Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Kõnealused meetmed on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedendusega ning poliitilise strateegia ja põllumajanduse koordineerimismeetmetega.

Märkus: Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste üksikasjalik töödokument. Kõnealuse (ingliskeelse) komisjoni talituste töödokumendi terviktekst ja sellele lisatud (ingliskeelsed) tabelid on kättesaadavad põllumajanduse peadirektoraadi Euroopa veebisaidil ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ).

(1) 2017. aasta eelarvesse kirjendatud assigneeringud, millest on maha arvatud 2017. aastal kogutav sihtotstarbeline tulu ja 2016. eelarveaastast 2017. eelarveaastasse ülekantav sihtotstarbeline tulu kooskõlas nõukogu määruse (EL, EURATOM) nr 966/2012 artikliga 14. See puudutab üksnes uusi assigneeringuid (C1 pluss C4), st et ülekantavaid summasid (C2 krediit põllumajanduse 2016. aasta kriisireservi kasutamata summade hüvitamiseks ja C5 EAGFi sihtotstarbelise tulu ülejääk) ei ole lisatud.

Igakuised maksed on juba tehtud netokulude (pärast tulude mahaarvamist) hüvitus, mis tehakse liikmesriikidele nende poolt esitatavate igakuiste kuluaruannete alusel . Kulude ja tulude igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse kõnealuste aruannete alusel. Maksed kinnitatakse lõplikult alles pärast seda, kui komisjon on neid kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et „komisjon teeb igakuised maksed akrediteeritud makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks võrdluskuu jooksul“. Igakuised maksed kantakse liikmesriikidele üle hiljemalt tehtud kulude järgse teise kuu kolmandal tööpäeval.

Automaatselt 2018. aastasse ülekantavad summad, mis on seotud liigendamata assigneeringutega, on 17,7 miljonit eurot.

Enamik EAGFi kulude assigneeringuid, mida komisjon on teinud seoses otsese eelarve täitmisega, on liigendatud assigneeringud.

Selle peatüki 2017. aasta eelarve kogumakseid oli 3 001,1 miljonit eurot ja neid rahastati 2 805,0 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 196,2 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati puu- ja köögiviljatootesektori kulude rahastamiseks (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.1.2). Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused ümberpaigutustega EAGFi eelarve muudest eelarveridadest. Turumeetmetega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tulenenud kasutatavad assigneeringud paigutati ümber muudesse eelarvepunktidesse, et katta lisakulud vastavalt vajadusele.

2017. aasta eelarves nähti selle sektori kõikide meetmete vajaduste katmiseks ette assigneeringuid kogusummas 34,0 miljonit eurot. Samas olid liikmesriikide kulud 2017. aastal 90,7 miljonit eurot ning neid kulusid rahastati nii heakskiidetud assigneeringutest kui ka sama peatüki muude eelarveridade jaoks kavandatud assigneeringute 56,7 miljoni euro ulatuses ümberpaigutustest.

3.2.2.Peatükk 05 03: otsetoetused

2017. eelarveaasta oli teine aasta, mil kõiki kavasid rakendati 2013. aasta ÜPP reformi käigus otsustatud otsetoetuste reformitud struktuuri kohaselt. 2017. aasta eelarve selle peatüki kogumaksed olid 41 551,2 miljonit eurot. Kõnealused maksed hõlmavad finantsdistsipliini kohaldamisest tulenenud põllumajandustootjatele otsetoetuste hüvitamiseks makstud 425,6 miljonit eurot, mida rahastati 2016. aastast üle kantud 433,1 miljonist eurost (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.2.3). Ülejäänud makseid (41 125,6 eurot) rahastati 39 138,5 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja 1 987,0 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati põhitoetuskavas tekkinud kulude rahastamiseks. Heakskiidetud kasutamata assigneeringud moodustasid kokku 523,2 miljonit eurot, nagu on näha heakskiidetud assigneeringute (39 138,5 miljonit eurot, mida kasutati liikmesriikide tehtud maksete hüvitamiseks) ja 2017. aasta eelarve algselt heakskiidetud assigneeringute (39 661,7 miljonit eurot) vahest. Neid heakskiidetud kasutamata assigneeringuid suurendati heakskiidetud assigneeringute ümberpaigutamisega EAGFi eelarve muudest osadest 66,8 miljoni euro ulatuses. 2017. aastal finantsdistsipliini käsitleva ettepanekuga kriisireservi jaoks kindlaksmääratud kasutamata summa (450,5 miljonit eurot) paigutati ümber eelarveartiklisse 05 03 09; nii et tegelikult kohaldatud finantsdistsipliinist tulenevat summat (450,5 miljonit eurot) oli võimalik üle kanda 2018. aastasse ja kasutada hüvitamiseks asjaomastele liikmesriikidele (vt punkt 3.2.2.4). 2017. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu ülejääk oli 399,4 miljonit eurot ja see kanti üle 2018. aastasse. Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarve heakskiidetud eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused heakskiidetud eelarveassigneeringute ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest või sihtotstarbelise tulu ümberpaigutustega. Samuti paigutati otsetoetusega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tulenenud kasutatavad assigneeringud ümber EAGFi eelarve muudele eelarveridadele, et katta lisakulud vastavalt vajadusele.

3.2.2.1.Artikkel 05 03 01: tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringutest rahastatavad peamised kavad on ühtne pindalatoetuse kava (SAPS), põhitoetuskava (BPS), kliima ja keskkonna jaoks soodsate põllumajandustavade toetus, ümberjaotav toetus ja noorte põllumajandustootjate toetus. Maksed käesoleva artikli kõikide abikavade puhul on tehtud tootmisest sõltumatult, ent arvestades teatavaid tingimusi, nt nõuetele vastavuse põhimõtete järgimist. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste 2017. aasta eelarvevajadused olid 35 523,8 miljonit eurot, mille jaoks eelarvepädevad institutsioonid, võttes eelnevalt arvesse kõnealuse sektori sihtotstarbelist tulu 2 332,0 miljoni euro suuruses summas, kiitsid heaks assigneeringud 33 191,8 miljoni euro ulatuses. Liikmesriikides käesoleva artikli kõigi kavadega seoses kantud kulud olid 35 366,2 miljonit eurot, mis ületas seega heakskiidetud assigneeringute summat 2 174,4 miljoni euro võrra. Viimati nimetatud deklareeritud kulude summa kaeti sihtotstarbelisest tulust. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetustega seoses liikmesriikide poolt kantud kulud moodustasid 99,6 % vajadustest, mis olid nendele kavadele 2017. aasta eelarves ette nähtud.

3.2.2.2.Artikkel 05 03 02: muud otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringuid kasutati muude otsetoetuste rahastamiseks. Selle artikliga on hõlmatud kavad, mille puhul võib toetus nõuetekohaselt määratletud tingimuste ja selgete piiride alusel olla endiselt seotud tootmisega. 2013. aasta ÜPP reformi tulemusena sellesse artiklisse lisatud kavad olid vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus ja väikepõllumajandustootjate kava ning mitu eelarverida hõlmas üksnes suhteliselt väikeseid jääkmakse, mis olid seotud lõppenud kavadega.

Komisjon hindas kõnealuse artikli puhul 2017. aastaks vajalike assigneeringute suuruseks 6 019,3 miljonit eurot. Liikmesriigid kandsid kulusid summas 5 759,4 miljonit eurot, seega eelarvesse kirjendatud assigneeringutest vähem.

3.2.2.3.Artikkel 05 03 09: otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt finantsdistsipliini kohaldamisest

Eelarvepädevad institutsioonid selle artikli jaoks assigneeringuid ei eraldanud. Käesolev artikkel võeti kasutusele selleks, et koguda kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringuid, mis hõlmasid eelkõige kasutamata kriisireservi assigneeringuid, et need üle kanda eelarveaastasse N+1, ning et rahastada selliste otsetoetuste hüvitamist, mille suhtes kohaldati finantsdistsipliini kalendriaastal N .

433,1 miljonist eurost, mille suhtes kohaldati 2016. eelarveaastal finantsdistsipliini ja mis kanti hüvitamiseks üle 2017. aasta eelarvesse, hüvitasid liikmesriigid 425,6 miljonit eurot. 7,5 miljoni euro suurune vahe suunati tagasi 2017. aasta eelarvesse ja tagastatakse liikmesriikidele järgmise eelarveaasta paranduseelarve kaudu.

3.2.2.4.Artikkel 05 03 10: põllumajandussektori kriisireserv

Kõnealuse artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida tuleb võtta, et tulla toime põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriisidega. Kriisireserv luuakse, kohaldades iga aasta alguses finantsdistsipliini mehhanismi kaudu otsetoetuste vähendamist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 8. Kõnealuse reservi jaoks tuleb igal aastal eraldada 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 2017. eelarveaastaks ette nähtud kriisireservi summa oli jooksevhindades 450,5 miljonit eurot. 2017. eelarveaastal kriisireservi ei kasutatud.

2016. taotlusaasta jaoks arvutati finantsdistsipliin üksnes 450,5 miljoni euro suuruse kriisireservi moodustamiseks. Eelarveaasta lõpus aga paigutati 2016. taotlusaastal tegelikult kohaldatud finantsdistsipliini summale vastavad kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringud (võttes arvesse kriisireservi kasutamata summat) ümber eelarveartiklisse 05 03 09, et kanda need üle järgmisesse eelarveaastasse ja rahastada 2017. kalendriaastal põllumajandustootjate puhul kohaldatud finantsdistsipliinist tulenevat hüvitamist.

3.2.3.Peatükk 05 07: põllumajanduskulude audit

3.2.3.1.Artikkel 05 07 01: põllumajanduskulude kontroll

Käesolev artikkel hõlmab meetmeid, mida võeti kohapealse kontrolli tugevdamiseks ja kontrollisüsteemide parandamiseks, et vähendada riski, et pettused ja õigusnormide rikkumised kahjustaksid ELi eelarvet. Artikkel hõlmab ka kulusid, millega saab rahastada võimalikke raamatupidamisarvestuse ja vastavuse korrektsioone liikmesriikide kasuks.

Euroopa Liit rahastas otse 11,3 miljoni euro suuruses summas satelliidifotode ostu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu, kasutades seega ära 2017. aasta eelarves ettenähtud assigneeringute kogusumma.

Raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli tulemusena liikmesriikide kasuks tehtud korrektsioonid olid oodatust palju suuremad (125,3 miljonit eurot eelarves kavandatud 25,0 miljoni euro asemel). Eelarve ülemäärast kasutust tasandas osaliselt see, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise tulemusena liikmesriikide kasuks tehtud korrektsioonid olid oodatust väiksemad (14,8 miljonit eurot eelarves kavandatud 20,0 miljoni euro asemel).

3.2.3.2.Artikkel 05 07 02: vaidluste lahendamine