Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine

(2022/C 429/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artiklile 27 (1).

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„GRAPPA DELLA VALLE D’AOSTA“ / „GRAPPA DE LA VALLÉE D’AOSTE“

ELi nr: PGI-IT-02479 – 30. august 2018

1. Nimetus

„Grappa della Valle d’Aosta“ / „Grappa de la Vallée d’Aoste“

2. Piiritusjoogi kategooria

Viinamarja pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook (määruse (EÜ) nr 110/2008 kategooria nr 6)

3. Piiritusjoogi kirjeldus

Füüsikalised, keemilised ja/või organoleptilised omadused

— Värvitu, välja arvatud juhul, kui lisatakse taimi või karamelli või laagerdatakse puitmahutites.

— Läbipaistev ja kristalne, tänu kasutatavale toorainele selliste aromaatsete omadustega, mis haistmisel ja neelamisel varieeruvad lillelisest puuviljaseni. Laagerdunud toodetele iseloomuliku vürtsikusega rikastatud soe ja pehme maitse.

— Toode ei ole maitsestatud, välja arvatud traditsiooniliste meetoditega ette nähtud juhtudel, mille puhul lisatakse mett, aromaatseid taimi või nende osi ning puuvilju või nende osi.

Eriomadused (võrreldes sama kategooria piiritusjookidega)

— Toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ alkoholisisaldus on vähemalt 38 mahuprotsenti ja lenduvate ainete (v.a etüül- ja metüülalkohol) sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 140 grammi.

— Valgete grappade puhul on kõige sagedasem (peamiselt kohalikku) päritolu viinamarjasortidele omane aromaatsus, mis väljendub lille-, palsami- ja puuviljanüanssides (nt jasmiin, salvei, virsik, aprikoos, eksootilised puuviljad). Laagerdunud grappade puhul on joogi teravus tingitud paljude traditsiooniliste viinamarjasortide vürtsikast eripärast, kasutatavatest puitvaatidest ja laagerdumisajast endast.

— Joogi minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 20 grammi liitri kohta. See piirnorm hõlmab ka mee kui lõhna- ja maitseaine võimalikku kasutamist. – Kui jook on laagerdunud vähemalt 12 kuud, võib see sisaldada karamelli.

4. Asjaomane geograafiline piirkond

Kogu Valle d’Aosta autonoomse piirkonna territoorium.

5. Piiritusjoogi valmistamise meetod

Toode „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ valmistatakse üksnes tsüklilise destilleerimisega, kui kääritatud või poolkääritatud viinamarja pressimisjääke destilleeritakse otse veeauruga või kahekordse seinaga (bain-marie) padadestillaatorisse vee lisamisega (vesivanni meetod). Grappa tootmiseks on lubatud kasutada naturaalset vedelat veinisetet kuni 25 kg 100 kg kasutatud viinamarja pressimisjääkide kohta. Tooraine on saadud eranditult sortidest, mida on lubatud kasvatada Valle d’Aosta piirkonnas. Tooraine peab olema väga hästi säilinud ning see peab olema saadud Valle d’Aosta autonoomse piirkonna territooriumil toodetud ja töödeldud viinamarjadest. Veinisettest saadud alkoholi kogus ei tohi ületada 35 % valmistoote alkoholikogusest. Naturaalseid vedelaid veinisetteid saab kasutada nii, et need lisatakse enne destilleerimist viinamarjade pressimisjääkidele. Neid toiminguid tuleb teha ühes ja samas destilleerimistehases. Üksnes tsüklilise destilleerimisega kääritatud või poolkääritatud viinamarjade pressimisjääkide destilleerimine peab toimuma alla 86 mahuprotsendi juures. Asjaomast toodet võib selle piirnormi ulatuses uuesti destilleerida. Piirangutest kinnipidamist tuleb tõendada üleskirjutuste alusel, milles iga päev registreeritakse destilleerimiseks saadetud pressimisjääkide ja vedela veinisette kogused.

Traditsiooniliste tootmismeetodite kohaselt võib tootele „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ valmistamise käigus lisada mett, aromaatseid taimi või nende osi, samuti puuvilju või nende osi. Toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ maitsestamiseks kasutatavad aromaatsed taimed või nende osad on: Glycirrhiza glabra L., Ruta graveolens, Juniperus communis L., Juglans regia L., Artemisia umbelliformis L., Artemisia genipi (Weber), Artemisia glacialis L., Rubus idaeus L., Vaccinium myrtillus L., Sambucus nigra L., Achillea millefolium, Achillea moschata (Wulfen), Rosa canina L., Prunus persica L., Vanilla planifoglia J. e A., Laurus nobilis L., Illicium verum H., Pinus cembra L., Thymus L.

Joogi ühe liitri kohta võib maksimaalselt lisada 20 grammi invertsuhkrus väljendatud suhkrut.

Karamelli võib kasutada värvina grappa puhul, mis kooskõlas kohaldatavate ELi ja riiklike õigusaktidega on laagerdunud vähemalt kaksteist kuud.

Toodet „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ võib kõnealuses piirkonnas asuvates ettevõtetes maksuhalduri järelvalve all laagerdada vähemalt 12 kuu jooksul vaatides, tõrtes ja muudes puitmahutites, mis on väljastpoolt lakkimata või kihistamata. Puidu tavapärane puhastamine ja kaitsevahendiga töötlemine on lubatud.

Toodet „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ tuleb destilleerida asjaomase piirkonna territooriumil.

6. Seos geograafilise piirkonna või päritoluga

Tooraine peab olema saadud üksnes Valle d’Aosta autonoomses piirkonnas toodetud ja töödeldud viinamarjadest. Tänu merepinna suhtes suurtel kõrgustel asuvate viinamarjaistanduste ilmastikutingimustele (nagu kogu Alpi piirkonnas, milles grappa on alati olnud sümboolne destillaat) sünteesitakse viinamarjakestadesse koondunud sordiomaseid aroome. Saagikoristusele järgneva Alpide karmi talve madalad temperatuurid aitavad ära hoida või vähendada ladustatud viinamarja pressimisjääkide bakteriaalset või seensaaste ohtu. Kokkuvõttes võimaldab tooraine piiratud kogus ning veinitootmisettevõtete ja destilleerijate lähedus destilleerida ainult viinamarja värskeid pressimisjääke või ainult vähest aega ladustatud viinamarja pressimisjääke. Kuigi need tegurid piiravad tootmismahtusid, võib see parandada kvaliteediomadusi. Väikeste tsüklilise destilleerimisega rajatiste täpne kaasamine võimaldab tootele „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ iseloomulike looduslike aroomide õiget ekstraheerimist ning on hädavajalik selleks, et valmistada puhast, ühe sordi viinamarjadest destillaati, mis ei oleks võimalik pidevdestilleerimise meetodit kasutavate tööstusrajatiste puhul.

Toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ tootmine, mida traditsiooniliselt tehakse viinamarja pressimisjääkide otsese destilleerimise teel väikestes käsitöönduslikes, tsüklilise destilleerimise meetodit kasutavates ettevõtetes, on tihedalt seotud päritoluterritooriumiga. Toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ tootmine on kooskõlas piirkonna viinamarjakasvataja kutse ning keskkonnatingimuste ja kasvatatavate sortide suure mitmekesisusega.

Grappade puhul on kõige sagedasem (peamiselt kohalikku) päritolu viinamarjasortidele omane aromaatsus, mis väljendub lille-, palsami- ja puuviljanüanssides (nt jasamiin, salvei, virsik, aprikoos, eksootilised puuviljad). Laagerdunud grappade puhul on joogi teravus tingitud paljude traditsiooniliste viinamarjasortide vürtsikast eripärast, kasutatavatest puitvaatidest ja laagerdumisajast endast.

Veinitootmisettevõtted, kust saadakse värsked ja kääritatud viinamarja pressimisjäägid, asuvad destilleerimiskodade lähedal – nii saab pressimisjääke kiiresti destilleerida enne nende riknemist ja säilivad viinamarjade organoleptilised omadused. See on oluline toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ meeltega tajutavate omaduste kujunemiseks vajalike aroomide ja ühendite ekstraheerimiseks. Selle tulemuse saavutamist soodustab oluliselt ka Alpide karm talv.

Tooraine peab olema saadud eranditult viinamarjasortidest, mida on lubatud kasvatada Valle d’Aosta piirkonnas, nagu on kehtestatud kontrollitud päritolunimetusega veinide „Valle d’Aosta“ tootespetsifikaadiga.

Tooraine päritolu peab olema jälgitav saatedokumentide ja destilleerijate registrite alusel.

Tänu viinamarja pressimisjääkide suhtes kehtestatud konkreetsetele piiravatele nõuetele (mis on kindlaks määratud siseriiklike õigusaktidega) saab viinamarja pressimisjääkides ning järelikult ka nendega seotud ekstraheerimis- ja destilleerimissaadustes tekkida rohkelt aromaatsete omadustega ühendeid, mis haistmisel ja neelamisel varieeruvad lillelisest puuviljaseni. Piiritusjoogil on laagerdunud toodetele iseloomuliku vürtsikusega rikastatud soe ja pehme maitse.

Toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ maine põhineb põlisel grappatootmise traditsioonil. Valle d’Aostas grappa tootmisele viitavad esimesed ajaloolised dokumendid on pärit 1843. aastast, kui Arthur Thomase nimeline Inglise rändur mainis grappa tootmist Valle d’Aostas. (P. Malvezzi, 1972, „Viaggiatori inglesi in Valle d’Aosta“). Mitmed hilisemad ajaloolised allikad tõendavad viinamarja pressimisjääkide destilleerimist piirkonnas – kõigepealt tegid seda eelkõige käsitöönduslikud viinamarjakasvatajate rühmad, seejärel üha enam sel perioodil loodud kohalikud destilleerimiskojad. Sellega seoses tuleks mainida 1878. aastal põllumajanduse kohta tehtud küsitlust, milles puudutati põllumajandusklassi tingimusi (P. Careggio, 2004. „L’inchiesta agraria sulle condizioni della classe agricola. 1885.“ Ed. Le Chateau), 1887. aasta käsikirja Valle d’Aosta põllumajanduse kohta (L. Argentier, 2004. „Leçons sur l’agriculture valdôtaine“. Ed. Le Château), ulatuslikku ajaloolist aruannet, mis on lisatud raamatusse „Vini e distillati della Valle D’Aosta“ (Vola e Sanguinetti, 1971, ed. Musumeci) ning lõpuks ka Valle d'Aosta viinamarjakasvatajatega tehtud usutluste kogumikku („Vini, vigneti e vignerons della Valle D’Aosta“. P. Cossavella, 2012, Tipografia Valdostana). Samuti leiab 20. sajandi alguse Valle d’Aosta talunike aastaraamatus („Almanach de l’agriculteur valdotain“) arvukalt kiitvaid ülestähendusi. 1911, Imprimerie Joseph Marguerettaz; „Messager valdotain“ 1912. ja 1931. aasta väljaanne. Imprimerie Catholique).

7. Euroopa Liidu või riiklikud/piirkondlikud õigusnormid

Põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 27. novembri 2008. aasta määrus nr 5396, millega muu hulgas on pressimisjääkide suhtes kehtestatud rangemad nõuded kui need, mis on ette nähtud liidu eeskirjadega.

Valle d’Aosta autonoomse piirkonna eristatuut.

8. Taotleja

Nimi: Istituto Tutela Grappa della Valle d’Aosta.

Aadress: Zona Industriale 12, 11020 Saint-Marcel Aosta.

9. Geograafilise tähise ja märgistamise erieeskirjade täiend

Valle d’Aosta autonoomse piirkonna eristatuudi artikli 38 alusel, mis annab prantsuse ja itaalia keelele võrdse staatuse, võib lisaks itaaliakeelsele nimetusele „Grappa della Valle d’Aosta“ samaaegselt või alternatiivina kasutada ka prantsusekeelset nimetust „Grappa de la Vallée d’Aoste“.

Nimetusele „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ võib lisada viite:

a) ühele ainsale viinamarjasordile, kui grappa on destilleeritud toorainest, mis on saadud sellest viinamarjasordist veini valmistamisel: muude viinamarjasortide puhul (v.a need, mida ei ole lubatud kasvatada Valle d’Aosta piirkonnas) on lubatud hälbe piirmäär kuni 15 % massist;

b) kuni kahele viinamarjasordile, kui grappa on destilleeritud toorainest, mis on saadud nendest viinamarjasortidest veini valmistamisel: viinamarjasordid tuleb etiketile märkida massi vähenevas järjekorras. Viinamarjasorte, mis moodustavad alla 15 % kogumassist, ei tohi etiketile märkida.

c) toote „Valle d’Aosta“ (DOC) kehtiva tootespetsifikaadiga hõlmatud seitsmest geograafilisest alapiirkonnast ühele alapiirkonnale ainult juhul, kui tooraine on saadud eespool nimetatud spetsifikaadile vastavatest viinamarjadest veini valmistamisel, tingimusel et tarbijale esitatakse lisateavet.

d) destilleerimismeetodile, mis põhineb üksnes tsüklilisel destilleerimisel, ja destillaatori tüübile.

Selliste grappade puhul, millel võib olla rohkem kui üks eespool punktides a ja b nimetatud viidetest, võib nimetusega kaasnevalt lisada ainult ühe asjaomastest viidetest.

Nimetusele „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ tuleb lisada viide kõigi selliste aromaatsete taimede või nende osade ning selliste puuviljade või nende osade nimetusele, mis on lisatud vastavalt käesoleva tehnilise toimiku punktis d esitatud traditsioonilistele tootmismeetoditele.

Kui toodet „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ laagerdatakse vastavates rajatistes maksuhalduri järelevalve all vähemalt 12 kuud väljastpoolt lakkimata ja kihistamata puitvaatides, tõrtes või muudes puitmahutites, võib selle esitlemisel ja reklaamimisel kasutada sõnu „vecchia“ (vana) või „invecchiata“ (laagerdunud). Toote „Grappa della Valle d’Aosta“/„Grappa de la Vallée d’Aoste“ puhul, mis on laagerdunud vähemalt 18 kuud, võib kasutada mõisteid „riserva“ (reserv) või „stravecchia“ (ekstra laagerdunuud). Laagerdumisaja võib märkida aastates ja kuudes või ainult kuudes.

Ilma et see piiraks eespool nimetatud laagerdamist käsitlevate õigusnormide kohaldamist, on tarbijatele õige teabe andmiseks võimalik ka vastavate omadussõnade abil täpsustada kasutatud puitmahuti tüüpi (nt barrique, tonneau, caratello jne) ainult juhul, kui grappat on asjaomast tüüpi mahutis hoitud vastava klassi („invecchiata“, „riserva“) puhul vähemalt pool aega minimaalsest laagerdumisajast.

(1) ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.