Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 370/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM03

Teate kuupäev: 9.8.2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa 2. punkti teise taandesse lisatakse kuupäev 6. september 2018.

2. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi IV osa 1. punktis:

— pärast kindlustatud isikute loetelu lisatakse sõnad „vastavalt 27. aprilli 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile“;

— kommuun Cissac-Médoc on välja jäetud.

Muudatus tuleneb territooriumi piiritlemisest, mille käigus tehti kindlaks, et Cissac-Médoci kommuunis asuvate maatükkide puhul ei ole kaitstud päritolunimetuse kasutamist taotletud, seega jäetakse kommuun geograafilisest piirkonnast välja.

Seepärast muudetakse koonddokumendi punkti 1.6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

3. Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi X osa 1. punkti alapunktis a jäetakse välja sõnad „Cissac-Médoc“.

Muudatus tuleneb geograafilise piirkonnaga seotud muudatusest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Piirkonnad, mis asuvad väljaspool Pauillaci kommuuni

Seoses territooriumi piiritlemisega on ajakohastatud lisa, milles on loetletud need Pauillaci kommuunist väljaspool asuvad maatükid, mille puhul saab taotleda nimetuse Pauillac kasutamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Pauillac

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Nimetust „Pauillac“ kasutatakse ainult punaste veinide puhul.

Nendel veinidel on järgmised omadused:

— väikseim naturaalne alkoholisisaldus 11 mahuprotsenti;

— veinide alkoholisisaldus pärast rikastamist 13,5 mahuprotsenti;

— õunhappe sisaldus ≤ 0,30 g/l;

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 2 g/l;

— lenduvate hapete sisaldus veinide puhul, mida turustatakse pakendamata: ≤ 13,26 meq/l kuni saagikoristusaastale järgneva aasta 31. juulini ja kuni 16,33 meq/l pärast kõnealust kuupäeva.

Veinid „Pauillac“ on väga tumeda värvusega. Need veinid on intensiivsed ja täidlased, eelkõige tänu kasutatavale segule, kus 'Cabernet Sauvignon N' on suures ülekaalus. Selle tulemusel tekib tanniinine struktuur, tänu millele on tegemist väga hästi vananevate veinidega. Lisaks kasutatakse segus alati sordi 'Merlot N' viinamarju, mis annavad veinile ümaruse ja puuviljalisuse. Veini struktuuri ja mitmetahulisust aitab tugevdada sordi 'Cabernet Franc N' või harvem sordi 'Petit-Verdot N' viinamarjade lisamine. Pärast pikka laagerdamist on need väga rikkalikud veinid.

Muud kriteeriumid vastavad kehtivatele õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

— Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 15 %.

— Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13,5 mahuprotsenti.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 7 000 puud hektari kohta.

Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 1,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,80 meetri.

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9).

Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetoditega nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga:

— kaheharuline lõikus (taille à astes) või kaheharuline võrsetega lõikus (taille à cots et à astes), mille puhul sortide 'Cot N', 'Cabernet-Sauvignon N', 'Merlot N' ja 'Petit Verdot N' viinapuudel jäetakse mõlemale harule kaks kuni neli punga ning sortide 'Cabernet Franc N' ja 'Carmenère N' viinapuudel kuni viis punga. Noorendusvõrsed kärbitakse teise pungani;

— kahe- või neljaharuline lõikus.

Kooskõlas maaelu- ja merepüügiseadustiku artikliga D. 645-5 võib viinapuid kasvuperioodil niisutada.

b. Maksimaalne saagikus

63 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub Gironde’i departemangu Pauillaci kommuuni territooriumil ning tootespetsifikaadi lisas loetletud maatükkidel, mis asuvad järgmiste kommuunide territooriumil: Saint-Estèphe, Saint-Julien Beychevelle ja Saint-Sauveur.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

'Petit Verdot N'

'Cabernet franc N'

'Merlot N'

'Carmenère N'

'Cot N' – 'Malbec N'

'Cabernet-Sauvignon N'

8. Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetusega toote „Pauillac“ tootmispiirkond asub Médoci poolsaare keskosas Gironde’i departemangus 50 km kaugusel Bordeaux’st jõesuudme vasakul kaldal ning hõlmab kogu Pauillaci kommuuni ja osaliselt kommuunide Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle ja Saint-Sauveur territooriumi.

Kaitstud päritolunimetusega tootele on kasuks mõõdukas ookeanikliima ja suurte viinamarjaistanduste rajamiseks soodsad ilmastikutingimused, mis on kujunenud tänu Atlandi ookeani ja Gironde’i vete mõjule stabiilse õhutemperatuuri tagamisel. Mereline kliima, millele lisanduvad mõnel aastal vihmased madalrõhkkonnad sügisel, või vastupidi, kuum ja väga päikesepaisteline hilissügis, jätavad aastakäigule oma jälje. Kuid piirkonna põhijooned on enamasti seotud selle setteala iseloomuliku geoloogiaga, piirkonna muldade geoloogilise ajalooga, pinnavormide ja topograafiaga ning viinamarjaistanduste praeguse mullasisaldusega.

Tootmine piirdub vaid maatükkidega, mille pinnas on kruusane või kruusa-liivane, tingimusel et peene, peamiselt tuulega kohale kandunud liiva sisaldus on suhteliselt väike ja pinnas on vett läbilaskev. Pauillaci piirkonna pinnas on eriti sobilik viinamarjasordi 'Cabernet-Sauvignon N' kasvatamiseks ning ka sort 'Merlot N' annab siin head saaki. Tootmisest on välja jäetud maatükid, mille pinnas koosneb kaasaegsest settemullast, suured tuiskliivaga kaetud alad ning veetiheda aluspinna tõttu halvasti vett läbilaskva pinnasega maatükid. Samuti on tootmisest välja jäetud tehispiirkonnad, hoonestusmaa ja kruusakaevandused. Viinamarjaistanduse rajamisel tuleb järgida kindlaid nõudeid, mis on seotud reavahede, maatüki maksimaalse koormuse ja viinapuude arvuga.

Kontrollitud päritolunimetusega „Pauillac“ veinide kvaliteet ja iseloomulikud omadused on seotud pinnase laadi ja tootmispiirkonna asukohaga suudmeala läheduses, mis kaitseb viinamarjaistandusi ekstreemsete ilmastikunähtuste eest.

Veelgi enam kui Médoci poolsaare muud kaitstud päritolunimetusega veinid on Pauillaci kommuuni veinid leidnud laialdast tunnustamist alates 17. sajandi lõpust, mil hakati koostama mitmesuguseid veinitootjate pingeridu. Praegu toodetakse kommuuni territooriumil 18 kaitstud päritolunimetusega veini (esimesed olid Lafite-Rothschild ja Latour 1855. aastal ja Mouton-Rothschild 1973. aastal), seda on rohkem kui ükskõik millises muus kommuunis.

Veinid „Pauillac“ on väga tumeda värvusega. Need veinid on intensiivsed ja täidlased, eelkõige tänu kasutatavale segule, kus 'Cabernet Sauvignon N' on suures ülekaalus. Selle tulemusel tekib tanniinine struktuur, tänu millele on tegemist väga hästi vananevate veinidega. Lisaks kasutatakse segus alati sordi 'Merlot N' viinamarju, mis annavad veinile ümaruse ja puuviljalisuse. Veini struktuuri ja mitmetahulisust aitab tugevdada sordi 'Cabernet Franc N' või harvem sordi 'Petit-Verdot N' viinamarjade lisamine. Pärast pikka laagerdamist on need väga rikkalikud veinid.

Istandustes, kus kooskõlas kaitstud päritolunimetuse tootespetsifikaadiga on viinapuud tegelikult istutatud palju tihedamalt kui 7 000 taime hektari kohta ja saagikust piiratakse, on viinamarjad väga küpsed, haigusteta ja suure suhkrusisaldusega. Seega võib viinamarju pikalt leotada ja nad annavad hästi välja, mis on oluline, et saavutada laagerdamiseks vajalik struktuur. Laagerdamine peab kestma vähemalt kuus kuud, et saavutada vajalik tanniinide ja antotsüaniinide vahekord, mis tagab värvuse stabiliseerumise ning mahendab tanniinide maitset.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja laagerdamisega, hõlmab lisaks lisas loetletud maatükkidele Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumi: Cissac-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne ja Vertheuil.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele üksusele „Bordeaux – Médoc“, „Vin de Bordeaux – Médoc“ või „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“.

Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6d2525a4-0869-49f7-97bf-4a489bee5499

(1) Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/33 millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas (ELT L 9, 11.1.2019. lk 2).