ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1

Olgugi, et on tehtud edusamme, on paljud kodanikuühiskonna esindajad leidnud, et need on ebapiisavad, võttes arvesse üldhuviteenuste osatähtsust Euroopa kodanike igapäevaelus, ning tulevase Euroopa põhiseaduse väljatöötamise raames on suurenenud nende algatuste arv, mille eesmärk on kinnitada üldhuviteenuste põhimõtted Euroopa Liidu ühiste eesmärkide hulka, et edendada turvalisust ja sotsiaalset õiglust ning tagada need kvaliteetsete teenuste abil, mis põhinevad universaalsuse, võrdsete võimaluste, omandivormi suhtes kehtiva neutraalsuse ja jõukohaste hindade põhimõttel.
3.14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seetõttu arvamusel, et ELi strateegia peaks aktiivselt tegelema vastavate küsimustega, kuid kahjuks strateegia ei tee seda. Komitee tõstatab küsimuse, kas põhjus on selles, et komisjoni poolt strateegia rakendamiseks kavandatud 25-aastane periood on äkki siiski (liiga) lühike. Komitee ei saa heaks kiita komisjoni viidet sellele, et kõnealuse ajavahemiku jooksul ei ole eeldatavasti vaja arvestada taastumatute loodusvarade olulise vähenemisega ning selle tõttu jäetakse taastumatute loodusvarade küsimus käsitluse alt sama hästi kui välja. Tarvis on komisjoni selgeid seisukohti taastumatute loodusvarade kohta, mis ulatuvad strateegia praegusest ajahetkest kaugemale. Seetõttu oleks vaja strateegia ajakava algusest peale pikendada, näiteks 50 või isegi 100 aastani, mis on loodusvarade kasutamist arvestades võrdlemisi lühike aeg. Loomulikult tuleb nii pika ajakava korral sõnastada pikaajaliste eesmärkide vaheetapid. EMSK juhib tähelepanu sellele, et sellisest toimimisviisist teatas komisjon 2005. aastal teatises (4).
4.3.2.2

Komisjoni väljendab kahtlust seoses nn 26. korraldusega finantsteenuste valdkonnas. Teisest küljest on minimaalse ühtlustamise põhimõte tekitanud liiga palju erinevusi. Päritoluriigi põhimõte on olnud Euroopa Liidu siseselt suurepärane liberaliseerimis- ja konkurentsi edendamise vahend. Mida suurem on vastastikune usaldus üksikute liikmesriikide siseriiklike õigusaktide kvaliteedi suhtes, seda rohkem liikmesriigid tulevikus kõnealust põhimõtet tunnustavad. Sellest seisukohast kujutab õigusnormide täielik ühtlustamine endast mainitud usaldusel põhinevate suhete tähtsat katalüsaatorit, ja need suhted omakorda panevad aluse järkjärgulisele ühise kultuuri tekkimisele. See peaks viima finantsteenuste valdkonna lepingute oluliste sätete ühtlustamisele. Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et seni ei ole veel esitatud ühtegi tõendit 26. korralduse (tegeliku) kohaldatavuse kohta ja et komisjon peaks igal juhul nimetatud korralduse kohaldamist põhjalikult uurima. Ühes oma varasemas arvamuses sedastab komitee järgmist: “[26. reegel] saab olla lahenduseks alles pärast seda, kui kõigi 25 liikmesriigi seaduste ja lepingute põhjaliku uurimise kaudu on kindlaks tehtud, et paralleelne õigusakt ei riku nende riikide seadusi. Igal juhul on vajalik, et standardimisreeglid ei takistaks uute teenuste pakkumist ega pidurdaks sel moel uuendusi” (4)
2.1

Komitee on aastate jooksul esitanud lihtsustamise kohta rea arvamusi, seda alates Euroopa Ülemkogu konsulteerimistaotlusest 1995. aastal, kui loodi töögrupp ühenduse eeskirjade lihtsustamisvõimaluste arutamiseks. Kõnealustes arvamustes jõudis komitee järgmistele järeldustele: — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee ning liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogude vahel peaks toimuma dialoog; — lihtsustamisprotsessi jaoks ei ole tarvis uusi ideid; vaja on tõhusalt rakendada Euroopa institutsioonide ja Lissaboni Euroopa Ülemkogu poolt juba välja töötatud ideid; — õigusaktide ettepanekud peaksid vastama järgmistele kriteeriumidele: — kas sätted on arusaadavad ja kasutajasõbralikud? — kas sätted on üheselt mõistetavad? — kas sätted on kooskõlas kehtivate õigusaktidega? — kas sätete reguleerimisvaldkond peab olema nii lai, nagu on kavandatud? — kas järgimise tähtajad on realistlikud ning kas need võimaldavad ettevõtetel ja teistel sidusrühmadel kohaneda? — milline järelevalvekord on paika pandud, et tagada õigusaktide ühtlane jõustamine ning kontrollida nende tõhusust ja kulusid? — sidusrühmad toetavad tugevalt suurema ise- ja kaasreguleerimise ideed; — piisavalt ei ole uuritud vähem detailse ja pedantse õigusloome võimalusi, mis jätaksid ruumi kaas- ja isereguleerimisele (9).
4.3.25

EMSK leiab, et võitlus ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga, mis on üks ühise kalanduspoliitika eesmärke (eelkõige selle välismõõtmes), vääriks samuti tegevuskavas mainimist, et määrata kindlaks võimalikult lihtne ja tõhus viis niisuguse kalapüügi vastu võitlemiseks. EMSK on arvamusel, et kõnealuse protsessi keskmes peab olema juurdepääs tarbimisturgudele, asjaomase sadamariigi volituste suurendamine ja avamerel toimuva ümberlaadimise keelustamine.
6.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et Euroopa naaberriikide poliitika edu sõltub suurel määral kõigi institutsiooniliste osalejate võimekusest kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid riiklike tegevuskavade elluviimisse. Seda on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põhjalikult selgitanud oma varasemates arvamustes ning sarnaselt ka kõikides laienemisprotsessi käsitlevates arvamustes (8). Tuleb loota, et komisjon annab kriteeriumide, korra ja vahendite näol selgemaid suuniseid kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise kohta riiklike tegevuskavade rakendamisse. Olenemata punktis 3.3 toodud selgitustest on laienemise käigus saadud kogemused oluliseks lähtepunktiks nii kandidaatriikide majanduslike ja sotsiaalsete osalejate kaasamisel läbirääkimiste protsessi kui ka Euroopa Liidu liikmesriikide ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelisse dialoogi. Kui esimene neist dünaamilistest protsessidest on saavutatud (eriti mõnes endises kandidaatriigis, mis on nüüd Euroopa Liidu liikmesriigid), on teine jäetud organisatsioonide, sihtasutuste ja nõuandvate organite, eelkõige Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vabatahtliku algatuse hooleks. Siiski nõuab Euroopa naaberriikide poliitika elluviimine kõnealuse kaasatuse struktureerimist ja tagamist.
1.3

Vaja on usaldusväärsetel ja võrreldavatel näitajatel põhinevat analüütilist lähenemisviisi. See on vajalik usaldusväärse pildi loomiseks eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest või nende puudumisest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et lisaks statistilisele lihtsustamisele tuleb välja töötada kvalitatiivsed näitajad.
1.1

Kõnealuse ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 8. detsembri 1969. aasta direktiiv 69/466/EMÜ San José kilptäi tõrje kohta. Uus direktiiv asendab sellesse koondatud õigusaktid; kõnealuses ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
3.1.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb kahetsust selle üle, et naiste perspektiivi ei ole teatises põhjalikumalt käsitletud, olgugi et see on sissejuhatuses ära märgitud. Kuigi keskkoolis miniettevõtete tegevuses osalevate tüdrukute suhtarv on sama kui poiste puhul ning mõningates riikides isegi kõrgem, on tõenäolisemalt siiski mehed need, kes hakkavad tegelema ettevõtlusega ja omavad ettevõtteid, ning uuringute (7) kohaselt on nad oma ettevõtlusalastes oskustes kindlamad kui naised. Need tulemused väärivad edasist käsitlemist ning puudutavad haridussüsteemi üldiselt.
2.2

Kõnealuste dokumentide alusel on Euroopa Liidu kodanikel õigus saada teavet Euroopa Liidu tegevuse ja selle põhjuste kohta. Komitee tõi oma järelemõtlemisperioodi käsitlevas arvamuses välja üldsuse ootused Euroopa tulevikku puudutava poliitika piisava sisu osas. Komitee tervitab kõnealuses kontekstis 4. aprillil 2006 sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet, millega suurendati rahastamise kogumahtu ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud finantsraamistikus võrreldes Euroopa Ülemkoguga algselt sõlmitud kokkuleppega. Viidates oma eelmisele arvamusele (2), märgib komitee siiski, et see vahendite kasv on piiratud ja finantsperspektiiv ei anna piisavalt võimalusi, et saaks eemärgid täita vastavalt soovitud ambitsioonidele.
EMSK võtab teadmiseks, et ülalmainitud valdkonna ühenduse rahalise toetuse pakutud aastane baasmäär ei tohiks kogu Euratomi seitsmenda raamprogrammi kestel ületada 20 %. Komitee arvates on kõnealune määr vajalik, et liikmesriigid annaksid olulise panuse hästikoordineeritud (vt punkt 1.4) ühenduse programmi, pakkudes asendamatu baasi, toetuspinna ja sisendi ITERi ühisettevõttele ja DEMO-algatusele. Kuigi kõnealune määr võib olla sobiv alguses, on küsitav, kas sellest piisab kogu programmi vältel, et see motiveeriks liikmesriike omalt poolt andma piisavaid ja vajalikke rahalisi vahendeid. Seega soovitab komitee, et ettevaatusabinõuna tõstetakse määr 25 %-ni, mis oleks ikka veel ainult pool või kolmandik (artikli 32 lõige 1) toetusest, mida ühendus muidu annaks. Lisaks sellele on komitee seisukohal, et neid ülempiire tuleks reeglina ka kohaldada.
3.5.1

Komitee nõuab, et komisjon seda sätet radikaalselt muudaks. Esiteks ei õigusta kütuse turustajate olukord seda, et maksuvabastust laiendataks peale paagis sisalduva kütuse ka kaasaskantavatele mahutitele. See soodustus tuleks tühistada — kas või juba ohu tõttu, mida võib põhjustada kütuse vedamine väljaspool paaki. Lisaks tuleb meenutada, et paljude riikide liikluseeskirjades on see juba keelatud. Keeldu tuleks laiendada kõigile sõidukisse lisatud täiendavatele mahutitele. Veokite puhul, millel on sageli kaks mahutit, peaks keeld kehtima nende mahutite kohta, mis ei olnud aktsepteeritud sõiduki registreerimise ajal.
2.1.1

See on üheks peamiseks ohuks riikide terviklikkusele ja üldisemalt võttes isegi demokraatiale, mis on neile omane. Äärmistel juhtudel võib see viia alternatiivsete ebaseaduslike ühiskonna kontrollimeetmete kasutamiseni.
4.1.1

Kiire lairibaühenduse kättesaadavus kõikidele inimestele on oluline ELi kõikide piirkondade — nii linna- kui ka maapiirkondade — majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohalt. See kehtib eelkõige globaalses teadmistepõhises majanduses, mis on arengu mootoriks paljudes valdkondades. Teadmistepõhised ettevõtted arenevad siis, kui nende toetuseks on olemas oskused ja infrastruktuur. Väikeste kuludega hallatav maailmaklassi lairibainfrastruktuur on 21. sajandi dünaamilise majanduse hädavajalik osis. Üha suurem hulk tänapäevaseid tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalteenuseid sõltub nüüd ja edaspidi lairibaühenduse olemasolust. Sellise võimaluse puudumisel on ebasoodsas olukorras olevatesse kogukondadesse kuuluvad inimesed edaspidigi teistega võrreldes ebasoodsamas olukorras. Erinevalt Ameerika Ühendriikidest ja mõnest Aasia riigist on enamik Euroopa riike olnud oma kodanikele lairibaühenduse pakkumisel väga aeglased.
2.3.7.2

Komitee tunnistab, et naiste juurdepääs meediale ning eriti otsuseid tegevatele ametikohtadele meedias on veel puudulik, kuid nõustub, et poliitika sõnastamine peab olema seotud soolise võrdõiguslikkuse ja meediaga. Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee: a) töötada välja üleeuroopalised teavitamismeetmed nulltolerantsi kohta seoses naiste suunas tehtavate seksistlike solvangutega ja alandavate kujunditega meedias; b) vastavalt komisjoni direktiivi ettepanekus teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta tehtud soovitustele liikmesriikidel tagada, et audiovisuaalsed kommertsteadaanded ei sisaldaks diskrimineerimist rassi, soo või rahvuse alusel (12); c) viia sisse soolise koolituse moodulid meediakoolitusasutustes ja töötada välja tugevad mehhanismid, mille eesmärk on saavutada sooline tasakaal meediatööstuse kõikidel otsustustasanditel; d) avaliku ringhäälingu arendamist iseseisva meediavahendina, mille avaliku teenuse ülesandeks oleks inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitsmine.
4.1

Siiski toob EMSK välja, et a) kui töökeskkonnas või tööstuses kasutatavaid elavhõbedat sisaldavaid vahendeid ei keelustata, on vaja garantiid, et nende seadmete lõppladustamine ja ringlussevõtmine pärast käibelt kõrvaldamist sisaldab elavhõbeda töötlemist, et takistada selle vabanemist keskkonda ning keskkonnale ja rahvatervisele ohu tekitamist. Tagada tuleb nõuetekohane kontroll, koolitustoetus ja nõustamine, eelkõige käsitöösektoris ja väiksemastaabilises juveelitööstuses, kus elavhõbedat siiani kindlates protsessides kasutatakse, b) nii mõjuhinnang kui ka ettepanek näivad alahindavat probleemi, mis tuleneb hetkel kasutusel olevate elavhõbedat sisaldavate seadmete viskamisest olmejäätmetesse. Liikmesriikide tähelepanu tuleb juhtida vajadusele elutsükli lõpu algatuste järele ja nende potentsiaalsele kasule, kindlustamaks kõnealuste seadmete võimalikult kiire kasutuselt kõrvaldamine, c) veel ringluses olevate elavhõbedat sisaldavate seadmete eemaldamist saab hõlbustada rahaliste toetusmeetmetega ning eelkõige kohaste kasutajatele suunatud teabekampaaniate korraldamisega, et teadvustada ohtu ja innustada vastutustundlikult käituma, paludes neil elavhõbedat olmejäätmetesse mitte visata ega lubada lastel seda puutuda, mis on veelgi olulisem. Samaaegselt peab tagama sobivad stiimulid neile tarbijatele, kes seadmed kiirendatult ümber vahetavad, d) elavhõbedat sisaldavate seadmete eemaldamiseks peaksid müüjad kasutama liigendatud kogumist sarnaselt elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivis sätestatud korrale, e) erilist tähelepanu tuleb pöörata imporditud toodetele, et välistada kitsendavatest Euroopa õigusaktidest saadava kasu nullimist kolmandatest riikidest pärit toodetega, mis ei arvesta üldse elavhõbeda väärkasutamise ohtudega.
6.1.3

Teatud looduslike piirangute ja majandustingimuste tõttu on taastuvate energiaallikate globaalset potentsiaali keeruline kindlaks määrata. Mõningates uurimustes on viidatud võimalusele, et 2050. aastal on taastuvate energiaallikate turuosa Euroopas ligi 100 %, ent selline arvamus ei ole üldiselt toetust leidnud ja ka komisjoni stsenaariumid ei toeta seda — isegi taastuvate energiaallikate osakaalu osas kõige optimistlikumates alternatiivsetes stsenaariumides prognoositakse neile 2030. aastaks 15 %-list turuosa. Seni on taastuvate energiaallikate kasutamine 25-liikmelises Euroopa Liidus arenenud aeglasemalt kui eesmärgiks seatud.
4.6.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab kohustuste õiglast jagamist. Selle kohaselt on makseteenuse pakkuja kohustatud tõendama, et makse tõendamisvahendi omanik on maksekorralduse ise andnud. Kui makse on sooritatud eriliste ja kuritarvitamisekindlaks tunnistatud turvatunnustega, peaks kehtima prima facie (esimesel muljel põhinev) tõend, et makseteenuse kasutaja jättis makse autoriseerimata või tegutses vähemalt raske hooletusega. Muus osas ei tohiks tõendite hindamist riigisiseste kohtute kaudu ebamõistlikult piirata, seda enam, et liikmesriikide tsiviilprotsessiõigus on ühtlustamata.
5.6

Artikli 10 lõikega 1 määratakse kindlaks fondi maksimaalne toetus, mis on 50 % liikmesriigi kavandatud meetmete kogukuludest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei soovi selles määras kahelda. Siiski osutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõsiasjale, et fondi rahalise toetuse taseme ja käsitlevate juhtumite arvu ja mõõtme vahel on seos.
4.1.1.15

Kuigi EMSK nõustub komisjoni hinnanguga, et ühenduse kalapüügisektor on majanduslikus kriisis, on ta veendunud, et sektori päästmiseks välja pakutud meetmed ei ole realistlikud ega piisavad. EMSK peab kõnealuseid meetmeid ebarealistlikeks, kuna suur osa ettevõtjaid on VKEd või ühe laeva omanikud, kes töötavad piiratud ressurssidega püügikohtades, kellel on väga väikesed meeskonnad, kelle suhtes kehtivad ranged kalapüügisektori juhtimise eeskirjad ning kellel on väike tegutsemisvabadus, et võtta meetmeid ümberkorraldusteks ning enda elujõulisuse tagamiseks lühemas perspektiivis. Lisaks on nende uute meetmete rakendamiseks praktikas vähe võimalusi, kuna peale Kalanduse Arendusrahastu/Euroopa Kalandusfondi vahendite ei anta käsutusse täiendavaid ühenduse vahendeid. Seepärast on EMSK arvamusel, et kõnealusel teatisel on enamiku kalandusettevõtete jaoks väike praktiline mõju.
1.2

Aktsiate blokeerimine, s.o kohustus aktsiad deponeerida või blokeerida mõne päeva jooksul enne üldkoosolekut, et oleks võimalik hääletada, kehtib endiselt mitmetes ELi riikides. Mõnedes riikides on see õigupoolest kohustuslik. See on kulukas tava, mis takistab aktsionäridel aktsiatega kaubelda enne üldkoosolekut. Samuti peab enamik institutsioonilisi investoreid seda hääletamise üheks suurimaks tõkkeks. Kavandatava direktiivi artikkel 7 välistab igasuguse ettepaneku aktsiaid “blokeerida”, nõudes nende deponeerimist enne üldkoosolekut. EMSK tervitab kõnealust punkti eriti, ehkki on teadlik, et nende riikide arv on piiratud, kus see veel on lubatud.
1.1

Kõnealuse ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2730/75 glükoosi ja laktoosi kohta. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud erinevad õigusaktid; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
2.2.2

Kohanemisstrateegia, mis panustab ühekülgselt tööturu paindlikumaks muutmisse, sotsiaalstandardite kaotamisse ning sotsiaalhüvitiste vähendamisse, ei ole siiski sobiv kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Selle asemel tuleb Euroopa majanduse kasuks ära kasutada globaliseerumisest tulenevaid võimalusi, arvestades, et Euroopa on äritegemiseks atraktiivne koht ning seejuures on Euroopal järgmised eelised: — euroala atraktiivsus; — stabiilne demokraatia ja sotsiaalne vabadus; — usaldusväärsus; — tõhusad avalikud teenused; — arenenud infrastruktuur. Komitee arvates tuleks leida tasakaal paindlikkuse ja sotsiaalse turvalisuse vahel sarnaselt flexicurity (paindlikkus versus turvalisus) lähenemisviisile. Et saavutada tööturul selline tasakaal paindlikkuse ja sotsiaalse turvalisuse vahel, on olulised järgmised neli elementi: sobiv lepinguline kord, aktiivne tööhõivepoliitika, elujõuline elukestva õppe süsteem ning ajakohastatud sotsiaalkindlustussüsteem (1). Flexicurity kontseptsioon on põhjalikumalt esitatud 1.–2. juuni tööhõive- ja sotsiaalministrite nõukogu resolutsioonis. Selles on sätestatud, et lepinguline kord peaks tagama nii töötajatele kui tööandajatele tasakaalu piisava paindlikkuse ning turvalisus- ja aktiveerimismeetmete vahel. Resolutsioonis rõhutatakse, et tähtis on tagada töötajatele piisavad õigused igat liigi lepingutes. Sotsiaalkindlustussüsteemi ajakohastamine peaks olema suunatud sellele, et arvestatakse paremini uute töövormidega ning tagatakse naistele võimalus saada pensioniõigusi. Töötuabirahasüsteem peaks tagama piisava sissetuleku kõigile, kes töötada ei saa, ja samas on tähtis tagada stiimulid ja abi töö leidmiseks. Samuti on resolutsioonis kirjas, et aktiivne tööhõivepoliitika, elukestev õpe ja ettevõttesisene koolitus on olulised elemendid toetamaks üleminekut töösuhete püsivuselt tööga kindlustatusele (2). Selles suhtes tervitab komitee seda, et sotsiaalpartnerid ja teised sidusrühmad kaasatakse flexicurity-alase poliitika edasisse arengusse.
3.3

Arvestades siidi erinevaid kasutusvaldkondi, milleks on vaja erineva kvaliteediga siidi ja ka siidi uuemaid kasutusviise, mida uurimistulemused tulevikuks lubavad on komitee seisukohal, et Euroopas tuleks siidiussikasvatamine säilitada. Kõnealuse tegevuse säilitamine peaks muuhulgas võimaldama säilitada töökohti ebasoodsates või äärepoolsemates piirkondades (3) Määruses kehtestatud toetuse eraldamine siidiussimunadekasti kohta on tegevuse säilitamise seisukohast hädavajalik, kuivõrd konkurentsi pakkuv import tuleb kolmandatest riikidest, kus kulud tööjõule on madalad. Euroopa siid on muuhulgas sobiv hetkel kasutamiseks ja võib olla kasutuskõlbulik ka tulevikus, mis õigustab tootmise säilitamist ELis.
3.5.4

Sisuliselt muutmata kujul direktiivide rahvusvahelise eraõiguse üle võtmine Rooma I määrusesse ei näi mõttekana. Olukord, kus ilma materiaalse põhjuseta kehtivad erinevad sätted kindlustuslepingutele, mille risk asub Euroopa Liidus või väljapool seda, jääks püsima. Viide järelevalveõigusele ei saa seda õigustada: kindlustajate järelevalve toimub vastavalt asukohariigi põhimõttele ja põhjustab piiriüleste äritehingute puhul tavaliselt niigi järelevalve ja riski asukoha lahknevust. See on sama ELis asuvate ja ELis mitteasuvate riskide suhtes sõlmitavate kindlustuslepingute puhul. Ühenduses asuva riskiga kindlustuslepingute allutamine määruse üldeeskirjadele kohaldatava õiguse kohta on mõttekas. Kuna määrusega viiakse sisse kohaldatava õiguse valiku eeskirjad, jäetakse kindlusfirmadele ja nende klientidele mittetarbijate sektoris tulevikus tervitatavad, laiendatud õiguse valiku võimalused. Võimalikuks saaks mõistliku õiguse valiku alusel lepinguõiguse poolelt pakkuda üle kogu Euroopa samasuguseid tooteid, nii et jääb ära märkimisväärne toodete väljatöötamise vajadus. See viis minevikus selleni, et suure riskiga valdkondades ei kasutatud üldse kindlustajate teenuste osutamise vabadust. Seoses õiguse valikuga vajavad ka kindlustusvaldkonnas ainult tarbijad ulatuslikku kaitset. Nendega võrreldes küll vähemal määral kaitstud, siiski aga õiguse valiku suhtes mitte täiesti vabad ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate rühmad ei vaja erilist kaitset. Neil on piisavalt ärikogemust, et mõista, kuhu nad satuvad, kui lahkuvad oma asukohariigi õigussüsteemist, või jõudmaks arusaamisele, et nad vajavad õigusalast nõustamist.
2.3.8

Komitee leiab, et tähtsaimad elemendid, mis on vajalikud sotsiaalselt vastutustundlik territooriumi tervikliku haldamise süsteemi parandamiseks, on järgmised: — nõustamisprotsessi parandamine komisjonis; — linnade sotsiaalmajandusliku ja keskkondliku jätkusuutlikkusega seotud huvirühmade kaasamine meetme ettepanekute väljatöötamisse; — alaline struktureeritud dialoog kodanikuühiskonnaga, et edastada läbipaistval viisil teavet keskkonnaohtude, keskkonnasõbralike tehnoloogiliste lahenduste ja vajaduse kohta muuta linnad atraktiivsemaks; — ühine nägemus arengusuundadest keskpikas perspektiivis osalusel põhineva ettekavandamise kaudu, milles osalevad avaliku ja erasektori otsuseid tegevad keskused; — ühenduse tasandil kehtestatud kriteeriumidel ja näitajatel põhinevad mõjuhindamise mehhanismid, mis vastavad terviklikule territoriaalsele lähenemisele; — parimate tavade analüüs, seda eelkõige sotsiaalse kaasatuse, turvalisuse ja sotsiaalse kooseksisteerimise valdkonnas; — keskkonnakaitsealase hariduse parandamine koolides ning samuti täiskasvanute ja eakate koolituses; — jõudude koondamine — eelkõige ELi JEREMIE ja JESSICA algatuste toel — finantsvahendite süsteemi arendamiseks, mis on suuteline suurendama linnade majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi, Euroopa Investeerimispanga (EIB), Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ning avaliku ja erasektori partnerluse kaudu; — stimuleerivad meetmed ning sertifitseerimissüsteemid, mis edendavad riiklike ja erasektori osalejate vabatahtlikku tegevust säästva ja konkurentsivõimelise linnakeskkonna loomisel.
2.2.3

Veoteenuste kasutajad (lastisaatjad ja ekspediitorid) on pidevalt seadnud kahtluse alla konverentsisüsteemi, mis nende arvates ei paku nende vajadustele vastavaid piisavaid, tõhusaid ja usaldusväärseid teenuseid. Euroopa Laevasaatjate Nõukogu (5) on arvamusel, et eelkõige võimaldaks laevanduskonverentside grupierandi kaotamine paremaid logistilistele lahendustele keskenduvaid kliendi-teenusepakkuja partnerlusi, mis aitavad Euroopa Liidu ettevõtetel konkureerida rahvusvahelisel tasandil. Kui vähendataks Euroopa Liidu sadamatesse saabuvate toodete maksumäärasid, saaksid ka tarbijad veidi madalamatest hindadest kasu. Laevaomanikud on vastupidiselt arvamusel, et liinilaevanduskonverentsid on aidanud kaasa teenuse stabiilsuse saavutamisele ning et konverentside süsteem on võimaldanud neil nii ülemaailmsel kui piirkondlikul tasandil toime tulla enamike turgude tasakaalustamatusega (tingitud hooajast, geograafilistest või ilmastikutingimustest). Ülemaailmselt tegutsevad lastivedajad (Euroopa Liinilaevanduse Ühingu (6) liikmed) ja Euroopa Laevasaatjate Nõukogu on astunud dialoogi komisjoniga, et aidata kaasa ELi konkurentsieeskirjadega kooskõlas oleva alternatiivse süsteemi väljaarendamisele.