[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.3.2009

KOM(2009)131 lõplik

2009/0044 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega nähakse ette kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid käsitleva lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, selle allkirjastamine Euroopa Ühenduse nimel ja ajutine kohaldamine

SELETUSKIRI

I. Üldine taust

Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid käsitleva lepingu sõlmimiseks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, selle allkirjastamiseks ja ajutiseks kohaldamiseks.

Ühenduse tolliseadustikku[1] ja selle rakendussätteid[2], millega kehtestatakse imporditud ja eksporditavate kaupade tollikäitluse eeskirjad, on muudetud vastavalt 2005.[3]. ja 2006. aastal,[4] lisades neisse tolli turvameetmed. Muude meetmete kõrval nähakse sellega ette ettevõtjate kohustus esitada enne kaupade importimist ja eksportimist teatav hulk andmeid, mis võimaldavad hinnata kaubaveoga seotud riske enne kauba riiki sisenemist või riigist väljumist.

Põhimõtteliselt kohaldatakse kõnealuseid meetmeid kõigi kolmandate riikidega kauplemise suhtes. Ühenduse tolliseadustikus on sätestatud, et erinevad eeskirjad seoses saabumis- ja väljumiseelse teabe esitamise kohustusega võib kindlaks määrata juhul, kui rahvusvahelise lepinguga on ette nähtud julgeoleku erikord. Sellega seoses on ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vastastikustes huvides vaja kahepoolse kaubavahetuse jaoks muuta tollialast turvalisust käsitlevaid eeskirju. Võttes arvesse Šveitsi Konföderatsiooni geograafilist asendit ja lähedust ühenduse tolliterritooriumile ning arvukaid igapäevaseid impordi- ja eksporditoiminguid Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, on sellist kohandamist vaja eelkõige kaubavoogude sujuvuse tagamiseks, säilitades turvalisuse kõrge taseme. Juulis 2007 alustatud läbirääkimised on viinud kokkuleppeni, millega on ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises kaubavahetuses ette nähtud väljumiseelse deklaratsiooni kohustuse tühistamine. Kõnealuse tühistamise tingimuseks on, et lepingupooled kohustuvad oma tolliterritooriumil ühenduses kehtivate õigusaktide kohaste meetmete abil tagama samaväärse turvalisuse taseme. Lisaks tolli turvameetmetega seotud sätetele hõlmab kokkulepe eeskirju, mis võimaldavad ühelt poolt tagada lepingu edasiarendamine paralleelselt ühenduse õigustikuga ning näevad ette teiselt poolt, et juhul kui vastavate turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud, võib kumbki lepingupool võtta tasakaalustavaid meetmeid, sealhulgas peatada lepingu asjaomase peatüki kohaldamine.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. novembril 1990[5] sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise kohta, selleks et laiendada selle reguleerimisala tolli turvameetmetele. Seepärast lisatakse seoses kõnealuste meetmetega 1990. aasta lepingusse uus peatükk. Selguse huvides ja õiguskindluse suurendamiseks inkorporeeritakse 1990. aasta lepingu sisu uude, konsolideeritud lepingusse.

Kuni lepingupooled on siseriiklikud menetlused lõpetanud, võimaldab muudetud lepingu ajutine kohaldamine võtta arvesse uusi sätteid alates 1. juulist 2009, s.o alates kuupäevast, kui hakatakse kohaldama tolliseadustiku muudatustega vastuvõetud turvameetmeid ja eespool nimetatud rakendussätteid.

Uus leping ei mõjuta Euroopa Ühenduse eelarvet.

II. 1990. aasta lepingus tehtud muudatused

A. Ühenduse õigustiku sätted seoses tolli turvameetmetega, mis on lisatud lepingu III peatükki

Tolli turvameetmeid käsitlev uus, III peatükk (samuti I ja II lisa, millele viidatakse kõnealuses peatükis) sisaldab sätteid, mis on samaväärsed ühenduse tolliseadustikku lisatud sätete ja rakendussätetega, et reageerida kooskõlastatult ja tõhusalt turvalisuse probleemidele rahvusvahelises kaubavahetuses. Kõnealused sätted hõlmavad:

- ettevõtjatele pandud kohustust esitada tolliasutustele teavet enne kaupade importimist Euroopa Liitu või enne kaupade eksportimist Euroopa Liidust;

- usaldusväärsetele ettevõtjatele pakutavat võimalust kasutada tolli turvameetmete puhul lihtsustatud meetmeid (volitatud ettevõtjad);

- ühenduse ühtsete kriteeriumide kasutuselevõttu riskivaliku puhul seoses arvutisüsteemide põhjal kindlaksmääratava kontrolli teostamisega.

Lepingus, tolliseadustikus ja rakendussätetes sisalduvad sätted on esitatud lisas olevas tabelis pealkirjaga „Ühenduse tollialased õigusaktid, mille täiendamine võiks mõjutada lepingu mõisteid ja nõuda III peatüki muutmist (lepingu artikkel 22)”.

B. Sätted, mis sisaldavad tolli turvameetmete samaväärsuse tagamiseks ettenähtud meetmeid

Uue lepingu artiklis 13 on sätestatud, et ühiskomitee määratleb, mil viisil tagatakse järelevalve tolli turvameetmete rakendamise ning III peatüki ning I ja II lisa sätetest kinnipidamise üle. Selle järelevalve võib muu hulgas tagada kõnealuste sätete rakendamise korrapärase hindamisega lepingupoolte ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamise ja haldusmenetluste auditite tegemise kaudu.

Kuna leping põhineb lepingupoolte kohustusel tagada oma tolliterritooriumil ühenduses kehtivate õigusaktide kohaste meetmete abil samaväärne turvalisuse tase, sisaldab artikkel 22 sätteid, millega nähakse ette, et Šveitsi teavitatakse asjakohaselt, kui ühendus soovib muuta oma õigusakte lepingu III peatükiga reguleeritavas valdkonnas. Seepärast küsib ühendus mitteametlikult Šveitsi ekspertide arvamust ja tagab nende osalemise vaatlejatena tolliseadustiku komitee koosolekutel. Samuti võib ühenduse õigusakti vastuvõtmisele eelneva perioodi jooksul vahetada lepingu ühiskomitees esialgseid seisukohti ja pidada konsultatsioone.

Kui menetlus on lõpetatud, teatab komisjon Šveitsile asjaomaste ühenduse õigusaktide vastuvõtmisest.

Lisaks III peatükis ning I ja II lisas sätestatud tolli turvameetmete samaväärsusele on lepingu artiklis 29 sätestatud, et kumbki lepingupool võib võtta asjakohaseid tasakaalustavaid meetmeid, sealhulgas peatada käesoleva lepingu III peatüki kohaldamine, kui ta nendib, et teine lepingupool ei järgi selles sätestatud tingimusi või kui samaväärsus ei ole enam tagatud. Selliseid meetmeid võib põhimõtteliselt võtta ühiskomiteega eelnevalt konsulteerides, välja arvatud juhul, kui viivitus ohustaks tolli turvameetmete tõhusust. Viimasel juhul võib ajutisi meetmeid võtta viivitamatult.

Välja arvatud juhul, kui ühiskomitee ei otsusta teisiti, võib lepingupool peatada III peatüki kohaldamise, kui kõnealune komitee ei ole teinud otsust kõnealuse peatüki vajalike muudatuste kohta, et võtta arvesse ühenduse õigusaktide asjaomast täiendamist, mis viib selleni, et tolli turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud. Kui ühendus otsustab sellise meetme võtta, teavitab komisjon Šveitsi kõnealusest peatamisest, mis jõustub alates päevast, mil asjaomast õigusakti kohaldatakse.

Kumbki lepingupool võib paluda ühiskomiteel läbi viia konsultatsioone selliste meetmete proportsionaalsuse kohta ja esitada vajaduse korral kooskõlas III lisaga ettenähtud menetlusega vahekohtule vaide seoses kõnealuste meetmete proportsionaalsusega.

Võttes arvesse käesoleva lepingu eripära seoses tollivaldkonna ja eelkõige tolli turvameetmete vastastikuse tunnustamisega, lepiti kokku, et artiklid 22, 23 ja 29 ning lepingu III lisa ei piira tulevaste lepingute vastavaid sätteid[6].

C. Muud muudatused

1990. aasta lepingu artiklites 5 ja 6 osutatud veterinaar- ja fütosanitaarkontrolle reguleeritakse siiski 21. juuni 1999. aastal Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud kokkuleppega põllumajandustoodetega kauplemise kohta[7]. Lisaks tühistati veterinaarkontrollid alates 1. jaanuarist 2009 (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel loodud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2008)[8] ning edasine eesmärk on tühistada fütosanitaarkontrollid. Seepärast on kõnealused artiklid 5 ja 6 aegunud ning need tuleks tunnistada kehtetuks.

Samuti lisati uus artikkel 14, milles käsitletakse ametisaladuse ja isikuandmete kaitset. Märgitakse, et Šveitsis vastab isikuandmete kaitse tase ühenduses kehtivatele õigusaktidele, eelkõige komisjoni 26. juuli 2000. aasta otsusele 2000/518/EÜ[9].

III. Ühenduse esindatus ühiskomitees

Ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad. Nõukogu kehtestab ühenduse seisukoha, tehes seda kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni ettepaneku alusel, kuid ühenduse seisukoha küsimustes, mis kuuluvad otsustamisele ühiskomisjoni poolt, nagu on osutatud lepingu artiklites 19 ja 21, võtab vastu komisjon.

* * *

Lisad

ÜHENDUSE TOLLIALASED ÕIGUSAKTID, MILLE TÄIENDAMINE VÕIKS MÕJUTADA LEPINGU MÕISTEID JA NÕUDA III PEATÜKI MUUTMIST (lepingu artikkel 22)

TOLLI TURVAMEETMED | ŠVEITSIGA SÕLMITUD LEPINGU III PEATÜKI SÄTTED | ÜHENDUSE TOLLISEADUSTIKU SÄTTED (MÄÄRUS NR°2913/92) | ÜHENDUSE TOLLISEADUSTIKU RAKENDUSSÄTTED (MÄÄRUS NR°2454/93) |

Kaupade sisenemis- ja väljumiseelsed deklaratsioonid | Artikkel 10 ja I lisa | Sisenemisel: III jaotise 1. peatüki artiklid 36a–36c | I osa VI jaotise 1. peatüki 1–3 jagude artiklid 184a–184c (sisenemise ülddeklaratsioon) |

Väljumisel: V jaotise artiklid 182a–182d | II osa IV jaotise 1. peatüki artiklid 592a–592d ja artikkel 592f (ekspordideklaratsioon) II osa VI jaotise 1. peatüki artiklid 842a–842e (väljumise ülddeklaratsioon) |

Volitatud ettevõtja | Artikkel 11 ja II lisa | I jaotise 2. peatüki 1A jao artikkel 5a | I osa IIA jaotise artiklid 14a–14x |

Tollis teostatav turvakontroll ja turvariskide juhtimine | Artikkel 12 | I jaotise 2. peatüki 4. jao artikkel 13 | Üldine: I osa I jaotise 5. peatüki artiklid 4f–4j |

Sisenemisel: I osa VI jaotise 1. peatüki 4. jao artiklid 184d–184e (sisenemise ülddeklaratsioon) |

Väljumisel: II osa IV jaotise 1. peatüki artiklid 592e–592g (ekspordideklaratsioon) II osa VI jaotise 1. peatüki artikli 842d lõige 2 (väljumise ülddeklaratsioon) |

2009/0044 (ACC)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega nähakse ette kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid käsitleva lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, selle allkirjastamine Euroopa Ühenduse nimel ja ajutine kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 3 esimese lausega,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu volitas 28. märtsil 2007 komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et sõlmida leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. novembril 1990. aastal sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise kohta.

(2) Komisjon ja Šveitsi Konföderatsioon on pidanud läbirääkimisi allpool osutatud muudatuste üle, mis hõlmavad kõnealuse lepingu reguleerimisala laiendamist tolli turvameetmetele ning lepingu sisu tuleks inkorporeerida uude konsolideeritud lepingusse.

(3) Kõnealune leping tuleks heaks kiita.

(4) Kuni lepingupooled on siseriiklikud menetlused lõpetanud, kohaldatakse kõnealust uut lepingut ajutiselt alates 1. juulist 2009, s.o alates kuupäevast, kui hakatakse kohaldama tolli turvameetmeid, mis võeti kasutusele tolliseadustiku muudatuste ja selle rakendussätetega vastavalt 2005. ja 2006. aastal.

(5) Tuleks täpsustada ühenduse esindatus lepingu alusel loodud ühiskomitees ja määrata kindlaks vajalikud siseriiklikud menetlused, et tagada lepingu nõuetekohane täitmine,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid käsitlev leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Kuni lepingu sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud, kohaldatakse lepingut ajutiselt alates 1. juulist 2009 vastavalt lepingu artikli 33 lõikele 3.

Komisjon on volitatud lepingu ajutiseks kohaldamiseks kokku leppima muu kuupäeva.

Artikkel 4

Ühendust esindab lepingu artikli 19 alusel loodud ühiskomitees komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad.

Artikkel 5

Ühenduse seisukoha ühiskomitees määrab kindlaks komisjoni ettepanekul nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega.

Ühenduse seisukoha küsimustes, mis kuuluvad otsustamisele ühiskomitee poolt, nagu on osutatud lepingu artikli 19 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 21 lõikes 2, võtab vastu komisjon.

Artikkel 6

Selleks et tagada lepingu artikli 22 lõike 4 kohaldamine, teavitab komisjon Šveitsi ühenduse õigusakti vastuvõtmisest, mille eesmärk on täiendada lepingu III peatükis ning I ja II lisas osutatud ühenduse õigusakti.

Komisjon on volitatud võtma lepingu artiklitega 22 ja 29 ettenähtud vajalikke meetmeid, et tagada lepingupoolte tolli turvameetmete samaväärsus.

Kui ühiskomitee ei ole ühenduse asjaomase õigusakti kohaldamise kuupäevaks teinud otsust lepingu muudatuse kohta ning uute sätete ajutine kohaldamine ei ole võimalik, teavitab komisjon Šveitsi III peatüki kohaldamise peatamisest vastavalt lepingu artikli 29 lõikele 2.

Artikkel 7

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, ……. 2009, kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise ning tolli turvameetmete kohta

Euroopa Ühendus ühelt poolt ja Šveitsi Konföderatsioon teiselt poolt, edaspidi vastavalt „ühendus”, „Šveits” ja „lepingupooled”,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. novembril 1990. aastal sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise kohta, edaspidi „1990. aasta leping”,

vajaduse tõttu laiendada 1990. aasta lepingu reguleerimisala tolli turvameetmetele, lisades seega lepingusse uue peatüki,

arvestades asjaolu, et selguse huvides ja õiguskindluse suurendamiseks inkorporeeritakse 1990. aasta lepingu sisu käesolevasse lepingusse, mis asendab 1990. aasta lepingu,

võttes arvesse 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud vabakaubanduslepingut,

võttes arvesse Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide ja ühenduse liikmesriikide ministrite ning Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt Luxembourgis 9. aprillil 1984. aastal vastuvõetud ühisdeklaratsiooni ning aastal EFTA riikide ja ühenduse liikmesriikide ministrite poolt Brüsselis 2. veebruaril 1988. aastal vastuvõetud deklaratsiooni, mille eesmärk on luua neile riikidele kasutoov dünaamiline Euroopa majandusruum,

arvestades, et lepingupooled on ratifitseerinud rahvusvahelise konventsiooni kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise kohta,

võttes arvesse vajadust säilitada ühenduse ja Šveitsi piiril toimuva kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise praegune tase ning suurendada kaubavoogude sujuvust poolte vahel,

arvestades, et selline lihtsustamine peaks toimuma järk-järgult,

arvestades, et veterinaar- ja fütosanitaarkontrolle reguleeritakse siiski 21. juuni 1999. aastal Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud kokkuleppega põllumajandustoodetega kauplemise kohta,

tunnistades, et kontrolli ja formaalsuste teostamise tingimusi on selle otstarvet, nõuetekohast rakendamist ja tõhusust, kahjustamata võimalik suures ulatuses kooskõlastada,

võttes arvesse, et ühtegi käesoleva lepingu sätet ei või tõlgendada selliselt, et see vabastab lepingupooled muudest rahvusvahelistest lepingutest tulenevatest kohustustest,

võttes arvesse, et lepingupooled kohustuvad oma tolliterritooriumil ühenduses kehtivate õigusaktide kohaste meetmete abil tagama samaväärse turvalisuse taseme,

kuna on soovitav, et Šveitsiga konsulteeritaks tolli turvameetmeid käsitlevate ühenduse eeskirjade täiendamise üle, et ta osaleks tolliseadustiku komitee töös selles valdkonnas ja et teda teavitataks kõnealuste eeskirjade rakendamisest,

võttes arvesse, et lepingupooled on otsustanud suurendada kaubavahetuse turvalisust oma territooriumile sisenevate või sealt väljuvate kaupade puhul kahjustamata kaubavoogude sujuvust,

võttes arvesse, et lepingupoolte huvides peaksid kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade puhul kehtima samaväärsed tolli turvameetmed,

võttes arvesse, et kõnealused tolli turvameetmed hõlmavad enne kaupade importimist ja eksportimist esitatavaid turvalisusega seotud andmeid, turvariskide juhtimist ja sellega seotud tollikontrolle ning vastastikku tunnustatud volitatud ettevõtja staatuse heakskiitmist seoses turvalisuse küsimustega,

võttes arvesse, et Šveitsi isikuandmete kaitse tase on piisav,

võttes arvesse, et tolli turvameetmete puhul tuleks ette näha asjakohased tasakaalustavad meetmed, sealhulgas asjaomaste sätete tühistamine, juhul kui tolli turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud,

ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kontroll” – kõik tolli või muu kontrolliasutuse poolt transpordivahendi või kauba suhtes teostatavad füüsilised või visuaalsed kontrollid veendumaks, et kauba laad, päritolu, seisukord, kogus ja väärtus vastavad esitatud dokumentides toodud andmetele;

b) „formaalsused” – kõik ametiasutuse poolt ettevõtjale määratud formaalsused, mis hõlmavad kauba dokumentide ja sertifikaatide või muude andmete esitamist või läbivaatamist, mis on seotud kauba või transpordivahendiga, sõltumata transpordiviisist või -vahendist;

c) „risk” – konkreetse sündmuse ilmnemise tõenäosus ühe lepingupoole tolliterritooriumi ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja eesmärgipärase kasutamise ning ühenduse staatust mitteomavate kaupade olemasolu suhtes, mis ohustab ühenduse turvalisust ja julgeolekut, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid;

d) „riskijuhtimine” – korrapärane riski tuvastamine ja kõigi riskiga kokkupuute piiramiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab ühenduse, selle liikmesriikide või Šveitsi määratletud allikatel ja strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Ilma et see piiraks ühenduse ja Šveitsi vahel sõlmitud lepingutest tulenevaid erisätteid, kohaldatakse käeolevat lepingut Šveitsi ja ühenduse piiril toimuva kaubaveoga seotud kontrolli ja formaaluste suhtes ning tolli turvameetmete suhtes, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade suhtes.

2. Käesolevat lepingut ei kohaldata laeva- ja lennutranspordivahenditega seotud kontrollide ja formaaluste suhtes; siiski kohaldatakse seda kõnealustel transpordivahenditel veetavate kaupade suhtes.

Artikkel 3

Reguleerimisalasse kuuluvad territooriumid

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt ühenduse tolliterritooriumi ning teiselt poolt Šveitsi tolliterritooriumi ja tema tolliterritooriumi enklaavide suhtes.

2. Käesolev leping kehtib Liechtensteini Vürstiriigis seni, kuni kõnealune vürstiriik on tolliliidulepingu kaudu seotud Šveitsiga.

II PEATÜKK

MENETLUSED Artikkel 4

Pisteline kontroll ja formaalsused, välja arvatud III peatükis osutatud tolli turvameetmed

1. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu erisätteid, võtavad lepingupooled vajalikud meetmed, et:

- artikli 2 lõikega 1 ettenähtud eri kontrollid ja formaalsused toimuksid võimalikult kiiresti ning võimaluse korral samas kohas;

- kontrolli teostataks pisteliselt, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel.

2. Lõike 1 teise taande kohaldamisel peab valimialus koosnema mitte kogu igat saadetist moodustavast kaubast, vaid kogu lähetatud kaubast, mis on teatava aja jooksul piiripunkti saabunud ja esitatud tollipunktile või muule tolliasutusele.

3. Lepingupooled hõlbustavad kaupade väljumis- ja sihtkohas lihtsustatud tollivormistust ning elektroonilist ja telemaatilist andmetöötlust kaupade sisse- ja väljaveol ning transiidil.

4. Lepingupooled teevad jõupingutusi, et tolliasutused, sealhulgas nende tolliterritooriumi sisesed tolliasutused paikneksid selliselt, et ettevõtjate vajadusi parimal viisil arvesse võtta.

Artikkel 5

Volituste delegeerimine

Lepingupooled tagavad, et pädevate asutuste erivolituse kaudu või nende nimel võib mõni muu esindatud teenistustest, eelistatavalt toll, teostada kontrolli, mille eest kõnealused asutused vastutavad niivõrd, kuivõrd sellised kontrollid hõlmavad vajalike dokumentide esitamist, nende kehtivuse ja autentsuse ning sellistes dokumentides deklareeritud kaupade identsuse kontrollimist. Sel juhul hoolitsevad asjaomased asutused selle eest, et kõnealuste kontrollide teostamiseks oleksid olemas vajalikud vahendid.

Artikkel 6

Kontrollide ja dokumentide tunnustamine

Käesoleva lepingu kohaldamisel ja ilma et see piiraks pistelise kontrolli teostamise võimalikkust, tunnustavad lepingupooled kaupade sisse- ja väljaveol ning transiidil teise lepingupoole pädevate asutuste teostatud kontrolle ja koostatud dokumente, mis tõendavad, et kaubad vastavad importiva riigi õigusaktidega ettenähtud tingimustele või eksportiva riigi samaväärsetele tingimustele.

Artikkel 7

Piiripunktide tööaeg

1. Kui liiklustihedus seda nõuab, tagavad lepingupooled, et:

a) välja arvatud juhul, kui liiklus on keelatud, on piiripunktid avatud nii, et:

- tollitransiidi protseduurile suunatud kaupade või nende transpordivahendite ning tühjade kaubaveokite puhul oleks piiriületamine koos asjaomase kontrolli ja asjaomaste formaalsustega võimalik 24 tundi ööpäevas, välja arvatud juhul, kui piirikontrolli eesmärk on ennetada haiguste levikut või on vaja kaitsta loomi;

- transpordivahendite ja tollitransiidi protseduurile suunatud/mittesuunatud kaupade liikumisega seotud kontrolli ja formaalsusi teostatakse esmaspäevast reedeni katkestamatult vähemalt kümme tundi ning laupäeval katkestamatult vähemalt kuus tundi, välja arvatud juhul, kui kõnealused päevad on puhkepäevad;

b) lennutranspordiga veetud sõidukite ja kaupade puhul punkti a teises taandes osutatud ajaline kestus on kohandatud selliselt, et võtta arvesse tegelikke vajadusi ning on seetõttu võimaluse korral jagatud osadeks või pikendatud.

2. Juhul kui mitmed piiripunktid asuvad sama piiriala vahetus läheduses, võivad lepingupooled ühisel kokkuleppel sätestada mõnede piiripunktide jaoks erandid lõikest 1, tingimusel et muud kõnealusel alal asuvad piiripunktid on võimelised vastavalt kõnealusele lõikele kaupu ja sõidukeid tõhusalt käitlema.

3. Pädevad asutused näevad lõikes 1 osutatud piiripunktidele ning tolliasutustele ja -teenistustele lepingupoolte kindlaksmääratud tingimustel erandjuhtudel ette võimaluse teostada kontrolli ja formaalsusi tööajal esitatud põhjendatud taotluse korral väljaspool tööaega, tingimusel et vajaduse korral tasutakse sel viisil osutatud teenuste eest.

Artikkel 8

Kiired läbipääsurajad

Lepingupooled tagavad, et kõigis piiripunktides või seal, kus see on tehniliselt võimalik ja kui liiklustihedus seda nõuab, on kiired läbipääsurajad reserveeritud tollitransiidi protseduurile suunatud kaupadele, nende transpordivahenditele, tühjadele kaubaveokitele ning kaupadele, mille puhul teostatavad kontrollid ja formaalsused ei ületa transiidiprotseduurile suunatud kaupadele ettenähtud tingimusi.

III PEATÜKK

TOLLI TURVAMEETEMED

Artikkel 9

Turvalisuse üldsätted

1. Lepingupooled kohustuvad võtma kasutusele ja kohaldama kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade suhtes käesolevas peatükis määratletud tolli turvameetmeid ning tagama oma välispiiril samaväärse turvalisuse taseme.

2. Lepingupooled ei kohalda käesolevas peatükis määratletud tolli turvameetmeid nende kahe tolliterritooriumi vahel toimuva kaubaveo suhtes.

3. Enne käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas kolmandate riikidega lepingute sõlmimist, kooskõlastavad lepingupooled selle eelnevalt omavahel, et tagada vastavus käesolevale lepingule, eelkõige juhul, kui kavandatud lepingus on sätteid, millega tehakse erand käesolevas peatükis määratletud tolli turvameetmetest.

Artikkel 10

Kaupade sisenemis- ja väljumiseelsed deklaratsioonid

1. Lepingupoolte tolliterritooriumile kolmandast riigist toodud kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivatel sellel territooriumil mittepeatuvatel transpordivahenditel veetava kauba kohta tuleb turvalisuse eesmärgil esitada sisenemisdeklaratsioon (edaspidi „sisenemise ülddeklaratsioon”).

2. Lepingupoolte tolliterritooriumile kolmandasse riiki veetava kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivatel sellel territooriumil mittepeatuvatel transpordivahenditel veetava kauba kohta tuleb turvalisuse eesmärgil esitada väljumisdeklaratsioon (edaspidi „väljumise ülddeklaratsioon”).

3. Sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon tuleb esitada enne kauba toomist lepingupoolte tolliterritooriumile või enne selle väljaviimist kõnealuselt territooriumilt.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud sisenemis- ja väljumisdeklaratsiooni esitamine ei ole kuni 31. detsembrini 2010. aastani kohustuslik, kui ühenduses kohaldatakse üleminekumeetmeid, millega tehakse erand kõnealuste deklaratsioonide esitamise kohustusest.

Kui esimese taande kohaselt ei ole esitatud sisenemis- ja väljumisdeklaratsiooni, peavad tolliasutused artiklis 12 osutatud riskianalüüsi läbi viima hiljemalt kauba esitamisel selle saabumisel või väljumisel kõnealuseid kaupu hõlmavate tollideklaratsioonide või muu nende käsutuses oleva teabe põhjal.

5. Kumbki lepingupool määrab isikud, kellele tuleb esitada sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon, ning pädevad asutused, kes võtavad kõnealuse deklaratsiooni vastu.

6. Käesoleva lepingu I lisas sätestatakse:

- sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu;

- sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise erandid;

- sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht;

- sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg ja

- muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed.

7. Tollideklaratsiooni võib kasutada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonina tingimusel, et see vastab kõnealuse ülddeklaratsiooni puhul kindlaksmääratud tingimustele.

Artikkel 11

Volitatud ettevõtja

1. Lepingupooled annavad vastavalt käesoleva lepingu II lisas sätestatud kriteeriumitele volitatud ettevõtja staatuse igale tema tolliterritooriumil asutatud ettevõtjale.

Siiski võib teatavatel tingimustel ja teatavate volitatud ettevõtjate kategooriate puhul teha erandi kohustuse suhtes olla asutatud lepingupoole tolliterritooriumil, kus staatust taotletakse, muu hulgas seoses kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega. Lisaks otsustab kumbki lepingupool, kas ja mis tingimustel võib lennundus- ja laevandusettevõtjatele, kes ei ole asutatud tema tolliterritooriumil, ent omavad seal piirkondlikku kontorit, nimetatud staatuse anda.

Volitatud ettevõtja jaoks on tolli turvakontroll hõlbustatud.

Lõikes 2 osutatud eeskirju ja tingimusi arvestades tunnustavad lepingupooled teise lepingupoole antavat volitatud ettevõtja saatust, kuid ilma et see takistaks tollikontrolli ja võttes muu hulgas arvesse kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes ette nähtud volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise mehhanisme.

2. Käesoleva lepingu II lisas sätestatakse:

- volitatud ettevõtja staatuse andmise eeskirjad, sealhulgas nimetatud staatuse andmise kriteeriumid ja kriteeriumite rakendamise tingimused;

- võimalike hõlbustuste tüüp;

- volitatud ettevõtja staatuse peatamist ja äravõtmist reguleerivad eeskirjad;

- volitatud ettevõtjaid käsitleva pooltevahelise teabevahetuse viis;

- muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 12

Tolli turvakontroll ja turvariskide juhtimine

1. Tolli turvakontroll, välja arvatud pisteline kontroll, peab põhinema infotehnoloogia abil tehtud riskianalüüsil.

2. Lepingupooled määravad selleks riskijuhtimisraamistiku, riskikriteeriumid ning tollis teostatava turvakontrolli esmatähtsad valdkonnad.

3. Lepingupooled tunnistavad, et nende turvaalane riskijuhtimine on samal tasemel.

4. Lepingupooled teevad koostööd, mille abil:

- vahetada teavet, mis võimaldab parandada ja tugevdada riskianalüüsi ning tõhustada tolli turvakontrolli;

- määrata asjakohase tähtaja jooksul kindlaks ühine riskijuhtimise raamistik, ühised riskikriteeriumid ja ühised esmatähtsad kontrollivaldkonnad ning luua ühise riskijuhtimise elektrooniline süsteem.

5. Kõik muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed võtab loodav ühiskomitee.

Artikkel 13

Järelevalve tolli turvameetmete rakendamise üle

1. Ühiskomitee määrab kindlaks, mil viisil tagavad lepingupooled järelevalve käesoleva peatüki rakendamise üle ning selle ja käesoleva lepingu lisade sätetest kinnipidamise.

2. Järelevalve võib seisneda:

- käesoleva peatüki rakendamise korrapärases hindamises, eelkõige tolli turvameetmete taseme samaväärsuse seisukohast;

- teksti läbivaatamises selle kohaldamise parandamiseks ja sätete muutmiseks eesmärkidele vastavamaks;

- lepingupoolte ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamises ja haldusmenetluste kontrollimiseks, sealhulgas kohapealse kontrolli abil.

3. Ühiskomitee jälgib, et käesoleva artikli alusel võetavate meetmete puhul järgitakse ettevõtjate õigusi.

Artikkel 14

Ametisaladuse ja isikuandmete kaitse

Teabe suhtes, mida pooled vahetavad käesolevas peatükis kehtestatud meetmete raames, kehtib ametisaladuse ja isikuandmete kaitse kohustus sellisel kujul, nagu see on kehtestatud teavet vastuvõtva lepingupoole õigusnormidega.

Eelkõige ei tohi teavet edastada kellelegi teisele kui asjaomase lepingupoole pädevatele asutustele ning need ei tohi seda kasutada muul viisil kui käesolevas lepingus ette nähtud eesmärgil.

IV PEATÜKK

KOOSTÖÖ

Artikkel 15

Halduskoostöö

1. Piiriületuse lihtsustamiseks võtavad pooled vajalikke meetmeid, et arendada nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil koostööd kummalgi pool piiri kontrolli korraldavate asutuste ning kontrolli ja formaalsusi teostavate asutuste vahel.

2. Lepingupooled tagavad, et käesolevas lepingus osutatud teabevahetuses nende poolel osalevatel isikutel on võimalik piiriületusel ette tulevatest probleemidest pädevaid asutusi viivitamata teavitada.

3. Lõikes 1 osutatud koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

a) piiripunktide uuendamine piiriliiklusnõuetele vastatavaks;

b) piiripunktide muutmine ühispiiripunktideks, juhul kui see on võimalik;

c) piiripunktide ja tolliasutuste töötajate väljaõppe ühtlustamine;

d) ettetulevatele raskustele asjakohaste lahenduste otsimine.

4. Lepingupooled teevad koostööd kontrolli ja formaalsusi teostavate teenistuste tööaja ühtlustamiseks.

Artikkel 16

Teatamine muudest uutest kontrollimeetmest ja formaalsustest kui III peatükis osutatud tolli turvameetmed

Kui lepingupool soovib kehtestada uue kontrollimeetme või formaalsused valdkonnas, mida ei reguleerita III peatükiga, teavitab ta sellest teist lepingupoolt.

Asjaomane lepingupool jälgib, et uue kontrollimeetme ega formaalsuste kehtestamine ei takista piiriületuse hõlbustamiseks võetud meetmete rakendamist.

Artikkel 17

Piiriliikluse sujuvus

1. Lepingupooled tagavad asjakohaste meetmetega, et kontrollist ja formaalsustest tulenev ooteaeg ei ületa kontrolli ja formaalsuste nõuetekohaseks teostamiseks vajalikku aega. Selleks määravad nad kontrolli ja formaalsusi teostavate teenistuste tööaja, töötajate kohalolu põhimõtted ning kontrolli ja formaalsuste teostamisega seotud kaupade ja dokumentide käitlemise praktilise korra viisil, mis vähendab piiriületuse ooteaega nii palju kui võimalik.

2. Selle riigi pädevad asutused, kelle territooriumil leiab aset kaubatranspordiga seotud olulisi häireid, mis võivad takistada hõlpsat ja kiiret piiriületust, teavitavad sellest viivitamata teiste asjassepuutuvate riikide pädevaid asutusi.

3. Kõigi asjassepuutuvate riikide pädevad asutused võtavad viivitamata asjakohaseid meetmeid piiriliikluse võimalikult suure sujuvuse tagamiseks. Võetud meetmetest teavitatakse ühiskomiteed, kes koguneb vajaduse korral erakorralisele kohtumisele, kui üks lepingupool seda taotleb, ning arutab neid meetmeid.

Artikkel 18

Haldusabi

1. Lepingupoolte vahelise kaubavahetuse tõrgeteta toimimiseks ning eeskirjade eiramise ja rikkumise avastamise hõlbustamiseks edastavad asjassepuutuvate riikide tolliasutused üksteisele ühe lepingupoole taotlusel või omal algatusel, kui nende meelest on see teise lepingupoole huvides, igasuguse nende käsutuses oleva teabe (sealhulgas tolli tehtud järeldused ja haldusaruanded), mis on vajalik käesoleva lepingu nõuetekohaseks täitmiseks.

2. Haldusabi andmise võib osaliselt või täielikult peatada või sellest osaliselt või täielikult keelduda, kui riik, kelle poole haldusabi saamiseks pöörduti, leiab, et selle andmine kahjustaks tema julgeolekut, avalikku korda või muid esmatähtsaid huve või kujutaks endast tööstus-, kaubandus- või ametialase saladuse rikkumist.

3. Otsus haldusabi andmine peatada või selle andmisest keelduda tuleb koos põhjendustega edastada viivitamata haldusabi saamist taotlenud riigile.

4. Kui mõne riigi tolliasutus taotleb haldusabi, mida riik ise taotluse korral anda ei suudaks, juhitakse taotluses kõnealusele asjaolule tähelepanu. Sellise taotluse täitmine jääb taotluse saanud tolliasutuse otsustada.

5. Lõike 1 kohaselt saadud teavet tohib kasutada üksnes käesoleva lepingu kohaldamiseks ja teabe saanud riik tagab sellele samasuguse kaitse, nagu kõnealuse riigi siseriiklike õigusaktidega on sama laadi teabele ette nähtud. Sellist teavet võib kasutada muudel eesmärkidel ainult selle edastanud tolliasutuse kirjalikul nõusolekul ning vastavalt kõnealuse asutuse sätestatud piirangutele.

V PEATÜKK

ORGANID

Artikkel 19

Ühiskomitee

1. Luuakse ühiskomitee, mis esindab käesoleva lepingu pooli.

2. Ühiskomitee teeb otsuseid ühisel kokkuleppel.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Kumbki lepingupool võib nõuda koosoleku kokkukutsumist.

4. Ühiskomitee võtab vastu töökorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid kohtumise kokkukutsumise ning eesistuja nimetamise ja tema volituste kohta.

5. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse luua mis tahes allkomitee või töörühm, kes abistaks teda ülesannete täitmisel.

Artikkel 20

Kooskõlastusrühm

1. Asjassepuutuvate riikide pädevad asutused võivad luua kooskõlastusrühma, kelle ülesandeks on praktiliste, tehniliste ja korralduslike küsimuste käsitlemine piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

2. Lõikes 1 osutatud kooskõlastusrühm tuleb kokku vajaduse korral ühe riigi pädeva asutuse taotlusel. Lepingupool, kes on kooskõlastusrühma kokku kutsunud, teavitab ühiskomiteed korrapäraselt selle tegevusest.

Artikkel 21

Ühiskomitee pädevus

1. Ühiskomitee korraldab käesoleva lepingu täitmist ja vastutab selle nõuetekohase rakendamise eest. Selleks annab ta soovitusi ja teeb otsuseid.

2. Ühiskomitee võib teha otsuse muuta käesoleva lepingu III peatükki ja lisasid.

3. Peale käesolevas lepingus selgesõnaliselt ette nähtud juhtude teeb ta otsuse ka tehniliste ja halduslike rakendusmeetmete kohta, mis on vajalikud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamiseks.

4. Lepingupooled täidavad nimetatud otsuseid oma eeskirjade kohaselt.

5. Lepingu tõrgeteta täitmise eesmärgil teavitavad lepingupooled ühiskomiteed korrapäraselt käesoleva lepingu rakendamisel saadud kogemustest ning arutavad ühe lepingupoole taotlusel neid ühiskomitees.

Artikkel 22

Õiguse areng

1. Kui ühendus koostab uue õigusakti valdkonnas, mida reguleerib III peatükk, küsib ta mitteametlikul teel samamoodi nagu Euroopa Liidu liikmesriikide ekspertidelt ka Šveitsi ekspertide arvamust.

2. Kui Euroopa Komisjon esitab liikmesriikidele või Euroopa Liidu Nõukogule ettepaneku, saadab ta koopia ka Šveitsile.

Kui üks lepingupool seda taotleb, toimub ühiskomitees eelnev arvamustevahetus.

3. Ka ühenduse õigusakti vastuvõtmisele eelneva perioodi jooksul konsulteerivad lepingupooled teineteisega ühiskomitees pidevalt ja vahetavad teavet, kui üks neist seda soovib.

4. Otsus käesoleva lepingu III peatüki muutmise kohta, mis tehakse selleks, et võtta arvesse ühenduse õiguse arengut asjaomases peatükis käsitletavas valdkonnas, tehakse võimalikult varajases etapis, et muudatused oleks võimalik jõustada samal ajal kui muudetud ühenduse õigusnormid, võttes sealjuures arvesse lepingupoolte sisemenetlusi.

Kui otsust ei saa teha viisil, mis võimaldab muudatuste jõustamist ühel ajal, kohaldatakse pooltele heakskiidu saamiseks esitatud otsusega kehtestatud muudatusi ajutiselt, kui see on võimalik, võttes sealjuures arvesse lepingupoolte sisemenetlusi.

5. Lepingupooled teevad teavitamis- ja konsulteerimisetapis koostööd, et aidata kaasa lõpliku otsuse tegemisele ühiskomitees.

Artikkel 23

Osalemine tolliseadustiku komitees

Ühendus tagab Šveitsi ekspertidele võimaluse osaleda III peatükis käsitletava valdkonna rakendusmeetmete võtmisel neid puudutavates küsimustes vaatlejana Euroopa Komisjoni abistava tolliseadustiku komitee koosolekutel.

Artikkel 24

Vaidluste lahendamine

Ilma et see piiraks artikli 29 kohaldamist, lahendatakse kõik lepingupoolte vahel käesoleva lepingu tõlgendamisest ja kohaldamisest tulenevad vaidlused ühiskomitees, kes püüab saavutada kokkuleppe.

Artikkel 25

Lepingud kolmandate riikidega

Lepingupooled lepivad kokku, et leping, mille üks neist sõlmib kolmanda riigiga käesoleva lepingu III peatükis käsitletavas valdkonnas, ei too kohustusi teisele lepingupoolele, välja arvatud ühiskomitee asjaomase otsuse korral.

VI PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 26

Maksete hõlbustamine

Lepingupooled tagavad, et juhul, kui kaubavahetusega seotud kontrolli ja formaalsuste teostamise käigus tekib ühele lepingupoolele kohustus tasuda teatav summa, on seda võimalik teha ka rahvusvaheliste garanteeritud või tõendatud pangatšekkidega ja selle riigi valuutas, kes sissenõude esitab.

Artikkel 27

Lepingu täitmine

Lepingupooled võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada käesoleva lepingu tõhus ja ühtlustatud kohaldamine, võttes arvesse vajadust hõlbustada piiriülest kaubavedu ja saavutada mõlemat poolt rahuldav lahendus asjaomase lepingu kohaldamisel ettetulevatele raskustele.

Artikkel 28

Läbivaatamine

Kui üks lepingupool soovib käesoleva lepingu läbivaatamist, esitab ta teisele sellekohase ettepaneku. Läbivaatamise käigus tehtavad muudatused jõustuvad pärast lepingupoolte asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist.

Artikkel 29

Tasakaalustavad meetmed

1. Lepingupool võib pärast konsulteerimist ühiskomiteega võtta asjakohaseid tasakaalustavaid meetmeid, sealhulgas peatada käesoleva lepingu III peatüki kohaldamise, kui ta nendib, et teine lepingupool ei järgi selles sätestatud tingimusi või kui lepingupoolte tolli turvameetmete samaväärsus pole enam tagatud.

Ajutisi kaitsemeetmeid võib juhul, kui viivitus ohustaks tolli turvameetmete tõhusust, võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid peetakse kohe pärast meetmete võtmist.

2. Kui lepingupoolte tolli turvameetmete samaväärsus pole enam tagatud, sest käesoleva lepingu artikli 22 lõikes 4 ette nähtud muudatuste suhtes ei ole otsust tehtud, võib lepingupool alates asjaomaste ühenduse õigusnormide jõustumisest peatada III peatüki sätete kohaldamise, välja arvatud juhul, kui ühiskomitee teeb selle kohaldamise jätkamise võimalusi uurinuna teistsuguse otsuse.

3. Ülalnimetatud meetmete ulatust ja kestust piiratakse nii palju, kui on vaja olukorra parandamiseks ning käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks. Lepingupool võib paluda ühiskomiteel alustada konsultatsioone selliste meetmete proportsionaalsuse suhtes ja esitada vajaduse korral kooskõlas III lisas ette nähtud menetlusega vahekohtule asjakohase vaide. Siiski ei või sel viisil lahendada vaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamisega, kui need sätted kattuvad ühenduse õiguse asjakohaste sätetega.

Artikkel 30

Avalik kord

Käesoleva lepingu sätetega jäetakse lepingupooltele ja ühenduse liikmesriikidele võimalus kehtestada impordi-, ekspordi- ja transiidikeelde ja -piiranguid, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või kõlbluse seisukohast või vajaduse tõttu kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist või keskkonda, kunsti-, ajaloo- ja muinasväärtusega rahvuslikku rikkust või tööstus- ja kaubandusomandit.

Artikkel 31

Lepingu denonsseerimine

Kumbki lepingupool võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepingupoolele. Leping kaotab kehtivuse kaheteistkümne kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 32

Lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa .

Artikkel 33

Ratifitseerimine

1. Lepingupooled kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Leping jõustub 1. juulil 2009, kui lepingupooled on enne seda kuupäeva üksteisele teatanud, et lepingu jõustamiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.

2. Kui käesolev leping ei jõustu 1. juulil 2009, jõustub see päeval, mis järgneb päevale, mil lepingupooled on teatanud lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud menetluste lõpuleviimise eel kohaldavad lepingupooled alates 1. juulist 2009 või lepingupoolte vahel kokku lepitud hilisemast kuupäevast käesolevat lepingut ajutiselt.

4. Jõustumisel asendab käesolev leping Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi vahel 21. novembril 1990. aastal sõlmitud kaubatranspordiga seotud kontrolli ja formaalsuste hõlbustamise lepingu.

Artikkel 34

Keeled

1. Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

2. Käesoleva lepingu maltakeelse teksti kinnitavad lepinguosalised kirjavahetuse teel. Maltakeelne tekst on samal viisil autentne nagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.

… (koht ja kuupäev)

Šveitsi nimel

Ühenduse nimel

I Lisa

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon

Artikkel 1

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon esitatakse elektrooniliselt. Kaubandus-, sadama- ja transpordidokumente võib kasutada tingimusel, et need sisaldavad vajalikke andmeid.

2. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon sisaldavad komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (edaspidi „määrus (EMÜ) nr 2454/93”)[10] 30a lisas sellise deklaratsiooni jaoks ette nähtud teavet. Deklaratsioon täidetakse vastavalt 30a lisas antud selgitustele. Väljumise ja sisenemise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik.

3. Tolliastutus võimaldab esitada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni paberkandjal või muul mitteelektroonilisel viisil ainult järgmiste asjaolude korral:

a) kui tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;

b) sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni esitava isiku elektrooniline rakendus ei tööta;

ning tingimusel, et sellisel viisil esitatud deklaratsioonide suhtes kohaldatakse samaväärseid riskijuhtimise meetmeid kui elektroonilisel teel esitatud sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni puhul.

Isik, kes esitab sisenemise või väljumise deklaratsiooni paberkandjal, allkirjastab selle. Vajaduse korral lisatakse deklaratsioonile lastinimekiri või muu asjakohane nimekiri, samuti sisaldab see lõikes 2 osutatud andmeid.

4. Lepingupool määrab kindlaks, mis tingimustel on isikul, kes on volituste kohaselt esitanud sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni, võimalik selles esinevaid andmeid hiljem muuta.

Artikkel 2

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise erandid

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon ei ole vajalikud järgmiste kaupade puhul:

a) elektrienergia;

b) torujuhtme kaudu veetav kaup;

c) kirjad, postkaardid ja trükised, sh elektroonilistel andmekandjatel;

d) kaubad, mis liiguvad Ülemaailmse Postiliidu konventsiooni eeskirjade kohaselt;

e) kaubad, mille puhul kooskõlas lepingupoolte vahel kokku lepitud sätetega on lubatud esitada suuline deklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud kaubaalused, konteinerid ning veolepingu alusel toimuva maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid;

f) kaubad, mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka;

g) ATA- ja CPD-märkmikega kaetud kaubad;

h) kaubad, mida on õigus vabastada tollimaksudest vastavalt 18. aprilli 1961. aasta Viini diplomaatiliste suhete konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta Viini konsulaarsuhete konventsioonile ja 16. detsembri 1969. aasta New Yorgi erimissioonide konventsioonile;

i) relvad ja sõjavarustus, mille Euroopa Liidu liikmesriigi või Šveitsi sõjalise kaitse eest vastutav asutus toob lepingupoole territooriumile sõjaväetranspordi või sõjaväevõimude korraldatava transpordi raames;

j) järgmised lepingupoole tolliterritooriumile toodavad kaubad, mis on ette nähtud otse puur- või tootmisplatvormide jaoks:

- kaubad, mis on tarvilikud kõnesolevate platvormide ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks;

- kaubad, mida kasutatakse kõnesolevate platvormide seadmestamiseks; muud kõnesolevatel platvormidel kasutatavad või tarbitavad kaubad ja kõnesolevatelt platvormidelt pärinevad jäätmed;

k) kaubad, mis sisalduvad saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, tingimusel et tolliasutus nõustub tegema ettevõtja nõusolekul riskianalüüsi teabe põhjal, mis sisaldub ettevõtja kasutatavas süsteemis või tuleb sellest.

2. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta lepingupoole ja kolmanda riigi vahel turvaküsimustes sõlmitavas rahvusvahelises lepingus ette nähtud juhtudel, tingimusel et järgitakse käesoleva lepingu artikli 9 lõikes 3 ette nähtud menetlust.

3. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta ühenduses kaupade puhul, millele on osutatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 181c punktides i ja j, artikli 592a punktides i ja j ning artikli 842a teise lõigu punktis b.

4. Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta Šveitsis järgmiste kaupade puhul:

- õhusõidukitesse remondiks paigaldatavad varuosad ja remonditarvikud;

- õhusõidukite määrdeõli ja gaas;

- õhusõidukite pardal tarbitavad toiduained,

mis paigaldatakse eelnevalt mõne Šveitsi lennujaama territooriumil asuvasse tollilattu ja viiakse sealt kooskõlas Šveitsis kehtestatud eeskirjadega lennukisse, kui see ei väära käesoleva lepinguga tagatud turvalisuse taset.

Artikkel 3

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht

1. Sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepingupoole pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumile kolmandast riigist tulev kaup tuuakse. Nimetatud asutus teeb deklaratsioonis esitatud andmete põhjal riskianalüüsi ja teostab vajalikuks peetava turvakontrolli, sealhulgas juhul, kui kaup läheb teisele lepingupoolele.

2. Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepingupoole pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumil teostatakse kolmandasse riiki veetava kauba väljumisega seotud formaalsused. Siiski esitatakse väljumise ülddeklaratsioonina ekspordi tollideklaratsioon selle lepingupoole pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumil teostatakse kolmandasse riiki veetava kauba eksportimisega seotud formaalsused. Mõlemal juhul teeb pädev asutus deklaratsioonis esitatud andmete põhjal riskianalüüsi ja teostab vajalikuks peetava turvakontrolli.

3. Kui kaup viiakse välja lepingupoole tolliterritooriumilt ja saadetakse kolmandasse riiki nii, et see läbib teise lepingupoole tolliterritooriumi, edastab esimese lepingupoole pädev asutus artikli 1 lõikes 2 osutatud andmed teise lepingupoole pädevale asutusele.

Siiski võib ühiskomitee määrata kindlaks, millistel juhtudel ei ole nimetatud andmete esitamine vajalik, kui see ei väära käesoleva lepinguga tagatud turvalisuse taset.

Lepingupooled teevad jõupingutusi andmeedastussüsteemide ühendamiseks ja ühiseks kasutamiseks, tehes kättesaadavaks asjaomaste kaupade väljumise ülddeklaratsiooni jaoks vajaliku teabe.

Juhul kui lepingupooltel ei õnnestu tagada esimeses lõigus osutatud andmete edastamist käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks, esitatakse kauba puhul, mis viiakse välja lepingupoole tolliterritooriumilt ja saadetakse kolmandasse riiki nii, et see läbib teise lepingupoole tolliterritooriumi, väljumise ülddeklaratsioon eranditult teise lepingupoole pädevale asutusele, välja arvatud kauba vedamisel otselennuga.

Artikkel 4

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 184a ja 592b.

2. Erandina lõikest 1 võib kumbki lepingupool määrata muu tähtaja:

- artikli 3 lõikes 3 osutatud kaubaveo puhul, et võimaldada usaldusväärse riskianalüüsi tegemist ja kaupade kinnipidamist asjaomase turvakontrolli tegemiseks tollis;

- lepingupoole ja kolmanda riigi vahel sõlmitud rahvusvahelise lepingu puhul, tingimusel et järgitakse käesoleva lepingu artikli 9 lõikes 3 ette nähtud menetlust.

II lisa

Volitatud ettevõtja

I jaotis

Volitatud ettevõtja staatuse andmine

Artikkel 1

Üldsätted

1. Volitatud ettevõtja staatuse andmise kriteeriumid sisaldavad:

a) asjakohaseid andmeid tollieeskirjadele vastavuse kohta;

b) asjakohast tollis teostatavat turvakontrolli võimaldavat rahuldavat äri- ja asjakohasel juhul ka transpordidokumentide haldamise süsteemi;

c) tõestatud maksejõulisust;

d) asjaomaseid julgeoleku- ja turvalisusstandardeid.

2. Kumbki lepingupool määrab kindlaks volitatud ettevõtja staatuse taotlemise ja andmise menetluse ning selle staatuse õigusliku mõju.

3. Lepingupooled tagavad, et nende tolliasutus kontrollib iga ettevõtja puhul kohaldatavatele tingimustele ja kriteeriumitele vastavust ning kordab kontrolli asjaomase valdkonna õigusnormide muutmise korral ja selliste asjaolude ilmnedes, mis lubavad oletada, et volitatud ettevõtja ei vasta enam tema suhtes kohaldatavatele tingimustele.

Artikkel 2

Senise tegevuse vastavus tollieeskirjadele

1. Senine tegevus loetakse tollieeskirjadele piisaval määral vastavaks, kui järgmised isikud ei ole taotluse esitamisele eelnenud viimase kolme aasta jooksul tollieeskirju olulisel määral ega korduvalt rikkunud:

a) taotleja;

b) isikud, kes juhivad taotluse esitanud ettevõtet ja kontrollivad selle juhtimist;

c) taotleja seaduslik esindaja tolliküsimustes, kui seda saab kohaldada;

d) taotluse esitanud ettevõttes tolliküsimuste eest vastutav isik.

2. Senise tegevuse võib lugeda tollieeskirjadele piisaval määral vastavaks ka juhul, kui pädev tolliasutus peab rikkumisi kaubasaadetiste arvu või mahu suhtes vähetähtsaks ja need ei tekita kahtlust taotleja heausksuse suhtes.

3. Kui taotluse esitanud ettevõtet juhtivad isikud on asutatud või asuvad kolmandas riigis, hindavad tolliasutused vastavust tollieeskirjadele nende käsutuses olevate dokumentide ja andmete põhjal.

4. Kui taotleja on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, hindavad tolliasutused tema vastavust tollieeskirjadele nende käsutuses olevate dokumentide ja andmete põhjal.

Artikkel 3

Äridokumentide ja transpordiandmete haldamise süsteem

Et tolliasutused saaksid tuvastada, kas taotlejal on nõuetekohane äridokumentide ja vajaduse korral ka transpordiandmete haldamise süsteem, peab taotleja täitma järgmisi nõudeid:

a) kasutama raamatupidamissüsteemi, mis on vastavuses raamatupidamispõhimõtetega, mida üldiselt tunnustatakse kohas, kus raamatupidamist tehakse, ja mis lihtsustab auditipõhist tollikontrolli;

b) võimaldama tolliasutusele füüsilise või elektroonilise ligipääsu oma tolliandmetele ja vajaduse korral transpordiandmetele;

c) kohaldama halduskorraldust, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele ning mis on sobiv kaubavoogude haldamiseks, samuti peab ettevõttel olema sisekontroll, mille abil on võimalik tuvastada ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid tehinguid;

d) kohaldama nõuetekohast korda impordi- ja ekspordilitsentside ja -lubade haldamiseks;

e) kohaldama nõuetekohast korda ettevõtte dokumentide ja andmete arhiveerimiseks ning andmete kaotsimineku vältimiseks;

f) tagama, et töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgmisega, ja määrama kindlaks isikud, kes tolliasutusi sellistest juhtudest teavitavad;

g) rakendama sobivaid andmeturbemeetmeid oma arvutisüsteemi kaitsmiseks sissetungide eest ja taotleja süsteemide turvalisuse tagamiseks.

Artikkel 4

Maksejõulisus

1. Maksejõulisus käesoleva artikli mõistes tähendab head rahalist seisu, mis on piisav taotleja kohustuste täitmiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtte majandustegevuse iseärasusi.

2. Taotleja maksejõulisust peetakse piisavaks, kui maksejõulisust on võimalik tõestada kolme viimase aasta suhtes.

3. Kui taotleja on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, hinnatakse tema maksejõulisust olemasolevate dokumentide ja andmete põhjal.

Artikkel 5

Asjaomased julgeoleku- ja turvalisusstandardid

1. Taotleja julgeoleku- ja turvalisusstandardeid loetakse nõuetekohaseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) taotletava sertifikaadiga hõlmatud toimingutega seoses kasutatavad hooned on ehitatud materjalist, mis takistavad ebaseaduslikku sisenemist ja kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest;

b) kasutatakse sobivaid sissepääsukontrolli meetmeid, et hoida ära volitamata juurdepääs veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele;

c) kaupade käitlemise meetmed hõlmavad kaitset mis tahes materjali sisseviimise, vahetamise või kaotamise ning kaubasaadetiste omavolilise avamise eest;

d) vajaduse korral on välja töötatud keeldude ja piirangutega seotud impordi- ja/või ekspordilitsentside käitlemise ja nende kaupade muudest kaupadest eristamise kord;

e) taotleja on rakendanud meetmeid, mis võimaldavad tema äripartnereid selgesti tuvastada, et kindlustada rahvusvaheline tarneahel;

f) taotleja teostab turvalisusega seotud ametikohtadel töötavate isikute suhtes seadusega lubatud piires julgeolekukontrolli ning viib läbi perioodilisi taustauuringuid;

g) taotleja tagab, et tema asjaomased töötajad osalevad aktiivselt turvateadlikkuse tõstmise programmides.

2. Kui ühenduses või Šveitsis asutatud taotlejal on rahvusvaheliste konventsioonide alusel väljaantud rahvusvaheliselt tunnustatud turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, ühenduse õigusaktide alusel välja antud Euroopa turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni rahvusvaheline standard, Euroopa standardiorganisatsioonide standard või mõni muu tunnustatud sertifikaat, loetakse lõikes 1 osutatud kriteeriumid täidetuks niivõrd, kuivõrd nende sertifikaatide väljaandmise tingimused on samaväärsed käesolevas määruses sätestatud kriteeriumitega või vastavad nendele.

II jaotis

Volitatud ettevõtjatele tehtavad hõlbustused

Artikkel 6

Tolliasutused teevad volitatud ettevõtjatele järgmisi hõlbustusi:

kui julgeoleku ja turvalisusega seotud riskianalüüsi tulemusel on otsustatud kaupa füüsiliselt kontrollida, võivad tolliasutused teavitada sellest volitatud ettevõtjat juba enne kauba toomist nende tolliterritooriumile või kauba väljaviimist nende tolliterritooriumilt, tingimusel et selline teavitamine kontrolli tegemist ei takista; siiski võivad tolliasutused kaupa füüsiliselt kontrollida ka ilma volitatud ettevõtjat eelnevalt teavitamata;

volitatud ettevõtja esitatava sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni suhtes võib komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (edaspidi „määrus (EMÜ) nr 2454/93”))[11] 30a lisas ette nähtud teabenõudeid piirata; siiski piiratakse volitatud ettevõtja suhtes, kes on vedaja, ekspediitor või tolliagent, teabenõudeid ainult siis, kui ta tegutseb kauba importimisel või eksportimisel teise volitatud ettevõtjate nimel;

volitatud ettevõtja suhtes viiakse läbi vähem füüsilisi ja dokumendikontrolle kui teiste ettevõtjate suhtes; siiski võivad tolliasutused mingi kindla ohu arvesse võtmiseks või mujal kui tollieeskirjades sätestatud kontrollikohustuste järgimiseks teisiti otsustada;

juhul kui tolliasutus otsustab kontrollida kaubasaadetist, mille kohta on esitanud sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni volitatud ettevõtja, tehakse seda eelisjärjekorras; peale selle võib nimetatud kontrolli teha volitatud ettevõtja taotlusel ja tolliasustuse nõusolekul mujal kui kohas, kus tolliasutus tavaliselt konntrolli teeb.

III jaotis

Volitatud ettevõtja staatuse peatamine ja äravõtmine

Artikkel 7

Staatuse peatamine

1. Sertifikaadi välja andnud tolliasutus peatab volitatud ettevõtja staatuse järgmistel juhtudel:

a) ilmneb, et volitatud ettevõtja ei täida selle staatuse saamiseks vajalikke tingimusi või kriteeriume;

b) tolliasutustel on piisavalt alust arvata, et volitatud ettevõtja on toime pannud teo, mis annab alust kriminaalmenetluse alustamiseks ja mis on seotud tollieeskirjade rikkumisega;

c) kui volitatud ettevõtja selleks ajutise võimetuse tõttu täita staatuse saamiseks vajalike tingimusi või kriteeriume soovi avaldab.

2. Esimese lõigu punktis b osutatud juhtudel võib tolliasutus otsustada mitte peatada volitatud ettevõtja staatust, kui ta peab rikkumist kaubasaadetiste arvu või mahtu arvestades vähetähtsaks ja ei teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.

3. Staatuse peatamine jõustub kohe, juhul kui ohu olemusest või tasemest lähtuvalt on seda vaja kodanike turvalisuse ja julgeoleku, rahva tervise või keskkonna kaitseks.

4. Staatuse peatamine ei mõjuta tolliprotseduure, mis algatati enne staatuse peatamise kuupäeva ning mis ei ole veel lõpuni viidud.

5. Lepingupooled määravad perioodi, mille kestel staatus on peatatud, viisil, mis võimaldab võtta ettevõtjal vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks.

6. Kui ettevõtja on võtnud tolliasutuse nõuetele vastavad meetmed, mille tulemusel ta täidab volitatud ettevõtja staatuse andmise tingimusi ja kriteeriume, tühistab tolliasutus staatuse peatamise.

Artikkel 8

Staatuse äravõtmine

1. Sertifikaadi väljaandev tolliasutus tunnistab volitatud ettevõtja sertifikaadi kehtetuks järgmistel juhtudel:

a) volitatud ettevõtja poolt tollieeskirjade rikkumisega seotud oluliste rikkumiste korral, mille puhul puudub edasikaebamisõigus;

b) volitatud ettevõtja ei võta artikli 7 lõikes 5 osutatud staatuse peatamise perioodi jooksul vajalikke meetmeid;

c) volitatud ettevõtja taotlusel.

2. Punktis b osutatud juhtudel võib tolliasutus otsustada mitte tunnistada kehtetuks volitatud ettevõtja sertifikaati, kui ta peab rikkumisi kaubasaadetiste arvu või mahtu arvestades vähetähtsaks ja ei teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.

3. Kehtetuks tunnistamine jõustub järgmisel päeval pärast sellest teatamist.

IV jaotis

Teabevahetus

Artikkel 9

Komisjon ja Šveitsi pädev asutus vahetavad korrapäraselt teavet volitatud ettevõtjate kohta, täpsustades järgmised andmed:

a) ettevõtja tunnusnumber (TIN – Trader Identification Number , mis on esitatud kooskõlas EORI ( Economic Operator Registration and Identification ) normidega;

b) volitatud ettevõtja nimi ja aadress;

c) selle dokumendi number, millega volitatud ettevõtja staatus anti;

d) kehtiv staatus (kehtiv, peatatud, ära võetud);

e) staatuse muutmise perioodid;

f) kuupäev, millal sertifikaat jõustub;

g) sertifikaadi välja andnud asutuse nimi.

III lisa

Vahekohus

1. Kui lepingupooled ei otsusta teisiti, moodustatakse vaidluse esitamise korral kolme liikmega vahekohus.

2. Kumbki lepingupool määrab kolmekümne päeva jooksul ühe vahekohtuniku.

3. Kaks määratud vahekohtunikku nimetavad ühisel kokkuleppel vahekohtu esimehe, kes ei ole lepingupoolte kodanik. Kui vahekohtunikud ei jõua kahe kuu jooksul pärast määramist kokkuleppele, valivad nad vahekohtu esimehe ühiskomitee valitud seitsme kandidaadi hulgast. Ühiskomitee koostab kandidaatide nimekirja ja uuendab seda kooskõlas oma töökorraga.

4. Kui lepingupooled ei otsusta teisiti, kinnitab vahekohus oma menetluskorra ise. Vahekohus teeb otsused lihthäälteenamusega.

[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

[2] Määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2005, 13. aprill 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1875/2006, 18. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 360, 19.12.2006, lk 64).

[5] EÜT L 116, 8.5.1990, lk 18.

[6] Šveitsiga lepiti kokku, et järgmise deklaratsiooni võib teha lepingupoolte ühisdeklaratsioonina: „Artiklid 22, 23 ja 29 ning lepingu III lisa ei piira tulevaste lepingute vastavaid sätteid.”

[7] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

[8] ELT L 6, 10.1.2009, lk 89.

[9] EÜT L 215, 25.8.2000, lk 1.

[10] Euroopa Ühenduse Teataja L 253, 11.10.1973, viimati muudetud komisjoni 17. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1192/2008 (ELT L 329, 6.12.2008, lk 1).

[11] Euroopa Ühenduse Teataja L 253, 11.10.1973, viimati muudetud komisjoni 17. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1192/2008 (ELT L 329, 6.12.2008, lk 1).