[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.07.2006

KOM(2006) 379 lõplik

KOMISJONI TEATIS

ELi ETTEVÕTLUS- JA TARBIJAUURINGUTE ÜHTLUSTATUD ÜHISPROGRAMM

KOMISJONI TEATIS

ELi ETTEVÕTLUS- JA TARBIJAUURINGUTE ÜHTLUSTATUD ÜHISPROGRAMM

1. SISSEJUHATUS

11. ja 12. detsembril 1999 Helsingis Euroopa Ülemkogule esitatud majandus- ja rahandusministrite nõukogu aruandes majanduspoliitika kooskõlastamise kohta (13123/1/99 Rev 1) nõuti majandus- ja rahaliidu (edaspidi „EMU“) kolmandas etapis majanduspoliitika tõhusat järelevalvet. Nõukogu leidis, et majandusarengu parem mõistmine on selle eesmärgi saavutamise oluline eeltingimus.

Komisjonil on asutamislepingu kohaselt tähtis osa ELi ametiasutuste, liikmesriikide ja mitmesuguste majandussubjektide teavitamisel majandusolukorrast ja -väljavaadetest nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil. Ettevõtlus- ja tarbijauuringud on üks vahenditest, mille abil saab õigeaegset teavet majandusarengu kohta. Seetõttu koordineerib komisjon majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi kaudu EL liikmesriikide ja kandidaatriikide erinevates majandussektorites läbiviidavaid korrapäraseid ja ühtlustatud ettevõtlus- ja tarbijauuringud.

2. ELI ÜHTLUSTATUD ÜHISPROGRAMMI VAJADUS

ELi ühtlustatud ühisprogrammi korrapärased ettevõtlus- ja tarbijauuringud on lühiajaliseks majandusanalüüsiks mõeldud kvalitatiivsed majandusuuringud. Kõnesolevaid uuringuid kasutatakse peamiselt kvalitatiivseks majandusanalüüsiks, kuid järjest enam ka kvantitatiivsete majandusuuringute läbiviimiseks. Viimastel aastatel on ettevõtlus- ja tarbijauuringute abil saadud teabe põhjal välja töötatud mitmesugused lühiajaliste majandusprognooside tegemise meetodid. Väga sageli ületavad kõnealused mudelid tavapäraseid makromajandusliku arengu prognoosimise ökonomeetrilisi meetodeid. Seejuures kasutatakse ettevõtlus- ja tarbijauuringute andmeid järjest enam pöördepunktide ennustamiseks majandustsüklis. Lisaks ELi ühtlustatud ühisprogrammi uuringutele tehakse veel mitmesuguseid muid uuringuid, mida viivad läbi komisjoni talitused, nagu ettevõtluse ja tööstuse, tööhõive ning teabevahetuse peadirektoraat. Nende uuringute lähenemisviis erineb ELi ühtlustatud ühisprogrammi omast, kuna neid tehakse pikaajalise majandusanalüüsi tarbeks ja nad keskenduvad seega majanduskasvu ja tööhõive erinevatele struktuurilistele teguritele.

Uuringuandmete huvipakkuvus kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsi jaoks tuleneb asjaolust, et need on tavaliselt muudest sarnastest allikatest pärinevast kvantitatiivsest teabest varem kättesaadavad. Muudeks peamisteks väärtusteks on uuringute sagedus ja nende pidev ühtlustamine. Ettevõtlus- ja tarbijauuringud on seetõttu muutunud hädavajalikuks täienduseks kvantitatiivsetele statistilistele vaatlustele, erinedes neist meetodite ja kasutuse poolest. Nagu äsjases ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute ühtlustatud ühisprogrammi välishinnangute aruandes[1] märgiti, võib kõnesolevaid uuringuid pidada äärmiselt tõhusaks ELi, euroala ja liikmesriikide majandusliku olukorra seirevahendiks.

3. PROGRAMMI RAKENDAMINE

1961. aastal algatas komisjon ELis ühtlustatud majandus- ja tarbijauuringud. Esimesena tehti 1962. aastal ühtlustatud ettevõtlusuuring tööstuses. Sellest alates on märkimisväärselt laienenud nii uuringute ulatus kui ka hõlmatavate sektorite arv. Programmi on lülitatud erateenuste sektor, mis moodustab üldises majanduses järjest kasvava osa. 2006. aastal käivitati katseuuring finantsteenuste sektoris. Selle üldisest teenusesektori uuringust eraldamise põhjusteks on sektori konfidentsiaalsusega seotud delikaatne iseloom ja sektori tsüklilisest toimimisest tingitud eripära.

Viimastel aastatel on uuringud laienenud, hõlmates niihästi kõiki (laienemisjärgseid) liikmesriike kui ka kandidaatriike.[2] Kandidaatriikide aegsasti programmi lõimimine on vajalik selleks, et saada usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid nende majandusliku arengu jälgimiseks praegusel hetkel ning täpsete ELi koondandmete väljatöötamiseks siis, kui kõnesolevad riigid saavad ELi liikmeks. Äsjane ELi laienemine kajastus sellesse kaasatud riikide varase integreerimise tõttu programmis sujuva ja õigeaegse üleminekuna uutele koondnäitajatele.

Riiklikul tasandil viivad uuringuid läbi koostööd tegevad asutused, nagu ministeeriumid, statistikaasutused, keskpangad, majandusuuringute instituudid, ettevõtjate ühendused ja eraühingud. Kõnesolevad asutused kasutavad komisjoni talitustega koostöös väljatöötatud ühtlustatud küsimustikke. Valikukava, praktilise töö ja andmeedastuse valdkonnas on uuringute puhul veel rida teisi ühiseid elemente.

Ühise metoodika järgi, eriti ühtlustatud küsimustike alusel uuringute läbiviimine aitab saavutada paremat andmete võrreldavust erinevate liikmesriikide vahel ning võimaldab euroala ja ELi jaoks sisukate konjunktuuritsükli koondnäitajate moodustamist. Kuna ühtlustamise niisugune positiivne välismõju toimib pigem põhiliselt ELs ja euroalal kui uuringut läbiviivate riiklike organisatsioonide tasandil, otsustas komisjon kohe alguses anda koostööd tegevatele asutustele tegevustoetust (KOM (61) PV 165 lõplik, 15. november 1961). Kõnesolevad toetused, mis moodustavad kuni 50% tegevuskuludest, on mõeldud ka selliste täiendavate kulude katmiseks, mis esialgu tekivad ühtlustatud täiendavate küsimuste või uute sektorite ja valdkondade lisamisest uuringutesse ja/või mõne konkreetse küsimuse muutumisest ühtlustamata küsimusest ühtlustatud küsimuseks. Seevastu kui riiklikel uuringut läbiviivatel organisatsioonidel puudub otsene huvi või kohustus kindlat liiki uuringu läbiviimiseks, sõlmib komisjon uuringut teostava valitud üksusega teenuslepingu. Niisugustel juhtudel katab komisjon kogu uuringu maksumuse.

Ettevõtlus- ja tarbijauuringute ühtlustatud ühisprogrammi pidev areng andis märkimisväärse tõuke samade uuringute edenemisele väljaspool ELi. Eespool toodud hindamisaruandes märgiti, et Euroopa Liidu ühtlustatud kava on järjest enam kasutusel rahvusvahelise standardina. Ühtlustatud metoodikat järgivaid ettevõtlus- ja tarbijauuringuid ei tehta mitte ainult ELi 25 liikmesriigis ja kõikides kandidaatriikides, vaid ka paljudes teistes riikides, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopas (nt Venemaal ja Albaanias). Selles suhtes toimivad ELi ühtlustatud uuringud jätkuvalt edasise koostöö aluskriteeriumina. Tulevased taotlejariigid integreeritakse programmi kohe pärast Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimiste algust.

Ettevõtlusuuringud on suunatud tööstuses, ehituses, jaekaubanduses ja teenustesektoris tegutsevatele ettevõtjatele. Tarbijauuringud on suunatud kodumajapidamistele. Kõiki uuringuid peale tööstussektoris tehtavate investeerimisuuringute tehakse iga kuu, kusjuures igas kvartalis lisatakse mõned küsimused. Investeerimisuuring viiakse läbi kaks korda aastas. Küsimuste arv erineb valdkonniti, jäädes 6 ja 15 küsimuse vahele.

Andmed kogutakse tavaliselt kuu esimesel poolel ja antakse umbes nädal enne kuu lõppu komisjoni talitustele edasi. Igas kuus küsitletakse ELs enam kui 100 000 ettevõtet ja üle 30 000 tarbija, kusjuures valimi suurus sõltub riigi suurusest. Uuring tööstuse valdkonnas hõlmab 56 sektorit, samas kui muud uuringud hõlmavad 5–9 eri sektorit. Tarbijad jagatakse 25 sotsiaal-majanduslikku kategooriasse.

Maailma majandusekspertidele mõeldud, neli korda aastas avaldatav maailma majanduse ülevaade on samuti programmi lisatud ja annab ülemaailmses ulatuses teavet majanduse arengu kohta.

Erilist huvi pakkuvates küsimustes tehakse lisaks sellele sihtuuringuid. Umbes iga viie aasta järel on näiteks läbi viidud tööturu sihtuuringud. 2005. aastal avaldati 2004. aasta juunis korraldatud viimase uuringu tulemused, mis keskendus tööturu paindlikkusele ja uute tehnoloogiate poolt ELi tööturule avaldatava mõju uurimisele.

Kõiki küsimustikke ajakohastatakse pidevalt, et need vastaksid majandusanalüütikute nõuetele. Komisjoni talitused organiseerivad ettevõtlusuuringute ekspertide osavõtul korrapäraselt (kord või kaks aastas) koosolekuid, et ajakohastada küsimustikke, arutada ühtlustamist ja andmete esitamist puudutavaid küsimusi ning hinnata uuringute tulemusi. Mõnikord korraldatakse töökohtumisi ja moodustatakse töörühmi, mis on mõeldud laiemale huvitatud isikute ringile, muu hulgas nt kasutajarühmadele, eesmärgiga arendada programmi kindlaid aspekte või arutada ELi riikidele ja ELi mitte kuuluvatele riikidele ühist huvi pakkuvaid küsimusi. Kõnesolevaid töökohtumisi korraldatakse vahel koostöös muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, nt OECDga.

Komisjoni talituste peetava, ettevõtlus- ja tarbijauuringute andmeid sisaldava andmebaasi haldamine ja arendamine nõuab eritarkvara ja asjakohaste vahendite rakendamist ja arendamist, et suuri ajas muutuvaid andmehulki statistiliselt ja ökonomeetriliselt käsitleda ja analüüsida. Kõnesolevad vahendid hõlmavad näiteks meetmeid andmete õigsuse kontrolliks, andmete eeltöötluseks ja kindla ajavahemiku tagant korrigeerimiseks või asjakohaste sünteesindikaatorite moodustamiseks ja väljaarendamiseks. Kuigi suuremat osa neist ülesannetest täidavad komisjoni talituste töötajad, taotletakse spetsialiseerunud äriühingutelt mõnes erivaldkonnas välisekspertiisi. Niisugune tehniline abi piirdub protsessi tehniliselt väga keeruka osaga andmetöötluse lõppjärgus ja võimaldab programmi tõhusamalt hallata.

4. AVALDAMINE

Uuringutulemusi kasutatakse ükshaaval või ühendatuna sünteesindikaatoriteks (majandususaldus- ja kindlustunde indikaatorid). Sünteesindikaatorite eesmärgiks on uurimisandmetes sisalduva teabe sünteesimine ja juurdepääsu lihtsustamine uuringutulemuste esitusele. Kuna õigeaegsus on uuringuandmete peamiseks eeliseks, on viimastel aastatel järjest lühendatud siseriiklikest asutustest andmete ülekandmise ja komisjoni talituste poolt tulemuste avaldamise vahele jäävat aega. Nüüd avaldatakse tulemused selle kuu viimasel tööpäeval, mille jooksul andmed koguti. Andmete esitamisele kaasneb pressiteade. Kogu uurimisperioodi andmeid sisaldavaid ja iga kuu ajakohastatavaid uuringutulemusi saab Internetist alla laadida aadressil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/indicators/businessandconsumersurveys_en.htm

Üksikasjalikumaid uurimistulemusi, nt sektorite kaupa, on võimalik taotluse esitamisel saada komisjoni talitustest. Kui varem oli niisuguste andmete saamine tasuline, siis vastavalt uuele poliitikale antakse neid nüüd tasuta.

5. ANDMETE KASUTAMINE

Asjaolu, et ettevõtlus- ja tarbijauuringute tulemused on kiiresti kättesaadavad ja sisaldavad teavet majandussubjektide ootuste kohta, muudab need majandusprognoose silmas pidades väärtuslikuks.

Komisjoni talitused kasutavad uuringutulemusi kui majanduse jälgimise asendamatut vahendit intensiivselt. See hõlmab nende kasutamist poolaasta makromajanduslikes prognoosides ja konjunktuuritsükli arengute analüüsimisel, nt pöördepunktide kindlaksmääramine. Mitmed komisjoni talitused kasutavad ka uuringutulemustes sisalduvat strukturaalset teavet, nt arvamusi tööhõive suundumuste kohta.

Uuringud on muutunud EMU arengu jälgimisel põhiliseks teabeallikaks. Euroopa Keskpank kasutab neid uurimistulemusi näiteks olulise allikana euroala majandusliku olukorra hindamiseks.

Peale majanduspoliitika peamiste osaliste Euroopa tasandil kasutavad ettevõtlus- ja tarbijauuringute tulemusi paralleelsete ja juhtivate majandusindikaatorite koostamiseks, üldisemalt majandusprognoosideks, ka mitmed ülemaailmsed organisatsioonid, nagu OECD ning riiklikud avalik- ja eraõiguslikud asutused.

6. HINDAMINE

Selleks et majandususaldusindikaatorist ja muudest sektoriindikaatoritest oleks kasu, peaks neil olema rida omadusi, nagu järjepidevus, õigeaegsus, võrreldavus jne. Lisaks sellele tuleb pidevalt silmas pidada indikaatorite kvaliteeti, jälgides seda, kuivõrd täpselt need peegeldavad kajastatavaid makromajanduslikke koondnäitajaid. Indikaatorid peavad SKT kasvu kõige koondatumal tasandil piisavalt hästi peegeldama. Ka sektori tasandil usaldusindikaatorid (tööstuses, teeninduses, tarbimises jne) peavad oma makromajanduslikke baasmuutujaid (nt SKT, tööstustoodang, erateenuste sektori kogulisandväärtus, eratarbimiskulutused) tõhusalt peegeldama. Indikaatorite seireandmestikku tuleb pidevalt hinnata ja vastavalt hindamiste tulemusele teha muutusi ja täiustusi. Majandusliku arengu parema jälgimise huvides tehakse uute sektoriindikaatorite väljaarendamiseks ja olemasolevate täiustamiseks pidevalt mitmesuguseid uurimisprojekte ja teostatakse uurimistööd.

Vaatamata sellele, et programmi praktiline kasu mitmesuguste ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööks majanduspoliitika vallas on tõestatud, on selle kasulikkust, tõhusust ja otstarbekust tarvis hinnata siiski ka välisest vaatepunktist. Seepärast rakendati olemasoleva programmi kui terviku hindamiseks tööle eraldi konsortsium. Kõnesolev hindamine käsitleb muu hulgas järgmisi küsimusi:

- vaatlustegevuse kvaliteet ja uuringuprogrammi otstarbekus,

- tõhusus ja alternatiivsed kokkulepped,

- võimalikud tagajärjed ELi kaasrahastamise katkemise korral,

- kasutajate edaspidised vajadused.

Aruandes (ECFIN/196/2004/385636, 22. aprill 2005) jõuti järeldusele, et kuigi areng peab olema jätkuv, vastab uuringuprogramm suures osas igati kasutajate kvaliteedinõudmistele, kusjuures uuringuid peetakse makromajanduslike arengute jälgimisel äärmiselt usaldusväärseks ja asjakohaseks vahendiks. Toetusepõhist uuringuprogrammi võib pidada kulutasuvaks ja igasugune muutus lepingulistes suhetes, nagu üleminek teenuslepingutele või tsentraliseeritud uuringustsenaariumidele, võib põhjustada olulise majandusteabe märkimisväärset kadu. Samuti põhjustaks Euroopa Komisjoni poolse uuringute kaasrahastamise katkemine Euroopa ühtlustatud andmete kadu. Kasutajate teabevajadus hõlmab edaspidi muu hulgas teenuseuuringu üksikasjalisemaks muutmist, rohkem andmeid kodumajapidamiste ja äriettevõtete varalise seisundi kohta ning üksikasjalisemaid andmeid tööturu kohta.

7. ARUANDLUS

Alates aastast 2008 esitab komisjon iga kolme aasta järel aruande programmi rakendamise kohta, milles antakse ülevaade metoodilisest arengust ja programmi vahendusel saadud andmete kasutamisest.

8. KOKKUVÕTE

ELi ühtlustatud majandus- ja tarbijauuringute tulemused on muutunud oluliseks teabeallikaks kõigile, kes tegelevad majanduslike suundumustega: avalik-õiguslikele asutustele, ärijuhtidele, uurijatele ja eelkõige majandusala otsuste tegijatele nii riiklikul kui ka ELi/euroala tasandil. Uuringuandmed on muutunud asendamatuks majanduse jälgimise vahendiks ELs ja niihästi majandus- ja rahaliidu majandusväljavaadete kui ka kandidaatriikide majanduse arengu seires. Komisjon kinnitab, et programm täidab seda ülesannet pidevalt arenedes ja täienedes ka edaspidi, andes seega jätkuvalt olulist teavet majandusotsuste tegemiseks Euroopa Liidus.

I lisaGraafik: majandususaldusindikaator, sektoriusaldusindikaator ja SKT euroalal Euroopa hindamiskonsortsium:

[pic]

[1] Ettevõtlus- ja tarbijauuringute hindamine, lõplik aruanne, 22. aprill 2005.

[2] Ettevõtlus- ja tarbijauuringud on majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi iga-aastase tööprogrammi osa ja on lubatud komisjoni poolt vastu võetud rahastamisotsusega.