VII. Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid Euroopa Liidu vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Nimetatud teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja kasutati kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. Kontrollikoda hindas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist VIII. Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on ELi ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi 2015. aastal loodud ühisalgatus ( 5 ) , mille eesmärk on toetada EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamise teel investeeringuid ELis. Nimetatud algatuse raames antakse ELi eelarvest kuni 16 miljardi euro suurune tagatis ( 6 ) , mis katab EFSI tegevusest (taristu- ja innovatsioonikomponent ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponent) tuleneva võimaliku kahju ( 7 ) IX. Kontrollikoda keskendus varasematel aastatel sellele valdkonnale, kuna EFSI ülesehitus oli põhjustanud mitmeid keerukaid raamatupidamislikke probleeme, mis tulenevad ELi ja EIP vahelistest kokkulepetest. Novembris 2017 konsulteeris komisjoni peaarvepidaja ekspertidest koosneva nõuanderühmaga, et leida asjakohane viis ELi tagatise saanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi omakapitaliinvesteeringute käsitlemiseks raamatupidamises. Vastavalt saadud nõustamisele ja oma kutsealasele otsustusele otsustas komisjoni peaarvepidaja, et komisjonil puudub kontroll EFSI üle; lisaks ei jaga ta sellist kontrolli ka EIP-ga ( 8 ) . ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande jaoks tähendab see, et EIP-le antud ELi tagatist käsitletakse a) taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfelli puhul kui finantstagatise kohustust; b) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi portfelli puhul kui eraldist ning c) mõlema omakapitaliinvesteeringute portfelli puhul kui tuletisinstrumenti (finantsvara või -kohustus, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina). X. Kontrollikoda hindas EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist. Kontrollikoja hinnangul ei mõjuta see ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes antud õiget ja õiglast ülevaadet. Kontrollikoda hindas pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust XI. ELi bilanss hõlmas 2017. aasta lõpus pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 73,1 miljardit eurot. Tegemist on bilansi ühe suurema kohustusega, mis moodustas kõigist 2017. aasta kohustustest (236,5 miljardit eurot) ligi kolmandiku. XII. Kõige suurem osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste eraldisest (64,0 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et maksta välja olemasolevad vanaduspensioni kohustused ( 9 ) . Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi töötajate leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest. Liikmesriigid tagavad hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. XIII. PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust; vastava arvutuse teeb Eurostat igal aastal. XIV. Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja pensionikohustuse väärtuse arvestamist. Kontrolliti nii arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, kohustuse arvutamist kui selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Nagu märgitud konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9, soovib komisjon jätkuvalt parandada töötajatele makstavate hüvitiste kohustuse arvutamise korda; kontrollikoda omakorda jätkab selle protsessi jälgimist. Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid XV. 2017. aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 101 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel väljamaksetaotlusi esitatud (2016. aasta lõpus 102 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena ( 10 ) XVI. Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognooside koostamise metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Lisaks koostati arvete ja ettemaksete põhjal valimid ning uuriti neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi üldise metoodika kohta. XVII. Kontrollikoda järeldab, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude hinnanguline kogusumma on õiglaselt esitatud. Kontrollikoda hindas Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalikku mõju 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandele XVIII. 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda. 22. mail 2017 alustati läbirääkimisi ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu sõlmimiseks. XIX. Väljaastumislepingu eelnõu 19. märtsi 2018. aasta versiooni viiendas osas (finantsküsimused) sedastatakse väljaastumise rahalise korraldamise teemal, et Ühendkuningriik tasub kõik praegusest ja eelmistest mitmeaastastest finantsraamistikest tulenevad kohustused, nagu ta oleks endiselt liikmesriik. XX. Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab väljaastumisprotsessi korrektselt.