Sissejuhatus

ELi ja tema rahvusvaheliste kaubanduspartnerite majanduskeskkond elab üle muutusi. Traditsioonilise tootmise, digitaalmajanduse ja teenuste vahelised piirid muutuvad üha hägusemaks ning maailma tööstuse väärtusahelatesse integreeritakse järk-järgult digitaalseid lahendusi. Seda arvestades peaksid komisjon ja tema institutsioonidevahelised partnerid koostama majanduslikust tegelikkusest lähtuvalt oma standardimise prioriteedid Euroopa poliitika ja õigusaktide toetuseks. Selles olukorras lahenduse leidmiseks esitas komisjon 2016. aasta juuni teatises „Euroopa standardid 21. sajandiks“ (edaspidi „teatis“) uue visiooni Euroopa standardimissüsteemi kohta.

Kui seni on standardeid käsitatud ELi tasandil ühtlustamisvajaduste tehnilise toetamise vahendina, siis nüüd on standardite rolli kohta esitatud uus, senisest laiem visioon. Uue visiooni keskmes on standardimise panus ühiskondlike probleemide lahendamisse ja Euroopa poliitikasse. Selle kohaselt aitavad standardid näiteks edendada innovatsiooni, parandada kvaliteeti ja ohutust, edendada töökohtade loomist ja majanduskasvu ning toetada üleilmseid väärtusahelaid ja ühtse turu arendamist.

Lisaks ulatuslikumale poliitika toetamisele on teatisega ette nähtud ka uued algatused nende eesmärkide saavutamiseks Euroopa standardimissüsteemis. Nende seas on eelkõige standardimise ühisalgatus ja ettepanek alustada kaasseadusandjatega institutsioonidevahelist dialoogi. Lisaks esitas komisjon 2016. aasta aprillis teatise IKT standardimise prioriteetide kohta digitaalsel ühtsel turul (edaspidi „IKT standardimise teatis“), milles on sõnastatud IKT standardimise prioriteedid ja esitatud ettepanekud konkreetsete meetmete kohta, tuginedes strateegilisele kaheetapilisele lähenemisviisile. Esimene etapp hõlmab komisjoni kohaselt viis prioriteetset valdkonda, kus meetmeid tuleks võtta kiiresti. Teise sambana tegi komisjon ettepaneku käivitada kõrgetasemelise protsessi meetmete rakendamiseks, eesmärkide täitmisel tehtud edusammudest kokkuvõtete tegemiseks ja vajaduse korral prioriteetide täpsustamiseks.

Üks olulisemaid standardimise põhimõtteid on läbipaistvus. Selle saavutamiseks tuleb luua vahendid teabe edastamiseks ja jagamiseks huvitatud isikutega. Euroopa standardimise valdkonnas on saavutatud liidu iga-aastase Euroopa standardimise tööprogrammi (edaspidi „standardimise tööprogramm“) ja IKT standardimise töökava kaudu.

Käesoleva aruande eesmärk on anda ülevaade sellest, kuidas eelmiste standardimise tööprogrammide meetmed ja neis osalejad, teatis IKT standardimise prioriteetide kohta digitaalsel ühtsel turul ja standardimise ühisalgatus on kaasa aidanud teatises esitatud eesmärkide saavutamisele. Aruanne on jagatud kahte ossa, millest ühes on käsitletud uue visiooni poliitikaelemente ja teises koostööd sidusrühmadega. Aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on antud ülevaade standardimise tööprogrammi kohaste ja muude meetmete edenemist. Teatise kohaselt peaks komisjon koos kaasseadusandjatega järgmiste kuude jooksul pidama institutsioonidevahelist dialoogi, mille aluseks peaks olema käesolev aruanne. Dialoogi tulemusi kasutatakse 2019. aasta standardimise tööprogrammi koostamisel.

Uue visiooni poliitikatahud

1.Innovatsiooni soodustamine

Standardid on olulised innovatsiooni edendajad. Standardimisprotsessis tuleneb innovatsioon eelkõige vajalike teaduslike ja tehniliste andmete kogumisest enne standardi koostamist (normide kehtestamisele eelnevatest uuringutest). Määrusega (EL) nr 1025/2012 (edaspidi „määrus“) on kehtestatud raamistik võimaldamaks suurendada standardimise panust Euroopa innovatsiooni. Alates 2016. aastast on komisjon koos teiste standardimise ühisalgatuses osalevate sidusrühmadega pööranud sellele eesmärgile üha suuremat tähelepanu, seostades uuringuid ja innovatsiooni standardimisega.

Teadus- ja arendustegevuse ja standardimise tiheda ja õigeaegse koostoime tagamine on peamine tegur, mis toetab uuenduslike kaupade turule jõudmist. Ka programm „Horisont 2020“ raames on hakatud taas tähelepanu pöörama uuringuprojektide ja standardimisprotsessi vahelistele seostele, eelkõige kaasates standardimistegevuse uuringuprojektidesse ning tunnustades, et standardimine võib aidata suurendada uuringute ning teadus- ja arendustegevuse tulemuste mõju. Programmi „Horisont 2020“ projektide raames viiakse ellu mitmeid normide kehtestamisele eelnevaid meetmeid meditsiiniseadmete, keskkonnakaitse, CO2-heite vähendamise, energiatõhususe ja metroloogia valdkonnas. Neid meetmeid võetakse koostoimivate intelligentsete transpordisüsteemide arendamise (C-ITS), küberturvalisuse ja internetiprivaatsuse tagamise, nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia, energia (sealhulgas kütuseelementide ja vesiniku), turvalise ühiskonna ning kõrgtehnoloogilise tootmise ja töötlemise projektide raames.

Käimasolevate normide kehtestamisele eelnevate uuringute tulemusi kasutatakse ka turvatoodete ja -süsteemide sertifitseerimiskavade ühtlustamiseks.

Komisjon teeb Euroopa standardiorganisatsioonide, teiste standardiorganisatsioonide, foorumite ja konsortsiumide ning asjaomaste sidusrühmadega koostööd, et vajadusel võtta meetmeid IKT standardimise ökosüsteemi täiustamiseks. Nii näiteks edendatakse avatud lähtekoodi väljatöötajate kogukonna ja standardijate kogukonna vahelisi seoseid ning töötatakse välja tasakaalustatud, selget ja prognoositavat Euroopa litsentsimisraamistikku standardi rakendamiseks oluliste patentide jaoks. Komisjon avaldas neid küsimusi käsitleva teatise 2017. aasta novembris.

Komisjon rahastab raamprogrammist „Horisont 2020“ laialdaselt teadus- ja innovatsiooniprojekte, mis edendavad standardimist, ning teeb Euroopa standardiorganisatsioonidega koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni ning standardimise vahelise lõhe ületamiseks. Programmi „Horisont 2020“ avaliku ja erasektori partnerlused on olulised peamiste digitaaltehnoloogia komponentide väljatöötamise seisukohalt. Kasutuselevõttu valmistatakse ette katsekeskkondades ja -rajatistes või tootmise katseliine kasutades elluviidavate ulatuslike katseprojektidega, mis annavad standardimisprotsessi jaoks vajalikke teadmisi ja infot. Liikmesriikidelt ja tööstusest saadud esialgse tagasiside põhjal on töötatud välja võrku ühendatud nutikate tehaste, tervishoiu ja hoolduse, nutika põllumajanduse, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse ja nutika energeetika tööstusplatvormide algatused ning loodud tööstusandmete ristkasutuse ja asjade interneti platvorm.

Teatises Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia kohta on tõdetud, et „standardimine ja koostalitlus on siseturu mastaabi parimaks võimalikuks ärakasutamiseks hädavajalikud, eriti elektritranspordi puhul; seega tuleb kõrvaldada elektriautode laadimise tõkked kogu ELis“. Komisjon võtab lähemal ajal vastu esimese mitmest komisjoni delegeeritud määrusest, millega lisatakse ja ajakohastatakse viiteid standarditele, millele on osutatud direktiivi 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta) II lisas esitatud tehnilistes kirjeldustes.

2.Kaupade ja teenuste kvaliteedi parandamine ning nende ohutuse, turvalisuse ja kestlikkuse suurendamine

Tõhus standardimispoliitika aitab kaasa õigusaktidega kehtestatud ohutusnõuete täitmisele. Selle poliitika kohaselt töötatakse välja asja- ja ajakohaseid tehnilisi kirjeldusi ning üldiselt tunnustatavaid katsemeetodeid, millega mõõdetakse kaupade ja teenuste vastavust ettenähtud kvaliteedi-, ohutus- ja turvalisus- ning energia- ja materjalitõhususe nõuetele. Kvaliteedi-, ohutus-, turvalisus- ja kestlikkuseesmärgid on üldiselt vastastikku täiendavad, kuid mõnel juhul võivad need ka omavahel vastuolus olla. Standardimistegevuse eesmärkide võimalikult tasakaalustatud ja vastastikku tugevdav saavutamine on endiselt keeruline.

2.1.Kvaliteet

Selleks et parandada teenuste kvaliteeti, on komisjon palunud Euroopa standardiorganisatsioonidel välja töötada Euroopa standardid näiteks postiteenuste valdkonnas, kus standardid on aidanud kaasa postipakkide kättetoimetamise sektori arengule, ning horisontaalteenuste standardid. Viimaseid töötab välja CEN ja nendest lähtuvad teenuseosutajad näiteks oma tegevuse tulemuslikkuse mõõtmisel.