[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.7.2005

SEK(2005) 991 lõplik

KOMISJONI ARVAMUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Portugalis – Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaldamine

SELETUSKIRI

Portugal esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2005-2009 9. juunil 2005. Ajakohastatud programmis avalikustatakse kava tõsta valitsemissektori eelarvepuudujääki aastateks 2005–2007 üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Pärast 2,9%list eelarvepuudujääki 2004. aastal[1] kavandab Portugal 2005. aastaks valitsussektori eelarvepuudujäägi 6,2% SKTst, mida kavatsetakse 2006. aastal vähendada 4,8%ni, 2007. aastal 3,9%ni ja 2008. aastal 2,8%ni SKTst. Prognoositakse, et võla suhe SKTsse tõuseb samal ajavahemikul kõrgemale 2004. aasta 61,9%lt ja saavutab kõrgeima taseme, 67,8% SKTst 2007. aastal.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist reguleeritakse asutamislepingu artikliga 104 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.[2] Komisjon on oma hinnangus võtnud arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet "Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine“ Euroopa Ülemkogule, mille viimane kinnitas 22. märtsil 2005.[3]

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 koostatud komisjoni aruandes hinnati asutamislepingu puudujääki ja võlakriteeriumeid käsitlevate nõuete täitmist.

Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammiga avaldatud kavandatav valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab tunduvalt kontrollväärtust 3% SKTst. Kontrollväärtuse ületamine ei ole asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erakordne ega ajutine. Kuigi SKT kasv on alates 2000. aastast teravalt langenud, jõuti 2004. aastal positiivse majanduskasvuni ja komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognooside ning 2005. aasta juuni ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt on järgnevateks aastateks oodata järkjärgulist, kuid siiski mõõdukat kasvutendentsi. Kuigi negatiivne tootmismahu tühik on märkimisväärne ja lähiaastatel see eelduste kohaselt oluliselt ei vähene, ei ole valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemine hiljutise tootmismahu tühiku laienemisega seotud. Seetõttu ei saa pidada kontrollväärtuse ületamist tõsise majandusliku surutise tagajärjeks. Samuti ei saa kontrollväärtuse ületamist pidada ajutiseks nähtuseks, kuna komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori eelarvepuudujääk asutamislepingu kontrollväärtust oluliselt ka 2006. aastal, mil oodatakse majandusnäitajate järkjärgulist paranemist. Juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammis nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemise lähiaastatel, kuid see ületab siiski kontrollväärtust kuni 2007. aastani. See viitab sellele, et asutamislepingu puudujääki käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

Võla suhe SKTsse ületas asutamislepinguga sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst 2003. aastal ja tõusis 2004. aastal 61,9%ni, mis on peaaegu 8,5p% tõus SKTst alates 2000. aastast. Võla suhte kasvu võib seletada väga madala esmase ülejäägiga, isegi esmase puudujäägiga mõnedel aastatel, märkimisväärse varude muutuste korrigeerimisega, kus võlga suurendavad eelarvevälised rahastamisvahendid ületavad märkimisväärseid erastamisest laekunud vahendeid enamikel aastatel ning SKT madala nominaalkasvuga. Juunis 2005 ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2005.–2007. aastaks kavandatud võlanäitajad, mis on suures osas kooskõlas komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi võlaprognoosidega, ennustavad võla suhte järsku tõusu, mis peaks tipnema 68% tasemel 2007. aastal. See on vastuolus asutamislepingu nõudega, mille kohaselt ületatakse kontrollväärtus 60% SKTst, väheneb võla suhe piisavalt ja läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega. See viitab sellele, et asutamislepingu võlga käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 koostatud aruandes analüüsis komisjon keskpika perioodi majandus- ja eelarveseisundit käsitlevaid ja muid asjakohaseid Portugali rahanduse hindamise seisukohast olulisi tegureid.

Nõukogu toonitas 20. märtsi aruandes, et teiste asjakohaste tegurite arvesse võtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu üle otsustamisel, nagu majandus- ja rahanduskomitee arvamus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 4, komisjoni arvamus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 ja nõukogu otsus kooskõlas asutmiaslepingu artikli 104 lõikega 6, „peab täielikult toimuma tingimusel, mis vastab üldpõhimõttele, et enne teiste oluliste tegurite arvesse võtmist on kontrollväärtuse ületamine ajutine ja eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal.“ Portugali puhul ei ole see tingimus täidetud: 2005. aasta prognoositud puudujääk ületab kontrollväärtust oluliselt ning kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks, kuna valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab järgmisel kolmel aastal 3% SKTst. Artikli 104 lõikega 5 kooskõlas oleva komisjoni arvamuse ja artikli 104 lõikega 6 kooskõlas oleva nõukogu otsuse mõttes ei võeta Portugali juhtumis arvesse teisi asjakohaseid tegureid.

Asutamislepingu artikli 104 lõikega 4 sätestatakse, et “artiklis 114 ettenähtud komitee (st majandus- ja rahanduskomitee) sõnastab komisjoni ettekande kohta arvamuse”. Komitee väljendas 4. juulil 2005 oma arvamust, mis on kooskõlas komisjoni aruandes ära toodud hinnanguga. Komitee järeldas, „et Portugalis 2005. aastal kavandatav eelarveareng on selline, et kumbki asutamislepingu artikli 104 lõike kahest kriteeriumist ei ole täidetud". Komitee arvates ei ole aastaks 2005 kavandatud puudujääk lähedal kontrollväärtusele 3% SKTst ja kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada erakorraliseks ega ajutiseks. Valitsemissektori võlg ületab kontrollväärtuse 60% SKTst ja prognoosi kohaselt tõuseb protsendimäär SKTst kahe järgneva aasta jooksul veelgi. Komitee märkis ka, et järgmise kahe-kolme aasta majanduslikud väljavaated on jätkuvalt tagasihoidlikud ning väljendas muret struktuurilise puudujäägi kõrge taseme ja arengu üle. Majandus- ja rahanduskomitee tutvus põhjalikult kõigi asjakohaste teguritega, kuid jõudis järeldusele, et hinnangu andmisel neid tegureid arvesse ei võeta.

Komisjon, võttes arvesse oma aruannet ja komitee arvamust, on arvamusel, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu [20. juulil 2005], on vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab, et nõukogu teeks otsuse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse anda Portugalile kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 nõukogu soovitus lõpetada ülemäärase eelarvepuujäägi olukord.

KOMISJONI ARVAMUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Portugalis – Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaldamine

ÜLDKAALUTLUSED

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 on liikmesriigid kohustatud vältima ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki. Otsuseid ülemäärase eelarve puudujäägi kohta reguleeritakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mis on kindlaks määratud asutamislepingu artikliga 104 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 2 nõutakse, et komisjon jälgiks eelarveseisundi arengut ja valitsemissektori võla kujunemist liikmesriikides, et välja selgitada tõsised vead. Komisjon peab jälgima eelarvedistsipliini vastavust kahe põhikriteeriumi alusel - kavandatud või tegelikku valitsemissektori eelarvepuudujääki sisemajanduse kogutoodangu suhtes (SKT) ja valitsemissektori võla suhet SKTsse. Komisjon koostab statistilised andmed nende muutujate alusel liikmesriikide edastatud aruannete põhjal.

Asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 nõutakse, et komisjon koostaks aruande juhul, kui nii asutamislepingu artikli 104 lõike 2 ühe või mõlema kriteeriumi nõuded ei ole täidetud või kui vaatamata kriteeriumide nõuete täitmisele on komisjon arvamusel, et liikmesriigis on ülemäärase eelarvepuudujäägi oht. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 sätestatakse, et komisjoni aruandes peab arvestama ka seda, kas valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab valitsemissektori investeerimiskulutusi ja võtma arvesse teisi asjakohaseid tegureid. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005 aruandes selgitatakse raamistikku, mille raames selliseid asjakohaseid tegureid tuleks arvestada. Komisjon võttis 22. juunil 2005 Portugali kohta vastu sellise aruande, mille aluseks oli 9. juunil 2005 esitatud Portugali ajakohastatud stabiilsusprogramm, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009 ja milles võetakse arvesse ka komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi.

Seejärel, kooskõlas artikli 104 lõikega 4, sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 4.juulil 2005 oma arvamuse komisjoni aruande kohta.

Asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule, kui komisjonile tundub, et liikmesriigis juba on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Et selgitada, kas ülemäärane eelarvepuudujääk juba valitseb või võib tekkida, võtab komisjon arvesse (i) oma aruande tulemusi selle kohta, kas asutamislepingu artikli 104 lõike 2 ühe või mõlema kriteeriumi nõuded on täitmata ja (ii) majandus- ja rahanduskomitee arvamust komisjoni aruande kohta. Kõnealuste tegurite põhjal on komisjon kehtestanud Portugalile rea soovitusi.

SOOVITUSED PORTUGALILE

1. Vastavalt juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogrammile on üldine kavandatav valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastaks 6,2% SKTst. See ületab märkimisväärselt kontrollväärtuse 3% SKTst. Puudujäägi tõusu üle 3%list kontrollväärtuse ei ole põhjustanud tõsine majanduslik surutis. Kuigi SKT kasv on alates 2000. aastast teravalt langenud, jõudis majandus 2004. aastal positiivse majanduskasvuni ja järgnevateks aastateks on oodata järkjärgulist, kuid siiski mõõdukat kasvutendentsi. Kuigi negatiivne tootmismahu tühik on märkimisväärne ja lähiaastatel see eelduste kohaselt oluliselt ei vähene, ei ole valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemine hiljutise tootmismahu tühiku laienemisega seotud. Seetõttu ei saa kontrollväärtuse ületamist asutamislepingu ega stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses pidada tõsise majanduslanguse tagajärjeks. Komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab puudujääk asutamislepingu kontrollväärtuse oluliselt ka 2006. aastal, mil oodatakse majandusnäitajate järkjärgulist paranemist. Seda kinnitab juunis 2005 ajakohastatud Portugali stabiilsusprogramm, mille kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk paraneb jätkuvalt lähiaastatel, kuid ületab kontrollväärtust siiski kuni 2007. aastani. Seetõttu ei saa kontrollväärtuse ületamist pidada erakorraliseks ega ajutiseks. See näitab, et asutamislepingu puudujääki käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

2. Võla suhe SKTsse ületas asutamislepinguga sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst 2003. aastal ja tõusis 2004. aastal 61,9%ni, mis on peaaegu 8,5%line tõus SKTst alates 2000. aastast. Võla suhte kasvu võib seletada väga madala esmase ülejäägiga, märkimisväärse võlga suurendava varude muutuste korrigeerimisega, ja SKT madala nominaalkasvuga. 2005. aasta juuni ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2005—2007. aastaks kavandatud võlanäitajad, mis on suures osas kooskõlas komisjoni talituste 2005. aasta kevadprognoosi võlaprognoosidega, ennustavad võla suhte järsku tõusu, mis peaks tipnema 68% tasemel 2007. aastal. See on vastuolus asutamislepingu nõudega, et juhul kui 60%-line SKT kontrollväärtus ületatakse, väheneb riigi koguvõla suhe piisavalt ja läheneb kontrollväärtuse tasemeni rahuldava kiirusega. See näitab, et asutamislepingu võlga käsitlev kriteerium ei ole täidetud.

3. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 koostatud aruandes analüüsis komisjon keskpika perioodi majandus- ja eelarveseisundit käsitlevaid ja muid asjakohaseid Portugali rahanduse hindamise seisukohast olulisi tegureid.

4. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu toonitas 20. märtsi 2005. aasta aruandes stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta Euroopa Ülemkogule, mille viimane kiitis heaks 22. märtsil 2005, et teiste asjakohaste tegurite arvesse võtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu üle otsustamisel nagu komisjoni arvamus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 ja nõukogu otsus kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 „peab täielikult toimuma tingimusel, mis vastab üldpõhimõttele, et enne teiste oluliste tegurite arvesse võtmist on kontrollväärtuse ületamine ajutine ja eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal.“ See tingimus pole Portugali puhul täidetud. Seega ei võeta komisjoni arvamuses kooskõlas artikli 104 lõikega 5 Portugali puhul arvesse teisi asjakohaseid tegureid.

5. Asutamislepingu artikli 104 lõikele 4 vastav majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava komisjoni aruande hinnanguga.

JÄRELDUS

Portugali eelarveseisundi järelevalve ja eriti artikli 104 lõikes 2 toodud kriteeriumide järgimise kontrolli põhjal on komisjon koostanud aruande kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 3. Komisjon, olles võtnud arvesse oma aruannet ja majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on arvamusel, et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

[1] Käesolevad arvud sõltuvad käimasolevatest aruteludest Eurostati ja Portugali statistikaasutuste vahel.

[2] EÜT L 209, 2.8.1997.

[3] Vt Euroopa Ülemkogu 22.-23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi eesistujariigi järeldusi (7619/05) ja majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule (7423/05).