[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.6.2005

KOM(2005) 245 lõplik

.

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

2004. aastal kolmandatele riikidele osutatud makromajan dusliku finatsabi rakendamisest {SEC(2005) 747}..

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes esitatakse üldine ülevaade EÜ makromajanduslikust finantsabist kolmandatele riikidele koos taustteabega ning 2004. aasta tegevuse ja abisaavate riikide majandusolukorra kokkuvõttega.

3. osas pööratakse erilist tähelepanu asjakohastele majandusliku stabiliseerimisprotsessi aspektidele ja struktuurireformide rakendamisele abisaavates riikides. Edusammud kõnealuses valdkonnas sõltuvad ka sellest, mil määral on täidetud EÜ makromajandusliku finantsabiga kaasnevad majanduspoliitilised tingimused.

Vastavalt Euroopa Kontrollikoja ettepanekutele, mis on esitatud 2002. aasta märtsi eriaruandes finantsjuhtimise parandamisest abisaavates riikides, on komisjon 2004. aastal teostanud audiitorfirma abiga tegevushinnangud raharingluse ja kontrollorganite kohta, mis on seotud makromajandusliku finantsabiga igas abisaavas riigis. Nende hinnangute järeldusi võetakse nõuetekohaselt arvesse abi rakendamisega kaasnevate poliitikatingimuste väljatöötamisel.

Lisaks teostab väliskonsultant järelhindamise, et teha kindlaks makromajandusliku finantsabi mõju Armeenias. Lõpparuanne avaldatakse 2005. aastal. Edasised järelhindamised teostatakse abisaavates riikides spetsialiseerunud firmade poolt, mis valitakse välja avaliku hankemenetluse käigus.

Käesolev aruanne esitatakse vastavalt nõukogu otsusele makromajandusliku või erakorralise finantsabi kohta kolmandatele riikidele ning on jätkuks eelmistel aastatel esitatud aruannetele. Paralleelselt esitatakse üksikasjalikum aruanne (komisjoni talituste töödokument SEC(2005) 747) , mis sisaldab majandus- ja finantsteavet abisaavate riikide kohta.

2. ÜLEVAADE

2.1. Taustteave

Makromajanduslik finantsabi (MFA) toetab abisaavate riikide poliitilisi ja majandusreforme ning seda rakendatakse koos IMF ja Maailmapanga abiprogrammidega. Ta on jätkuvalt sisaldanud põhimõtteid, mis nõukogu kinnitas oma 8. oktoobri 2002. aasta otsustes, kus rõhutatakse kõnealuse abi erakorralist iseloomu, asjaolu, et ta täiendab rahvusvaheliste finantsasutuste poolset rahastamist ning seab makromajanduslikke tingimusi. Ühenduse makromajanduslik finantsabi on toetanud abisaavate riikide jõupingutusi eriti majandusreformide ja struktuuriliste muutuste elluviimisel. Ta on tihedas koostöös IMF ja Maailmapangaga viinud ellu poliitikat, mis on kohandatud konkreetse riigi vajadustele, pidades üldeesmärgina silmas finantsolukorra stabiliseerimist ning turumajandusele üleminekut.

2.2. Makromajanduslik finantsabi 2004. aastal.

Aastatel 2002-2003 on Balkani riigid (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Kosovo, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro ning Albaania) saanud abi nõukogu üheksa vastava otsusega. See tendents leidis kinnitust 2004. aastal kolme uue makromajandusliku finantsabi otsuse langetamisega vastavalt Albaania, Serbia ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes. Selline olukord muutis Balkani riigid peamisteks makromajandusliku finantsabi saajateks aastatel 2000-2004, kusjuures uute otsuste kogusumma ulatub 733 miljoni euroni.

2.2.1. Uued otsused

Lääne-Balkani suhtes on nõukogu langetanud 2004. aastal kolm uut otsust.

- 29. aprillil otsustas nõukogu (2004/580/EÜ) anda makromajanduslikku finantsabi Albaaniale (see koosneb abist 16 miljonit eurot ja laenust 9 miljonit eurot).

- 7. detsembril otsustas nõukogu pikendada varasemaid otsuseid makromajanduliku finantsabi andmise kohta Serbia ja Montenegrole (2004/862/EÜ) ning Bosnia ja Hertsegoviinale (2004/861/EÜ)

- Uute sõltumatute riikide kohta nõukogu 2004. aastal uusi otsuseid ei langetanud; samal ajal võttis nõukogu 10. detsembril 2004. aastal vastu teatise makromajandusliku finantsabi rakendamisest Armeenias, Tadžikistanis ja Gruusias.

2.2.2. Väljamaksed

Makromajandusliku finantsabi väljamaksed ulatusid 32 miljoni euroni, millest 22 miljonit eurot oli eranditult abi vormis; 10 miljonit eurot Serbia ja Montenegrole, 5,5 miljonit Armeeniale (need tehingud on teostatud 2003. aastal algatatud menetluse alusel ning on lõpule viidud 2004.aastal) ning 6,5 miljonit eurot Gruusiale.

Laenudena välja makstud abi Bosnia ja Hertsegoviinas ulatus 10 miljoni euroni.

2004. aastal on algatatud 7 miljoni euro suuruse abi väljamaksmine Tadžikistanile ja 15 miljoni euro suuruse laenu andmine Serbiale ja Montenegrole, kuid tehnilistel põhjustel on ülekanne 2005. aastasse edasi lükatud.

2.3. Makromajandusliku finantsabi tendentsid ja geograafiline jaotumine.

EÜ makromajandusliku finantsabi otstarve on toetada abisaavate riikide makromajanduslikku stabiliseerumist ja kergendada nende raskusi maksebilansi (ja eelarve) tasakaalustamisel. See mängib ka väga kasulikku rolli struktuurireformi edendamisel. Aastatega on selliste riikide arv kasvanud, kellele ühendusel on asjakohane abi anda, kuivõrd järjest rohkem ELi naaberriike seisab silmitsi makseraskustega ja on kohustunud viima ellu põhjalikke majandusreforme. See on muutnud abi geograafilist tasakaalu, võrreldes varasemate aastatega, mil enamik abisaavaid riike olid Kesk- ja Ida-Euroopast. Lääne-Balkani konfliktide, eriti 1999. aasta Kosovo konflikti ning Serbias ja Montenegros (endine Jugoslaavia Vabariik) aset leidnud poliitiliste muutuste tulemusel on olemas selge tendents makromajandusliku finatsabi suhtelise kasvu osas Balkani riikides nõukogu 1999-2004 langetatud otsuste kaudu.

2000-2004.aasta otsuste puhul on oluline osakaal abil, mis moodustab 41%, perioodil 1990-1999 antud abi osakaalu 6% asemel. Uus abipakettide abi/laenu vahekord kajastab ELi asutuste koostatud hinnangut abisaavate riikide suhtelise vaesusastme ning laenu teenindamise piiratud suutlikkuse kohta. Nagu on täheldatud juba 2000. ja 2001. aastal, ei ole makromajanduslik finantsabi suunatud ainult makromajanduslikule stabiliseerimisele, vaid tema eesmärk on toetada ka abisaavate riikide struktuurireformi programme. Makromajandulikku finantsabi on järjekindlalt tulemuslikult kombineeritud PHARE/ISPA, TACIS või CARDS programmidega, eesmärgiga tugevdada institutsionaalset suutlikkust, mis on oluline struktuurireformi edukuse huvides.

EÜ makromajandusliku finantsabi erakorralist iseloomu rõhutavad tabelid 1 ja 2 ning nende juurde kuuluvad graafikud 1a ja 2a. Makromajandusliku finantsabi kõige suuremate summade kohta langetati otsused ja need maksti välja vahetult pärast Kesk- ja Ida-Euroopa riikide poliitilistes- ja majandussüsteemides aset leidnud muutusi. Sellest ajast kajastavad muutused makromajanduslikus finantsabis otsuseid, mis on langetatud üksikjuhtumi kaupa pärast võimaliku abisaajariigi makromajandusliku olukorra ja ülejäänud välisfinantseerimisvajaduse hindamist. Graafik 1a tegevuse netokulude kohta, mida käsitlevad otsused on langetatud ajavahemikus 1990-2004 (kogusummas üle 6 miljardi euro) ja graafik 2a tegelikult väljamakstud summade kohta (kogusummas üle 5 miljardi euro) näitavad abi olulist kontsentreerumist Kesk- ja Ida-Euroopasse (umbes 55% kogu makromajanduslikust finantsabist, mille kohta on otsus langetatud viimase 14 aasta jooksul). Makromajanduslik finantsabi neile riikidele on pidevalt vähenenud, paralleelselt nende edusammudega makromajandusliku kohanemise ja reformide alal. Viimasel ajal on makromajanduslikku finantsabi osutatud peamiselt Lääne-Balkani riikidele (63,5% tegevusest, mille kohta langetati otsus 1999-2002 ja 84% 2000-2004) ja mõnedele madala sissetulekuga uutele iseseisvatele riikidele. Suhteliselt madalat Vahemeremaade esindatust (13% kõikidest heaks kiidetud summadest, samas kui alates 1996 ei ole uusi summasid heaks kiidetud) tuleb vaadelda neile riikidele muus vormis antava makromajandusliku abi taustal (eriti MEDA struktuurilise kohandamise vahendid).

3. KOKKUVÕTE MAJANDUSOLUKORRAST JA REFORMIDEST ABISAAVATES RIIKIDES

3.1. Lääne-Balkan

Pärast aastatel 2002-2003 aset leidnud aeglustumist, mida osaliselt põhjustas doonorabi vähenemine ja sõjajärgse taastamisetöö lõpetamine, oli hinnanguline kasv Lääne-Balkanil[1]2004.aastal umbes 4,5%. Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Montenegro puhul eeldati vähemalt 5% kasvu. Sealjuures jäi kasv suhteliselt aeglaseks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Kosovos. Aastatel 2003-2004 majanduslik stabiliseerumine jätkus. Inflatsioon taandus 2004. aastal keskmiselt 5,6%-ni. Pärast eelmistel aastatel täheldatud märkimisväärseid edusamme tugevnes finantsseisund riikide lõikes väga ebavõrdselt. Valitsussektori puudujäägiks (päras toetuse saamist) eeldati keskmiselt kuni 2,7%, mis on üldiselt sarnane 2003. aastale.

Maksebilansi defitsiit on jätkuvaks väljakutseks makromajanduslikule stabiilsusele. Piirkonna puhul tervikuna jäi kaubavahetuse defitsiit 2003-2004 suureks (umbes 25% SKT-st). Keskmine jooksevkonto puudujääk on hinnanguliselt umbes 12% SKT-st 2004. aastal, seega veidi kõrgem kui 2003. aastal. See osutab sellele, et hulk riike toetus jätkuvalt oma maksebilansi puudujäägi rahastamisel doonorabile, ning see jäi oluliseks, kuigi stabiilselt vähenevaks välisvaluuta teenimise allikaks. 2003. aastal ulatusid toetused endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 2,2%-ni SKT-st , Albaanias 2,6%-ni ja Serbia ja Montenegros 2,4%-ni. Kuna Kosovo on erijuhtum, millele 2003. aastal eraldati välisabi 40,7% SKT-st, siis on kohaliku majanduse üheks väljakutseks tulla toime olukorras, kus selline abi on järsult vähenenud.

Suurem osa põhilisest turumajanduse õiguslikust raamistikust on vastu võetud. Kui endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Albaania on teinud silmapaistvaid edusamme suurettevõtete ümberkorraldamisel ja erastamisel, siis olukord kahjumis olevate riigiettevõtete osas on jätkuvalt eriti halb Kosovos, Bosnia ja Hertsegoviinas ning ka Serbia ja Montenegros ning see tekitab pidevalt pingeid eelarves ja täiendavaid töökohtade kaotusi. Riigihalduse ja riigi rahanduse juhtimise reform kujutavad endast keskpikas perspektiivis samuti olulist väljakutset. Selles valdkonnas on 2004. aastal täheldatud silmapaistvaid edusamme, näiteks 2004. aasta tolli- ja maksuhaldureform Bosnia ja Hertsegoviinas ning üleminek kassapõhisele eelarve koostamisele Kosovos. Seadusandluse rakendamine on jätkuvalt tõsiselt takistatud kogu regioonis nõrkade institutsioonide tõttu, seda eriti kohtusüsteemi osas.

3.2. Uued sõltumatud riigid

Enamiku uute sõltumatute riikide majanduslik tulemuslikkus oli 2004. aastal väga hea, kogutoodangu kasvuga 7,5%.

Tänu kõrgetele toorainehindadele, eriti süsivesinike ja metallide osas, kasvas Venemaa kui piirkonna domineeriva majanduse SKT peaaegu 7%, vaatamata märgitud aeglustusmisele aasta lõpus. Kasvu mõjutab peamiselt välisnõudlus, samal ajal kui sisetarbimine jääb suureks tänu kasutada jääva netotulu paranemisele. Venemaa majandustegevuse kogukasvu aeglustumine 2004. aasta kolmandas kvartalis oli põhjustatud põhikapitali koguinvesteeringute suurenemise tempo aeglustumisest ning jätkuvast kaupade ja teenuste puhasekspordi reaalsest langusest. Vastupidiselt pidas kogutarbimise kasvutempo hästi vastu.

Mitmed teised SRÜ riigid registreerisid palju suurema kasvutempo. Ukrainas ületas SKT kasv 12%, aasta tagasi oli see juba üle 9%. Piirkonna mitmetes teistes riikides ( Valgevene, Armeenia, Aserbaidžaan, Tadžikistan, Kasahstan, Gruusia ) saavutas või ületas kasv 10%. Nõrgim majanduslik tulemuslikkus oli Moldovas, kus kasv oli siiski umbes 6%. Enamikul nendest riikidest on ühiseks jooneks kasu saamine mõnedel oma peamistel turgudel, eriti Venemaal (väiksemate uute sõltumatute riikide puhul) ja Hiinas (eriti tähtis Ukraina teraseekspordile) säilinud välisest nõudlusest, ning tugevast sisenõudlusest, mida hoiavad ülal välismaal töötajate rahaülekanded (ainuke suurem jooksevkonto punkt mõnedes piirkonna vaesemates riikides). Mõned uued sõltumatud riigid saavad kasu ka kõrgetest toorainehindadest ning märkimisväärsetest investeeringutest loodusvarade sektoris (Kasahstan, Aserbaidžaan) ning suurest riikliku (Gruusia, Tadžikistan, Kirgiisi Vabariik) või erasektori (Armeenia) poolsest välisfinantseerimisest.

Piirkonna enamikus riikides on inflatsioonist tekkiv surve olnud kontrolli all, vaatamata reservi kogunemisest tulenevale põhikapitali suurele kasvule (mis on omakorda kaupade ekspordi ja/või välismaal töötajate rahaülekannetest pärineva välisvaluuta suure sissevoolu tulemuseks). Enamikus piirkonna riikides on eelarvepoliitika jäänud rangeks. Mitmetes riikides täheldati olulist eelarveülejääki, mõnedes naftat tootvates riikides paigutati suur osa maksutulusid stabilisatsioonifondidesse (eriti Venemaal). Jooksevkonto areng on olnud erinev. Ühelt poolt on piirkonna kahe suurema majanduse (Venemaa ja Ukraina) ja enamiku väiksemate loodusressursse eksportivate riikide ekspordi õitseng toonud kaasa rekordilise jooksevkonto ülejäägi (Venemaal ja Ukrainas umbes 10% SKT-st). Teiselt poolt täheldavad paljud naftat importivad riigid oma jooksevkonto defitsiidi edasist suurenemist. Mitmed uued sõltumatud riigid sõltuvad jätkuvalt suurel määral rahvusvaheliste finatsasutuste poolsest välisest rahastamisest ja bilateraalsest doonorabist ning on veel kaugel rahanduslikust jätkusuutlikkusest.

Üleminekuprotsess on olnud piirkonnas väga ebaühtlane ning teise etapi institutsionaalse reformi rakendamine, mis toetab turgu ja eraettevõtlust, on enamikus uutes sõltumatutes riikides alles käivitumas. Ühenduse makromajandusliku finantsabi saajate hulgas on kõige paremini arenenud Armeenia ja Ukraina. 2004.aastal tegi ka Gruusia pärast režiimi muutust 2003. aasta lõpus algust jõulise korrigeerimise ja reformiprogrammiga. Samal ajal oli vähene edasiminek Moldovas, kus laialtlevinud riigipoolne sekkumine ja tõsised haldusvead kahjustavad investeerimiskliimat ja on oluliseks tõkkeks jätkusuutliku arengu ja vaesuse vähendamise teel. Hiljuti Euroopa naaberriikide poliitika kontekstis vastu võetud EL-Moldova tegevuskavaga ette nähtud meetmete rakendamine on Moldova valmisoleku proovikiviks turureformi kava otsustaval ja tulemuslikul järgimisel.

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[1] See hõlmab Albaaniat, Bosnia ja Hertsegoviinat, endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Serbia ja Montenegrot ning Kosovot.