30. märtsil 2020 võttis EL vastu määruse (EL) 2020/459, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 95/93 (teenindusaegade määrus), et vabastada lennuettevõtjad nn kasutuskohustusest. Teenindusaegade määruse artikli 8 lõike 2 (mida tuleb lugeda koostoimes artikli 10 lõikega 2) kohaselt peavad lennuettevõtjad neile antud teenindusaegadest ära kasutama vähemalt 80 %, kuna vastasel juhul võivad nad kaotada varem omandatud õigused nendele aegadele. Selle muudatusega tühistatakse kasutuskohustus 2019/2020. aasta talvise lennuhooaja teatavaks perioodiks ja 2020. aasta suviseks lennuhooajaks, mis kestab 24. oktoobrini 2020. Muudatuse eesmärk oli kaitsta lennuettevõtjate finantsolukorda ja vältida selliste tühjade või peaaegu tühjade lendude kahjulikku keskkonnamõju, mida käitatakse vaid selleks, et lennuettevõtja säilitaks teenindusajad, mille alusel ta lende käitab. Muudatuse kohaselt on komisjonil 2. aprillini 2021 õigus vabastuse kehtivust delegeeritud õigusakti(de)ga pikendada.

2020. aasta algusest alates on COVID-19 pandeemia avaldanud tõsist kahjulikku mõju lennutranspordile Euroopas ja mujal maailmas. 2020. aasta juunis teatas IATA, et lennuettevõtjaid ootab 2020. aastal prognooside kohaselt enneolematu puhaskahjum – 83,4 miljardit USA dollarit (netomarginaal 3,2 %). ELi liikmesriikides ja kolmandates riikides pandeemiale reageerimiseks kehtestatud tervisekaitsemeetmed ja reisipiirangud on märkimisväärselt vähendanud tarbijate nõudlust ja kindlustunnet ning seetõttu püsib lennuliikluse maht Euroopa Liidus rekordiliselt madalal tasemel. 2020. aasta märtsis ja aprillis oli Euroopa õhuruumis sooritatud lendude arv võrreldes 2019. aasta sama perioodiga kuni 90 % väiksem. Kui 1. märtsil 2020 teenindati Euroopa lennujaamades enam kui 5 miljonit reisijat, siis 31. märtsil 2020 oli teenindatud reisijate arv kõigest 174 000 (97,1 % vähenemine võrreldes 2019. aasta sama päevaga). 26. juulil 2020 oli teenindatud reisijate arv 2019. aasta sama päevaga võrreldes 72 % väiksem .

Samal ajal vähenes kümne komisjonile andmed esitanud lennuettevõtja keskmine täituvus 80 %-lt 9. nädalal 26 %-le 15. nädalal. Peale selle, et lennuettevõtjad teevad vähem lende, on ka üksikute toimuvate lendude täituvus jätkuvalt kesine. 23. nädalaks, mil suur osa ELi-sisesest lennuliiklusest oli juba taastatud, suurenes keskmine täituvus tasemele 44 % ja augusti keskpaigas oli see 56 %. 2019. aasta samadel nädalatel jäi samade lennuettevõtjate keskmine täituvus vahemikku 75 % (4. nädal) kuni 89 % (26. nädal).

b.Lennuliikluse mahu vähenemine tuleneb COVID-19 puhangu mõjust

COVID-19 on levinud üle kogu maailma ning haigusjuhte on tuvastatud viiel kontinendil. Ehkki WHO ja ECDC arvamuse kohaselt ei ole reisipiirangud pandeemiaga toimetulekuks kõige tõhusam viis, on nii WHO koostöös Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) kui ka ECDC väljendanud seisukohta, et lühiajalised reisipiirangud võivad aidata puhangut tõkestada . Paljudes riikides kehtestati COVID-19 pandeemiale reageerimiseks lennukeelud ja reisipiirangud, kusjuures osa neist on veel praegugi jõus. See on avaldanud tõsist mõju rahvusvahelisele lennuliiklusele, arvestades, et üksnes hädavajalikku reisimist lubavate piirangute tõttu on nõudlus langenud tasemele, mille juures ei ole enamikul marsruutidel äriline lennutransport enam võimalik.

ELi-siseste lendude keelamist on liikmesriigid põhjendanud vajadusega tõkestada COVID-19 levikut, kahtlustega selle kohta, et mõne riigi võetud meetmed ei ole osutunud piisavalt tõhusaks, ning WHO ja ECDC statistiliste andmetega uute haigusjuhtude kohta. Reisi- ja lennupiirangud olid oma ulatuselt erinevad. Selleks et soodustada lastilendude jätkamist, kehtestas komisjon suunised lastilendude hõlbustamiseks COVID-19 puhangu ajal. Liikmesriikidevaheliste keeldude arv oli suurim ajavahemikul 20. märtsist 26. märtsini 2020, mil lennukeelud olid kehtestatud 20 liikmesriigis. Pärast seda on see arv aegamööda vähenenud – 31. märtsi seisuga olid lennukeelud kehtestatud 16 liikmesriigis ja 6. aprilli seisuga 14 liikmesriigis. 7. juuli seisuga olid 7 liikmesriigis jõus lennukeelud teatavate selliste riikide suhtes, kus COVID-19 esinemissagedus on suurem.

ELi-väliste lendude küsimuses võttis komisjon 16. märtsil 2020 vastu teatise, milles soovitas mittehädavajalikku reisimist kolmandatest riikidest EL+ alale ajutiselt piirata ühe kuu vältel. 17. märtsil 2020 leppisid riigipead ja valitsusjuhid kokku Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu rakendamises. Seda rakendasid ka neli Schengeni lepinguga ühinenud riiki. Selle piirangu kehtivust on nüüdseks mitu korda pikendatud.

Väljaspool regulatiivset keskkonda on pandeemia kontekstis peamine lennuliikluse mahtu mõjutav tegur tarbijate kindlustunne, mis annab tunnistust COVID-19 pandeemia ja lennuliikluse mahu vähenemise seosest. Selle näitaja kohta ei ole veel kuigi palju teavet. Iirimaa statistikaamet korraldas uuringu eesmärgiga hinnata reisijate kindlustunnet lennureiside suhtes. Viiest vastanust peaaegu neljale (78,0 %) tekitas mõte rahvusvahelisest lennureisist ebakindlust või väga suurt ebakindlust.

IATA korrapäraselt avaldatud majandusaruannetest kriisi kohta nähtub, et eelmise aastaga võrreldes vähenes broneeringute arv alates 2020. aasta veebruarist kiires tempos kuni umbes aprilli keskpaigani. Alates sellest ajast on broneeringute arv mõnevõrra suurenenud, kuid 2020. aasta juuni lõpu seisuga on see endiselt 82 % väiksem. Broneeringute arvu vähenemine tundub olevat korrelatsioonis uute haigusjuhtude arvu suurenemisega. Lisaks sellele on IATA tellinud korrapäraseid uuringuid eesmärgiga hinnata tarbijate kindlustunnet alates COVID-19 pandeemia puhkemisest. Aprillis teatas ligikaudu 60 % vastanutest, et tõenäoliselt julgevad nad uuesti reisima hakata mõne kuu jooksul pärast pandeemia taandumist. Juunis oli see näitaja langenud tasemele 45 %. Vastanud tunnistasid, et julgeksid uuesti reisida kuue kuu kuni aasta pärast. Seepärast püsib reisijate kindlustunne madalal tasemel arvatavalt ka järgnevatel kuudel.

Eespool kirjeldatut arvesse võttes on selge, et lennuliikluse mahu vähenemine on tihedalt seotud COVID-19 pandeemiaga.

c.Lennuliikluse maht väheneb tõenäoliselt ka lähitulevikus

Praegustel asjaoludel on keeruline täie kindlusega prognoosida, kuidas lennuliikluse maht edaspidi muutub. EUROCONTROLi väljatöötatud stsenaariume (mis põhinesid vastavalt koordineeritud või koordineerimata lähenemisviisil taastumisele) arvesse võttes hakkab optimistlikumas, koordineeritud lähenemisviisil põhinevas stsenaariumis lennuliikluse maht madalaimalt tasemelt (aprill 2020) järk-järgult taastuma, kusjuures 2020. aasta augustis peaks lennuliikluse maht olema poole väiksem kui 2019. aasta augustis ja 2021. aasta veebruaris 15 % väiksem kui 2020. aasta veebruaris. IATA 30. juuli majandusprognoosi kohaselt on tulu reisijakilomeetri kohta 2020. aastal veidi enam kui 60 % võrra väiksem kui 2019. aastal ning COVIDi-eelsele tasemele taastumist ei ole oodata enne 2024. aastat.

See, kuidas lennuliikluse maht edaspidi areneb, oleneb reisipiirangutest, lennureiside broneerimisega seotud arengusuundumustest ja tööstusharule kehtestatud regulatiivsetest tervisekaitsemeetmetest. Need tegurid on omakorda tihedalt seotud nakkuse taasleviku võimalusega ning asjaoluga, et vaktsiin praegu puudub. Kõikide prognooside korral tuleb arvestada väga suure ebakindlusega.

Mis puudutab reisipiiranguid, siis nagu kirjeldati punktis b, on ELi-siseseid lende hõlmavate keeldude arv praegu vähenemas. Komisjon soovitas Schengeni liikmesriikidel ja Schengeni lepinguga ühinenud riikidel 15. juuniks 2020 kaotada piirikontroll sisepiiridel; selle tulemusena hakkas ärilise regulaarlennuliikluse maht suurenema (vt joonis 1.1). Samuti soovitas nõukogu alates 1. juulist lubada mittehädavajaliku reisimise kolmandatesse riikidesse / kolmandatest riikidest, mis on kantud korrapäraselt läbivaadatavasse esialgsesse nimekirja. Ehkki piirangute kaotamise tulemusena hakkab lennuliikluse maht Euroopas suvehooajal arvatavalt suurenema, võib see haigusjuhtude teise laine puhkemisel – nagu võis täheldada Hiina Rahvavabariigis ja mitmes ELi piirkonnas – uuesti vähenema hakata. Kuigi esmahaigestumus on kogu Euroopas vähenemas, teatatakse enamikus ELi/EMP riikides endiselt kogukonnapõhisest levikust ning mõnes riigis seistakse silmitsi nakkuse taasleviku või suurte paikkondlike puhangutega. Samuti on varasematest kogemustest teada, et pandeemiad kulgevad mitme lainena. See võib tähendada, et piirangud taastatakse ja lennuliikluse maht hakkab uuesti vähenema.

Seoses edasise nõudlusega lennuliikluse järele ja tarbijate kindlustundega märkisid sidusrühmad, kellega komisjon ühendust võttis (lennuettevõtjad, reisibürood, arvutipõhiste ettetellimissüsteemide pakkujad), et 2020/2021. aasta talvisest lennuhooajast kaugemale ulatuvaid prognoose on väga keeruline teha. Ehkki enne COVID-19 kriisi tegutsenud lennuettevõtjad võivad planeerida lende järgmiseks aastaks, on lennuettevõtjatel praegu keeruline kavandada eelseisva hooaja lennugraafikuid. Lennuettevõtjad jälgivad pidevalt lennugraafikuid, et võtta meetmeid vastavalt reisi- või lennupiirangute ettenägematutele muudatustele ja tarbijate nõudlusele, mida on omakorda keeruline prognoosida.

Reisijate broneeringute andmetest nähtub, et 2021. aasta märtsini on broneeringute igakuine arv jätkuvalt märksa väiksem kui eelnenud aasta samal kuul. Kuigi ELi-siseste lendude broneeringute arv hakkas 2020. aasta suvel taas suurenema, on see siiski kaugel varasemate aastate tasemest, arvestades asjaolu, et kolme kuu jooksul broneeringuid ei tehtud. Tulevik näitab, kas kõnealune nõudlus on kadunud või on seda võimalik veel hooaja hilisemas etapis taastada, kui lendude kuupäev on lähemal. ELi-väliste lendude broneerimise määr on veelgi väiksem.