[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.7.2008

KOM(2008) 406 lõplik

KOMISJONI VIIES AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

Ülevaade kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmetest ühenduse suhtes (statistikaandmed seisuga 31. detsember 2007, kuid märkused juhtumite ja tekstide kohta on ajakohastatud 2008. aasta märtsi seisuga) [SEK(2008) 2149]

KOMISJONI VIIES AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ÜLEVAADE KOLMANDATE RIIKIDE KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEST ÜHENDUSE SUHTES (STATISTIKAANDMED SEISUGA 31. DETSEMBER 2007, KUID MÄRKUSED JUHTUMITE JA TEKSTIDE KOHTA ON AJAKOHASTATUD 2008. AASTA MÄRTSI SEISUGA)

Kommenteeritud kokkuvõte

Ühenduse suhtes kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete arv on 2007. aasta lõpus eelmise aastaga võrreldes veidi suurenenud. Nendeks meetmeteks on peamiselt dumpinguvastased meetmed, kuid kaitsemeetmete kasutamine suureneb pidevalt. Selleks et toetada ELi asjaomaseid tootmisharusid ning vajadusel sekkuda, jätkas komisjon selle tegevuse hoolikat jälgimist. Vaatlusalusel aastal saavutati positiivseid tulemusi, kuid varem tuvastatud probleemid ei ole siiski kadunud ning piiravad sageli põhjendamatult ELi eksportijate turulepääsu. Seepärast jätkab komisjon seda olulist tegevust ning tõhustab kahepoolseid kontakte kolmandate riikidega, et edendada tõhusamat nõuetest kinnipidamist kaubanduse kaitsemeetmete kasutamisel.

1. SISSEJUHATUS

Kuigi ELi ja selle liikmesriikide suhtes kehtestatud meetmete arv on viimaste aastate jooksul muutunud, on lisaks sellele, et neid kasutatakse jätkuvalt sobimatult, kerkinud hiljuti esile ka uusi probleeme. EL kasutab kaubanduse kaitsemeetmeid ning tunnistab, et ka kolmandatel riikidel on õigus neid kasutada. Kogemused on aga näidanud, et paljudel juhtudel ei ole kolmandate riikide kohaldatavad standardid kaitsemeetmete kasutamisel igakord piisavad ning sellest tulenevalt ei vasta need alati WTO kehtestatud nõuetele.

Komisjoni kaubanduspoliitika üks peamine eesmärk on tugevdada ELi konkurentsivõimet maailmaturul. Põhjendamatud kaubanduse kaitsemeetmed takistavad meie eksportijate õiguspärast turulepääsu ning seega on komisjoni eesmärk takistada selliste meetmete kasutuselevõtmist kolmandate riikide poolt või vähemalt vähendada nende negatiivset mõju nii palju kui võimalik.

Seepärast sekkub komisjon ka edaspidi võimalikult palju üksikjuhtumitesse, pidades dialoogi kolmandate riikide ametiasutustega ja säilitades kahepoolseid kontakte, et kaitsemeetmete võtmisel lähtutaks rangeimatest standarditest, mis on samaväärsed nendega, mida rakendab komisjon.

Varasemates aruannetes on rõhutanud vajadust jätkata kolmandate riikide tegevuse jälgimist ning asjaomastele tootmisharudele tehnilise abi andmist. Seda kinnitavad ka vaatlusaluse aasta suundumused, eriti kui silmas pidada hiljuti saavutatud positiivseid tulemusi. Liikmesriigid ja tootmisharud on sõnaselgelt teatanud, et nad sõltuvad komisjoni tööst ja toetusest selles valdkonnas.

2. ÜLDISED SUUNDUMUSED

2007. aasta lõpus oli Euroopa Ühenduse või selle liikmesriikide suhtes kehtestatud kokku 147 kaubanduse kaitsemeedet. 2006. aasta lõpus oli meetmeid 143.

Kui 2006. aastale eelneva kolme aasta jooksul oli märgata kehtestatud meetmete arvu vähenemist, siis 2007. aastal kasvas meetmete arv eelneva aastaga võrreldes taas. Seda tuleks aga vaadelda 2007. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemise valguses. 2007. aasta statistika hõlmas ka meetmeid, mille kolmandad riigid olid kehtestanud Rumeenia ja Bulgaaria suhtes juba enne laienemist, ning neid oli kokku 9. 2007. aastal kehtestati kokku 23 uut meedet (millest 14 olid ajutised või lõplikud ning 9 tulenes laienemisest); aegusid või tühistati aga 19 meedet.

Kõigist võimalikest kaubanduse kaitsemeetmetest kasutatakse jätkuvalt kõige enam dumpinguvastaseid meetmeid, mis moodustavad umbes kaks kolmandikku kõigist kehtestatud meetmetest. Nagu ka eelmistel aastatel on tasakaalustavate meetmete arv vähenenud, kuid kehtestatud meetmete jaotusest võib näha, et kaitsemeetmete arv on 2007. aastal (36) 2006. aastaga (32) võrreldes suurenenud. Kõnealused meetmed moodustavad nüüd 25% kõigist kehtestatud meetmetest.

Kuna kaitsemeetmed kehtestatakse erga omnes , mõjutavad nad EÜ eksportijaid ka siis, kui nende eksport ei tekita meetmed kehtestanud riigi omamaisele tootmisharule mingeid probleeme. Seepärast avaldab komisjon kaitsemeetmete kehtestajatele jätkuvalt survet, et nad meetmete kasutamist hoolikamalt kaaluksid ja teeksid samal ajal jõupingutusi kõigi kehtestatud kaitsemeetmete negatiivse mõju minimeerimiseks. Kuigi sellised sekkumised on olnud mõnel juhul edukad, ei ole see kahjuks alati nii, eriti Türgi kehtestatud meetmete puhul.

Riikidest kasutab EÜ suhtes kaubanduse kaitsemeetmeid peamiselt USA oma 25 kehtiva meetmega, mis moodustab umbes 20% meetmete koguarvust. Paljude asjaomaste toodete (nt väherikastatud uraani ja kuumvaltsitud terase) kaubanduse mahud on märkimisväärsed. Muudest olulisematest riikidest võib nimetada Indiat (19 meedet), Brasiiliat (12 meedet), Hiinat (10 meedet), Ukrainat (10 meedet), Mehhikot ja Türgit (mõlemal 9 meedet).

Uute kehtestatud meetmete (ajutiste ja lõplike) arv vähenes 2006. aastaga (27) võrreldes märkimisväärselt ning 2007. aastal oli neid 18 (sealhulgas 14 uut meedet ja 4 ajutist meedet, mis kehtestati juba 2006. aastal, kuid kinnitati lõplikult 2007). Sellist vähenemist selgitab asjaolu, et Hiina ja Türgi kehtestasid 2006. aastal kokku 9 meedet, kuid 2007. aastal vaid 2. Kuigi Hiina vähendas oma kaubanduse kaitsemeetmeid, on Türgi jätkuvalt oluline meetmete kasutaja, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool. Nagu ka eelmisel aastal, on pooled uutest meetmetest kaitsemeetmed.

Pärast 2006. aasta kõrgpunkti, kui uusi meetmeid oli 28, vähenes nende arv 2007. aastal suhteliselt mõõduka tasemeni, piirdudes 20 uue juhtumiga. See tulenes asjaolust, et võrreldes eelneva aasta 18 juhtumiga võeti 2007. aastal ainult 9 kaitsemeedet. See on positiivne suundumus, mis loodetavasti jätkub ka edaspidi.

3. SUUNDUMUSED RIIKIDE LÕIKES

Kui USA ja India kehtestatud meetmete arv on viimaste aastate jooksul vähenenud, siis sellised riigid nagu Brasiilia, Ukraina, Mehhiko, Türgi ja Venemaa on oma meetmete arvu viimase kolme aasta jooksul märkimisväärselt suurendanud. Kui nende viie riigi meetmeid oli 2005. aastal kokku 26, siis 2007. aastal oli nende arv juba 45.

USA kehtestatud meetmete vähenemine on tingitud peamiselt mitme meetme tühistamisest; India puhul on näha liikumist meetmete kaotamise suunas pärast WTOga peetud konsultatsioone meetmete arvu üle. Venemaa, Ukraina ja Türgi puhul tuleb rõhutada, et meetmete arvu suurenemine tuleneb ainuüksi uute kaitsemeetmete kehtestamisest 2007. aastal. Brasiilia ja Mehhiko puhul annab meetmete arvu kasv tunnistust kaubanduskaitsealase tegevuse aktiviseerumisest Ladina-Ameerikas.

Kõnealuste suundumuste ja kõigi kolmandate riikide peamiste juhtumite üksikasjalikud kirjeldused on esitatud lisas.

4. JÄTKUVAD PROBLEEMID

Hoolimata üldisest edust seisis komisjon ikka silmitsi varasemate probleemidega. Nendeks on peamiselt madalad algatamisnõuded, kahju ja põhjusliku seose puudulik analüüsimine ning huvitatud isikute kaitseõiguste arvestamata jätmine. Neid on üksikasjalikult kirjeldatud eelmistes aruannetes ning seega neid siinkohal enam ei korrata.

Eelmisel aastal lisandus probleemide loetellu ka kaitsemeetmete ulatuslikum kasutamine, mis on paraku probleem ka 2007. aastal. Lisaks sellele on esile kerkinud ka teine oluline probleem, mis seisneb selles, et enamik ELiga hiljuti ühinenud riike ei saa Argentiina ja Brasiilia dumpinguvastastes uurimismenetlustes automaatselt turumajanduslikku staatust.

Kahte viimast probleemi kirjeldatakse üksikasjalikult allpool.

4.1. Kaitsemeetmete liigkasutamine

Viimastel aastatel on uute kaitsemeetmete puhul ilmnenud murettekitav suundumus nende ulatuslikumale kasutamisele ning sellele andis kinnitust ka 2007. aasta. Ajavahemikul 2006–2007 kasvas kehtivate kaitsemeetmete arv 32-lt 36-ni. 2007. aasta lõpus oli iga neljas meede kaitsemeede. Kuigi 2007. aastal võeti vähem uusi kaitsemeetmeid (9; 2006. aastal 18), moodustasid need poole kõikidest uutest algatustest.

Paljud riigid peavad kõnealust meedet hõlpsaks ja kiireks impordi takistamise viisiks, sest erinevalt dumpingu- või subsiidiumivastastest meetmetest ei ole nende puhul vaja tõendada ühtegi ebaõiglast elementi kaubavoogudes, vaid „ainult” impordi järsku kasvu, mis tekitab või ähvardab tekitada kahju. Kaitsemeetmete kehtestamise õiguslikud tingimused on aga taotluslikult väga karmid ning tegelikult karmimad kui muude kaubanduse kaitsemeetmete puhul, kuna meetmeid võetakse vabakaubanduse ja mitte ebaõiglase kaubanduse suhtes. Kahjuks jäetakse need tingimused sageli täitmata.

Meetmete mitmepoolset olemust arvesse võttes on aga veelgi olulisem see, et kaitsemeetmed kehtestatakse kogu impordi suhtes hoolimata selle päritolust ja sellest, kas nad tekitavad probleeme või mitte. Selle tagajärjel mõjutavad kaitsemeetmed paljudel juhtudel põhjendamatult ELi eksporti ka siis, kui on selge, et see ei tekita kaitstavale omamaisele tootmisharule kahju. Seega on neile eksportijatele seatud piirangud mõnikord alusetud ning nende juurdepääs turule põhjendamatult takistatud.

Kui probleemid on seotud imporditavate toodete madala hinnaga, oleks seda sageli asjakohasem reguleerida dumpinguvastaste meetmetega. Kuigi mõned riigid kehtestavad meetmeid, mis on konkreetselt keskendunud probleemide, nagu madala hinnaga impordi olemusele ja allikale, ei järgi teised riigid süstemaatiliselt seda lähenemisviisi. Seega on komisjoni ülesanne jälgida selliste meetmete mõju ELi ekspordile ning seda nii palju vähendada kui võimalik. See ei ole aga lihtne ülesanne, kuna mõned riigid on vähem altid rakendama meetmeid, mis oleks suunatud ainult probleemide allikale.

4.2. Uute liikmesriikide turumajanduslik staatus

2007 . aastal ilmnes, et dumpinguvastase uurimismenetluse raames kohtlevad Brasiilia ja Argentiina ELi uusi liikmesriike kui riike, kellele ei ole antud täielikku ja tingimusteta turumajanduslikku staatust. Praktikas tähendab see seda, et uurimisasutus kasutab dumpingu arvutamisel asendusnormaalväärtust. Kuigi neis kahes riigis on uute liikmesriikidega seoses käimas ainult üks uurimismenetlus, võtab komisjon seda väga tõsiselt, sest on mõeldamatu, et ELi liikmesriike ei peeta täielikult väljakujunenud turumajandusega riikideks. Lisaks sellele ei saa ta nõustuda, et teatavaid ELi liikmesriike koheldakse teistest erinevalt, kuigi ühenduse õigustiku on vastu võtnud kõik liikmesriigid.

Seepärast on komisjon sellele probleemile kiire lahenduse leidmiseks sündmuste käiku jõuliselt sekkunud. Vastuseks Brasiilia ja Argentiina küsimustele uute liikmesriikide turumajandusliku staatuse kohta on esitatud olulist teavet. Selle põhjal ei tohiks Argentiina ja Brasiilia ametiasutused Bulgaariale, Eestile, Leedule, Lätile, Poolale, Rumeeniale, Slovaki Vabariigile, Sloveeniale, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile turumajandusliku staatuse andmisest enam tehnilisi põhjusi ettekäändeks tuues loobuda.

Põhimõtteliselt tuleks kõiki ELi liikmesriike kohelda turumajanduslike riikidena hoolimata nende ühinemise kuupäevast. Lisaks sellele, et täielik turumajandus on ELiga ühinemise eelduseks (üks ühinemiskriteerium), on kandidaatriigid kohustatud vastu võtma ka kogu ühenduse õigustiku, mis reguleerib majandustegevust vanades liikmesriikides, ja seda kohaldama. Seega ei saa olla ühtegi õiguslikku ega majanduslikku põhjust, mis võimaldaks mis tahes ELi liikmesriiki kohelda üleminekumajandusega või isegi mitteturumajandusliku riigina. Komisjon on oma kahepoolsetes suhetes Brasiilia ja Argentiinaga hakanud kõnealust probleemi kiire positiivse tulemuse saavutamiseks aktiivselt lahendama.

5. PEAMISED SAAVUTUSED

Nagu eelmise aasta aruandes juba mainitud, on komisjoni tegevus kolmandate riikide tegevuse jälgimisel mõjutanud teataval määral algatatud uurimisjuhtumite ja EÜ või liikmesriikide suhtes kehtestatud meetmete arvu, mis on aastate jooksul üldiselt vähenenud.

Lisaks allpool kirjeldatud konkreetsetele saavutustele tuleb märkida, et komisjon on mitmekordistanud oma kontakte kaubanduskaitsealaste uurimismenetlustega seotud tootmisharudega, et anda abi, suuniseid ja selgitusi seoses kolmandate riikide meetmetega. Teatavatel juhtudel on need kontaktid viinud koostööni ELi tootmisharuga, mõnel juhul on tootmisharu aga otsustanud uurimismenetluses mitte osaleda. Nendel juhtudel tagas komisjon ka juhul, kui konkreetsed positiivsed tulemused jäid saavutamata (koostöö on tõesti selle oluliseks eelduseks), vähemalt selle, et tootmisharu oleks teadlik käimasolevatest uurimismenetlustest ja koostööst keeldumise negatiivsetest tagajärgedest. Kaubanduse kaitsemeetmete uurimismenetluses osalemine on majanduslik otsus, mis peab põhinema asjaomaste äriühingute üldisematel kaalutlustel.

Peamised edusammud 2007. aastal olid järgmised:

1) Meetmete tühistamine

Kuigi eelmises aruandes seda juba käsitleti, tuleb siiski meenutada, et komisjoni ja eksportijate ning asjaomaste liikmesriikide ühise aktiivse töö tulemusena rakendas USA 2007. aasta aprillis (kuigi ainult osaliselt) Euroopa Komisjoni poolt taotletud (DS294) nullimismetoodikat käsitlevat WTO vaekogu otsust. Paljude Euroopa eksportijate vaidlustatud dumpinguvastased tollimaksud on täielikult tühistatud või on neid oluliselt vähendatud.

Kahjuks ei ole kõik probleemid lahenenud ning komisjon taotles nn rakendusvaekogu kokkukutsumist, sest komisjoni arvates ei ole Ameerika Ühendriigid WTO vaekogu otsuseid nõuetekohaselt rakendanud. Praegu arutab teine vaekogu EÜ teist nullimist käsitlevat taotlust USA suhtes (DS350).

2) USA ei pikendanud terasetooteid käsitlevaid meetmeid pärast nende läbivaatamist seoses meetmete aegumisega

Nagu eespool selgitatud, rakendas USA WTO nullimist käsitlevat otsust ja tühistas ELi suurimate roostevabade terasvarraste eksportijate suhtes kehtestatud meetmed. Seejärel sedastas komisjon aegumise läbivaatamise raames koos asjaomase tootmisharuga, et tühistamise tulemusena olid tollimaksu maksvate ülejäänud eksportijate turuosad palju väiksemad kui esialgsed mahud kokku ning seega ei tekita need tõenäoliselt omamaisele tootmisharule olulist kahju. Selle argumendiga oldi nõus ning kuna ei olnud tõenäoline, et USA tootmisharule tekitataks korduvalt olulist kahju, tühistas USA Prantsusmaalt, Saksamaalt, Ühendkuningriigist ja Itaaliast pärit roostevabade terasvarraste suhtes kehtestatud dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad meetmed. Selle juhtumi lahendus annab veel kord tunnistust sellest, kui tähtis on komisjoni, liikmesriikide ja EÜ tootmisharu vaheline tihe koostöö.

Nimetatud tollimaksude tühistamine koos muude terasetoodete (nt pikkuselt sobivaks lõigatud terasplekk, korrosioonikindlad lehtterastooted ning naftatööstuses kasutatavad torukujulised tooted) suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete tühistamisega ajavahemikul 2006–2007 on väga tervitatav arengusuund.

3) India kehtestatud meetmete arvu vähendamine

India kehtestatud meetmete arv on viimastel aastatel pärast ELi nõutud WTO konsultatsioonidele järgnenud edukat läbivaatamist vähenemas. Mõne juhtumi puhul, mille läbivaatamist ei taotletud, eeldati, et tavaliselt viieks aastaks kehtestatud meetmed aeguvad. Kahjuks algatas India nende meetmetega seoses kaks aegumise läbivaatamist (ühe 2006. aastal ning teise 2007. aastal). Komisjon oli neile uutele algatustele tingimusteta vastu, kuna pidas juba algselt õiguslikult põhjendamatuteks peetud meetmete pikendamist järgmiseks viieks aastaks täiesti vastuvõetamatuks.

Komisjoni sekkumine oli edukas vähemalt ühel juhul. Hoolimata sellest, et ELi tootmisharu ei teinud koostööd, jõudis India 2007. aastal järeldusele, et meedet tuleks edasi rakendada kõigi uurimisega seotud riikide suhtes, välja arvatud ELi riigid.

4) Kaitseõiguste parandamine Hiina uurimismenetlustes

Eelmise aasta aruandes märgiti, et Hiina puhul oli jätkuvalt probleemiks läbipaistvuse puudumine ja nende uurimismenetluste puudulik avalikustamine. Kaubanduse kaitsemeetmete haldamisel on läbipaistvus ülimalt oluline, et tagada huvitatud isikute kaitseõigus. Kuigi Hiina ametiasutusi üksikjuhtumite käigus kõnealusest probleemist pidevalt teavitati, ei toimunud selles suhtes kahjuks mingeid suuremaid muutusi. Seepärast tõstatati kõnealune küsimus uuesti kahepoolses parimate tavade rühmas, kus Hiina haldusasutustele esitati üksikasjalikke näiteid, kuidas käsitleb uurimismenetluse seda aspekti EÜ. Hiinlased võtsid sellealaseid nõuandeid arvesse ning on näha, et nad kavatsevad seda uurimismenetluse aspekti tulevikus parandada. Kuigi Hiinal ei ole praegu käsil ühtegi uurimismenetlust, kavatseb komisjon jälgida seda aspekti lähemalt ka edaspidistes menetlustes ning loodab, et kahepoolsed kontaktid on viljakad. Siiski annab see julgust luua kolmandate riikidega kahepoolseid kontakte, et tutvustada EÜ kõrgeid standardeid ning julgustada kolmandaid riike neid rakendama.

5) Mehhiko kehtestatud meetmete mõju kõrvaldamine ja minimeerimine

Positiivseid tulemusi on saavutatud kahe 2007. aastal Mehhiko algatatud uurimismenetlusega. Esimese puhul oli tegemist Taanist pärit teatavate pestitsiidide impordi suhtes algatatud dumpinguvastase uurimismenetlusega. Komisjon andis uurimismenetluse ajal Taani tootjale aktiivselt abi ja nõu. Ajutised meetmed, mis keelasid enam kui 90% impordist, vaidlustati dumpingumarginaalide väärarvutuste põhjal ning pärast mitmeid sekkumisi oli Mehhiko lõpuks Taani eksportija pakutud hinnaga nõus. Kuigi selle juhtumi puhul oleks eelistatud, et Mehhiko lõpetab uurimismenetluse ilma meetmeid kehtestamata, suudeti vähemalt minimeerida negatiivset majanduslikku mõju ning tagati juurdepääs turule. Komisjon jätkab selle juhtumi hoolikat jälgimist, kuna on märke, et ainuke Mehhiko tootja võib lähitulevikus minna pankrotti, mille tagajärjel kaob vajadus mis tahes meetmete järele.

Teisel juhul oli tegemist Saksamaalt pärit keevistorude impordi suhtes algatatud dumpinguvastase uurimismenetlusega. Kuigi selle juhtumi puhul kehtestati ka ajutine meede, sekkus komisjon aktiivselt mitmes etapis – peamiselt seetõttu, et omamaist tootmisharu ähvardavast olulise kahju ohust, nagu väitsid Mehhiko ametiasutused menetluse esialgses etapis, ei olnud mingeid tõendeid. Neid jõupingutusi saatis edu ning Mehhiko otsustas juhtumi lõpuks lõpetada, jättes meetmed kehtestamata.

Tervikpildi huvides tuleb mainida ka seda, et käimas on veel WTO vaidluste lahendamise menetlus, milles käsitletakse oliiviõli impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavat tollimaksu. Vahearuannet, mille tähtaeg oli 2008. aasta mai keskel, ei ole veel avaldatud.

6) Kaitsemeetmete mõju

Varem esitatud põhjustel rõhutab komisjon, et kaitsemeetmeid tuleks erinevalt dumpinguvastastest meetmetest ja tasakaalustavatest tollimaksudest kasutada ainult erandjuhtudel ja mitte õiglase kaubanduse suhtes, ning seda ka põhjusel, et neil on negatiivne mõju ka nendele eksportijatele, kes mingit kahju ei tekita. Seal, kus meetmete kasutamist ei ole võimalik vältida, soovitab komisjon meetmeid, mille negatiivne mõju ELi eksportijatele on minimaalne.

Komisjonil on olnud edu kolme kaitsemeetme puhul, mis Ukraina kehtestas 2007. aastal. Kõnealused meetmed kehtestati ainult teatavast hinnatasemest allapoole jääva impordi suhtes, mis ei mõjuta tegelikult EList pärit importi, mille hinnad on sellest tasemest kõrgemad.

Samasugust edu saavutati ka meetmete puhul, mis Türgi kehtestas teatavate mootorrataste impordi suhtes. Kuigi üheaegselt uurimismenetluse algatamisega kehtestati ajutised meetmed (ühikult makstav spetsiaalne tollimaks)l, saavutati pärast mitmeid sekkumisi see, et 2007. aastal kehtestatud lõplikke meetmeid kohaldati samuti ainult nende imporditud toodete suhtes, mille hind oli konkreetsest impordihinnast väiksem. Seega ei mõjutanud meetmed ELi eksporti, kuna keskmised ekspordihinnad on nimetatud künnisest kõrgemad.

Kahjuks ei saavutanud komisjon kõikide juhtumite puhul edu. Hoolimata mitmest sekkumisest ja Türgi ametiasutustega peetud aruteludest ei saavutatud positiivseid tulemusi kahe kaitsemeetme juhtumis, mille puhul kehtestati tollimaks 2008. aasta algul. Nimetatud meetmed kehtestati spetsiaalse ühikult makstava tollimaksu kujul, mis mõjutab ka ELi eksporti. Juhtumid olid aga ilmselgelt keskendunud konkreetsetest riikidest ja mitte EList pärit madala hinnaga impordile. Türgi on jätkuvalt üks peamisi kaitsemeetmete rakendajaid ning komisjon jätkab jõupingutusi, et veenda Türgit kasutama konkreetsele riigile suunatud meetmeid, kui probleeme tekitavad riigid on teada.

7) Austraalia meetmed sealiha suhtes

2007. aasta lõpus algatas Austraalia kaitsemeetme uurimismenetluse sealiha impordi suhtes. 2007. aasta oktoobris nõudsid Austraalia seakasvatajad raskustesse sattumise tõttu kaitsemeetme uurimismenetluse algatamist külmutatud tükeldatud sealiha impordi suhtes hoolimata asjaolust, et import pakub neile konkurentsi vaid ühel osal sealiha turust. Praegu täidavad Austraalisse eksportimiseks esitatavaid sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid vaid USA, Kanada ja Taani. 14. detsembril 2007 ja 4. aprillil 2008 tegi Austraalia uurimisasutus ettepaneku jätta meetmed kehtestamata, kuna impordi ja Austraalia seakasvatajate raske majandusliku olukorra vahel ei leitud mingit põhjuslikku seost ning kahju peamiseks põhjuseks olid kõrgemad omamaised söödahinnad (samasuguses olukorras on kogu maailma seakasvatajad, sealhulgas ka ELi omad). Kirjeldatud juhtum on näide ELi, liikmesriigi ja ELi tootmisharu vahelisest heast koostööst õiguslikult põhjendamatute meetmete kehtestamise vältimisel.

6. JÄRELDUS

Pärast EÜ suhtes kehtestatud meetmete arvu vähenemist viimastel aastatel jäi nende arv 2007. aastal suhteliselt stabiilseks. Maailma majanduse praegust olukorda arvesse võttes on põhjust eeldada, et meetmete arv võib lähitulevikus taas suureneda. Raskesse majanduslikku olukorda sattudes võivad tootmisharud tõepoolest nõuda sagedamini kaitsemeetmete kehtestamist.

Vanad ja tuttavad probleemid ei ole kadunud ning esile on kerkinud ka uusi probleeme. Seepärast on kolmandate riikide uurimismenetluste jälgimise vajadus suurem kui kunagi varem. Põhjendamatud meetmed jätavad ühenduse eksportijad ilma ärivõimalustest välisriikides ning on takistuseks Euroopa konkurentsivõimele. Seepärast tuleks selliste turulepääsu takistustega süstemaatiliselt tegeleda. Sellele tuginedes jälgib komisjon hoolikalt kolmandate riikide tegevust, jätkab ELi asjaomaste tootmisharude abistamist ning vajadusel ka sekkub.

Ka see aasta on näidanud, et komisjoni, tootmisharude ja asjaomaste liikmesriikide ühiste jõupingutuste tulemusena võib sekkumine kolmandate riikide uurimismenetlustesse olla edukam. Sel aastal saavutati märkimisväärseid tulemusi: mõnel juhul välditi meetmeid ning mõnel juhul vähendati negatiivset majanduslikku mõju, mida need avaldasid ühenduse ettevõtjatele. Komisjon jätkab kontaktide tihendamist tootmisharudega ning sekkumist sobivaimal viisil ja suurimal võimalikul määral.

Samuti jätkab komisjon kahepoolsete kontaktide edendamist kolmandate riikidega, et parandada nõuetest kinnipidamist ning tutvustada oma uurimismenetluste puhul rakendatavaid rangeid standardeid.