Brüssel 8.3.2005

KOM(2005) 81 lõplik

2005/0017 (COD)

ETTEPANEK: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EMPs kohaldatav tekst)

(komisjoni esitatud) {SEC(2005) 328}

SELETUSKIRI

1. KONTEKST

1. Euroopa Ülemkogu tõdes sotsiaalpoliitika kava[1] raames, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamiseks on vaja suurendada avalikkuse teadlikkust, ühendada vahendid ning vahetada kogemusi, eelkõige Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (edaspidi “instituudi”) loomise teel, ning palus viia läbi sellekohase teostatavusuuringu.

2. Teostatavusuuringu[2] käigus hinnati instituudi loomise vajadust, selle eesmärke ning organisatsioonilist ja haldusstruktuuri. Nõukogu tervitas 2. detsembril 2002. aastal toimunud nõupidamisel komisjoni uurimust ning soovitas komisjonil töö kiiresti lõpule viia, et seda asja edasisel kaalumisel taustamaterjalina kasutada[3].

3. 1.-2. juunil 2004. aastal aset leidnud nõukogu tööhõive-, sotsiaalpoliitika-, tervishoiu- ja tarbijakaitsealasel nõupidamisel[4], mis põhines 7. mail 2004. aastal toimunud võrdõiguslikkuse valdkonna eest vastutavate ministrite mitteametliku kohtumise tulemustel, toetati täielikult instituudi loomise ideed, rõhutades lisaväärtust andva ja olemasolevaid tegevusi mittekordava struktuuri tähtsust. Mainiti ka eelarvelise sõltumatuse vajadust.

4. 2004. aasta juunis kogunenud Euroopa Ülemkogu[5] väljendas toetust instituudi loomisele ning kutsus komisjoni üles tegema vastavasisulist ettepanekut, võttes arvesse Lissaboni tegevuskava[6] eesmärke meeste ja naiste võrdõiguslikkuse osas ning eelnenud arutelude tulemusi.

5. Euroopa Parlament kutsus samuti üles instituuti looma[7] ning tellis selle teema kohta uurimuse[8].

6. Komisjon esitab eelhindamise[9] põhjal ning kooskõlas eespool nimetatud aruteludega käesoleva ettepaneku instituudi loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta. Ettepanekus võetakse arvesse ühenduse teiste, eelkõige sotsiaalpoliitika valdkonnas tegutsevate ametite toimimist käsitlevate uusimate hindamiste tulemusi[10].

7. 2005. aastal möödub kümme aastat ÜRO deklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi[11] vastuvõtmisest ning ühendusel on nüüd õige aeg anda oma panus meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kehtestamisele, luues Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi.

2. KOMISJONI ETTEPANEKU PÕHJENDUS

1. Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on põhiõigus ja ühenduse prioriteetne tegevusvaldkond, mis on sätestatud asutamislepingus ning mida toetab kolmeteistkümnest[12] direktiivist ja ulatuslikust pretsedendiõigusest (umbes 200-st Euroopa Kohtu otsusest) koosnev ühenduse õigustik. Sooline võrdõiguslikkus on konkreetne, täpselt määratletud poliitika, mida käsitlevad asutamislepingu kindlad artiklid (artikkel 2, artikli 3 lõige 2, artiklid 13, 137 ja 141). Lisaks artiklile 13, millega antakse nõukogule volitused astuda vajalikke samme võitlemaks kõikide diskrimineerimise vormidega, sealhulgas soolise diskrimineerimisega, sätestatakse artikli 3 lõikes 2 lisakohustus: edendada soolist võrdõiguslikkust kõikides ühenduse tegevusvaldkondades. See lähenemine on sätestatud ka põhiseaduse lepingu eelnõus.

2. Meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevad ühenduse õigusaktid ja tegevuse põhisuunad on diskrimineerimist märkimisväärselt vähendanud, eelkõige tööhõives. 2004. aasta märtsis Euroopa Ülemkogule esitatud ja selle poolt kinnitatud meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlev komisjoni aruanne[13] annab tunnistust positiivsetest arengutest erinevuste vähenemise suunas meeste ja naiste kohtlemisel mitmetes poliitikavaldkondades. Siiski rõhutatakse aruandes, et edasiminek on liiga aeglane ning tuleb teha suuremaid jõupingutusi. Viimase kahe aasta jooksul on mitmetes liikmesriikides esinenud soost sõltuva palgaerinevuse suurenemise märke.

3. Soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks on vaja mitmetahulist lähenemist, mis hõlmab poliitilisi meetmeid kõikides valdkondades, eelkõige hariduses, tööhõives ja karjääri kujundamises, ettevõtluses, võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmises, töö- ja pereelu kokkusobitamises (sh lapsehoidmisvõimaluste pakkumine) ning naiste ja meeste tasakaalustatud osalemises poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemise protsessis. Liidu hiljutine laienemine on muutnud liidu mitmekesisemaks, mis tähendab seda, et soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on kogemuste ja arengu tase väga erinev.

4. Lisaks sellele on soolise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud mõned väga olulised sotsiaal-majanduslikud aspektid: naised moodustavad 52% Euroopa ühiskonnast ning nende panus Lissaboni eesmärkide saavutamisel on ülitähtis. Ühtlasi on naistel võtmeroll säästva arengu tagamisel Euroopa vananeva elanikkonna kontekstis.

5. Nimetatud probleemide lahendamine esitab seega uusi väljakutseid ning suurendab ühenduse ja liikmesriikide tasandil vajadust võrreldavate ja usaldusväärsete andmete ja teabe kogumise ja analüüsi ning asjakohaste metodoloogiliste vahendite väljatöötamise järele, et abistada ühenduse institutsioone, eelkõige komisjoni, ja liikmesriike, tagamaks arengut ja ühenduse poliitika tõhusat rakendamist kõnealuses valdkonnas. Vajadus on ka Euroopa kodanike teadlikkust tõstvate tegevuste ning teabe levitamise järele, mis ei puuduta mitte ainult saavutusi, vaid ka takistusi ja eesseisvaid väljakutseid.

6. Seega on tekkinud vajadus Euroopa tippkeskuse järele, mis oleks oma tegevuses sõltumatu, omaks nende ülesannete täitmiseks vajalikke ekspertteadmisi ning pakuks ühtlasi ühenduse asutustele ja liikmesriikidele tehnilist tuge.

3. SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

1. Instituudi peamiseks ülesandeks oleks kogu ühendusest teabe kogumine ja selle koondamine, metodoloogiliste vahendite väljatöötamine ja teabe levitamine. Just nende ülesannete üle-Euroopalise mõõtme tõttu pole liikmesriikidel võimalik saavutada instituudi eesmärke. Instituut peab muu hulgas välja töötama ja kohaldama teabe kogumise ja analüüsimise ühtse süsteemi, mis tagaks teabe vastavuse ja võrreldavuse, võimaldades nii teostada metodoloogiliselt põhjendatud võrdlevat kontrolli olukorra üle Euroopas. Seda aga ei saa edukalt teostada üksikute liikmesriikide tasandil.

2. Eelhindamise käigus uuriti, kas kavandatavad ülesanded oleks parem lülitada loodava Põhiõiguste Ameti pädevusse või laiendada mõne olemasoleva asutuse pädevust. Soolise võrdõiguslikkuse poliitika edukas areng ja eripära, mis tähendab enamat kui diskrimineerimise vastast võitlust ja põhiõiguse austamist, annavad põhjust luua eraldi asutus. Just seetõttu kutsus Euroopa Ülemkogu 2004. aasta juunis komisjoni esitama ettepanekut Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomiseks, kuigi 2003. aasta detsembris oli ülemkogu palunud komisjonil valmistada ette ettepanek Inimõiguste Ameti loomiseks, laiendades Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse volitusi.

3. Tuleb rõhutada, et teiste konkreetsete põhiõiguste (nt tervishoid ja ohutus töökohas, keskkond) puhul on spetsiaalsed asutused juba loodud. See näitab, et põhiõiguste puhul, mille jaoks on välja töötatud konkreetne poliitika, on teatavatel juhtudel vaja erivahendeid. Sama kehtib ka rahvusvahelisel tasandil, kus inimõigustega tegeleb ÜRO Inimõiguste Komisjon, samal ajal kui soolise võrdõiguslikkusega tegeleb eraldiseisev Naiste Staatuse Komisjon.

4. Olemasoleva asutuse, näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi ülesannete laiendamine nõuab täiendavat oskusteavet ja rahalisi ressursse, vastasel juhul jääb soolise võrdõiguslikkuse küsimus teisejärguliseks ega saa vajalikku tähelepanu ja eeliseid, mille tulemusel jääb selle mõju äärmiselt piiratuks.

5. Võimalik rahaline sääst, mis saavutatakse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna kaasamisel loodava Põhiõiguste Ameti või mõne olemasoleva asutuse vastutusalasse, ei kaalu üles eespool nimetatud puudusi.

6. Nimetatud ülesannete määramine vastavale asutusele võimaldab komisjonil ka suunata jõupingutused oma põhiliste ülesannete täitmisele, s.o tegevuse põhisuundade väljatöötamisele ning ühenduse õigustiku järelevalvele. Instituudi ülesanded erinevad neist, mida kavandati PROGRESS-programmi (2007-2013)[14] soolist võrdõiguslikkust käsitlevate tegevusvaldkondade raames ning mis peaksid aitama komisjoni tema peamiste ülesannete täitmisel.

4. ÕIGUSLIK ALUS

ARTIKLI 141 LÕIG e 3 annab konkreetse aluse meetmetele, mille eesmärgiks on tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõte tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes. Artikli 13 lõige 2 sätestab õiguse võtta vastu ühenduse meetmeid, mis toetavad ja edendavad võitlust soolise diskrimineerimisega väljaspool tööhõivevaldkonda. Seega annavad artikli 141 lõige 3 ja artikli 13 lõige 2 üheskoos käesolevale ettepanekule piisava õigusliku aluse.

ARTIKLITE SELGITUSED

Artiklid 1 ja 2

Nendes artiklites sätestatakse instituudi loomise põhimõte ning määratakse kindlaks selle eesmärgid, mis peaksid olema tehniliseks toeks Euroopa institutsioonidele, eelkõige komisjonile, ning liikmesriikidele soolise diskrimineerimise vastases võitluses ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel ühenduse kõikides pädevusvaldkondades. Instituudi eesmärgiks on samuti tõsta Euroopa kodanike teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse küsimustes.

Artikkel 3

Selles artiklis määratakse kindlaks konkreetsed ülesanded, mida võiks jagada kolme peamisse kategooriasse:

- ülesanded, mille eesmärgiks on pakkuda tehnilist abi uurimustulemuste ja asjaomase teabe kogumise ja analüüsimisega ning soolise võrdõiguslikkuse integreerimiseks vajalike vahendite väljatöötamisega kõikides tegevusvaldkondades. Teave peab olema objektiivne, usaldusväärne ja Euroopa tasandil võrreldav ning selleks töötatakse instituudis välja spetsiaalsed kriteeriumid. Uurimustöö toetamiseks viib instituut vajadusel läbi ka uuringuid ning korraldab ekspertkohtumisi (punktid a, b, c, d ja f) ;

- ülesanded, mille eesmärgiks on aidata Euroopa tasandil kaasa kogemuste vahetamisele ning dialoogi arendamisele kõikide huvitatud pooltega ja nende vahel – ühenduse ja liikmesriikide institutsioonid, tööturu osapooled, valitsusvälised organisatsioonid, uurimiskeskused jne (punkt g) ;

- teabe levitamisega seotud ülesanded, mille eesmärgiks on huvitatud pooli ja kodanikke dokumendikeskuse, avaldatud materjalide, veebilehekülgede jne kaudu põhjalikumalt teavitada (punkt h).

Selleks, et kujundada terviklikumat arusaamist soolise võrdõiguslikkusega seotud probleemidest väljaspool ELi ning toetada ühendust selle püüdlustes kaasata soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimused välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondadesse, peaks teabe kogumine ja analüüsimine laienema ka rahvusvahelistesse organisatsioonidesse ja kolmandatesse riikidesse, sealhulgas EFTA maadesse ja kandidaatriikidesse. Soolist võrdõiguslikkust käsitleva objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava teabe saamine kõikidest liikmesriikidest on keeruline ülesanne, kuna lähenemisviisid on riigiti väga erinevad. Optimaalsete tulemuste saavutamiseks hakkab instituut tegema pidevat koostööd kõikide liikmesriikide asjaomaste akadeemiliste ja uurimisasutustega, valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega (punkt a) .

Teabe kogumisel ja analüüsimisel peaks instituut kordamise vältimiseks ja ressursside paremaks ärakasutamiseks kasutama niipalju kui võimalik uurimisasutuste ja organisatsioonide poolt juba läbi viidud uuringute tulemusi ning tegema nendega tihedat koostööd. Asjakohase teabe puudumisel võib instituut ise uuringuid läbi viia (punkt d) .

Instituut peab koostama oma tegevuse kohta iga-aastaseid aruandeid, mille alusel hinnatakse instituudi töötulemusi võrrelduna aastaprogrammiga. Aruanne edastatakse ühenduse institutsioonidele (punkt e) .

Artikkel 4

Selles artiklis määratletakse töömeetodid ja tegevusvaldkonnad. Instituudi prioriteetsed tegevusvaldkonnad on kooskõlas ühenduse prioriteetide ning komisjoni tööprogrammiga, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust. See on oluline, kuna instituudi rolliks on toetada ühenduse institutsioone ja liikmesriike meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel. Kogutav ja analüüsitav teave ning muud tegevused käsitlevad soolise võrdõiguslikkuse kõiki aspekte kõikides ühenduse tegevusvaldkondades.

Kordamise vältimiseks võtab instituut arvesse kogu tööd, mis on tehtud liikmesriikide, ELi ja rahvusvahelisel tasandil. Instituut peaks tegema ka tihedat koostööd komisjoni vastavate talitustega ning kooskõlastama oma tegevuse ühenduse asutustega, eelkõige nendega, mis tegutsevad seotud valdkondades. Asjaomaste asutuste vahelise koostöö tagamiseks kirjutatakse vajadusel alla vastastikuse mõistmise memorandumitele. Artikli 10 lõikes 11 sätestatakse ka, et asjaomaste asutuste juhatajaid võidakse kutsuda osalema instituudi haldusnõukogu koosolekutel. Selliste mehhanismide kasutamine on üldine tava, mis toimib edukalt näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi ja Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuri vahel (lõiked 1–3) .

Lõige 4 peegeldab ühte võtmeprobleemi, mida rõhutati olemasolevate ühenduse asutuste hindamisel, s.o vajadust esitada lõppkasutajatele (liikmesriikide eriasutustele, võrdõiguslikkusega tegelevatele organitele, tööturu osapooltele, valitsusvälistele organisatsioonidele, uurimiskeskustele ja avalikkusele) kasutajasõbralikku, rakendatavat ja mõistetavat teavet.

Lõikes 5 selgitatakse, et instituut võib andmete kogumiseks ning uuringute ja teadustöö läbiviimiseks sõlmida lepinguid.

Artikkel 5

Selles artiklis sätestatakse, et instituut on oma ülesannete täitmisel sõltumatu.

Artikkel 6

Selleks, et instituut saaks täita oma ülesandeid, sõlmida lepinguid ja võtta omal vastutusel ette muid õiguslike tagajärgedega tegevusi, sätestatakse selles artiklis, et instituut on juriidiline isik. Selle artikli tingimused on sarnased EÜ asutamislepingu artiklite 281 (endine artikkel 210) ja 282 (endine artikkel 211) tingimustele.

Rahvusvahelise õiguse vallas on instituudil siiski piiratud õigus- ja teovõime, nagu sätestatakse artikli 8 lõikes 2.

Artikkel 7

Selles artiklis sätestatakse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse kõikide instituudi valduses olevate dokumentide suhtes. Kõnealuses määruses on määratud kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad juurdepääsuõigust Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, nii et neile dokumentidele oleks tagatud võimalikult laiaulatuslik juurdepääs. Instituut võtab vastu menetluse määruse rakendamiseks. Juhul, kui instituut töötleb isikuandmeid, kohaldatakse töötlemist käsitlevaid määrusi nii, nagu seda teevad teised ühenduse institutsioonid.

Artikkel 8

Lõikes 1 määratakse kindlaks organisatsioonid, kellega instituut teeb oma ülesannete täitmiseks koostööd.

Lõige 2 põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 300 (endine artikkel 228) ning selles sätestatakse eeskirjad ametlike kokkulepete sõlmimiseks rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikidega.

Artiklid 9-12

Nendes artiklites sätestatakse eeskirjad instituudi struktuuride – haldusnõukogu, direktori, personali ja nõuandva kogu – koosseisu ja toimimise kohta.

Instituudi organisatsiooniline struktuur peaks hõlbustama erinevate huvitatud poolte kaasamist, tagama sõltumatuse välissurvest, tagama läbipaistvuse ning aruandekohustuse demokraatlikele institutsioonidele. Seetõttu tehakse ettepanek moodustada haldusnõukogu, mille kuus liiget määrab nõukogu ja kuus liiget määrab komisjon vastavatest talitustest. Lisaks sellele tehakse ettepanek, et nõukogusse kuuluksid kolm liiget, kes esindaksid Euroopa tasandil tegutsevaid vastavaid valitsusväliseid organisatsioone ja tööturu osapooli. Need hääleõiguseta esindajad määrab ametisse komisjon.

Instituuti hakkab juhtima direktor, kes on oma töös suures osas sõltumatu ja paindlik ning kes vastutab instituudisisese töö korraldamise eest. Direktor vastutab ka instituudi eelarve ja tööprogrammi ettevalmistamise ja täitmise ning personaliküsimuste eest. Seaduslikkuse tagamiseks peaks direktori ametisse määrama haldusnõukogu komisjoni ettepaneku põhjal.

Instituut kui ühenduse asutus peaks oma eesmärkide täitmisel kasutama võimalikult hästi ära kogemusi ja ressursse, austades samal ajal üldist sõltumatuse nõuet. Seetõttu on tehtud ettepanek, et instituut kaasaks töösse ekspertidest koosneva nõuandva kogu, mille ülesandeks on soodustada instituudi ja erinevate liikmesriikide pädevate institutsioonide ja asutuste vahelist koostööd ning teabevahetust.

Tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastamise tagamiseks teiste ühenduse asutustega, eelkõige seotud tegevusvaldkondades tegutsevate asutustega, tuleks artiklis 4 sätestatud mehhanismide lisana kutsuda nende asutuste direktoreid vaatlejatena haldusnõukogu koosolekutele.

Artikkel 13

Selles artiklis sätestatakse, et Euroopa Ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtivad eeskirjad ja õigusaktid kehtivad ka instituudi personali suhtes ning rakenduseeskirjad määrab kindlaks haldusnõukogu komisjoni nõusolekul.

Artiklid 14 ja 15

Nendes artiklites määratakse kindlaks eelarve koostamise ja täitmise eeskirjad vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185[15].

Artiklid 16-18

Need on kõikidele ühenduse asutustele kehtivad standardsätted, mis käsitlevad keelt ja tõlkimise korraldamist (artikkel 16), privileege ja immuniteete (artikkel 17) ning vastutust (artikkel 18).

Artikkel 19

Selles artiklis sätestatakse vastavate kolmandate riikide osalemine instituudi tegevuses.

Artiklid 20 ja 21

Nendes artiklites sätestatakse instituudi kolmanda tegevusaasta lõpuks läbiviidav välishinnang ja vajalik järelkontroll ning tavapärane läbivaatamissäte.

Artikkel 22

See on standardartikkel, mis käsitleb ombudsmani järelevalvet instituudi tegevuse üle.

Artiklid 23 ja 24

Instituut alustab tegevust üks aasta pärast määruse jõustumist. Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 249 on määrus siduv ja vahetult kohaldatav. Instituudi asukohta käsitlev otsus on määruse üks osa. Pädevad asutused peavad otsustama asukoha küsimuse esimesel võimalusel, kuid igal juhul hiljemalt kuus kuud pärast määruse jõustumist.

2005/0017 (COD)

ETTEPANEK: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 141 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[16]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ,[17]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[18]

toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele

ning arvestades järgmist:

(1) Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu põhialus. Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 21 ja 23 on keelatud igasugune sooline diskrimineerimine ning tuleb tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades.

(2) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 2 on sätestatud, et ühenduse üheks olulisemaks ülesandeks on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamine. Asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 nõutakse, et ühendus võtaks oma tegevuses eesmärgiks meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse kaotamise ja võrdõiguslikkuse edendamise, tagades seeläbi meeste ja naiste võrdõiguslikkuse mõõtme kaasamise kõikidesse ühenduse tegevusvaldkondadesse.

(3) Asutamislepingu artikliga 13 volitatakse nõukogu astuma vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega, muu hulgas soolise diskrimineerimisega, kõikides ühenduse pädevusvaldkondades.

(4) Meeste ja naiste võrdsete võimaluste tagamise ja võrdse kohtlemise põhimõte tööhõive ja elukutse küsimustes on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 141 ning juba on vastu võetud mitmed õigusaktid, mis käsitlevad meeste ja naiste võrdset kohtlemist seoses töökoha saamise ning töötingimustega, sealhulgas võrdse tasu maksmisega.

(5) Kevadel kogunenud Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni esimeses meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevas aastaaruandes jõuti järeldusele, et enamikes tegevusvaldkondades eksisteerib märkimisväärne sugudevaheline ebavõrdsus, et meeste ja naiste vaheline ebavõrdsus on mitmemõõtmeline nähtus, millega tuleb võidelda kõikehõlmavate poliitiliste meetmetega ning et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi.

(6) 2000. aasta detsembris Nice’is kogunenud Euroopa Ülemkogu kutsus üles “teadlikkuse tõstmisele, ressursside koondamisele ja kogemuste vahetamisele, eelkõige sooliste küsimustega tegeleva Euroopa instituudi loomise kaudu…”.

(7) Komisjoni tellimusel läbi viidud teostatavusuuringus[19] jõuti järeldusele, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolliks peaks olema tegelemine nende ülesannetega, millega olemasolevad asutused praegu ei tegele, eelkõige sellistes valdkondades nagu kooskõlastamine, tsentraliseerimine ning uurimisandmete ja teabe levitamine, tähelepanu tõmbamine meeste ja naiste võrdõiguslikkuse küsimusele ning selliste vahendite väljatöötamine, mis aitaksid kaasata soolise võrdõiguslikkuse temaatikat ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse.

(8) Euroopa Parlament kutsus oma 10. märtsi 2004. aasta resolutsioonis[20] komisjoni üles suurendama instituudi loomiseks tehtavaid jõupingutusi.

(9) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist toetas nõukogu tööhõive-, sotsiaalpoliitika-, tervishoiu- ja tarbijakaitsealane 1.–2. juunil 2004. aastal toimunud istungjärk,[21] samuti 17.–18. juunil 2004. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu, mis palus komisjonil esitada konkreetne ettepanek.

(10) Meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava teabe ja andmete kogumine, analüüs ja levitamine, vahendite väljatöötamine soolise võrdõiguslikkuse mõõtme kaasamiseks kõikidesse tegevusvaldkondadesse, huvitatud poolte vahelise dialoogi arendamine ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmine on vajalikud, et ühendusel oleks võimalik tõhusalt arendada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, eelkõige laienenud liidus. Seetõttu on asjakohane luua Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis eespool nimetatud ülesannete täitmisega abistaks ühenduse institutsioone ja liikmesriike.

(11) Koostöö liikmesriikide vastavate asutustega on tähtis võrreldavate ja usaldusväärsete andmete kogumise edendamise seisukohalt Euroopa tasandil; meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlev teave puudutab kõiki tasandeid – kohalikku, regionaalset, siseriiklikku ja ühenduse tasandit – ja seetõttu on sellise teabe kättesaadavus kasulik liikmesriikide asutustele nende pädevusalas olevate tegevussuundade ja meetmete määratlemisel kohalikul, regionaalsel ja siseriiklikul tasandil.

(12) Instituut hakkab kordamise vältimiseks osalema ühenduse programmides ja tegema võimalikult tihedat koostööd ühenduse asutustega, eelkõige Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi[22], Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri[23], Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse[24] ning loodava Põhiõiguste Ametiga[25].

(13) Vastavalt asutamislepingu artiklile 3 oleks asjakohane soodustada haldusnõukogu moodustamist, kus meeste ja naiste osakaal oleks tasakaalus.

(14) Instituut on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu.

(15) Instituut peaks kohaldama vastavaid ühenduse õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001[26] ning üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001[27].

(16) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi suhtes kohaldatakse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185[28].

(17) Instituudi lepingulise vastutuse küsimustes, mida reguleerivad instituudi sõlmitud lepingute suhtes kohaldatavad õigusaktid, peaks otsuste tegemine vastavalt lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile kuuluma Euroopa Kohtu pädevusse. Euroopa Kohtu pädevusse peaks kuuluma ka vaidluste lahendamine, mis on seotud instituudi lepinguvälisest vastutusest tuleneva kahju hüvitamisega.

(18) Tuleks algatada sõltumatu välishindamine, kus hinnatakse instituudi mõju, võimalikku vajadust muuta või laiendada selle ülesandeid ning edasiste hindamiste ajastamist.

(19) Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele ei ole liikmesriikidel võimalik küllaldaselt saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on võrreldava ja usaldusväärse teabe ja andmete kogumine Euroopa tasandil, et aidata ühenduse institutsioonidel ja liikmesriikidel saavutada asutamislepingu eesmärki – kõrvaldada ebavõrdsus ja edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust – ning seetõttu saab kavandatava tegevuse ulatuse ja mõju tõttu seatud eesmärki tõhusamalt saavutada ühenduse tasandil. Käesoleva määruse reguleerimisala ei ületa ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete piire.

(20) Artikli 141 lõige 3 on konkreetseks õiguslikuks aluseks meetmetele, mille eesmärgiks on tagada võrdsete võimaluste ning meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes. Artikli 13 lõikes 2 on lubatud võtta vastu ühenduse meetmed, et toetada ja saavutada eesmärki, milleks on võidelda soolise diskrimineerimisega ka väljaspool tööhõive valdkonda. Seega annavad artikli 141 lõige 3 ja artikli 13 lõige 2 käesolevale ettepanekule sobiva õigusliku aluse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga asutatakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi “instituut”).

Artikkel 2

Eesmärgid

Instituudi üldisteks eesmärkideks on abistada ühenduse institutsioone, eelkõige komisjoni, ning liikmesriikide ametiasutusi võitluses soolise diskrimineerimisega, edendada soolist võrdõiguslikkust ning suurendada ELi kodanike teadlikkust eespool nimetatud probleemide osas.

Artikkel 3

Ülesanded

1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks instituut:

a) kogub, dokumenteerib, analüüsib ja levitab soolist võrdõiguslikkust käsitlevat objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, mis hõlmab ka liikmesriikide, ühenduse institutsioonide, uurimiskeskuste, võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate siseriiklike asutuste, valitsusväliste organisatsioonide, asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide edastatud uurimustulemusi;

b) töötab välja meetodeid, mis parandavad Euroopa tasandil kogutud andmete võrreldavust, objektiivsust ja usaldusväärsust, kehtestades teavet ühtlustavaid kriteeriume;

c) töötab välja, analüüsib ja hindab metodoloogilisi vahendeid, eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse;

d) viib läbi uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas;

e) avaldab aastaaruandeid instituudi tegevuse kohta;

f) korraldab uurimistöö toetamiseks ekspertide kohtumisi;

g) korraldab Euroopa tasandil koos asjaomaste huvitatud pooltega konverentse, kampaaniaid, ümarlaudu, seminare ja kohtumisi;

h) loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad.

Artikkel 4

Tegevusvaldkonnad ja töömeetodid

1. Instituut täidab oma ülesandeid ühenduse pädevuse piirides, pidades silmas iga-aastases tegevuskavas võetud eesmärke ja kindlaks määratud prioriteetseid valdkondi ning võttes vajalikul määral arvesse kättesaadavaid eelarvelisi ressursse.

2. Instituudi tööprogramm on kooskõlas ühenduse prioriteetide ja komisjoni tööprogrammiga, sealhulgas statistika kogumise ja uurimistööga.

3. Oma tegevuses võtab instituut kordamise vältimiseks ja ressursside võimalikult tõhusaks kasutamiseks arvesse mis tahes allikast pärit teavet ning eelkõige ühenduse institutsioonides, muudes asutustes ja pädevates siseriiklikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides juba tehtud tööd ning teeb tihedat koostööd komisjoni pädevate talitustega. Instituut kooskõlastab oma töö vastavate ühenduse ametite ja liidu asutustega, mis määratakse vajadusel kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumiga.

4. Instituut tagab, et levitatav teave on lõppkasutajatele mõistetav.

5. Instituut võib sõlmida teiste organisatsioonidega lepinguid, eelkõige alltöövõtulepinguid, neile usaldatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 5

Instituudi sõltumatus

Instituut tegutseb siseriiklikest asutustest ja kodanikuühiskonnast sõltumatult ning ei sõltu ühenduse institutsioonidest.

Artikkel 6

Õigus- ja teovõime

Instituut on juriidiline isik. Tal on kõigis liikmesriikides kõige ulatuslikum õigusaktidega juriidilisele isikule omistatav õigusvõime. Eelkõige võib instituut omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.

Artikkel 7

Juurdepääs dokumentidele

1. Instituudi valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001.

2. Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu menetluse kuue kuu jooksul pärast instituudi loomist.

3. Otsuste suhtes, mis instituut võtab vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8, võidakse asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel esitada kaebus ombudsmanile või algatada kohtuasi Euroopa Ühenduste Kohtus.

4. Isikuandmeid töödeldakse või edastatakse üksnes juhtudel, mil see on vältimatult vajalik instituudi eesmärkide täitmiseks. Sellistel juhtudel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

Artikkel 8

Koostöö siseriiklikul ja Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning kolmandate riikidega

1. Oma ülesannete täitmisel teeb instituut koostööd liikmesriikide organisatsioonidega, sealhulgas võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate asutuste, uurimiskeskuste, valitsusväliste organisatsioonide, tööturu osapoolte ning vastavate Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil tegutsevate organisatsioonidega ning kolmandate riikidega.

2. Kui instituudi tõhusa töö tagamiseks osutub vajalikuks sõlmida lepingud rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikidega, sõlmib ühendus sellised lepingud instituudi nimel asutamislepingu artiklis 300 sätestatud korras. Käesolev säte ei takista ajutise koostöö tegemist nimetatud organisatsioonide ja kolmandate riikidega.

Artikkel 9

Instituudi koosseis

Instituudi koosseisu kuulub:

a) haldusnõukogu;

b) direktor ja tema personal;

c) nõuandev kogu.

Artikkel 10

Haldusnõukogu

1. Haldusnõukogu koosneb kuuest nõukogu poolt nimetatavast esindajast, kuuest komisjoni poolt nimetatavast esindajast ning kolmest komisjoni poolt nimetatavast hääleõiguseta esindajast, kellest igaüks esindab üht järgmistest huvigruppidest:

a) asjaomane ühenduse tasandil tegutsev valitsusväline organisatsioon, kellel on õigustatud huvi võidelda soolise diskrimineerimisega ning edendada soolist võrdõiguslikkust;

b) ühenduse tasandil tegutsevad tööandjate organisatsioonid ning

c) ühenduse tasandil tegutsevad töötajate organisatsioonid.

2. Haldusnõukogu liikmed määratakse ametisse nii, et oleks tagatud pädevuse kõrgeim tase ning laialdased teadmised soolise võrdõiguslikkuse kohta.

Komisjoni ja nõukogu eesmärk on tagada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.

Asendusliikmed, kes asendavad liikmeid nende puudumise korral, nimetatakse samas korras.

Ametiaeg kestab viis aastat ja seda võib pikendada ühel korral.

Nõukogu avaldab haldusnõukogu liikmete nimed Euroopa Liidu Teatajas ja instituudi koduleheküljel.

3. Haldusnõukogu valib oma esimehe ja aseesimehe üheaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.

4. Igal haldusnõukogul liikmel, või tema puudumise korral tema asendusliikmel, on üks hääl.

5. Haldusnõukogu teeb instituudi tööks vajalikke otsuseid. Eelkõige haldusnõukogu:

a) võtab pärast nõupidamist komisjoniga vastu artiklis 11 osutatud direktori koostatud eelnõu alusel instituudi iga-aastase ja keskmise tähtajaga kolme aasta tööprogrammid kooskõlas eelarve ja olemasolevate ressurssidega. Vajadusel võib programmi aasta jooksul uuesti läbi vaadata. Esimene iga-aastane tööprogramm tuleb vastu võtta hiljemalt üheksa kuud pärast direktori ametisse määramist;

b) võtab vastu artikli 3 punktis e osutatud iga-aastase aruande, milles eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega. Nimetatud aruanne edastatakse hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele;

c) teostab direktori suhtes distsiplinaarvõimu ning määrab ta ametisse või vabastab ta ametist vastavalt artiklile 11;

d) võtab vastu instituudi iga-aastase eelarveprojekti ja eelarve.

6. Haldusnõukogu võtab direktori ettepaneku alusel, mis on komisjoniga kooskõlastatud, vastu instituudi sisekorraeeskirjad.

7. Haldusnõukogu teeb otsused antud häälte absoluutse enamusega. Esimehel on otsustav hääl.

8. Haldusnõukogu võtab direktori ettepaneku alusel, mis on komisjoniga kooskõlastatud, vastu oma kodukorra.

9. Haldusnõukogu tuleb esimehe kutsel kokku vähemalt kaks korda aastas. Esimees võib kokku kutsuda lisakoosolekuid omal algatusel või ühe kolmandiku halduskogu liikmete taotlusel.

10. Instituut edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohase teabe hindamismenetluse tulemuste kohta.

11. Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning tulevase Põhiõiguste Ameti direktoreid võidakse vastavalt vajadusele kutsuda vaatlejatena haldusnõukogu koosolekutele.

Artikkel 11

Direktor

1. Instituuti juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab ametisse komisjoni ettepanekul. Enne ametisse nimetamist võidakse paluda haldusnõukogu valitud kandidaadil esineda Euroopa Parlamendi pädeva(te) komitee(de) ees avaldusega ning vastata selle(nende) liikmete esitatud küsimustele.

2. Direktori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võidakse seda ametiaega üks kord pikendada kõige rohkem viie aasta võrra. Hindamise käigus hindab komisjon eelkõige:

- esimesel ametiajal saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati;

- lähiaastatel instituudi ees seisvaid ülesandeid ja nõudmisi.

3. Direktor vastutab haldusnõukogu järelevalve all:

a) artiklis 3 nimetatud ülesannete täitmise eest;

b) instituudi iga-aastase ja keskmise tähtajaga tegevuskava koostamise ja elluviimise eest;

c) haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamise eest;

d) artikli 3 punktis e osutatud iga-aastase aruande ettevalmistamise ja avaldamise eest;

e) kõikide personaliküsimuste eest ning eelkõige artikli 13 lõikega 3 antud volituste kasutamise eest;

f) igapäevaste haldusküsimuste eest;

g) tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud instituudi tegevuse vastavusega selle eesmärkidele, kooskõlas ametialaselt tunnustatud standarditega. Direktor esitab igal aastal haldusnõukogule järelevalvesüsteemi tulemuste kohta aruande.

4. Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ning osaleb selle koosolekutel ilma hääleõiguseta.

5. Direktor on instituudi seaduslik esindaja.

Artikkel 12

Nõuandev kogu

1. Nõuandev kogu moodustatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuses pädevate asutuste liikmetest, kusjuures iga liikmesriik määrab ühe esindaja ning komisjon nimetab kolm hääleõiguseta liiget, kes esindavad Euroopa tasandil tegutsevaid huvitatud osapooli, nagu valitsusvälised organisatsioonid, kellel on õigustatud huvi võidelda soolise diskrimineerimisega ning edendada soolist võrdõiguslikkust, ning tööandjate ja töötajate organisatsioonid ühenduse tasandil. Esindajaid võib asendada samal ajal ametisse nimetatud asetäitjatega.

2. Nõuandva kogu liikmed ei või olla haldusnõukogu liikmed.

3. Nõuandev kogu toetab instituudi tegevuse kvaliteedi ja sõltumatuse tagamisel direktorit.

4. Nõuandev kogu loob mehhanismi soolise võrdõiguslikkusega seotud teabe vahetamiseks ning teadmiste ühiseks kasutamiseks. Nõuandev kogu tagab tiheda koostöö instituudi ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

5. Nõuandvat kogu juhatab direktor või tema puudumise korral instituudist valitud asendaja. Nõuandev kogu tuleb kokku korrapäraselt direktori kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning vähemalt kaks korda aastas. Nõuandva kogu töökord määratakse kindlaks instituudi sise-eeskirjades ning avalikustatakse.

6. Komisjoni talituste esindajad osalevad nõuandva kogu töös.

7. Instituut annab nõuandvale kogule vajalikku tehnilist ja logistilist abi ning tagab selle koosolekuteks sekretariaadi.

8. Direktor võib kutsuda eksperte või esindajaid vastavast majandussektorist, tööandjate organisatsioonidest, ametiühingutest, kutseühendustest või teadusasutustest või instituudi tööga seotud valdkondades tunnustatud pädevusega valitsusvälistest organisatsioonidest tegema koostööd konkreetsete ülesannete täitmiseks ja osalema nõuandva kogu asjakohases tegevuses.

Artikkel 13

Personal

1. Instituudi personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2. Haldusnõukogu võtab komisjoni nõusolekul vastu vajalikud rakendusmeetmed vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 110. Haldusnõukogu võib võtta vastu sätted, mille kohaselt võetakse instituudi juurde tööle liikmesriikidest lähetatud eksperte.

3. Instituut kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Artikkel 14

Eelarve koostamine

1. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse instituudi tulude ja kulude kalkulatsioon, mida kajastatakse instituudi eelarves.

2. Instituudi eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3. Instituudi tulud koosnevad järgmistest vahenditest, ent ei piirdu üksnes nendega:

a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni osasse);

b) osutatud teenuste eest saadud tasu;

c) kõik rahalised toetused, mis on saadud artiklis 8 nimetatud organisatsioonidelt või kolmandatelt riikidelt;

d) kõik liikmesriikide vabatahtlikud rahalised toetused.

4. Instituudi kulud hõlmavad personali töötasu, haldus- ja infrastruktuuri kulusid ning tegevuskulusid.

5. Haldusnõukogu esitab igal aastal direktori koostatud eelnõu alusel instituudi tulude ja kulude kalkulatsiooni järgmiseks eelarveaastaks. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsil.

6. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid“) koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga.

7. Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse ning esitab selle kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

8. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad instituudi toetuseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu instituudi ametikohtade loetelu.

9. Haldusnõukogu võtab vastu instituudi eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

10. Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Haldusnõukogu teatab sellest komisjonile.

Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, esitab ta oma arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.

Artikkel 15

Eelarve täitmine

1. Direktor vastutab instituudi eelarve täitmise eest.

2. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab instituudi peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.

3. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja instituudi esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne kõnealuse eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused instituudi esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel instituudi lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5. Haldusnõukogu esitab arvamuse instituudi lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

6. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. juulil edastab direktor lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõpparuanne avaldatakse.

8. Direktor saadab hiljemalt 30. septembril kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Direktor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealuse majandusaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

11. Instituudi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga. Need ei tohi lahkneda komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, välja arvatud juhul, kui see on vajalik instituudi tööks ning kui selleks on saadud komisjoni eelnev nõusolek.

Artikkel 16

Keeled

1. Instituudi suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 sätteid, milles määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled[29].

2. Instituudi toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab põhimõtteliselt Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus[30].

Artikkel 17

Privileegid ja immuniteedid

Instituudi suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 18

Vastutus

1. Instituudi lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt instituudiga sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab instituut kõik kahjud, mida instituut või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

Euroopa Kohtu pädevusse kuulub kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.

Artikkel 19

Kolmandate riikide osalemine

1. Instituut on avatud osalemiseks riikidele, kes on sõlminud kokkulepped Euroopa Ühendusega, mille alusel nad kohustuvad vastu võtma ning kohaldama ühenduse õigusakte käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas.

2. Kõnealuste kokkulepete asjaomaste sätete alusel tuleb sisse seada kord, millega täpsustatakse eelkõige nende riikide instituudi töös osalemise laad, ulatus ja viis, kaasa arvatud sätted, mis käsitlevad ameti algatustes osalemist, rahalisi osamakseid ja personali. Personaliküsimustes sõlmitud kokkulepped peavad olema igal juhul kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

Artikkel 20

Hindamine

1. Kolmanda aasta lõpuks pärast määruse jõustumist korraldab instituut haldusnõukogu antud komisjoniga kooskõlastatud volituste alusel oma saavutuste sõltumatu välise hindamise. Hinnangus vaadeldakse instituudi mõju soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ja analüüsitakse ka koostoime mõju. Eelkõige käsitletakse võimalikku vajadust muuta või laiendada instituudi ülesandeid, sealhulgas ka ülesannete võimaliku laiendamise finantstagajärgi. Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil.

2. Haldusnõukogu otsustab edasiste hindamiste ajastamise üle ja kooskõlastab oma otsused komisjoniga, võttes arvesse eelmises lõikes mainitud hindamise tulemusi.

Artikkel 21

Läbivaatamissäte

Haldusnõukogu tutvub eelmises artiklis mainitud hindamise tulemustega ning annab vajaduse korral komisjonile instituudi, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks vajalikud soovitused. Komisjon edastab hindamisaruande ja soovitused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele ning avalikustab need. Pärast hindamisaruande ja soovitustega tutvumist võib komisjon esitada käesolevale määrusele parandusettepanekuid, kui ta peab seda vajalikuks.

Artikkel 22

Halduskontroll

Instituudi tegevuse suhtes teostab järelevalvet ombudsman vastavalt asutamislepingu artikli 195 sätetele.

Artikkel 23

Instituudi tegevuse alustamine

Instituut alustab tegevust kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, ............................

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja eesistuja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL : Proposal for a Council Regulation establishing a European Institute for Gender Equality

2. ABM / ABB FRAMEWORK

POLICY AREA(S) CONCERNED AND ASSOCIATED ACTIVITY/ACTIVITIES:

- Police area: 04 Employment and Social Affairs

- Activity: 04 05 Equal Opportunities for Women and Men

3. BUDGET LINES

3.1. From 2007 and onwards a new budget heading with two budget lines will be created:

- 04 05 04 01 : European Institute for gender equality - Subsidy to titles 1 & 2

- 04 05 04 02 : European Institute for gender equality – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspectives 2007-2013. The annual amounts retained for this period are purely indicative.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ):

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

Non-comp | Diff[31] | NO | YES/NO (open, decision of the Management Board) | YES/NO (open, decision of the Management Board) | No [1A] |

4 . SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 4,862 | 6,69 | 7,468 | 7,83 | 8,248 | 8,548 | 8,58 | 52,5 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

Agents | 810 000 | 108 000 x 10 |

Total | 810 000 |

- The amounts represent a total expenditure over 12 months for an average on 10/15 permanent posts because of the difficulty of recruiting in the first year.

Year 2008

Type of human resources | Amount in euro | Method of calculation |

Agents | 1 925 000 | 110 000 x 17,5 |

Total | 1 925 000 |

The amounts represent a total expenditure over 12 months for an average of 17,5/20 permanent posts because of the difficulty of recruiting five persons during the year.

Total subsidy of the Institute's administrative expenditure for the first three years.

The subsidy of administrative expenditure will be covered by an operational heading of the Community budget (4 05 04 01)

Million EUR | Year 2007 | Year 2008 | Year 2009 | Total Years 2007-2009 |

Human resources | 15 | 20 | 23 | 23 |

Calculation basis | 10 | 17,5 | 23 | 23 |

Annual cost of human resources | 1 080 000 | 1 925 000 | 2 576 000 | 5 311 000 |

Other administrative expenditure Missions Management Board and Advisory Forum meetings Interpreting/Translation Other administrative expenditure | 200 000 300 000 650 000 80 000 | 150 000 300 000 500 000 50 000 | 150 000 300 000 500 000 49 000 | 500 000 900 000 1 650 000 179 000 |

Total other administrative expenditure | 1 230 000 | 1 000 000 | 999 000 | 3 229 000 |

Total | 2 310 000 | 9 925 000 | 3 575 000 | 8 810 000 |

TABLE: Estimate of human resources - Breakdown by areas of activity and category

ACTIVITIES | A | B | C | D |

(a) Administration |

Management (this item includes the Director). | 3 | 1 |

Human and financial resources | 1 | 1 |

Information/IT | 0,5 | 1 |

Legal tasks | 0,5 |

TOTAL (a) | 5 | 1 | 2 |

(b) Operational tasks: |

Objective 1 | 1 | 1 | 1 |

Objective 2 | 0,5 | 1 | 0,25 |

Objective 3 | 0,25 | 1 | 0,25 |

Objective 4 | 0,25 | 0,25 |

Objective 5 | 0,25 |

TOTAL (b) | 2 | 3 | 2 |

TOTAL (a) + (b) | 7 | 4 | 4 |

Description of tasks:

- Collect information and data on gender equality situation, policies and practices within the European Union through administrations, NGOs, experts ;.carry out surveys, when necessary;

- Record this information eventually in a common database;

- Analyse the information gathered directly or by experts, publish and disseminate results of such analysis,

- Develop methods to improve the comparability, objectivity and reliability of data on gender equality at Community level; develop analyse and evaluate relevant methodological tools; develop common standards for the establishment and collection of those data,

- Prepare and organise meetings of experts on legal, economical and social aspects of gender equality;

- Organise conferences, round tables and meetings at European level on topics directly relevant for gender equality;

- Organise campaigns for gender equality promotion in the European medias;

- Edit, publish and distribute results of studies and other information (annual report, magazine, posters, videos, CD ROM, etc.) and organise a public library on gender equality research;

- Edit publish and distribute reports and conclusions based on the results of the studies and meetings organised,

- Set and coordinate on internet an information network on issues related to equality between women and men: the Institute shall establish permanent co-operation with the relevant academic, research, governmental and non- governmental organisations at national level in each Member State;

- Disseminate best practices and the results of concrete cooperation, be it through the organization of conferences and seminars, the publication of booklets or other information materials and/ or the use of electronic means of communication;

- Develop training material on gender equality aspects for Member states administrations and organisations involved in gender equality policies or wishing to develop actions in this field,

- Launch call for tenders and proposals for the relevant actions, manage contracts and grant agreements, proceed to commitments and payments, evaluate results and outputs,

- Organise meetings of the Management Board and the Advisory Forum.

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

8.2.2. Description of tasks deriving from the action

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (04 05 01) | 0.162 (1.5 x 0,108) | 0.165 (1.5 x 110) | 0.168 (1.5 x 0,112) | 0.230 (2 x 0,115) | 0.234 (2 x 0,117) | 0.238 (2 x 0,119)2 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.162 | 0.165 | 0.168 | 0.23 | 0.234 | 0.238 |

This is the cost of the staff devoted to evaluation, control and coordination of the Institute within the Commission.

Calculation – Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable Persons/year for control, budget drafting and funding and coordination between the Commission and the Agency. |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable |

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

.57XX 01 02 11 03 – Committees[50] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,11 | 0,11 | 0,72 |

Calculation – Other administrative expenditure not included in reference amount |

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

[1] Vastu võetud 2000. aasta detsembris Nice’is.

[2] Euroopa Komisjoni Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti käsitlev teostatavusuuring (läbi viinud PLS Ramboll Management, DK, 2002).

[3] Nõukogu tööhõive-, sotsiaalpoliitika-, tervishoiu- ja tarbijakaitsealane istungjärk Brüsselis.

[4] ELi nõukogu pressiteade 9507/04, lk 11.

[5] Euroopa Ülemkogu, 17.-18. juuni 2004, eesistuja lõppjäreldused, lõige 43, lk 9.

[6] 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogul kinnitati Euroopa Liidu eesmärk, mis näeb ette, et 2010. aastaks tuleb saavutada vähemalt 60% naiste tööhõive määr ning 70% üldine tööhõive määr.

[7] Euroopa Parlamendi resolutsioonid P5-TA (2002)0372, 4.7.2002, P5-TA (2002) 0606, 17.12.2004, P5-TA (2004) 0023, 14.1.2004 ja P5-TA (2004) 0167, 10.3.2004.

[8] "Tulevase Euroopa instituudi roll", Euroopa Parlamendi tellimusel teostatud uurimus, lõpparuanne, 15.6.2004.

[9] Ettepaneku eelhinnang on lisatud lisana.

[10] Komisjoni 5. augusti 2003. aasta teatis Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse tegevuse kohta - KOM(2003) 483 -; komisjoni 23. aprilli 2004. aasta teatis Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri hindamise kohta - KOM(2004) 50 - ning "Ühenduse ametite süsteemi hindamisuuring", lõpparuanne - komisjoni talituste dokument, eelarve peadirektoraat, 15.9.2003.

[11] Neljas naiste maailmakonverents, Peking, 4.-15. september 1995.

[12] Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas on vastu võetud üheksa direktiivi ja nende muudatust/laiendust: direktiiv 75/117/EMÜ meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamise kohta; direktiiv 76/207/EMÜ võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega, muudetud direktiiviga 2002/73/EÜ; direktiiv 79/7/EMÜ võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas; direktiiv 86/378/EMÜ võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustuskavades, muudetud direktiiviga 96/97/EÜ; direktiiv 97/80/EÜ soolise diskrimineerimise juhtude tõendamiskohustuse kohta, laiendatud direktiiviga 98/52/EÜ; direktiiv 92/85/EMÜ rasedate töötajate tervise ja ohutuse parandamise kohta; direktiiv 96/34/EÜ lapsehoolduspuhkuse kohta, laiendatud direktiiviga 97/75/EÜ; direktiiv 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta; ning direktiiv 2004/113/EÜ naiste ja meeste võrdse kohtlemise printsiibi rakendamise kohta kaupade ja teenuste pakkumisel ning neile juurdepääsul.

[13] Aruanne meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta - KOM(2004) 115, 19.2.2004.

[14] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja ühiskondliku solidaarsuse programm PROGRESS - KOM(2004) 488, 14.7.2004.

[15] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72, parandatult EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.

[16] ELT C, lk

[17] ELT C, lk

[18] ELT C, lk

[19] Euroopa Komisjoni Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti käsitlev teostatavusuuring (läbi viinud PLS Ramboll Management, DK, 2002).

[20] Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Liidu poliitikat meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta (EP T5-0167/2004, 10. märts 2004).

[21] ELi nõukogu pressiteade 9507/04, lk 11.

[22] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta, muudetud kujul.

[23] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta, muudetud kujul.

[24] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, muudetud kujul.

[25] Detsembris 2003 kogunenud Euroopa Ülemkogu raames kohtunud liikmesriigid palusid komisjonil valmistada ette ettepanek Inimõiguste Ameti loomiseks, laiendades Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse volitusi.

[26] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

[27] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

[28] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72, parandatult EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.

[29] EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[30] Nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta (EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).

[31] Differentiated appropriations.

[32] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[33] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[34] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[35] Report on equality between women and men - COM(2004) 115, 19.2.2004.

[36] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[37] European Commission Feasibility Study for a European Gender Institute (conducted by PLS Ramboll Management, DK, 2002).

[38] Report from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - COM(2004) 115, 19.2.2004.

[39] Report on the Role of a Future European Gender Institute, A study for the European Parliament, by Yellow Window Management Consultants, a division of eadc n.v./s.a.

[40] Commission Staff Working Document, Interim evaluation Report from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the Programme relating to the Community Framework Strategy on Gender Equality 2001-2005 - SEC(2004) 1047, 11.8.2004.

[41] European Commission, Budget Directorate General, 15.9.2004.

[42] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97 - COM(2003) 483, 5.8.2004.

[43] Communication from the Commission on the evaluation of the European Agency for Safety and Health at Work accompanied by a Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 2062/94 establishing a European Agency for Safety and Health at Work - COM(2004) 50, 23.4.2004.

[44] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72; Corrigendum: OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[45] As described under Section 5.3.

[46] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[47] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[48] Cost of which is included within the reference amount.

[49] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[50] Specify the type of committee and the group to which it belongs.