Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitusi[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[4] mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse Hispaania 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

(4) Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[5] milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(6) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles lisama täiendavad kohustused, milles keskendutakse mõnele olulisele, õigeaegsele ja mõõdetavale reformile pakti eesmärkide saavutamiseks.

(7) Hispaania esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Hispaaniat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi[6] käigus järeldusele, et Hispaanias on väga tõsine tasakaalustamatus, mis ei ole ülemäärane, kuid millega tuleb kiiresti tegeleda.

(8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2012. aasta suhtes üldiselt realistlik ja edaspidi optimistlik. Komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP kasv jõudma 2012. aastal -1,8 %-ni ja 2013. aastal -0,3 %-ni, samas kui programmis on need prognoosid vastavalt -1,7 % ja 0,2 %. Kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega on programmi strateegias kirjeldatud eelarve-eesmärk viia valitsemissektori eelarvepuudujääk aastaks 2013 alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, tehes seda peamiselt kulude piiramise, aga ka teatavate tulusid suurendavate meetmete abil. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi põhjal[7] paraneb struktuurne eelarveseisund aastatel 2011−2013 programmis kavandatud kohaselt aastas keskmiselt 2,6 % SKPst, mis on suurem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud keskmine eelarve kohandamine üle 1,5 % SKPst aastatel 2010−2013. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist jääb programmi keskpika perioodi eesmärgiks eelarveseisundi struktuurne tasakaal, mis peaaegu saavutatakse aastaks 2015, mil struktuurne eelarvepuudujääk on 0,2 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärgis on asjakohaselt arvesse võetud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Struktuursete kohanduste kavandatud tempo aastatel 2012−2013 kujutab endast piisavaid edusamme keskpika perioodi eesmärgi suunas ja valitsemissektori kulude kasvutempo, võttes arvesse kaalutlusõiguse raames võetavaid tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulude võrdlusalusega. Programmi prognooside kohaselt tipneb valitsemissektori võla suhe aastal 2013 ja hakkab seejärel langema. Aastatel 2014 ja 2015 on Hispaanias üleminekuperiood ja programmis esitatud kavad tagavad piisava edu stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Puudujäägi ja võla kohandamiskavasid mõjutavad olulised riskid. Makromajanduslik areng võib osutuda oodatust vähem soodsaks. Lisaks ei ole pärast 2013. aastat võetavaid meetmed piisavalt täpsustatud. Eelarvestrateegiale avalduvad ka sellised ohud nagu piirkondlike valitsuste kinnipidamine eelarvest, pidades silmas neil viimasel ajal seni esinenud raskusi seda teha, samuti tulude suurem tundlikkus toimuvate struktuursete kohanduste suhtes, maksuamnestia ebakindel mõju tuludele ja võimalikud täiendavad finantsasutuste päästeoperatsioonid. Eelarve tasakaalu seaduse range kohaldamine ja tugevate fiskaalmeetmete võtmine piirkondlikul tasandil leevendaks piirkondliku tasandi riske kavast kõrvale kalduda. Arvestades Hispaania rahanduse detsentraliseeritust, on väga oluline tugev fiskaalne ja institutsionaalne raamistik. Nõukogu tervitab komisjoni kavatsust esitada lähinädalatel ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist käsitleva nõukogu soovituse rakendamise kohta põhjalik hindamine, võttes arvesse ka väljakuulutatud mitmeaastast eelarvekava aastateks 2013−2014.

(9) Hispaania võttis 2011. aastal vastu pensionireformi, mis kujutab endast olulist sammu riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamise suunas. Siiski piirab Hispaania majanduslike väljavaadete halvenemine reformi mõju vanusega seotud prognoositud avaliku sektori kuludele. Lisaks tuleb reformi täiendada konkreetsete meetmetega, mis toetavad eakate töötajate üldist tööhõivestrateegiat 2012–2014.

(10) Kuigi Hispaania maksude suhe SKPsse on ELis üks madalamaid, saab maksusüsteemi tõhusust parandada, suurendades majanduskasvu paremini soodustavate kaudsete maksude osakaalu. Eelkõige on ruumi käibemaksubaasi laiendamiseks, vaadates läbi maksuvabastuste ja vähendatud maksumäärade laialdase kohaldamise. Hispaania maksusüsteemiga soodustakse ka suurte võlgu olemist ja eluaseme ostmist, mitte üürimist, kuna hüpoteeklaenude intressid saab maksustatavast tulust maha arvata.

(11) Hispaania on teinud olulisi edusamme finantssektori restruktureerimisel. Restruktureerimist tuleb jätkata jätkusuutlikult ja konkurentsi üleliia moonutamata, et tagada elujõuetute pankade saneerimine ja elujõuliste pankade võime täita oma ülesannet reaalmajandusele laenuandjana. Võttes arvesse halvenevaid makromajanduslikke väljavaateid, võib olla vajalik pankade kapitalibaasi täiendav tugevdamine.

(12) 2012. aasta veebruaris kiitis Hispaania valitsus heaks tööhõive kaitse ja kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi põhjaliku reformi, et võidelda kõrge töötuse määraga ja tööturu terava killustatusega. Reformi mõjusid on vaja jälgida, eelkõige palkade arengu ja killustatuse vähenemise osas. Selleks et probleem täielikult lahendada, tuleb reformi täiendada aktiivse tööturupoliitika põhjalikuma läbivaatamisega, et parandada tööalast konkurentsivõimet ja töövahendust.

(13) Selleks et võidelda noorte suure tööpuudusega Hispaanias, tuleks viivitamata rakendada noorte tegevuskava, sealhulgas praktika- ja koolituslepinguid. Kuigi Hispaania on võtnud meetmeid koolist väljalangevuse vastu, on selle tase endiselt kõrge ja piirkonniti on erinevused märkimisväärsed.

(14) Vaesus on suurenenud 1,1 miljoni vaesusriskis elava inimese võrra 2010. aastal ja laste vaesus on ohtlikult kõrge – 26,2 %. Töölkäivate inimeste vaesusmäär on ajutiste töötajate puhul enam kui kaks korda kõrgem kui alaliste töötajate puhul.

(15) Kutseteenused on Hispaanias endiselt konkurentsi eest kaitstud. Kutseteenuste reform võiks suurendada potentsiaalset SKPd, võttes arvesse, et need on muude majandusvaldkondade jaoks olulised. Erilist tähelepanu tuleks pöörata põhjendamatute ja ebaproportsionaalsete takistuste kõrvaldamisele mõnede tugevalt reguleeritud ametite puhul (nt notarid, kinnistusregistri töötajad ja kohtuametnikud). Lisaks võtab äritegevuseks loa saamine ELis kõige kauem aega Hispaanias. Kooskõlastatuse puudumine kohaliku, piirkondliku ja riigi haldustasandi vahel on andnud tulemuseks mõnikord kattuvate eeskirjade vohamise ja Hispaania siseturu killustatuse. Suure välise tasakaalustamatuse kohandamine nõuab ekspordi hõlbustamist. Hispaanial on ka mitmeid keerulisi probleeme energeetikasektoris, mis takistavad olulisel määral toote- ja teenusteturgude tõhusat toimimist.

(16) Hispaania on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist ning leiab, et üldiselt on nende rakendamine osaline. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

(17) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Hispaania majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Hispaania fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused on väljendatud allpool 1.–8. soovituses.

(18) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania stabiilsusprogrammi ja tema arvamus[8] selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses.

(19) Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania 2012. aasta riikliku reformikava ja tema stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, on väljendatud eelkõige 1., 3., 4., 5., ja 7. soovituses,

SOOVITAB Hispaanial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

1. Kohandada aastas eelarvet struktuurselt keskmiselt üle 1,5 % SKPst aastatel 2010−2013, nagu nõutud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituses, rakendades 2012. eelarves vastu võetud meetmeid ja võttes juuli lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013−2014. Võtta ja rakendada meetmeid piirkondlikul tasandil kooskõlas heakskiidetud tasakaalustamiskavadega ja kohaldada rangelt uue eelarve tasakaalu seaduse sätteid, mis käsitlevad eelarve täitmise läbipaistvust ja kontrolli. Luua sõltumatu fiskaalinstitutsioon, mis tegeleks analüüside koostamise, nõustamise ja fiskaalpoliitika järelevalvega ning hindaks kavandatavate õigusaktide eelarvemõju.

2. Kiirendada hiljutise pensionireformiga ettenähtud seadusjärgse pensioniea tõstmist ja jätkusuutlikkuse teguri kasutuselevõttu ning toetada eakate töötajate üldist tööhõivestrateegiat konkreetsete meetmetega, millega arendatakse edasi elukestvat õpet, parandatakse töötingimusi ja hõlbustatakse selle rühma naasmist tööturule.

3. Võtta kasutusele maksustamissüsteem, mis on kooskõlas eelarve konsolideerimiseks tehtavate jõupingutustega ja toetab enam majanduskasvu, sealhulgas nihet tööjõu maksustamiselt tarbimis- ja keskkonnamaksude suunas. Eelkõige tuleb tegeleda madala käibemaksutulu osakaaluga, laiendades käibemaksubaasi. Tagada, et maksusoodustused soodustaksid vähem võlgu olemist ja eluaseme omamist (alternatiivina üürimisele).

4. Rakendada finantssektori reformi, eelkõige täiendada käimasolevat pangandussektori restruktureerimist, tegeledes ülejäänud nõrkade finantsasutuste olukorraga, koostada terviklik strateegia, mille alusel tegeleda pankade bilanssides olevate n.ö päritud varadega ja määratleda selge poliitika kaitsemehhanismide rahastamiseks ja kasutamiseks.

5. Rakendada tööturureforme ja võtta täiendavaid meetmeid aktiivse tööturupoliitika tõhustamiseks, parandades selle suunatust, suurendades koolituse, nõuande- ja töövahendusteenuste kasutamist, tugevdades nende seost passiivse poliitikaga, ning kooskõlastades paremini riiklike ja piirkondlike avalike tööturuasutuste tegevust, sealhulgas teabe jagamist vabade töökohtade kohta.

6. Vaadata läbi kuluprioriteedid ja paigutada vahendid ümber, et toetada VKEde juurdepääsu rahastamisele, teadustegevust, innovatsiooni ja noori. Rakendada noorte tegevuskava, eelkõige seoses kutseõppe ja hariduse kvaliteediga ja selle vastavusega tööturu nõuetele, samuti tugevdada jõupingutusi koolist väljalangevuse vähendamiseks ning kutsehariduses ja -õppes osalemise suurendamiseks ennetus-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmete abil.

7. Võtta konkreetseid meetmeid vaesusega võitlemiseks, parandades lastetoetuste tõhusust ja haavatavate rühmade tööalast konkurentsivõimet.

8. Võtta täiendavaid meetmeid kutseteenuste liberaliseerimiseks, sealhulgas tugevalt reguleeritud ametite puhul, vähendada viivitusi äritegevuseks lubade andmisel ja kaotada ettevõtlusega tegelemiselt piirangud, mis on eri valitsustasanditel vastu võetud kattuvate eeskirjade vohamise tulemus. Täiendada gaasi- ja elektrivõrkude vastastikust ühendamist naaberriikidega ja tegeleda elektrienergia tariifipuudujäägiga terviklikul viisil, eelkõige parandades elektritarneahela kulutõhusust.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

[3] COM(2012) 310 final.

[4] Nõukogu 26. aprilli 2012 aasta otsus 2012/238/EL.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] SWD(2012)159 final.

[7] Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

[8] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.