EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 13.5.2015  
COM(2015) 269 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Austria 2015. aasta riiklikku reformikava 
 
ja esitatakse nõukogu arvamus Austri a 2015. aasta stabiil susprogrammi kohta 
 
 
  
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Austri a 2015. aasta riiklikku reformikava 
 
ja esitatakse nõukogu arvamus Austri a 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust, võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust, võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 h eaks komisjoni ettepaneku käivitada uus 
tööhõive ja majanduskasvu strat eegia „Euroopa 2020”, mis põhineb 
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks. 
(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ette panekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta. 
(3) Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles ta käsitles Austria 2014. aasta 
riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Austria 2014. aasta ajakohastatud 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 COM(2015) 269. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõl as määrusega (EL) nr 473/20134 esitas komisjon 
28. novembril 2014 arvamuse Austria 2015. aasta eelarvekava kohta5. 
(4) 28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,6 mis 
tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal 
päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi 
aruande,7 milles ei nimetatud Austriat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult 
analüüsida. 
(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid  investeeringute 
suurendamise, struktuurireformide kiir endamise ning vastutustundliku ja 
majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks. 
(6) 26. veebruaril 2015 avaldas komisj on Austria 2015. aas ta riigiaruande8. 
Riigiaruandes hinnati Austria edusamme  8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste 
soovituste täitmisel. 
(7) 21. aprillil 2015 esitas Austria oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta 
stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta ar vesse kõnealuste doku mentide omavahelisi 
seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(8) Austria suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja  kasvu pakti ennetuslikku osa ning aastatel 
2014–2016 ka võlareegliga seotud üleminekukor da. 2015. aasta stabiilsusprogrammi 
kohaselt kavatseb valitsus vähenda da valitsemissektori nominaalset 
eelarvepuudujääki järk-jär gult 2015. aastal 2,2 %-ni SKPst ja 2019. aastaks 0,5 %-ni 
SKPst. Vastavalt stabiilsusprogrammile s aavutati keskpika perioodi eelarve-eesmärk, 
milleks on struktuurne eelarvepuudujääk mitte üle 0,45 % SKP-st, 2014. aastal, ja 
valitsus plaanib sellest eesmärgist kogu programmiperioodi jooks ul kinni pidada. 
Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsi oon viitab siiski keskpika perioodi 
eesmärgist kõrvalekaldumisele alates 2015. aastast. Valitsemissektori võla suhe 
SKPsse peaks saavutama 2015. aastal tippt aseme 86,8 % juures ja seejärel järk-
järgult vähenema kuni 79,7 %ni 2019 . aastal. Programmis esitatud 
eelarveprognooside aluseks olev makrom ajanduslik stsenaarium on usutav. 2016. 
aasta järgseks ajaks kavandatud eelar vepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks 
võetavaid meetmeid ei ole aga piisavalt täpselt kirjel datud. Komisjoni 2015. aasta 
kevadprognoosi põhjal eeldatakse, et st ruktuurne eelarvepos itsioon kaldub 2015. 
aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvale 0,4 % võrra SKPst. 
Kõrvalekaldumine süveneb märkimis väärselt 2016. aastal, mil struktuurne 
eelarvepositsioon halveneb prognooside kohaselt 0,6 % võrra SKPst võrrelduna keskpika perioodi eelarv e-eesmärgi saavutamisek s nõutava struktuurilise 
kohandamise tasemega, mis on 0,3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu paktis nõutavast 
tasemest kaldutaks seega kõr vale ligikaudu 0,9 % SKPst ja  seetõttu on vaja võtta 
täiendavaid meetmeid. Samal ajal püsib  koguvõla tase stabiil susprogrammi ja 
komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt  langusteel ning on kooskõlas aastatel 
2015 ja 2016 kohaldatava võlareegliga seotud üleminekukorraga. Nõukogu on 
stabiilsusprogrammile antud hinna ngu põhjal ja komisjoni 2015. aasta 
kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Austria ei tä ida stabiilsuse ja 
kasvu pakti nõudeid. 
                                                
 
4 ELT L 140, 27.5.2013, lk 11. 
5 C(2014) 8811 (final), 28.11.2014. 
6 COM(2014) 902, 28.11.2014. 
7 COM(2014) 904 (final), 28.11.2014. 
8 SWD(2015) 39 (final), 26.2.2015. 
 
 (9) Valitsemissektori eri tasandite vahelised seos ed on endiselt keerulised ja see pärsib 
avaliku halduse oluliste sektorite tõhusust. Austria on endiselt üks riikidest, mille piirkondlikul ja kohalikul tasandil kogutavat e maksude tase protsendina SKP-st on 
ELi madalaim. Hoolimata laekuvate maksude  madalast tasemest on keskvalitsusest 
madalamatel valitsemissektori tasanditel mitmesugused kulu- ja halduskohustused. 
Tulude ja kulukohustuste keerukus ja kooskõl astamatus ei aita kaasa laiaulatuslike 
poliitikareformide rakendamisele.  
(10) Austria pensionisüsteemi pikaajalist ee larvelist jätkusuutli kkust ohustavad endiselt 
struktuursed probleemid. Austrias seni ra kendatud reformid ei tundu olevat süsteemi 
pikaajalise eelarvelise jätkusuutlikkuse ta gamiseks piisavad. Esiteks jääb tegelik 
pensioniiga tunduvalt allapoole ametlikku pe nsioniiga. Teiseks on naiste ametlik 
pensioniiga palju madalam kui meeste oma ja seda ei ole kavas enne 2024. aastat 
tõsta. Kolmandaks ei ole ametlik pensioniiga ikka veel seotud aina pikeneva keskmise eeldatava elueaga. Austria on võtnud mõned meetmed tegeliku pensioniea 
tõstmiseks. Selle tulemusena on tegelik pensioniiga nüüd 59,7 aastat (2014), ent jääb 
alla ELi keskmise, mis on 63,1 aastat (2013) . Meetmeid on võetud ennetähtaegselt 
pensionile jäämise võimaluste ja invali idsuskindlustuse kavade ärakasutamise 
vähendamiseks ning selle tulemusel on  inimeste tööelu pikenenud. Samuti on 
suurendatud summat, mis arva takse pensionist maha iga ennetähtaegselt pensionile 
jäämise aasta eest, ja pikendatud ennetä htaegselt pensionile  jäämiseks vajalikku 
pensioniõiguslikku staaži. Kas nendel meet metel on eelarvele ka tegelik positiivne 
mõju, ei ole veel selge. 
(11) Austria kulutused tervishoiule on ELi suurimate hulgas. Praegu rakendatava 
tervishoiureformi (2013–2016) ee smärk on stabiliseerida ne ed kulutused protsendina 
SKPst alates 2016. aastast. Paraku  õõnestavad struktuuriprobleemid 
tervishoiusüsteemi eelarvelist jätkusuutlikkust ja tõhusust ka siis, kui reformid 
osutuvad edukaks. Praegu tuleks võtta  meetmeid 2016. aastale järgnevaks 
perioodiks. Näiteks tuleks tagada, et rohkem patsient e saaks ambulatoorset ravi 
multidistsiplinaarsetes esmatasandi raviasutustes ja statsionaarse ravi keskmist pikkust tuleks veelgi vähendada. 
(12) Austriale valmistab endiselt probleeme piisava kvalifikatsiooniga töötajate 
kättesaadavuse tagamine pikema aja jooks ul. Töötuse määr on Austrias 5,6 % ja 
seega üks ELi madalamaid, aga tööjõu teat ava osa potentsiaali tööturul ei ole 
täielikult ära kasuta tud. Austria on võtnud mõned meetmed tööelu pikendamiseks, 
naiste tööturul osalemise hõlbustamiseks ja  sisserändaja taustaga tööturu osaliste 
potentsiaali täielikumaks ärakasutamisek s, sealhulgas nende kvalifikatsiooni 
tunnustamise parandamiseks. Hiljuti rake ndatud reformide mõju tuleb siiski 
tähelepanelikult jälgida ja kõnealuste in imrühmade tööturupoten tsiaali täielikuks 
ärakasutamiseks on tarvis võtta rohkem meetmeid. 
(13) 13. märtsil 2015 tutvustas Austria oma ulat uslikku maksureformi, mille eesmärk on 
muuta üksikisiku tulumaksu astmeid ja m äärasid ning alandada eelkõige tulumaksu 
alammäära 36,5 %-lt 25 %-le. Maksusoodustusi tehakse hinnanguliselt 4,9 miljardi euro ulatuses ning perepoliitika ja tea dustegevuse toetamiseks on kavandatud 300 
miljoni euro suurused lisakulutused. Maks ureformi ettepanekus on kavas maksubaasi 
nihutamist osaliselt kompenseerida, võide ldes maksudest kõrvalehoidumise vastu, 
vähendades avaliku sektori kulutusi, tõ stes vähendatud käibemaksumäära mõnes 
valdkonnas 13 %-le ja suurendades kapitali tulumaksu määra 25 %- lt 27,5 %-le. Need 
reformiplaanid vastavad üldjoontes nõukogu 2014. aasta soovitustele. Nende abil 
suudetakse tõenäoliselt pakkuda stiimuleid töötamiseks vähese teenimispotentsiaaliga isikutele ja leibkonna teistele palgasaajatele ning suurendada 
 
 leibkonna jaoks kasutada olevat  tulu. Reform tuleks siiski  rakendada nii, et see ei 
avaldaks mõju eelarvele. 
(14) Austria koolisüsteemi iseloomustab haridussüsteemist varakult lahkunud noorte 
väike arv, mis jääb tublisti alla ELi keskmise. Kutsehariduse ja -koolituse tugev ja hästitoimiv süsteem tagab suure hulga kvali fitseeritud töötajaid. Riik peab siiski 
tagama kehvema sotsiaal-majandusliku st aatusega noortele, eelkõige sisserändaja 
taustaga noortele võimaluse parandada oma haridustulemusi ja selle kaudu oma 
tööalast konkurentsivõimet. Uue keskkooli ( Neue Mittelschule ) juurutamise 
hindamisel tuvastati puudujääke, millega tuleb veel tegeleda.  
(15) Euroopa poolaasta kontek stis on nõukogu Austriale jä rjekindlalt soovitanud 
parandada ja soodustada konkurentsi teenus tesektoris, aga poliitiline reaktsioon 
sellele soovitusele on seni olnud tagasihoid lik. Teatavate kutsealad e suhtes kehtivad 
endiselt piirangud seoses õigusliku vormi, os aluse ja tariifidega. Nendega luuakse 
regulatiivsed turulepääsu tõkked ja takistatak se teiste liikmesrii kide kutsetöötajatel 
või spetsialiseerunud ettevõtjatel tegevuse alus tamist Austrias. Austria vaatab praegu 
vastastikuse hindamise kontekstis läbi kutsealadele juurdepääsu andmise ja 
kutsetegevusega tegelemise eeskirju, et teha  kindlaks, kas need on proportsionaalsed 
ja üldsuse huvides. Austria föderaalse konkurentsiameti ressursi d ei ole võrreldes 
teiste liikmesriikide samasugustele ametitele  eraldatavate ressurssidega piisavad ja 
see raskendab tõhusamate meetmete võtmist. 
(16) Austria pangandussektor on hästi vastu pida nud, aga lahendamist vajavad siiski veel 
mitmesugused probleemid nii riigisiseselt kui ka seoses tundlike välismaiste riskipositsioonidega. 2014. aastal paranes pangandussektori kapitalisatsioon veelgi, 
aga Austria pankade kasumlikkus oli endi selt surve all. EKP põhjaliku hindamise 
läbis 2014. aastal edukalt viis Au stria kuuest suurimast krediidiasutusest. Ainsana ei 
läbinud seda Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austria tegi märkimisväärseid 
edusamme ÖVAG ja Hypo Group Alpe Ad ria (HGAA) restruktureerimisel. 2015. 
aasta veebruaris tuvastati aga 7,6 milj ardi euro suurune kapitali puudujääk HGAA 
jagunemise tulemusena tekkinud varahaldus ettevõtjas Heta Asset Resolution. Kuna 
Heta Asset Resolution on 100 % riigi omandis, kehtestas valitsus ettevõtte võlakirjade põhisumma- ja intressimaksetele (umbes 10 miljardi euro väärtuses) 15-kuulise moratooriumi, kasutades esimest korda  pankade finantsseisundi taastamise ja 
kriisilahenduse direktiiviga kätt esaadavaks tehtud uusi vahendeid. 
(17) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Austria majanduspolii tikat põhjalikult 
analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reform ikava ning eelnevatel aastatel Austriale 
esitatud riigipõhiste soov ituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse 
võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasu st Austria eelarve- ja sotsiaal-
majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil 
tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta  raames koostatud soovitused kajastuvad 
allpool esitatud soovitustes 1–4. 
(18) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõuko gu Austria stabiilsusprogrammi läbi 
vaadanud ja tema arvamus
9 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1. 
                                                 
9 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2. 
 
 (19) Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku 
majanduspoliitikat. Kõnealusele an alüüsile tuginedes on nõukogu esitanud 
konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro. Austria peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise, 
SOOVITAB Austrial võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid: 1. Hoiduda aastatel 2015 ja 2016 kõrvale kaldumast keskpika perioodi eelarve-
eesmärgist. Tagada, et tööjõu maks ukoormuse vähendamiseks kavandatud 
maksureform ei avaldaks mõju eelarve le. Kooskõlastada omavahel paremini 
valitsemissektori eri tasandite rahast amis- ja kulukohustused. Võtta meetmeid 
pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkus e tagamiseks, sealhulgas ühtlustades 
plaanitust varem meeste ja naiste ametli ku pensioniea ja sidudes selle keskmise 
eeldatava elueaga. 
2. Tugevdada meetmeid, millega suurendatakse eakamate töötajate ja naiste osalemist 
tööturul, parandades sealhulgas laste hoiu- ja pikaajalis e hoolduse teenuste 
pakkumist. Astuda samme ebasoodsas  olukorras noorte haridustulemuste 
parandamiseks. 
3. Kõrvaldada teenuste osutamist piir avad ebaproportsionaalsed tõkked ja 
interdistsiplinaar sete äriühingute asutamis t piiravad takistused. 
4. Tegeleda finantssektori võimalike nõrkuste ga, eelkõige välismaiste  riskipositsioonide 
ja varade ebapiisav a kvaliteedi küsimusega. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja