvaid , sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprill 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. [ME 19]
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus võimalike mehhanismide kohta, millega tagada Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kui tööandja atraktiivsus

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil tuleb lähiaastatel lahendada keeruline ülesanne, sest ta peab tööle võtma, koolitama ja tööl hoidma erakordselt suure hulga võimalikult suurelt geograafiliselt alalt pärit kvalifitseeritud töötajaid. Ameti volitusi ja selle töötajate suurt arvu arvesse võttes tuleb uurida, milliste mehhanismide abil saaks amet tööandjana atraktiivne olla. Selleks tuleb kooskõlas kohaldatava liidu õigusega kohandada ameti Varssavi büroos töötavate töötajate palka.

Seetõttu paluvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil hinnata, millistel alustel ja tingimustel selline mehhanism peaks toimima. Komisjon peaks seda tegema eelkõige siis, kui ta esitab ettepanekud vaadata läbi Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (1). See mehhanism peab olema proportsionaalne taotletavate eesmärkide kaalukusega ega tohi põhjustada nende liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite personali ebavõrdset kohtlemist, kes on samasuguses olukorras.

(1) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2016/679 (46) kohaselt on oluline, et makseteenuse pakkuja kohustus säilitada ja esitada teavet piiriüleste maksetehingute kohta oleks proportsionaalne ja üksnes sellise ulatusega, mis on liikmesriikide jaoks vajalik e-kaubanduses käibemaksupettuste vastu võitlemiseks. Lisaks on maksja asukoht ainus maksjaga seotud teave, mida tuleks säilitada. Makse saaja ja maksetehingut puudutava teabega seoses tuleks makseteenuse pakkujatelt nõuda üksnes seda, et nad säilitaksid ja edastaksid maksuhaldurile teabe, mida maksuhalduritel on vaja võimalike petturite avastamiseks ja käibemaksukontrollide teostamiseks. Seetõttu tuleks makseteenuse pakkujatelt nõuda andmete säilitamist üksnes selliste piiriüleste maksetehingute kohta, mis tõenäoliselt viitavad majandustegevusele. Makse saajale ühes kvartalis laekunud maksete arvul põhineva ülemmäära kehtestamine annaks võimaluse saada usaldusväärseid andmeid selle kohta, kas need maksed saadi majandustegevuse osana, välistades nii mitteärilisel eesmärgil tehtud maksed. Kui see ülemmäär saavutatakse, tekib makseteenuse pakkujal arvestuse pidamise kohustus.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (46) kohaselt on oluline, et makseteenuse pakkuja kohustus säilitada ja esitada teavet piiriüleste maksetehingute kohta oleks proportsionaalne ja üksnes sellise ulatusega, mis on liikmesriikide jaoks vajalik e-kaubanduses käibemaksupettuste vastu võitlemiseks. Lisaks on maksja asukoht ainus maksjaga seotud teave, mida tuleks säilitada. Makse saaja ja maksetehingut puudutava teabega seoses tuleks makseteenuse pakkujatelt nõuda üksnes seda, et nad säilitaksid ja edastaksid maksuhaldurile teabe, mida maksuhalduritel on vaja võimalike petturite avastamiseks ja käibemaksukontrollide teostamiseks. Seetõttu tuleks makseteenuse pakkujatelt nõuda andmete säilitamist üksnes selliste piiriüleste maksetehingute kohta, mis tõenäoliselt viitavad majandustegevusele. Ülemmäära kehtestamine, mis põhineb kas makse saajale ühes kvartalis laekunud maksete arvul või minimaalsel summal makse kohta, annaks võimaluse saada usaldusväärseid andmeid selle kohta, kas need maksed saadi majandustegevuse osana, välistades nii mitteärilisel eesmärgil tehtud maksed. Kui see ülemmäär saavutatakse, tekib makseteenuse pakkujal arvestuse pidamise kohustus.
(13) On vajalik ja proportsionaalne, et makseteenuse pakkujad säilitavad maksetehingutega seotud andmeid kaks aastat, et aidata liikmesriikidel võidelda e-kaubanduse käibemaksupettuste vastu ja tuvastada pettureid. See ajavahemik on minimaalselt vajalik selleks, et liikmesriigid saaksid tõhusalt kontrollida võimalikke käibemaksupettusi või avastada käibemaksupettusi, ning on proportsionaalne, võttes arvesse suurt hulka makseteavet ja selle tundlikkust isikuandmete kaitse seisukohast.

(13) On vajalik ja proportsionaalne, et makseteenuse pakkujad säilitavad maksetehingutega seotud andmeid kolm aastat, et aidata liikmesriikidel võidelda e-kaubanduse käibemaksupettuste vastu ja tuvastada pettureid. See ajavahemik on minimaalselt vajalik selleks, et liikmesriigid saaksid tõhusalt kontrollida võimalikke käibemaksupettusi või avastada käibemaksupettusi, ning on proportsionaalne, võttes arvesse suurt hulka makseteavet ja selle tundlikkust isikuandmete kaitse seisukohast.
(1) Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ, (3) nagu seda on muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455 (4), on sätestatud, et kui maksukohustuslane teeb elektroonilise liidese, nagu turu, platvormi, portaali või muu sarnase vahendi abil võimalikuks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, või teeb võimalikuks ühendusesisese kaupade tarne maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses, mittemaksukohustuslasele, loetakse, et tarne võimalikuks teinud maksukohustuslane on saanud ja tarninud need kaubad ise. Kuna kõnealune säte jagab ühe tarne kaheks, on vaja kindlaks määrata, millise tarnega seostada lähetamine või vedu, et määrata nõuetekohaselt kindlaks nende tarnekoht.

(1) Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (3), nagu seda on muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455 (4), on sätestatud, et kui maksukohustuslane teeb elektroonilise liidese, nagu turu, platvormi, portaali või muu sarnase vahendi abil võimalikuks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, või teeb võimalikuks ühendusesisese kaupade tarne maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses, mittemaksukohustuslasele, loetakse, et tarne võimalikuks teinud maksukohustuslane on saanud ja tarninud need kaubad ise. Kuna kõnealune säte jagab ühe tarne kaheks, on vaja kindlaks määrata, millise tarnega seostada lähetamine või vedu, et määrata nõuetekohaselt kindlaks nende tarnekoht. Lisaks tuleb tagada, et nimetatud kahe tarne maksustatav teokoosseis tekiks samal ajal.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS MIKROPLASTI KOHTA

Komisjon tõdeb, et vee kvaliteediga seoses on uueks probleemiks mikroplast. Seda silmas pidades ning arvestades, et tegemist on üldise küsimusega, mis ei ole seotud üksnes taaskasutatava heitveega, võtab komisjon kohustuse jätkata jõupingutusi selle olulise probleemi lahendamiseks.