1. SÄÄSTVA LIIKUVUSE SUUNAS

Transpordil on Euroopas pikk ja väärikas ajalugu. Euroopa on olnud maailmas uue tehnoloogia ja innovatsiooni allikas. Euroopa lennukitel, rongidel ja sõidukitel on maailmatasemel kvaliteet.

Meie eesmärk on, et Euroopa hoiaks seda taset ja püsiks puhta, konkurentsivõimelise ja ühendatud liikuvuse valdkonnas juhtpositsioonil. Teisisõnu soovime tagada, et töötatakse välja parimad vähese heitega, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuslahendused, seadmed ja sõidukid, mida pakutakse ja toodetakse Euroopas, ning et meil oleks kõige kaasaegsem selliseid lahendusi toetav taristu.

See eesmärk on tähtis, sest liikuvusvaldkonnal on oluline roll ELi majanduses ja ühiskonnas. Liikuvussektor ise on oluline tööandja ja edendab märkimisväärselt majanduse üldist üleilmset konkurentsivõimet. Inimeste ja kaupade vaba liikumine ELi siseturul ning algatuse „Piirideta Euroopa“ majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline kasu on üles ehitatud liikuvuse lihtsusele ja ligipääsetavale transpordivõrgule Euroopa ühtses transpordipiirkonnas. Kaasaegne liikuvussüsteem on samuti vajalik, et tagada edukas üleminek vähese CO2-heitega majandusele Euroopas ja vähenda kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja õhusaastet, mida suuremast liikuvusvajadusest tulenev laialdasem transpordikasutus põhjustaks.

See, kuidas me liikuvust kasutame, on põhjalikult muutumas. Traditsioonilist liikuvust muudavad jagatud liikuvusteenused ja sujuvad üleminekud eri transpordiliikide vahel. Muutused tulenevad ka tehnoloogiast ja ühiskonna ootustest. Digiteerimine, automatiseerimine ja alternatiivsed energiaallikad panevad tavapärased funktsioonid proovile ja loovad uusi võimalusi seoses ressursitõhususe, ühistarbimise ja ringmajandusega. Kuid sellised muutused võivad olla ka häirivad. Kuigi nende tulemusena luuakse uusi töökohti, võivad senised töökohad hoopis kaduda. Muutused eeldavad uusi oskusi, häid töötingimusi, prognoosimist, kohanemist ja investeeringuid.

EL peab võtma initsiatiivi, et suunata seda muutust ülemaailmsel tasandil. See tähendab, et praegune killustatud transpordivõrk tuleb muuta selliseks, mis tagab integreeritud ja säästva liikuvuse tulevikus. Komisjon esitab oma tegevuskava sellest, kuidas muuta puhas, konkurentsivõimeline ja ühendatud liikuvus kõigi jaoks reaalsuseks. Meie eesmärk on tugevdada Euroopa liikuvussektori konkurentsivõimet, et edendada tööhõivet, majanduskasvu ja investeeringuid, pöörates tähelepanu kiireloomulist lahendust nõudvale liikuvuse sotsiaalsele mõõtmele ja tagades ühistranspordi kasutajatele kõrge ohutuse ja turvalisuse taseme. Samuti astume olulise sammu selle suunas, et luua Euroopa, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi, ja täita ELi energia- ja kliimaeesmärgid aastaks 2030. Lisaks aitame parandada rahvatervist ja kõigi ELi elanike elukvaliteeti. Selleks on vaja mitmekülgset ja terviklikku lähenemisviisi, mille raames on koostöösse kaasatud kõik eri tasandid – ELi institutsioonid, liikmesriigid, linnad ja muud kohalikud omavalitsused, ettevõtjad, sotsiaalpartnerid ja sidusrühmad. Euroopa Parlamendi resolutsiooni ettepanekus Euroopa Liidu maanteetranspordi kohta kinnitatakse meie ettepanekute õigeaegsust ja ühist tulevikuvisiooni.

Me ei alusta nullist. ELil on vundament juba laotud. Eeltöö Euroopa ühtse transpordipiirkonna rajamiseks on tehtud ja välja on selgitatud takistused, mis tuleb kõrvaldada turvaliste, tõhusate ja taskukohaste piiriüleste liikuvusteenuste osutamiseks maal, merel ja õhus kogu ELis. Lennundus- ja raudteesektoris on võetud juba mitmeid meetmeid. Lisaks toetatakse ELi strateegiliste üleeuroopaliste transporditaristu projektide ja ELi teadusuuringute programmidega (nt „Horisont 2020“) taristu kasutuselevõttu ja transpordi innovatsiooni.

Käesolevas teatises keskendutakse maanteetranspordil puhul vajalikule olulisele panusele. Teatise juurde kuulub ka mitu kõnealuse sektoriga seonduvat ettepanekut, mille eesmärk on toetada teemaksude kogumise taristu laiendamist, alternatiivkütuseid ja ühenduvust, tarbijate paremat teavitamist, tugevamat siseturgu ja paremaid töötingimusi autovedude sektoris, aga ka meetmeid, millega panna alus sidusale, ühendatud ja automatiseeritud liikuvusele. Neid ettepanekuid täiendatakse järgmise 12 kuu jooksul muude ettepanekutega, sealhulgas 2020. aasta järgsete heitkoguste normidega sõiduautodele, kaubikutele ning raskeveokitele.

Nii üldise liikuvuse kui ka konkreetselt maanteetranspordi tähtsus kajastub samuti paljudes muudes ELi poliitikaraamistikes, millel on neile otsustav mõju. Junckeri juhitava komisjoni edusammud energialiidu, digitaalse ühtse turu ja töökohtade, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava prioriteetide täitmisel aitavad kõik kaasa transpordi ja liikuvuse eesmärkide saavutamisele. Veebruaris 2015 vastu võetud energialiidu strateegias kinnitati, et energiatõhus ja vähese CO2-heitega transpordisektor on tähtis meetmevaldkond. Novembris 2016 vastu võetud pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ sisaldas meetmeid, et kiirendada vähese CO2-heitega kütuste kasutuselevõttu ja toetada elektromobiilsust. Praegu viiakse ellu meetmeid, mida kirjeldati juulis 2016 vastu võetud „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegias“. Euroopa investeerimiskava raames tehtavate taristuinvesteeringutega luuakse võimas stiimul Euroopa üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele. Nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas, on õiglasema Euroopa ülesehitamine ja selle sotsiaalse mõõtme tugevdamine komisjoni peamine prioriteet. Need eesmärgid peaksid olema asjakohased ka liikuvussektoris ning toetama õiglast ja hästi toimivat tööturgu.

2. PEAMISED SUUNDUMUSED JA PROBLEEMID

Säästvuse saavutamine nõudluse pideva kasvu tingimustes

Prognooside kohaselt suureneb transporditegevus kogu Euroopas. Ajavahemikul 2010–2050 peaks reisijatevedu eeldatavasti kasvama ligikaudu 42 protsenti. Autovedude eeldatav kasv on 60 protsenti . See muudab säästva liikuvussüsteemi saavutamise veelgi raskemaks.

Liikuvus on praegu maailma suurim majandussektor. ELi transpordi- ja ladustamissektoris töötab üle 11 miljoni inimese, moodustades kogu tööhõivest üle 5 protsendi ja ligikaudu 5 protsenti ELi sisemajanduse koguproduktist (SKPst) . Samuti on selle sektoriga seotud umbes 20 protsenti ELi ekspordist ELi peamistele kaubanduspartneritele. Maanteetransport on ELis enimkasutatud transpordiviis, mis moodustab ligikaudu poole kaubaveotegevusest (ligikaudu kolm neljandikku maismaatranspordist) ning suure osa elanike eratranspordist. ELi maanteeveoettevõtted annavad tööd umbes 5 miljonile inimesele 915 000 ettevõttes, mis on peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtted.

Maanteetranspordi ülekoormus põhjustab äärmiselt suurt ebatõhusust, mis on hinnanguliselt 1 protsent ELi sisemajanduse koguproduktist (100 miljardit eurot) ja see näitaja on tõusuteel. Maanteetransport on ka peamine õhusaaste allikas, mis kujutab endast tõsist ohtu rahva tervisele. Selle tagajärgedega peavad aga toime tulema transpordi kasutajad eeskätt Euroopa linnades, kus näitajad jäävad sageli allapoole ELi õhupuhtuse norme. Tulemused on murettekitavad; võrreldes liiklusõnnetustes hukkunute arvuga sureb ELis enneaegselt ligikaudu kolm korda rohkem inimesi transpordiga seotud reostuse tõttu ning miljonitel inimestel põhjustab õhusaaste hingamisteede ning südame- ja veresoonkonna haigusi.

Lisaks tekitab transport suure osa kasvuhoonegaaside heitkogustest Euroopas, olles nende näitajate poolest pärast energiasektorit teisel kohal. Ainuüksi maanteetranspordi arvele langeb ligikaudu viiendik ELi heitest. Seepärast on liikuvussektoriga tegelemine ELi jaoks oluline, et minna kiiresti üle vähese CO2-heitega majandusele. Samal ajal kui transporditegevus kasvab, peavad kasvuhoonegaaside heitkogused vähenema. See on oluline, et saavutada ELi energia- ja kliimaeesmärgid 2030. aastaks. Lisaks on komisjon seadnud ELi eesmärgiks vähendada transpordist tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 60 protsendi võrra aastaks 2050 . Senised tulemused ei ole märkimisväärsed ja tuleb tegutseda hoogsamalt, et olukord muutuks. See on eriti ilmne maanteetranspordi puhul, kus tuleb üle minna heitevabade sõidukite kasutamisele.

Säästev liikuvus tähendab ka nappide ressurssidega paremat ümberkäimist. Ringmajandus muutub järjest tähtsamaks seoses haruldaste materjalide taaskasutamise ja toorainekulude piiramisega. Näiteks võiks akude ringlussevõtust saada Euroopa autotööstuses uute ärimudelite alus.

Tarbijate käitumise ja nõudluse struktuuri muutmine