ET Euroopa Liidu Teataja C 223/7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 223/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„VARAŽDINSKO ZELJE”

ELi nr: HR-PDO-0005-01132 – 25.6.2013

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Varaždinsko zelje”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusega toote kirjeldus

„Varaždinsko zelje” on köögivili, mis on saadud kohalikust alalhoitud Varaždini kapsa (Brassica oleracea var. capitata f. alba) sordist. Kapsapea on lame, ülemises osas on lehed tihedalt kokku kasvanud, alumises osas, olenevalt kasvutingimustest, on need mõnikord lõdvemalt paigutunud. Lehed ümbritsevad pead tihedalt ja katavad enam kui kaks kolmandikku selle ülemisest pinnast. Kui kapsas on tehniliselt küps, see tähendab, kui pea võib koristada, hakkavad pead väljast ümbritsevad lehed enamikul juhtudest käharduma ülespoole. Lehelabad on õhukesed, tugevalt väljendunud rootsudega. Peamisel leherootsul, eriti kapsapea välimistel lehtedel, on rootsu alumine osa paksenenud. Lehe äär on terve. Lehtede värv on hele oliiviroheline. Kapsas on mõrkja ja teravavõitu maitsega ning terava värskekapsalõhnaga. Kuivainesisaldus on vähemalt 8 %, suhkrusisaldus vähemalt 40 g/kg. Tehnilise küpsusega kapsapea värv seestpoolt on kollakasvalge. Kapsapeas on selgelt väljendunud pikk kapsavars, mis võib ulatuda kahe kolmandikuni kapsapea kõrgusest. Kapsavars on tegelikult lühenenud sõlmevahedega tüvi, mis lõpeb peakujulise pungaga. Kapsa „Varaždinsko zelje” juur on väga tugev ja vars on küllaltki hästi väljendunud. Kuigi see sort kuulub hiliste sortide hulka, mis taluvad hästi külma, võib seda kasvatada ka varase kapsana. Tänu kapsa „Varaždinsko zelje” erilisele kujule ja lehtede elastsusele kasutatakse seda kapsast paikkonnas traditsiooniliste koduste roogade valmistamiseks.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kapsa „Varaždinsko zelje” tootmine istutusmaterjali kasvatamisest kuni koristamiseni toimub punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kapsa „Varaždinsko zelje” tootmispiirkond piirdub üksnes Varaždini maakonna administratiivsetes piirides asuva territooriumiga. Varaždini maakonna looduslik piir põhjas on Drava jõgi. Varaždini maakonda kuuluvad järgmised linnad ja vallad: Varaždin, Ivanec, Ludbreg, Novi Marof, Lepoglava, Varaždinske toplice, Bednja, Beretinec, Breznica, Breznički Hum, Cestica, Donja Voća, Martijanec, Gornji Kneginec, Jalžabet, Klenovnik, Ljubeščica, Mali Bukovec, Maruševec, Petrijanec, Sračinec, Sveti Đurđ, Sveti Ilija, Trnovec Bartolovečki, Veliki Bukovec, Vidovec, Vinica, Visoko.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Vastavalt Köppeni klassifikatsioonile on Varaždini maakonnas mõõdukalt soe ja mõõdukalt jahe kliima.

Ajavahemikus juunist kuni oktoobrini, kui Varaždini kapsas kasvab avamaal, on paljude aastate jooksul tehtud kliimatingimuste mõõtmisi, mille alusel on keskmine temperatuur 14,9–20,1 °C ja suhteline keskmine niiskus 78,3–85 %.

Kuu keskmine sademete hulk on 73–100 mm. Kõige vihmasemad on kolm suvekuud (juuni kuni august), mille jooksul langeb 33 % aasta sademenormist, igal kuul keskmiselt üle 90 mm. Kogu kasvuaja jooksul (aprillist kuni septembrini) langeb ligikaudu 60 % sademetest.

Varaždini maakonnas on võimalikud ka külmad lumeta talved, kui õhutemperatuuri päevane miinimumtemperatuur langeb alla –10 °C.

Kapsa „Varaždinsko zelje” kasvatamine on seotud Drava jõega. Kapsa kasvatamiseks sobivad kõige paremini Drava jõe oru tasandikud ja lauged nõlvad. Sama hästi sobivad ka väiksemate jõgede orus asuvad maad.

Drava jõe äärsete madalike mullad on mitmesuguse koostisega ja geoloogilis-litoloogilise alusega. Suurem osa maadest Drava jõe orus kuulub muldade rühma P-1. Selline muld on pruun, happeline ja toitainerikas kruusapõhine muld ning keskmiselt liivsavine kuni peamiselt tugevasti koreseline lössi- ja liivapõhine muld, mille all asuvad piki Drava jõge pleistotseeni-holotseeni setted.

Inimtegurid

Kapsast „Varaždinsko zelje” on mõjutanud ka tootmismeetodid, mis on kohandatud kõnealuse geograafilise rajooni tingimustele: eraldi asetsevatest osadest koosnevad väiksed maatükid, väikesed põllumajandustootjad. Kapsa „Varaždinsko zelje” tootmisel on väga olulised kohalike tootjate päritud oskused, eriti koristustöödel. Kapsakoristuses osalevad ühe perekonna mitme põlvkonna esindajad, kes annavad edasi kapsa „Varaždinsko zelje” käsitsi koristamise kogemusi ja oskusi. Käsitsi koristamisel on oluline koristaja isiklik oskus oma kogemuste ja teadmiste alusel hinnata, millal on kapsapea koristusvalmis. Vaatamise ja kompamise järgi hindab koristaja kapsa valmidust ja võtab käsitsi valikuliselt ära valmis pead, kindlustades nii koristamise just optimaalse tehnilise küpsuse staadiumis. Käsitsi koristamine tagab ka saagi parema kaitse ja hoiab ära kahjustused, mis võiksid tekkida masinaga koristamisel. Pärast paljusid aastaid kasvatamist ja teadmiste kogumist kapsa „Varaždinsko zelje” kasvatamise kohta konkreetsetes kohalikes tingimustes, on tootjad suutnud jõuda selliste eriliste omadustega tooteni, mida ei ole võimalik saavutada muudes rajoonides (Naše pravice, 1905).

5.2. Toote eripära

Kapsas „Varaždinsko zelje” kuulub hiliste kapsasortide hulka, mis on vastupidavad külmale. Kapsas „Varaždinsko zelje” oma optimaalse tehnilise küpsuse staadiumis omab spetsiifilisi morfoloogilisi omadusi, mille poolest ta erineb muudest kapsasortidest: peale lehtede värvuse ja selgelt väljajoonistuva soonestiku on kapsale iseloomulik mitte väga suur, kuid väga kõva ja lapik pea massiga 1–3 kg, mille välimiste katvate lehtede serv hakkab keerduma ülespoole. Kapsa „Varaždinsko zelje” leht on nii õhuke, et kui see panna peopesale, paistavad sõrmeotsad sellest läbi, kuid seejuures on leht elastne ja vastupidav. Lehtede värv on hele oliiviroheline. Kapsas on mõrkja ja teravavõitu maitsega ning terava värskekapsalõhnaga.

Kapsa „Varaždinsko zelje” erilisest kvaliteedist võrreldes muude kapsasortidega räägivad paljud teadusuuringud. Kapsa „Varaždinsko zelje” eriline omadus on väga suur kuivainesisaldus ja erakordselt kõrge suhkrusisaldus (F. Vešnik „Utjecaj sorte na kvalitetu kiselog kupusa” (Sordi mõju hapukapsa kvaliteedile), Poljoprivredna znanstvena smotra, 1969).

Kapsalehe ekstrakti analüüs kapsa tehnilise küpsuse staadiumis näitas väga kõrget antioksüdantide aktiivsust. Summaarne fenoolide sisaldus tehnilise küpsuse staadiumis oli vahemikus 0,94–1,03 mg/ml GAE, samas kui summaarne flavonoidide sisaldus tehnilise küpsuse staadiumis oli 0,15–0,25 mg/ml CE. Summaarne fenoolide ja flavonoidide sisaldus taimedes sõltub nende geneetilistest omadustest (perekond, liik, sort) ja välistest harimis- ja keskkonnatingimustest ning on positiivses korrelatsioonis antioksüdatiivse aktiivsusega (D. Šamec et al. „Antioxidant potency of white (Brassica oleracea L. var. capitata) and Chinese (Brassica rapa L. var. pekinensis Lour.) cabbage: The influence of development stage, cultivar choice and seed selection” (Valge peakapsa (Brassica oleracea L. var. capitata) ja hiina kapsa (Brassica rapa L. var. pekinensis Lour.) antioksüdandisisaldus. Arengustaadiumi, sordi ja seemnearetuse mõju), Scientia Horticulturae, 2011).

Kapsa „Varaždinsko zelje” üks eeliseid on selle sobivus kasvatamiseks avamaal. Kuna kapsas talub madalaid temperatuure hästi, võib „Varaždinsko zelje” jääda põllule hilissügiseni, tänu millele see ei vaja täiendavat säilitamist. Sellise meetodiga saab täiendavalt suurendada kuivaine- ja suhkrusisaldust, kuni toode on saavutanud tehnilise küpsuse ja koristatakse. Erilise meetodiga – kapsa „Varaždinsko zelje” kasvatamisega suletud süsteemis sordisäilitusseemnest kuni lõpptooteni – tagatakse täiendavalt selle päritolu.

5.3. Toote geograafilise päritolu ning vajaduse korral teatava kvaliteedi, maine või muude omaduste vaheline seos

Kapsa „Varaždinsko zelje” suur kuivainesisaldus ja erakordselt suur suhkrusisaldus tulenevad tootmismeetodist, kus toode jäetakse põllule hilissügiseni, mis on võimalik tänu kapsa külmakindlusele. Uuringud on näidanud, et fenoolide ja flavonoidide suur üldsisaldus kapsas „Varaždinsko zelje” on selle sordi geneetiliste omaduste ning väliste põllumajanduslike ja keskkonnatingimuste tulemus.

Kuu keskmine õhutemperatuur kasvuperioodil ja sademete jaotus on nimetatud geograafilises piirkonnas ideaalsed kapsa „Varaždinsko zelje” kasvatamiseks, mida on kaubanduslikult toodetudki üksnes nimetatud territooriumil. Nimetatud geograafilise piirkonna külmade lumeta talvede tõttu külmub küntud pinnas sügisel ja sellele tekib murenev struktuur, nii väheneb pinnases elavate kahjurite arvukus, mille tulemusena taimed on väga terved.

Drava jõe madaliku tasane reljeef on eriti oluline, kuna see tagab vee ühtlase valgumise kapsa „Varaždinsko zelje” tootmispindadele. Lisaks olemasolevatele veevooluteedele lisab aladele, millel kasvatatakse kapsast „Varaždinsko zelje”, niiskust veel ka kõrge põhjavee tase. Nimetatud geograafilises piirkonnas domineerivad pruunid, happelised ja toitainerikkad liivsavimullad, mis sobivad hästi köögiviljade, eelkõige kapsa kasvatamiseks. Seda kinnitab ka tõsiasi, et kapsast on selles piirkonnas kasvatatud sajandeid.

Peale kliima- ja mullateaduslike tegurite tugevdab toote ja paikkonna seost veel kohalike tootjate suuline pärimus, mida on antud edasi põlvest põlve eesmärgiga säilitada kohalikku alalhoitud sorti, mida kasutatakse kapsa „Varaždinsko zelje” kasvatamiseks. Kapsa koristamise oskuste, koristamiseks valmis kapsapeade küpsusastme tunnetamise ning kasvatamismeetodite ja käsitsi koristamise meetodite aktiivse teadmise edasiandmine võimaldavad ka uuel põlvkonnal jätkata kapsa „Varaždinsko zelje” tootmist traditsiooniliste meetoditega. Käsitsi koristamine on oluline toote valikuks otse põllul, millega tagatakse kapsa „Varaždinsko zelje” ühtlane kvaliteet.

Tänu oma elastsetele ja õhukestele lehtedele ning mõrkjas-teravale maitsele on kapsas „Varaždinsko zelje” muutunud kõnealuse piirkonna traditsiooniliste roogade valmistamisel asendamatuks toiduaineks.

Kapsa „Varaždinsko zelje” pead on kujutatud ka Vidoveci valla vapil – seegi annab tunnistust, et tegemist on tõepoolest kohaliku ja kõnealuse rajooni jaoks omase tootega.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse (2) artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/VZ%20ZELJE/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Vt joonealune märkus 1.