ET Euroopa Liidu Teataja C 431/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 431/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„Lough Neagh Pollan“

ELi nr: PDO-GB-2159 – 28.7.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Lough Neagh Pollan“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Rühm 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted.

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Lough Neagh Pollan“ (Lough Neagh’ omul) tähistatakse siialiste perekonda kuuluvat liigi Coregonus pollan mageveekala, keda püütakse vabast loodusest. Kala „Lough Neagh Pollan“ on geneetiliselt ainulaadne isend Lough Neagh’ järves. Seepärast püütakse teda vaid Lough Neagh’ määratletud geograafilises piirkonnas.

Välimuselt on kala „Lough Neagh Pollan“ säravhõbeda värvusega, selja pealt tumedam ja uimed heledad. Briti saarte teistest siialiste (Coregonus) perekonna esindajatest saab seda kala füüsiliselt eristada selle poolest, et:

— ta alumine lõug ei eendu,

— tal on 41–48 lõpust,

— tal on külgjoonel 74–92 soomust.

Kala „Lough Neagh Pollan“ turustuskõlblik miinimumsuurus on 205 mm. Sellise suurusega kala on tavaliselt kolme- või neljaaastane ja kaalub 76–210 grammi. Kala turustatakse tervelt roogituna või fileena kas värskena või külmutatult.

Toorele kalale on omane mahe ja hõrk lõhn. Liha on läikiv, helevalge, kergelt roosaka varjundiga, soomustest puhastatud nahk läigib hõbedaselt.

Pärast keetmist on kala liha valge ja läikiv. Kala hõrk lõhn ja maitse on meeldiva mullasuse ja kalale omase mahedusega. Liha tekstuur on ühtlane kuni keskmiselt pehme ning sellise suurusega kala kohta üpris lihakas.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kala „Lough Neagh Pollan“ peab olema määratletud geograafilises piirkonnas triivnakkevõrkude ja seisevvõrkudega (kohalike hulgas tuntud nn trammelvõrgud) püütud ning seejärel töödeldud. Tarbija nõudmistest lähtuvalt töödeldakse kala kahel viisil: roogitakse tervelt või fileeritakse.

Roogitud terve „Lough Neagh Pollan“

— Roogitud terve „Lough Neagh Pollani“ töötlemine hõlmab rappimist, rookimist ja puhastamist.

Fileeritud „Lough Neagh Pollan“

— Fileerimismeetod ei ole kindlaks määratud – fileerida võib käsitsi või suuremates ettevõtetes tööstusliku varustuse abil.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Lough Neagh’ järve Põhja-Iirimaal (54°63′02″ N, 6°43′80″ W) ning järve 3 km laiust kalda-ala, kus toimub toote „Lough Neagh Pollan“ töötlemine.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Omul on ainuke Euroopa selgroogne, kes esineb üksnes Iirimaa viies järves:

— Lough Allen,

— Lough Ree,

— Lough Derg,

— Lough Erne (alumine),

— Lough Neagh.

Lough Neagh’ järve pindala on 392 km2, keskmine sügavus 8,9 m – seega suurim järv Briti saartel ning üks suurematest järvedest Loode-Euroopas. Järv saab oma vee kaheksast jõest; järve põhjatipust voolab vesi järvest Banni jõe kaudu merre. Kala „Lough Neagh Pollan“ esineb üksnes eespool nimetatud järvedes, aga mitte neid ümbritsevates lisajõgedes.

Kala „Lough Neagh Pollan“ omadused on seotud keskkonnaga, kus ta kasvab, mis omakorda on aidanud kaasa kalapüüdmisel kasutatavate traditsiooniliste triivnakkevõrkude ja seisevvõrkude (kohalike hulgas tuntud nn trammelvõrgud) väljatöötamisele.

Kala „Lough Neagh Pollan“ omadused on kujunenud tänu geneetilisele lahknemisele (ligikaudu 200 000 aastat tagasi) tema lähimast elavast sugulasest – Baikali omulist, ning seejärel ellujäämisele määratletud geograafilise piirkonna kitsal alal. Kui merevee temperatuur tõusis ja soolasus suurenes, kaotas omul oma rändeharjumused ning muutus paikseks sellises mageveekogus nagu Lough Neagh. Võrreldes arktilises kliimas esineva omuli teiste alamliikidega on iiri omul arenenud elutsemiseks mõõduka temperatuuriga vetes. DNA-analüüsist ilmneb, et kala „Lough Neagh Pollan“ asustas Lough Neagh’ järve pärast Saale jäätumist ehk ligikaudu 200 000 aastat tagasi, samas kui Iirimaal esinevad omuli muud populatsioonid muutusid paikseks viimase ehk Weichseli jäätumise ajal umbes 40 000 aasta eest (Ensing, üksikisiku käsitlus). Omul on ainuke Euroopa selgroogne, kes esineb üksnes Iirimaal ning Lough Neagh’ järve populatsioon on kogu maailmas ainuke omuli töönduslikul eesmärgil püütav elujõuline populatsioon.

Lough Ree, Lough Alleni, Lough Neagh’ ja Lough Erne’i järves esineva Iiri omuli (Coregonus pollan) varude suhtes tehtud kümne mikrosatelliitmarkeri uuringust nähtub kõnealuste markerite võrdlemisi suur erinevus kolme peamise – Lough Neagh’, Lough Erne’i ja Lough Alleni/Ree – geneetilise klastri vahel. Sellistest tulemustest ilmneb, et kala „Lough Neagh Pollan“ erineb geneetiliselt kõigist muudest omuli populatsioonidest.

Lough Neagh’ järve sissevoolavate arvukate jõgede tõttu on veekogu põhi kaetud paksu settekihiga. Kõnealused väga tumedad setted koosnevad mudast ja savist, orgaanilisest ainest ja ränivetika kodadest. Muda ja savi on peamiselt veevooluga kantud materjal, samas kui orgaaniline aine on pärit jõe valgalast ja osaliselt Lough Neagh’ järves tekkinud materjalist. Selle tulemusel on Lough Neagh’ järv toitainetega rikastuv (hüpereutrofeeruv) ja pidevalt ringlevatest tuultest õhustatud, millega on tagatud, et järve toitainekülluse tõttu ei teki soojematel kuudel järsku hapnikupuudust.

Tänu toitainetele ja püsivale hapnikusisaldusele on Lough Neagh’ järves märkimisväärne selgrootute populatsioon, mis omakorda võimaldab taastoota kogu maailmas ainukese töönduslikul eesmärgil püütava omuli elujõulist populatsiooni. Järvesetete omaduste tõttu on Lough Neagh’ järv paljude eri selgrootute jaoks sobiv elupaik. „Lough Neagh Pollan“ toitub planktonist ja putukavastsetest (peamiselt surusääsklased) ning jääaja relikt-koorikloomadest (Mysis salemaai), mis moodustab põhiosa kala söödast. Selgrootutel põhineva valmissööda olemasolu, järve hüpereutrofeeruv seisund ja mitmekesisus tagavad kala „Lough Neagh Pollan“ iseloomuliku kiire kasvu. Kala „Lough Neagh Pollan“ on kogu järves levinud, kuid tal on eeliselupaigad, mis on seotud kala elujärgu, järve topograafia, substraadi, veesügavuse ja aastaajaga.

Lough Neagh’ järves ei esine omuliga sarnast kala, kuigi teise selles järves elutseva kala – meriforelli (Salmo trutta L.) – pikkus on esimese eluaasta lõpuks 99 mm ning teise eluaasta lõpuks 162 mm. Kolmeaastaselt on meriforell täisikka jõudnud (eluea pikkus kuni kaheksa aastat) ning siirdub sügisel Lough Neagh’ järvest ümbruskonna lisajõgedesse kudema. Sellise kalaga võrreldes on lühikese elueaga kala „Lough Neagh Pollan“ kiiresti kasvav, saavutades esimese eluaasta lõpuks keskmise pikkuse 140 mm ja teise eluaasta lõpuks 170 mm. Keskmiselt kolme- kuni neljaaastaseks elav kala „Lough Neagh Pollan“ on kaheaastaselt suguküps, koeb Lough Neagh’ järve madala veega koelmutes, kus heidab marja järve kruusasele või kivisele aluspõhjale.

Ainult Lough Neagh’ järves on piisav kalavaru, mis võimaldab töönduspüüki, muudes Iiri järvedes on üksnes väikesed jääkpopulatsioonid.

Enne 1900. aastat oli nimetatud järvel just kala „Lough Neagh Pollan“ püük tooniandev. Tänapäevalgi on see kala majanduslikult oluline ning olenevalt aastaajast moodustab kala „Lough Neagh Pollan“ kogupüügist märkimisväärse osa.

Arvukates ajaloolistes ürikutes viidatakse kalale „Lough Neagh Pollan“ kui sajandeid püsinud piirkonna pärandtoidu olulisele osale, mida ka 21. sajandi kõige arukamad tarbijad oskavad toote ainulaadsete omaduste tõttu kõrgelt hinnata.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/495437/20160126-lough-neagh-pollan-pdo.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.