[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel,

KOM(2008) XXX

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole

EN

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. ELi poliitikaalgatus kolmepoolses koostöös 4

2.1. Kolmepoolse koostöö juhtpõhimõtted 5

2.2. Kolmepoolse koostöö konkreetsed eesmärgid 5

2.3. Arengupoliitikat käsitlev dialoog ja arengupartnerlus 6

3. Järeldused 8

SISSEJUHATUS

21. sajandi alguse uuenenud geopoliitiline olukord kätkeb endas väljakutseid ja võimalusi kõigi jaoks. See väide ei ole tõesem kuskil mujal kui Aafrikas, mis on jõudmas uude ajajärku. Aafrika areneb, on demokraatlikum, elavam ja kohandumisvõimelisem, mis võimaldab tal saada kasu üleilmastumise võimalustest.

Aafrika Liidu loomine, Aafrika piirkondlike majandusühenduste tugevnenud roll, Aafrika majandusliku arengu (uus Aafrika arengupartnerlus (NEPAD)) ja demokraatliku valitsemistava edendamise (Aafrika vastastikune järelevalvemehhanism) kavad koos Aafrika Liidu strateegiakavaga (2004−2007) märgivad põhjalikku murrangut selles, kuidas Aafrika ennast näeb ja kuidas ta suhtleb oma välispartneritega. Aafrika on nüüd otsustanud kinnitada oma rahvusvahelist staatust ja on muutumas aktiivseks peamistes üleilmsetes küsimustes, nagu toiduga kindlustatus, energeetika, kliimamuutused ja muutuv majanduskeskkond.

Aafrika on loonud partnerlusvõrgustiku, mis viitab sellele, et kontinent võtab suurema vastutuse oma arengu eest, otsides Aafrika probleemidele Aafrikast lähtuvaid lahendusi. Samal ajal on uuenenud huvi kõnealuse kontinendi vastu, kuna Aafrika on majanduslikel, poliitilistel ja julgeolekukaalutlustel strateegiliselt tähtis. See pakub tõelist võimalust Aafrika arenguks ja vaesuse tõkestamiseks, mis on teretulnud.

Euroopa Liit ja Hiina on mõlemad Aafrika riikide kauaaegsed partnerid. Aafrika kaubanduspartnerite ja Aafrikasse investeerijate seas on EL esimesel ja Hiina kolmandal kohal. Mõlemad on viimaste aastate jooksul vastusena Aafrikas toimunud muutustele ulatuslikult kohandanud oma strateegiat.

Aafrika on ELiga loonud uue ja kõikehõlmava partnerluse, mis lepiti kokku teisel Aafrika-ELi tippkohtumisel 2007. aasta detsembris Lissabonis[1]. Lissabonis kokku lepitud Aafrika-ELi ühisstrateegias ja selle esimene tegevuskavas määratakse kindlaks ühised väljakutsed, huvid ja konkreetsed valdkondlikud partnerlused, et likvideerida vaesus, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja edendada julgeolekut, inimõigusi, demokraatlikku valitsemistava, säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni ning integreerumist maailmamajandusse. EL, kes on ühiselt suurim ametliku arenguabi andja, on nõustunud eelkõige Aafrikale antavat abi suurendama ja tõhustama[2] ning on kohustunud kooskõlastama oma Aafrikat käsitleva poliitika Aafrika Liidu prioriteetidega („omavastutus”). Peamised rahastamisvahendid on tagastamatu abi ja sooduslaenud.

Hiina on alates 1990. aastatest taastanud oma koha üleilmse jõuna ja on tihendanud oma partnerlust Aafrikaga. Alates aastast 2000 on Hiina ja Aafrika vaheline kaubandus järsult suurenenud, samuti Hiina investeeringud Aafrikasse ja Hiina on teinud Aafrika riikidega tihedamat arengukoostööd. See hõlmab ka oma kogemuste jagamist vaesuse vähendamisel. Uus lähenemisviis Aafrikale sätestati 2006. aastal, mil Hiina esitas valge raamatu Aafrika-poliitika kohta, milles keskenduti rahu ja stabiilsuse edendamisele, arengule ja üldisele heaolule[3]. Hiina ametlik arengupoliitika on teha koostööd, milles keskendutakse suveräänsusele, ühtekuuluvusele, rahule ja arengule ning mille peamisteks põhimõteteks on mittesekkumine siseasjadesse ja vastastikune kasu. Kaubandus, investeerimine, infrastruktuuri võtmeprojektid ja koolitus Hiinas (stipendiumid) on peamised vahendid, mida toetatakse peamiselt laenude ja mitterahaliste toetuste kaudu[4].

Pärast 2006. aasta novembris toimunud Pekingi tippkohtumist sõlmisid Hiina ja Aafrika koostööfoorumi (edaspidi „FOCAC”)[5] raames uue strateegilise partnerluse. Paljud vaatlejad panid tähele hulka ühiseid eesmärke ja huvisid Aafrika majanduskasvu edendamisel ja maailmamajandusse integreerimisel, aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ja jõupingutuste tegemisel konfliktide ohjamise ja rahuvalve valdkonnas.

Nii EL kui ka Hiina on väga huvitatud stabiilse ja säästva arengu edendamisest Aafrikas. EL ja Hiina on selle asjaolu enda jaoks teadvustanud. 28. novembril 2007 Pekingis toimunud kümnendal Hiina ja ELi tippkohtumisel tervitasid ELi ja Hiina juhid mõlemapoolset praktilisemat koostööd oma olemasolevate koostöömehhanismide kaudu Aafrikas, et aidata kaasa kontinendi rahule, stabiilsusele ja säästvale arengule, mille aluseks on võrdsus ja vastastikune kasu. Mõlemad pooled leppisid kokku jätkata dialoogi Aafrika-küsimustes ning uurida aktiivselt tõhusaid võimalusi ja kanaleid Hiina, ELi ja Aafrika koostööks asjaomastes valdkondades.

ELi ja Aafrika ühisstrateegias tervitatakse selgesõnaliselt teiste partnerite panust ja ollakse avatud koostööle samu partnerluseesmärke järgivate kolmandate riikidega. Need argumendid annavad seega otsese võimaluse siduda strateegilistel eesmärkidel omavahel partnerlussuhted, mis ELil on Aafrika ja Hiinaga, ning neid vastastikku tugevdada.

Küsimus on selles, kas EL, Aafrika ja Hiina saaksid veelgi tugevdada poliitikaarutelu ja ühistegevust kolmepoolse koostöö kaudu,[6] mis täiendaks kahepoolset partnerlust[7]. Käesolevas teatises soovitatakse luua nii Aafrika kui ka Hiina partneritega konsensuse alusel järk-järgult laienev kolmepoolne koostöökava mitmes valdkonnas, kus on võimalik koostoimet ja vastastikust kasu maksimeerida.

ELI POLIITIKAALGATUS KOLMEPOOLSES KOOSTÖÖS

Komisjon arvab, et Aafrika, Hiina ja ELi koostöö peaks olema paindlik ja praktiline, et määrata kindlaks ja käsitleda neid erivaldkondi, mis on kolmepoolseks koostööks sobivad, ning et koostöö tuleks võimaluse korral siduda mitmepoolsetes foorumites, eelkõige ÜROs, võetud olemasolevate kohustustega. Kasutada tuleks järkjärgulist lähenemisviisi.

Kolmepoolse koostöö juhtpõhimõtted

- Pragmaatiline ja järkjärguline lähenemisviis : Kohapeal tehtav praktiline koostöö. Koostöös võiks keskenduda konkreetsetele projektidele ja valdkondadele. Selline tulemustele suunatud strateegia aitab sõnastada ühiseid eesmärke.

- Ühine lähenemisviis : Praktilise koostöö igasse etappi kaasatakse asjaomane Aafrika partner (riigi või piirkondliku tasandi) ja see toimub tema nõusolekul.

- Abi tõhusus : kavandatava lähenemisviisi eesmärk on a) vältida topeltmeetmeid; b) tagada iga riigi puhul ELi ja Hiina võetavate meetmete parem kooskõlastatus ja vastavus Aafrika riikide arengustrateegiatele ning hõlbustada kogemuste, sealhulgas Hiina enda arengukogemuste ja parimate tavade vahetamist ning c) aidata kaasa abi tõhususe parandamisele ning vahetada kogemusi, sealhulgas ametliku arenguabi, välismaiste otseinvesteeringute ja muude vahendite rolli üle.

Kolmepoolne koostöö aitab meil kanda ühist vastutust üleilmse valitsemistava edendamise ja arengu eest.

Kolmepoolse koostöö konkreetsed eesmärgid

Kolmepoolses koostöös tuleks algjärgus keskenduda järgmistele valdkondadele, mis on Aafrika stabiilsuse ja arengu võtmeks ning mille puhul kolmepoolse koostöö lisandväärtus on ootuste kohaselt suurim.

1. Rahu ja julgeolek Aafrikas: need on arengu eeltingimused. Seetõttu on Aafrika, ELi ja Hiina huvides teha koostööd, et edendada Aafrika riikide ja majanduse stabiilsust ning heaolu, samuti teha koostööd Aafrika Liiduga ja ÜROs Hiinaga, et tugevdada Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri arendamist ning aidata kaasa Aafrika Liidu rahuvalveoperatsioonidele, suutlikkuse suurendamisele ja koolitamisele.

2. Aafrika infrastruktuuri toetamine : Infrastruktuur on arengu, kaubanduse ja investeeringute selgroog: ühiste strateegiate väljatöötamine ning Aafrika, ELi ja Hiina tegevuse koostoime parandamiseks aitab kaasa Aafrika tohututele infrastruktuurivajadustele vastamisele ja ühiste eesmärkide saavutamisele; edendada tuleks kolmepoolset koostööd taskukohase ja jätkusuutliku infrastruktuuri loomiseks Aafrikas, tõhustades koostalitusvõimet ja piirkondlikku integratsiooni ning parandades tingimusi säästvaks arenguks ja majanduskasvuks (mitmeliigilised transpordikoridorid, telekommunikatsioon, taastuvenergia, valdkonnapõhised lähenemisviisid). Aafrika infrastruktuuride konsortsium peaks olema ühenduslüliks, mille kaudu Aafrika, EL ja Hiina kooskõlastavad oma tegevust ja vahetavad kogemusi koos muude riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Aafrika väljendatud prioriteetide (lühiajaline tegevuskava (STAP) ja uue Aafrika arengupartnerluse infrastruktuuriprojekti ettevalmistamise rahastamisvahend (NEPAD-IPPF) aastal 2003) kooskõlastamist saaks samuti tugevdada raamistikus, mida pakub ELi ja Aafrika infrastruktuurialane partnerlus.

3. Keskkonna ja loodusvarade säästev majandamine on võtmetähtsusega jätkusuutliku majanduskasvu, kliimamuutustega võitlemise ja ühiste kaubandushuvide seisukohast. Kolmepoolne koostöö, mis on seotud selliste algatustega nagu mäetööstuse läbipaistvust käsitlev algatus (EITI), metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT) ja Kimberley protsess, peaks Aafrika riikidel võimaldama tugevdada kohalikku suutlikkust majandada loodusvarasid ja hallata kaubandust ja konkurentsi avatud ja läbipaistval viisil, et maksimeerida jätkusuutlikku investeerimist ja arengutulemusi, eelkõige valdkondades, nagu metsandus, taastuvenergia, energiatõhusus, jäätmekäitlus, kalandus ja mäetööstus. Võttes arvesse pikaajalise riikliku kohanemisvõime loomise tähtsust, eelkõige riikides, mis on kliimamuutustele kõige vastuvõtlikumad, teeb komisjon ettepaneku kaaluda võimalust alustada koostööd Aafrika Liidu komisjoni ja Hiinaga, et suurendada kliimamuutuste ja taastuvenergiaga seotud suutlikkus, mis hõlmaks tõenäoliselt tehnosiiret ja puhta arengu mehhanismi investeeringute mahu suurendamist, seda ka pärast 2012. aastat kehtima hakkava ülemaailmse kliimamuutuste kokkuleppe raames . Tugev keskkond aitab kaasa kõige vaesema elanikkonna elatise tagamisele ja püsivale rahule. Ühine suutlikkuse suurendamine on kooskõlas kahepoolse keskkonnaalase dialoogiga, mida peetakse juba Euroopa Komisjoni ja Hiina ning Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu vahel.

4. d) Põllumajandus ja toiduga kindlustatus: põllumajandusvaldkonna tootlikkuse tõstmine on oluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks üleüldiselt, eriti aga esimese eesmärgi saavutamiseks, mis käsitleb vaesuse ja nälja ohjeldamist. Kolmepoolne koostöö võib tõsta Aafrika põllumajanduslikku tootlikkust ja tootmise taset ning aidata kaasa paremale toiduga kindlustatusele jätkusuutlikul viisil, milles pööratakse piisavat tähelepanu toiduainete tootmise sotsiaalmajanduslikele, keskkonna- ja tervishoiuaspektidele. Komisjon teeb ettepaneku uurida kolmepoolse koostööga saavutatavat koostoimet järgmistes valdkondades: põllumajandusalane teadustegevus ja innovatsioon, erilise tähelepanuga toidukaupadel; loomahaiguste kontrollimine; ning toiduga kindlustatus, rõhuasetusega sanitaar- ja fütosanitaarstandardite kindlaksmääramisel ja järgimisel. Kolmepoolne koostöö peaks toimuma Aafrika põllumajandusarengu programmi (CAADP) raames, mis kujutab endast pikaajalist tegevuskava Aafrika põllumajanduslikuks arenguks.

Arengupoliitikat käsitlev dialoog ja arengupartnerlus

Eelnevalt nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks laiendada keskvalitsuse ja kohalikul tasandil peetavaid arutelusid, toetudes olemasolevate ELi ja Aafrika ning ELi ja Hiina vahelisele dialoogile; nimetatud arutelud peaksid täiendama ÜRO raamistikku. Kõigil tasanditel on oluline parandada teadmiste vahetamise ja arutelude pidamise tava. Samaaegselt peetavad eksperdirühmade vahelised dialoogid oleksid poliitikakujundajatele abiks teineteise poliitika ja lähenemisviiside mõistmise tugevdamisel ja koostöövõimaluste kindlaksmääramisel, andes ka panuse teadustegevuse alase suutlikkuse suurendamisse ja tugevdades inimestevahelisi kontakte.

Arutelusid tuleks algatada ja tugevdada erinevatel tasanditel, toetudes olemasolevatele struktuuridele ja foorumitele:

- kontinendi tasandil: ELi arvates peaks Aafrika Liidu komisjonil olema kõnealustes aruteludes oluline roll, et edendada Aafrika kontinendi ja piirkondliku tasandi integratsiooni. ELi delegatsiooni juht Aafrika Liidu juures Addis Abebas, Etioopias võiks olla ühenduslüliks, kes korraldab korrapäraseid ja sihtotstarbelisi konsulteerimisi Aafrika Liidu, ELi ja Hiina vahel eelkõige rahu ja julgeoleku valdkonnas.

- piirkondlikul tasandil: Euroopa Komisjon on mänginud ainulaadset rolli Aafrika piirkondlike majandusühenduste tugevdamisel ja tal on hea koostöövahend Euroopa Arengufondi näol. Eri piirkondlikud strateegiad ja sihtprogrammid võiksid olla kolmepoolse koostöö edendamise alguseks kõigis nimetatud valdkondades, kuid eriti infrastruktuuri valdkonnas, kus suurte energeetika- ja telekommunikatsiooniprogrammide või mitmeliigiliste transpordikoridoride kavandamise ja rakendamise puhul on riikliku raamistiku toetamiseks vajalik piirkondlik mõõde nii institutsioonilisel kui ka haldustasandil[8].

- riigi (saadiku) tasandil korrapärasteks ja sihtotstarbelisteks teabe- ja seisukohtadevahetusteks, samuti mitmepoolsetes, riikide juhitavates raamistikes.

- ELi-Hiina kahepoolne dialoogi raames: lisada Aafrikat käsitlevad küsimused tavapärase teemana ELi ja Hiina konsultatsioonide päevakorda strateegilise dialoogi, ühiskomitee ning Aafrika Liidu eesistuja kolmiku ja ELi-Hiina tippkohtumiste raames. Kui see on teostatav, tuleks kaasata asjaomased Aafrika esindajad.

Selleks et edendada arengupartnerlust (kaheksas aastatuhande arengueesmärk) ja arenguabi tõhusust (Pariisi deklaratsioon arenguabi tulemuslikkuse kohta[9]), on eriti vaja laiendada Aafrika partneritega praegust teabe ja kogemuste vahetamist riiklike strateegiate kohta ja selle kohta, kuidas kõik pooled oma arengupoliitikat ellu viivad ja hindavad, et parandada nende tegevuse vastastikust täiendavust ja tööjaotust, riiklike süsteemide kasutamist, prognoositavust ja tulemuspõhist juhtimist ning samas vähendada abi andmise menetluslikke piiranguid. Seda saab teostada õppekülastuste, ametnike praktika ja tavapäraste konsultatsioonide abil keskvalitsuste ja riiklikul tasandil. „Doonorriikide koordineerimiskoosolekud” võiksid laieneda „arengupartnerite koordineerimiskoosolekuteks”, ning nende käigus võiks kasutada Hiina kogemusi. Rahvusvaheline vaesuse vähendamise keskus Hiinas soovib olla selliste teabevahetuse platvorm ja on palunud selleks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee, tavapäraste rahastajate ja ELi toetust. Heiligendammi dialoogi, milles Hiina osaleb, võib sellisele uuele lähenemisviisile kaasa aidata. Uusi vaatenurki võivad pakkuda ka Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni aktiivsema osaluse poliitika ja arenguabikomitee kaalutlused komitee uute volituste kavandamisel, et need vastaksid tuleviku väljakutsetele. Kolmepoolne koostöö Aafrikas saaks seda protsessi toetada praktiliste kogemuste kaudu ja pakkuda kasulikke õppetunde, mida saaks kasutada käimasoleva abi ja arengu tulemuslikkust käsitleva arutelu käigus.

JÄRELDUSED

Kolmepoolne koostöö käivitub järk-järgult, kuid võib parandada tulemusi üleilmsete arenguväljakutsete lahendamisel tõhusal ja mitmepoolsel viisil. Kolm partnerit võivad koos edendada ühiseid huvisid ja arutada olulisi üleilmseid väljakutseid samal ajal, kui nad jätkavad suhtlust ka kahepoolselt. Kolmepoolne koostöö tugevdab kahepoolseid partnerlusi ja suurendab Aafrika Liidu suutlikkust täita juhtrolli Aafrika arengus ja rahvusvahelisel tasandil. Kolmepoolse koostöö üldtulemus aitab meil kanda ühist vastutust üleilmse valitsemistava edendamise ja arengu eest.

Euroopa Komisjon kutsub ELi liikmesriike ning Aafrika ja Hiina partnereid kaaluma ja toetama eelnevalt esitatud ettepanekuid ning tegema koostööd kolmepoolsete algatuste korraldamiseks, mille raames võiks:

- tugevdada kooskõlastatust asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja algatuste raames, mis hõlmavad eelkõige Aafrikat, ning määrata kindlaks koostöö asjakohased viisid;

- tugevdada delegatsioonide ja ametnike vahetust kõigi osalejate vahel, et õppida üksteiselt ja luua võrgustik, mis toetaks kolmepoolset arutelu ja koostööd rahvusvahelisel, keskvalitsuste ja riiklikul tasandil ja parandaks teabe liikumist;

- korraldada rotatsiooni korras iga-aastaseid kõrgete ametnike kohtumisi (EL-Aafrika Liit-Hiina), et kooskõlastada arutelu ja koostööd strateegiliselt;

- kutsuda Aafrika Liidu eesistuja kolmik ühinema ELi ja Hiina iga-aastase dialoogiga Aafrika üle;

- tõhustada teadustegevust ja teadmiste loomist kindlaks määratud valdkondades;

- sõlmida ametite, institutsioonide ja ühendustega erilepinguid, et hõlbustada tulemustele suunatud ühisalgatusi;

- edastada käesolev teatis Aafrika ja Hiina partneritele, et seda saaks arutada tippkohtumisel või ministrite tasandil.

Seepärast palub komisjon nõukogul ja Euroopa Parlamendil eelnevalt nimetatud ettepanekud heaks kiita, et neid oleks võimalik arutada ELi Aafrika ja Hiina partneritega.

[1] Lisateavet saab veebilehelt: http://www.africa-union.org/root/AU/Conferences/2007/December/eu-au/AU_EU.htm

[2] Teatises „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina” teeb komisjon ettepaneku mitme meetme kohta, et julgustada liikmesriike suurendama abi mahtu ja tõhusust, samuti valdkondade kohta, kus ELi poliitikat saaks paremini kooskõlastada.

[3] Hiina Rahvavabariigi Välisministeerium (2006) „Hiina Aafrika-poliitika”, jaanuar 2006.

[4] Täpseid summasid on raske kindlaks määrata, kuna raamatupidamismeetodid on väga erinevad ja Hiina ei avalda veel abi käsitlevat statistikat. Peale keskvalitsuse programmide on suur hulk osalejaid piirkondlike omavalitsuste ja ettevõtjate seast, kes loovad Aafrikaga üha tihedamat ja keerukamat suhtevõrku.

[5] Hiina ja Aafrika koostööfoorum (FOCAC) käivitati 2000. aastal Pekingis toimunud ministrite kohtumise kaudu. Kolmas FOCAC peeti tippkohtumise tasandil 3.−5. novembril 2006 Pekingis. Üksikasjad: http://english.focacsummit.org/

[6] Kooskõlas Accra tegevuskava lõikega 19b, milles julgustatakse kolmepoolset koostööd.

[7] 2006. aasta teatises „EL-Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” käsitleti Hiina esilekerkimise üldisemat mõju. Käesolevas teatises keskendutakse konkreetsemalt sellele, kuidas EL reageerib arenguvõimalustele ja väljakutsetele, mis tulenevad asjaolust, et Hiina on muutunud Aafrika üheks peamiseks arengupartneriks.

[8] Piirkondlikul tasandil peaks sekkuma ainult juhul, kui teatavad tingimused (valitsemistava, piirkondliku tasandi institutsionaalne ja haldussuutlikkus, valdkonna ja piirkondliku tasandi organisatsioonide tõhusus) on täidetud ja loovad erinevate kavandatavate meetmete võtmiseks vajaliku soodsa keskkonna.

[9] was. Hiina on alla kirjutanud Pariisi deklaratsioonile abi tulemuslikkuse kohta 2. märtsil 2005. Hiina jälgib aktiivselt teiste allakirjutanute ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee asjaomast tegevust. Hiina osaleb ka järelmeetmetes (nt abi tulemuslikkust käsitleval Accra kõrgetasemelisel foorumil septembris 2008).