ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 3.2.2022  
COM(2022) 50 final  
2022/0031 (COD)  
 
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
millega muudetakse määrust (EL)  2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste 
COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -
tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba 
liikumist COVID -19 pandeemia ajal  
(EMPs kohaldatav tekst)   
ET 1  ET SELETUSKIRI  
1. ETTEPANEKU  TAUST  
• Ettepaneku põhjused ja eesmärgid  
ELi kodanike õigus Euroopa Liidus vabalt liikuda ja elada on sätestatud Euroopa Liidu 
toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklis 21 – see on üks liidu 
hinnatumaid saavutusi ning liidu majanduse oluline mootor. Samal ajal kujutab COVID -19 
pandeemia endiselt kogu liidus rahvatervisele erakordset ohtu. See on sundinud l iikmesriike 
võtma vastu rahvatervise meetmeid, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja 
tervishoiusüsteemide suutlikkust ning osa meetmetest on seotud ka liikmesriikidevahelise 
reisimisega.  
Et hõlbustada COVID -19 pandeemia ajal ohutut vaba liikumist, v õtsid Euroopa Parlament ja 
nõukogu 14. juunil 2021 vastu määruse (EL) 2021/953, millega luuakse ELi digitaalse 
COVID -tõendi raamistik koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja 
läbipõdemistõendite väljaandmiseks, kontrollimiseks ja aktse pteerimiseks12. Määrusega 
(EL)  2021/953 hõlbustatakse vaba liikumist, sest sellega on nähtud kodanike jaoks ette 
koostalitlusvõimelised ja vastastikku tunnustatud tõendid, mis kinnitavad COVID -19 vastu 
vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemis t ning mida inimesed saavad reisimisel 
kasutada.  Kui liikmesriigid kaotavad teatavad liikumisvabaduse piirangud isikutele, kes 
suudavad tõendada, et nad on vaktsineeritud, neid on testitud või nad on haigusest tervenenud, 
annab ELi digitaalne COVID -tõend k odanikele võimaluse ka edaspidi nendest eranditest osa 
saada.  
ELi digitaalne COVID -tõend on alates selle loomisest kogu liidus edukalt kasutusele võetud 
ning 2021. aasta lõpu seisuga oli välja antud üle miljardi tõendi. Seega on see laialdaselt 
kättesaadav ja usaldatav vahend vaba liikumise hõlbustamiseks COVID -19 pandeemia ajal. 
2021.  aasta septembris avaldatud Eurobaromeetri uuringu kohaselt nõustus umbes kaks 
kolmandikku (65  %) vastanuist väitega, et ELi digitaalne COVID -tõend on kõige turvali sem 
viis COVID -19 pandeemia kestel Euroopas vabalt reisimiseks3. Peaaegu kõik liikmesriigid 
kasutavad ELi digitaalset COVID -tõendit ka riigisisestel eesmärkidel. Uuringud näitavad, et 
selle kasutamine on suurendanud vaktsineerimist4 ning vähendanud haiglar avile sattunute 
arvu, võimalikku majanduslikku kahju ja eelkõige surmajuhtumeid5. 
Lisaks on ELi digitaalse COVID -tõendi süsteem osutunud ainsaks rahvusvahelisel tasandil 
laialdaselt toimivaks COVID -19 tõendite süsteemiks. Sellest tulenevalt on ELi digitaal ne 
COVID -tõend kogu maailmas üha olulisemaks muutunud ja aidanud tegeleda pandeemiaga 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14.  juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/953, millega kehtestatakse 
koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne 
COVID -tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist 
COVID -19 pandeemia ajal (ELT L  211, 15.6.2021, lk  1). 
2 Määrusega kaasneb Euroopa Parlamen di ja nõukogu 14.  juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, 
millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja 
läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise 
raamistik seoses k olmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID -19 
pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L  211, 15.6.2021, lk  24). 
3 Kättesaadav aadressil: https://www.europarl.europa.eu/at -your-service/files/be -
heard/eurobarometer/2021/soteu -flash -survey/soteu -2021 -report -en.pdf  
4 https://www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.10.21.21265355v2   
5 https://www.bruegel.org/2022/01/the -effect -of-covid -certificates -on-vaccine -uptake -public -health -and-
the-economy/   
ET 2  ET rahvusvahelisel tasandil, hõlbustades ohutut rahvusvahelist reisimist ja rahvusvahelist 
taastumist. 31.  jaanuari 2022.  aasta seisuga oli ELi digitaalse COVID -tõendi süste emiga 
ühendatud kolm ELi mittekuuluvat Euroopa Majanduspiirkonna riiki,6 Šveits7 ja 29 muud 
kolmandat riiki ja territooriumi8 ning eeldatavasti ühineb süsteemiga tulevikus veel riike. ELi 
digitaalse COVID -tõendi süsteemi on tunnustatud kui üht olulisemat d igilahendust 
rahvusvahelise liikuvuse taastamiseks9. Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon 
soovitab riikidel tungivalt võtta ELi digitaalne COVID -tõend vastu ülemaailmse 
standardina10. Komisjon jätkab jõupingutusi, et toetada kolmandaid riike, kes o n huvitatud 
koostalitlusvõimeliste COVID -19 tõendite süsteemi väljatöötamisest. Muu hulgas võidakse 
pakkuda täiendavaid avatud lähtekoodiga lahendusi, mille abil konverteerida kolmanda riigi 
tõendeid ELi digitaalse COVID -tõendiga koostalitlusvõimelisse vor mingusse, sest süsteemi 
on võimalik ühendada ka kolmandad riigid, mille tõendid on konverteerimise teel 
koostalitlusvõimeliseks muudetud11. 
Selleks et ELi digitaalse COVID -tõendi raamistikku kõige paremini ära kasutada, on nõukogu 
võtnud vastu mitu soovitust koordineeritud lähenemisviisi kohta, et hõlbustada ohutut vaba 
liikumist COVID -19 pandeemia ajal. Nõukogu soovi tuse (EL) 2022/107 viimase, 
25. jaanuaril 202212 vastu võetud ajakohastatud versiooni kohaselt ei tohiks teatavatele 
nõuetele vastava EL i digitaalse COVID -tõendi omajate suhtes, kes kasutavad vaba liikumise 
õigust, kohaldada peaaegu üheski olukorras mingeid lisanõudeid. Selline isikupõhine 
lähenemisviis eeldab, et ELi digitaalsed COVID -tõendid oleksid pidevalt kättesaadavad.  
Pärast määruse  (EL) 2021/953 vastuvõtmist on COVID -19 pandeemia epidemioloogiline 
olukord märkimisväärselt muutunud. Ühelt poolt oli 31.  jaanuari 2022.  aasta seisuga üle 80  % 
liidu täiskasvanud elanikkonnast lõpetanud esmase vaktsineerimiskuuri ja üle 50  % oli saanud 
tõhustusdoosi, kuigi see protsent erineb liikmesriigiti märkimisväärselt13. Arvestades kaitset, 
mida vaktsineerimine tagab haiglaravile sattumise ja raske haigestumise eest, on 
pandeemiavastases võitluses jätkuvalt oluline eesmärk suurendada vaktsiinide 
kasut uselevõttu, sest see võimaldab kaotada isikute vaba liikumise piiranguid.  
Teisest küljest põhjustas SARS -CoV -2 murettekitava deltavariandi levik 2021. aasta teises 
pooles nakkuste, haiglaravivajaduse ja surmajuhtumite arvu märkimisväärse kasvu ning 
liikmesriigid pidid võtma oma tervishoiusüsteemi suutlikkuse kaitseks rangeid 
rahvatervisemeetmeid. 2022. aasta alguses suurendas SARS -CoV -2 murettekitav 
omikronvariant COVID -19 juhtumite arvu järsult, asendas kiiresti deltatüve ja selle levik 
kogukondades  saavutas kogu liidus enneolematu intensiivsuse.  
                                                 
6 Island, Liechtenstein ja Norra.  
7 Liidu kodanikel ja Šveitsi kodanikel on vastastikused sisenemis - ja elamisõigused Euroopa Ühenduse ja 
selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe 
alusel (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6).  
8 https://ec.europa.eu/info/live -work -travel -eu/coronavirus -response/safe -covid -19-vaccines -
europeans/eu -digital -covid -certificate_en#recognition -of-covid -certificates -from -third -non-eu-countries   
9 https://wttc.org/News -Article/WTTC -identifies -digital -solution s-for-governments -worldwide -to-
significantly -restore -international -mobility   
10 https://www.iata.org/en/pressroom/2021 -releases/2021 -08-26-01/  
11 Määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktiga.  
12 Nõukogu 25.  jaanuari 2022. aasta soovitus (EL) 2022/107, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi 
ohutu vaba liikumise hõlbustamiseks COVID -19 pandeemia ajal ning millega asendatakse soovitus 
(EL) 2020/1475  (ELT L 18, 27.1.2022, lk 110).  
13 https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID -19/vaccine -tracker.html   
ET 3  ET Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus märkis 27. jaanuari 2022. aasta riski 
kiirhinnangus,14 et omikrontüvega nakatumine toob väiksema tõenäosusega kaasa 
raskekujulisi kliinilisi tagajärgi, mis nõuaksid  patsiendi paigutamist haiglasse või 
intensiivraviüksusesse. Kuigi haiguse kergem kulg on osaliselt tingitud viiruse enda 
omadustest, on vaktsiinitõhususe uuringute tulemused näidanud, et vaktsineerimisel on 
oluline roll omikrontüvega nakatumise raskekujul iste kliiniliste tagajärgede ärahoidmisel ning 
sellest tulenev kaitse raske haigestumise vastu suureneb märkimisväärselt nende inimeste 
seas, kes on saanud kolm vaktsiinidoosi. Võttes arvesse nakkuse väga kiiret kogukonnasisest 
levikut, mille tõttu haigest ub ühel ja samal ajal palju inimesi, satuvad liikmesriikide 
tervishoiusüsteemid ja ühiskonna toimimine tervikuna tõenäoliselt märkimisväärse surve alla, 
eelkõige seetõttu, et inimesed ei saa käia tööl ega haridusasutustes.  
Pärast omikrontüvega nakatumise h aripunkti on suur osa elanikkonnast eeldatavasti vähemalt 
teatava aja jooksul COVID -19 eest kaitstud kas vaktsineerimise, varasema nakatumise või 
mõlema tõttu. Siiski ei ole võimalik prognoosida, kuidas mõjutab olukorda nakatunute arvu 
võimalik suurenemine  2022. aasta teises pooles. Samuti ei saa välistada võimalust, et 
pandeemiaolukord halveneb SARS -CoV -2 uute murettekitavate variantide esilekerkimise 
tõttu.  
Eespool toodut silmas pidades ei saa välistada, et liikmesriigid nõuavad vaba liikumise õigust 
kasutavatelt liidu kodanikelt COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - või läbipõdemistõendi 
esitamist ka pärast 30. juunit 2022, mil määruse (EL) 2021/953 kehtivusaeg peaks lõppema. 
Seega on oluline vältida olukorda, kus juhul, kui ka pärast 30. juunit 2022 jäävad  endiselt 
kehtima teatavad rahvatervisest tulenevad vaba liikumise piirangud, jääksid liidu kodanikud ja 
nende pereliikmed ilma võimalusest kasutada ELi digitaalset COVID -tõendit, mis on tõhus, 
turvaline ja privaatsust tagav viis tõendada oma COVID -19 seis undit.  
Võttes arvesse, et kõik SARS -CoV -2 leviku piiramiseks kehtestatud isikute liidusisese vaba 
liikumise piirangud, sealhulgas nõue esitada ELi digitaalne COVID -tõend, tuleks tühistada 
niipea, kui epidemioloogiline olukord seda võimaldab, teeb komisjon ettepaneku pikendada 
määruse kehtivusaega mitte rohkem kui 12 kuu võrra. Lisaks sellele ei tohiks määruse 
kehtivusaja pikendamist mõista nii, nagu kohustaks see liikmesriike, eriti neid, kes 
riigisisesed rahvatervise meetmed tühistavad, säilitama või kehte stama vaba liikumise 
piiranguid.  
Peale selle teeb komisjon ettepaneku muuta mõningaid määruse (EL) 2021/953 sätteid.  
Määruse (EL) 2021/953 kohaselt väljastatakse SARS -CoV -2 nakkuse testimistõend kaht liiki 
testide põhjal, milleks on molekulaarse nukleiinha ppe amplifikatsioonil põhinevad testid 
(NAAT), sealhulgas testid, milles kasutatakse pöördtranskriptsiooniga polümeraasi 
ahelreaktsiooni (RT -PCR), ja antigeeni kiirtestid, mis põhinevad viiruse valkude (antigeenide) 
tuvastamisel immuunkromatograafilise tes ti abil nin g annavad tulemuse vähem kui 
30 minutiga, tingimusel et neid teste teevad tervishoiutöötajad või kvalifitseeritud testijad. 
Määruses (EL) 2021/953 ei ole aga käsitletud muud liiki antigeenianalüüse, nagu 
immunoensüümmeetod või automaatne immuuna nalüüs, millega määratakse antigeene 
laboris.  
Alates 2021. aasta juulist vaatab terviseohutuse komitees kokku lepitud COVID -19 antigeeni 
kiirtestide ühise loetelu15 ajakohastamise eest vastutav COVID -19 diagnostiliste testide 
                                                 
14 https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/RRA -19th%20update -27-jan-2022.pdf   
15 https://ec.europa.eu/health/system/files/2022 -01/covid -19_rat_common -list_en.pdf   
ET 4  ET tehniline töörühm16 läbi ka liik mesriikide ja tootjate esitatud ettepanekud COVID -19 
laboratoorsete antigeenianalüüside kohta. Neid ettepanekuid hinnatakse samade kriteeriumide 
alusel, mida kasutatakse antigeeni kiirtestide puhul, ning terviseohutuse komitee on koostanud 
loetelu nendele kriteeriumidele vastavatest laboratoorsetest antigeenianalüüsidest. Selle 
tulemusena ja selleks et laiendada nende eri tüüpi diagnostiliste testide valikut, mida võidakse 
kasutada ELi digitaalse COVID -tõendi väljastamise alusena, teeb komisjon ettepaneku, et 
liikmesriikidel peaks olema võimalik väljastada testimistõendeid ka eespool loetletud 
laboratoorsete antigeenianalüüside alusel.  
Teadus areneb ka muudes COVID -19 vastase võitluse valdkondades, eelkõige 
vaktsineerimise vallas. Vaktsiinitootjad jätkavad u ute ja/või kohandatud COVID -19 
vaktsiinide väljatöötamist ning tehakse uuringuid selle kohta, kas olemasolevad vaktsiinid on 
jätkuvalt tõhusad. Tuleb tagada, et ELi digitaalse COVID -tõendi süsteem oleks võimeline 
kohanema selle valdkonna uute arengusuundad ega, näiteks võtta võimaluse korral kasutusele 
COVID -19 vaktsiinid SARS -CoV -2 variantide vastu. Selline areng võib nõuda tulevikus 
vaktsineerimistõendil sisalduva teabe kohandamist, eelkõige manustatud COVID -19 
vaktsiinide osas, näiteks määruse artikli 5 l õike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud 
õigusaktiga.  
Eelkõige uute SARS -CoV -2 murettekitavate variantide esilekerkimist arvestades on ka 
edaspidi ülioluline jätkata COVID -19 vaktsiinide väljatöötamist ja uurimist. Sellega seoses on 
oluline hõlbustada vab atahtlike osalemist kliinilistes uuringutes ehk uurimustes, mille 
eesmärk on teha kindlaks ravimi, näiteks COVID -19 vaktsiini ohutus või tõhusus. Vaktsiinide 
kliiniline uurimine on nende väljatöötamise esmatähtsaid etappe. Seetõttu tuleks julgustada 
vabata htlikku osalemist kliinilistes uuringutes. Vabatahtlike ilmajätmine ELi digitaalse 
COVID -tõendi saamise võimalusest võib tunduvalt pärssida nende osalemishuvi, see aga 
aeglustab kliiniliste uuringute lõpuleviimist ja mõjub halvasti rahvatervisele üldisemal t. Peale 
selle tuleb hoolt kanda kliiniliste uuringute usaldusväärsuse, sealhulgas pimemenetluse 
kasutamise ja konfidentsiaalsuse eest, et tagada uuringutulemuste kehtivus.  
Selleks peaks liikmesriikide eetikakomiteede ja pädevate asutuste heaks kiidetud kl iinilistes 
uuringutes osalevatel isikutel olema võimalus saada ELi digitaalne COVID -tõend. Selle võib 
väljastada liikmesriik, kus doos on manustatud, olenemata sellest, kas uuringus osalejale on 
manustatud COVID -19 vaktsiini kandidaati või kontrollrühmale mõeldud doosi, et vältida 
uuringute kahjustamist. Tuleks selgitada, et teised liikmesriigid võivad selliseid tõendeid 
aktsepteerida, et loobuda SARS -CoV -2 leviku piiramiseks kehtestatud vaba liikumise 
piirangutest. Kui kliinilised uuringud läbinud COVID -19 vaktsiinile antakse määruse (EÜ) 
nr 726/200417 kohaselt müügiluba, kuuluvad selle vaktsiiniga vaktsineerimise tõendid sellest 
hetkest alates määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõike 5 esimese lõigu kohaldamisalasse. 
Selleks et tagada ühtne lähenemisviis, mille alusel aktsepteerida vaktsineerimistõendeid 
COVID -19 vaktsiini puhul, mille suhtes on käimas kliinilised uuringud ja mis ei ole veel 
saanud müügiluba, võidakse paluda terviseohutuse komiteel, Haiguste Ennetamise ja Tõrje 
Euroopa Keskusel või Euroopa Ravimiametil anda välja suunised, milles on võetud  arvesse 
kliiniliste uuringute tegemiseks vajalikke eetilisi ja teaduslikke kriteeriume.  
Liikmesriikide poolt ELi digitaalse COVID -tõendi vormis väljastatud vaktsineerimistõendid 
peavad muu hulgas sisaldama tõendi omajale manustatud dooside arvu. Komisjon teeb 
                                                 
16 https://ec.europa.eu/health/health -security -and-infectious -diseases/crisis -management/covid -19-
diagnostic -tests_et   
17 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles  sätestatakse 
liidu kord inim - ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse 
Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).  
ET 5  ET ettepaneku selgitada, et see kohustus ei ole piiratud tõendi väljastanud liikmesriigis 
manustatud doosidega, vaid hõlmab ka kõiki muid, sealhulgas tõendi omajale teistes 
liikmesriikides manustatud doose. Kui piirata varasemate dooside märkimist tõendi  
väljastanud liikmesriigis saadud doosidega, võib tegelikult manustatud dooside ja tõendil 
märgitud dooside arv erineda. Varasemate dooside manustamist teises liikmesriigis 
tõendatakse vastava kehtiva ELi digitaalse COVID -tõendiga, mis tuleb asjaomasele is ikule 
välja anda vastavalt määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikele 1. Kui tõendil esitatud teave on 
ebaõige, on selle omajal määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 4 kohaselt õigus taotleda uue 
tõendi väljastamist.  
Komisjon ei tee ettepanekut pikendada määr use (EL) 2021/953 kohaldamisaega ELi 
digitaalse COVID -tõendi riigisisese kasutamise osas . Nagu on märgitud määruse 
(EL)  2021/953 põhjenduses 48, võivad liikmesriigid töödelda ELi digitaalsel COVID -tõendil 
sisalduvaid isikuandmeid muul põhjusel, kui õigusli k alus selliste andmete töötlemiseks muul 
põhjusel, sealhulgas nendega seotud säilitamistähtajad, on sätestatud liikmesriigi õiguses (mis 
peab olema kooskõlas liidu andmekaitseõigusega). Seega ei ole määrusega (EL) 2021/953 ei 
ette nähtud ega ka keelatud k asutada ELi digitaalset COVID -tõendit oma riigis; selline 
kasutus jääb liikmesriigi pädevusse ja kuulub liikmesriigi kohtute kontrolli alla.  
18. oktoobril 2021 avaldas komisjon esimese aruande ELi digitaalse COVID -tõendi kohta18. 
Määruse (EL) 2021/953 artik li 16 lõike 2 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule teise aruande määruse kohaldamise kohta 31. märtsiks 2022. 
Aruanne peab sisaldama eelkõige hinnangut käesoleva määruse mõju kohta vaba liikumise 
hõlbustamisele, sealhulgas reisi misele ja turismile, eri liiki vaktsiinide aktsepteerimisele, 
põhiõigustele ja diskrimineerimiskeelule ning isikuandmete kaitsele COVID -19 pandeemia 
ajal.  
Nagu esimeses aruandes märgitud, esitab komisjon käesoleva ettepaneku enne teise aruande 
vastuvõtmis t, et viia vajalik seadusandlik menetlus õiguskindluse huvides lõpule piisavalt 
aegsasti enne 2022. aasta juunit. Samal ajal tugineb käesolev ettepanek aruandes käsitletavate 
eri aspektide analüüsile. Käesolevas ettepanekus esitatud põhjustel leiab komisjo n, et ELi 
digitaalne COVID -tõend on avaldanud vabale liikumisele ELis positiivset mõju, kuna selle 
puudumisel oleks liikmesriigid tõenäoliselt välja töötanud omavahel ühildamatud lahendused. 
Selleks et laiendada aktsepteeritud vaktsiiniliikide ulatust, tee b komisjon ettepaneku lisada 
nende hulka COVID -19 vaktsiinid, mille suhtes on käimas kliinilised uuringud. Allpool 
käsitletakse ELi digitaalse COVID -tõendi määruse kohaldamisaja pikendamise mõju 
põhiõigustele, mittediskrimineerimisele ja isikuandmete kaits ele. 
• Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega  
Ettepanek täiendab teisi vaba liikumise valdkonnas COVID -19 pandeemia ajal vastu võetud 
poliitikaalgatusi, nagu nõukogu soovitused (EL) 2020/1475, 2021/119, 2021/961 ja 2022/107. 
Eelkõige on nõukogu soovituses (EL) 2022/107 sätestatud, et kehtiva ELi digitaalse COVID -
tõendi omajate suhtes ei tohiks peaaegu ühelgi juhul kohaldada täiendavaid piiranguid.  
                                                 
18 Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) 2021/953 (millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, 
testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -tõend) väljaandmise, kontrollimise ja 
aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID -19 pand eemia ajal) artikli 16 lõikele 1 
(COM(2021) 649 final).  
ET 6  ET Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/38/EÜ19 on sätestatud liidu kodanikele ja 
nende pereliikmetele liidus vaba liikumise ja (nii ajutise kui ka alalise) elukoha valiku õiguse 
kasutamise tingimused. Direktiiviga 2004/38/EÜ on ette nähtud, et liikmesriigid võivad 
piirata avaliku korra, julgeoleku või  tervishoiu huvides liidu kodanike ja nende pereliikmete 
liikumis - ja elukohavabadust, sõltumata nende kodakondsusest.  
Määrus (EL) 2021/953 on ainus kehtiv liidu õigusakt, mis sisaldab sätteid selliste tõendite 
väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise kohta, mis tõendavad tõendi omaja COVID -19 
seisundit. Kuna liikmesriigid võivad rahvatervise meetmena jätkuvalt nõuda selliste tõendite 
esitamist, et loobuda teatavatest COVID -19 pandeemia ajal kehtestatud vaba liikumise 
piirangutest, tuleb  määruse kohaldamisaega pikendada.  
• Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega  
Käesolev ettepanek kuulub COVID -19 pandeemiale reageerimiseks vastu võetavate liidu 
meetmete paketti. See tugineb eelkõige tööle, mis on tehtud terviseohutuse komitees, e -tervise  
võrgustikus ja ELi digitaalse COVID -tõendi komitees.  
Käesolevat ettepanekut täiendab ettepanek COM(2022) 55 final, mille eesmärk on pikendada 
määruse (EL) 2021/954 (millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID -19 
vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõ demistõendite (ELi digitaalne COVID -tõend) väljaandmise, 
kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes 
seaduslikult viibivad või elavad COVID -19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil)20 
kohaldamisaega.  
Oma ettep anekus võtta vastu nõukogu soovitus, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 
Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku 
kaotamise kohta,21 esitas komisjon kava luua nõukogu soovituse (EL) 2020/912 ja ELi 
digitaalse COVID -tõendi vahel selge seos, et aidata liikmesriikide ametiasutustel kontrollida 
kolmandate riikide väljastatud tõendite ehtsust, kehtivust ja usaldusväärsust.  
Käesolev ettepanek ei mõjuta Schengeni eeskirju, mis reguleerivad kolmandate riikide 
kodanike sisenemistingimusi. Kavandatavat määrust ei tohiks tõlgendada nii, nagu julgustaks 
või hõlbustaks see piirikontrolli taaskehtestamist, mis on Schengeni piirieeskirjade22 
tingimuste kohaselt viimane abinõu.  
Käesolev ettepanek austab täielikult liikme sriikide pädevust määrata kindlaks oma 
tervishoiupoliitika (ELi toimimise lepingu artikkel  168).  
2. ÕIGUSLIK  ALUS,  SUBSIDIAARSUS  JA PROPORTSIONAALSUS  
• Õiguslik  alus 
ELi toimimise lepingu artikli  21 lõike  1 alusel on liidu kodanikel õigus liikmesriikide 
territooriumil vabalt liikuda ja elukohta valida. Artikli  21 lõikega  2 on antud liidule võimalus 
tegutseda ja võtta vastu sätteid, et hõlbustada liikmesriikide territooriumil vabalt liikumise ja 
                                                 
19 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa 
Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning 
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 
68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 
93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).  
20 ELT L 211, 15.6.2021, lk 24.  
21 COM(2021) 754 final.  
22 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle 
piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).  
ET 7  ET elamise õiguse kasutamist, kui selle eesmärgi saavutamiseks o n vaja võtta meetmeid. 
Kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust.  
Ettepanekuga muudetaks määrust (EL) 2021/953, mis põhineb samuti ELi toimimise lepingu 
artikli 21 lõikel 1.  
• Subsidiaarsus   
Käesoleva  ettepaneku  eesmärke,  nimelt  pikendada  määruse  (EL)  2021 /953 kohaldamisaega  ja 
muuta  selle teatavaid  sätteid,  ei saa liikmesriigid  iseseisvalt  saavutada.  Seetõttu  on tarvis  võtta  
meetmeid  liidu tasandil.  
Kui liidu tasandil meetmeid ei võeta, kaotaks määrus (EL) 2021/953, sealhulgas ELi 
digitaalse COVID -tõendi u saldusraamistiku õiguslik alus, kehtivuse. Samuti ei oleks liidu 
kodanikel ja nende pereliikmetel enam õigust saada koostalitlusvõimelist COVID -19 
vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendit. Lisaks ei oleks liikmesriikidel, kes kaotavad 
piirangud isi kutele, kes suudavad tõendada teatavat COVID -19 seisundit, enam kohustust ELi 
digitaalset COVID -tõendit aktsepteerida.  
• Proportsionaalsus  
Liidu tasandi meede võib anda eelnimetatud probleemide lahendamisel märkimisväärset 
lisaväärtust ning on ainus võimal us säilitada ühtne, sujuvalt toimiv ja aktsepteeritav COVID -
19 tõendi raamistik.  
Kui liikmesriigid kehtestaksid COVID -19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest 
tervenemist kinnitavate tõendite kohta ühepoolseid või kooskõlastamata meetmeid, vii ks see 
arvatavasti ebaühtlaste ja killustatud vaba liikumise piiranguteni, mis põhjustaksid liidu 
kodanikele nende liidu õiguste teostamisel ebakindlust.  
Ettepanekuga ei muudeta määruse (EL) 2021/953 kehtivaid sätteid isikuandmete töötlemise 
kohta.  
Ka mu udetaval määrusel on piiratud kehtivusaeg, et niipea, kui epidemioloogiline olukord 
seda võimaldab, oleks võimalik tühistada kõik SARS -CoV -2 leviku piiramiseks isikutele 
kehtestatud liidusisese vaba liikumise piirangud, sealhulgas nõue esitada ELi digitaal ne 
COVID -tõend.  
• Vahendi  valik  
Kuna tehakse ettepanek muuta määrust (EL) 2021/953, on määrus ainus võimalik õigusakt.  
3. JÄRELHINDAMISE,  SIDUSRÜHMADEGA  KONSULTEERIMISE  JA MÕJU  
HINDAMISE  TULEMUSED  
• Konsulteerimine  sidusrühmadega  
Ettepaneku koostamisel on arvesse võetud liikmesriikide ametiasutustega eri foorumitel 
korrapäraselt peetud arutelusid.  
• Eksperdiarvamuste  kogumine  ja kasutamine  
Ettepanek tugineb Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse esitatud 
epidemioloogilisele teabele ja hinnangutele, Euroopa Ravimiameti tehtud COVID -19 
vaktsiinide ohutuse, tõhususe ja kvaliteedi hindamisele, terviseohutuse komitees, selle 
COVID -19 diagnostiliste testide tehnilises töörühmas ja e -tervise võrgustikus toimunud 
tehnilisele teabevahetusele ning asjakohasele  kättesaadavale teaduslikule tõendusmaterjalile.  
ET 8  ET • Mõju  hindamine  
Ettepaneku kiireloomulisuse ja piiratud kohaldamisala tõttu ei korraldanud komisjon mõju 
hindamist.  
• Põhiõigused  
Käesolev ettepanek mõjutab positiivselt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) 
artiklis 45 sätestatud liikumis - ja elukohavabaduse põhiõigust. Ettepaneku mõju on positiivne 
seetõttu, et sellega tagatakse kodanikele ka edaspidi võimalus kasutada  reisimisel 
koostalitlusvõimelist ja vastastikku tunnustatud tõendit, mis kinnitab COVID -19 vastu 
vaktsineerimist, selle suhtes testimist ja sellest tervenemist. Kui liikmesriigid kaotavad 
teatavad liikumisvabaduse piirangud isikutele, kes suudavad tõendad a, et nad on 
vaktsineeritud, neid on testitud või nad on haigusest tervenenud, annab ELi digitaalne 
COVID -tõend kodanikele võimaluse ka edaspidi nendest eranditest osa saada.  
Määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja pikendamist ei tohiks käsitada pandeemia ajal vaba 
liikumise piirangute vastuvõtmise hõlbustamise või soodustamisena. Pigem on selle eesmärk 
kehtestada ühtne raamistik COVID -19 tõendite tunnustamiseks juhul, kui liikmesriik selliseid 
piiranguid kohaldab. ELis avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahv atervise huvides seatud 
vaba liikumise piirangud peavad olema proportsionaalsed ning põhinema objektiivsetel ja 
mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Otsus selle kohta, kas kehtestada vaba liikumise 
piirangud, jääb liikmesriikide pädevusse, kes peavad te gutsema kooskõlas ELi õigusega.  
Liikmesriigid, eelkõige need, kes riigisisesed rahvatervise meetmed tühistavad, säilitavad ka 
valikuvõimaluse vaba liikumise piiranguid mitte kehtestada.  
ELi digitaalse COVID -tõendi raamistik tagab mittediskrimineerimise, se st see sisaldab 
koostalitlusvõimelisi vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendeid. Kõik liikmesriigid on 
kohustatud väljastama nimetatud kolme liiki tõende id ning nõukogu soovituses 
(EL)  2022/107 on sätestatud nende aktsepteerimiseks kooskõlastatud l ähenemisviis. Selle 
tulemusena on ELi digitaalsest COVID -tõendist kasu võimalikult paljudele inimestele, kes 
kasutavad vaba liikumise õigust. Määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja pikendamata jätmine 
tooks sellest seisukohast tõenäoliselt kaasa takistusi, sest  liidu kodanikel ei oleks enam õigust 
saada kogu liidus kolme eri liiki tõendeid, vaid nende suhtes kohaldataks tõenäoliselt 
mitmesuguseid riiklikke COVID -19 tõendite süsteeme, mis ei pruugi tingimata hõlmata nii 
vaktsineerimist, testimist kui ka tervenemi st. Samal ajal ei saa tõenditega tõendatud 
meditsiinilisi nähtusid – vaktsineerimist, testimist või tervenemist – pidada rahvatervise 
seisukohast võrdseks, sest vaktsineerimata ja osaliselt vaktsineeritud inimestel on endiselt 
palju suurem oht raskelt haig estuda23. Seda on arvesse võetud ka tõendite kehtivust 
käsitlevates eeskirjades, mis on olemuslikult erinevad.  
Kuna määruse (EL) 2021/953 kohaldamisaega pikendatakse, tähendab see, et isikuandmeid 
töödeldakse kõnealuse määruse kohaselt veel ühe aasta jooks ul. Komisjon ei tee ettepanekut 
määruse andmekaitseraamistikku muuta. Eelkõige ei tohi tõenditel sisalduvaid isikuandmeid, 
mida töödeldakse nende kontrollimise käigus, pärast kontrolli lõppu säilitada. Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrust (EL)  2016/67924 kohaldatakse ka edaspidi.  
                                                 
23 https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/RRA -19-update -27-jan-2022.pdf   
24 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27.  aprilli 2016.  aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse 
kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks 
tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L  119, 4.5.2016, lk  1). 
ET 9  ET 4. MÕJU  EELARVELE  
Komisjon kasutab algatuse toetamiseks programmi „Digitaalne Euroopa“ vahendeid. 
Käesolevale ettepanekule on lisatud finantsselgitus.  
5. MUU  TEAVE  
• Rakenduskavad  ning  järelevalve,  hindamise  ja aruandluse  kord  
Komisjon jätkab määruse (EL) 2021/953 rakendamise, epidemioloogilise olukorra arengu ja 
asjakohaste teaduslike edusammude tähelepanelikku jälgimist.  
• Ettepaneku  sätete  üksikasjalik  selgitus  
Artikkel 1  sisaldab määruses (EL) 2021/953 kavandatud muudatusi, mis on järgmised:  
– Laiendatakse viirusvalkude (antigeenide) avastamisel põhinevate SARS -CoV -2 
testide määratlust, et see hõlmaks lisaks antigeeni kiirtestidele, mis annavad tulemuse 
vähem kui 30 minuti jooksul, ka laboratoorseid antigeenianalüüse. Tehakse ettepanek 
muuta vastavalt artikli 3 lõiget 1, artikli 6 lõike 2 punkti b, artikli 7 lõiget 4 ja lisa 
punkti 2 alapunkti i.  
– Selgitatakse ühemõtteliselt, et vaktsineerimistõend peab sisaldama selle omajal e 
manustatud dooside arvu, olenemata sellest, millises liikmesriigis need manustati, et 
tagada tegelikult manustatud dooside üldarvu täpne kajastamine.  
– Selgitatakse, et ELi digitaalse COVID -tõendi võib väljastada ka COVID -19 vaktsiini 
kliinilistes uuringu tes osalevatele isikutele ning et teised liikmesriigid võivad sellist 
tõendit vaba liikumise piirangutest loobumise eesmärgil aktsepteerida. Komisjon 
võib paluda terviseohutuse komiteel, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa 
Keskusel või Euroopa Ravimiameti l anda välja suunised selliste COVID -19 
vaktsiinide aktsepteerimise kohta, mille suhtes on käimas kliinilised uuringud. Kui 
asjaomasele COVID -19 vaktsiinile antakse hiljem ELi tasandi müügiluba, on 
nimetatud tõendi aktsepteerimine määruse (EL) 2021/953 art ikli 5 lõike 5 esimese 
lõigu kohaselt kohustuslik.  
– Pikendatakse 12 kuu võrra määruse (EL) 2021/953 artiklis 17 sätestatud 
kohaldamisaega ja artiklis 12 sätestatud õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte.  
– Parandatakse määruse (EL) 2021/953 artikli 13 lõi kes 2 esitatud ebaõige ristviide.  
 
ET 10  ET 2022/0031 (COD)  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
millega muudetakse määrust (EL)  2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste 
COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -
tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba 
liikumist COVID -19 pandeemia ajal  
(EMPs kohaldatav tekst)  
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli  21 lõiget  2, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,  
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,  
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt  
ning arvestades järgmist:  
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL)  2021/9531 on kehtestatud 
koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite 
(ELi digitaalne COVID -tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimis e 
raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist 
COVID -19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk -järgult ja kooskõlastatud 
viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse kohaselt SARS -
CoV -2 lev iku piiramiseks kehtestanud.  
(2) Määruse (EL) 2021/953 kohaselt väljastatakse SARS -CoV -2 nakkuse testimistõend 
kaht liiki testide põhjal, milleks on molekulaarse nukleiinhappe amplifikatsioonil 
põhinevad testid (NAAT), sealhulgas testid, milles kasutatakse 
pöördtranskriptsiooniga polümera asi ahelreaktsiooni (RT -PCR), ja antigeeni kiirtestid, 
mis põhinevad viiruse valkude (antigeenide) tuvastamisel immuunkromatograafilise 
testi abil ning annavad tulemuse vähem kui 30 minutiga, tingimusel et neid teste 
teevad tervishoiutöötajad või kvalifits eeritud testijad. Määruses (EL) 2021/953 ei ole 
aga käsitletud muud liiki antigeenianalüüse, nagu immunoensüümmeetod või 
automatiseeritud immuunanalüüs, millega tuvastatakse antigeene laboris. Alates 
2021.  aasta juulist vaatab Euroopa Parlamendi ja nõukogu  otsuse nr 1082/2013/EL2 
artikliga 17 loodud terviseohutuse komitees kokku lepitud COVID -19 antigeeni 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14.  juuni 2021. aasta määrus  (EL) 2021/953, millega kehtestatakse 
koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne 
COVID -tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist 
COVID -19 pandeemia a jal (ELT L  211, 15.6.2021, lk  1). 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste 
terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 
1). 
ET 11  ET kiirtestide ühise loetelu3 ajakohastamise eest vastutav COVID -19 diagnostiliste testide 
tehniline töörühm4 läbi ka liikmesriikide ja tootjate esitatud ett epanekud COVID -19 
laboratoorsete antigeenianalüüside kohta. Neid ettepanekuid hinnatakse samade 
kriteeriumide alusel, mida kasutatakse antigeeni kiirtestide puhul, ning terviseohutuse 
komitee on koostanud loetelu nendele kriteeriumidele vastavatest laborat oorsetest 
antigeenianalüüsidest. Selle tulemusena ja selleks, et laiendada nende eri tüüpi 
diagnostiliste testide valikut, mida võidakse kasutada ELi digitaalse COVID -tõendi 
väljastamise alusena, peaks antigeeni kiiresti määratlust kohandama, et see hõlmak s ka 
laboratoorseid antigeenianalüüse. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalik 
väljastada testimistõendeid antigeenitestide alusel, mis vastavad ettenähtud 
kvaliteedinõuetele ja on selle alusel kantud ELi ühisesse loetellu, mille terviseohutuse 
komitee on heaks kiitnud ja mida ta ajakohastab korrapäraselt.  
(3) Vastavalt määruse (EL) 2021/953 artiklile 5 peavad liikmesriikide väljastatud 
vaktsineerimistõendid sisaldama tõendi omajale manustatud dooside arvu. Määruse 
tekstis tuleks selgitada, et see arv pe aks kajastama mis tahes liikmesriigis, mitte ainult 
tõendi väljastanud liikmesriigis manustatud doose. Kui piirata varasemate dooside 
märkimist tõendi väljastanud liikmesriigis saadud doosidega, võib tegelikult 
manustatud dooside ja tõendil märgitud doosid e arv erineda, mis võib takistada tõendi 
omajal liidus vaba liikumise õiguse teostamisel tõendit kasutada. Varasemate dooside 
manustamist teistes liikmesriikides tõendatakse kehtiva ELi digitaalse COVID -
tõendiga ning liikmesriik ei tohiks nõuda sellise tõe ndi omajalt lisateavet või 
tõendusmaterjali, näiteks varasemate dooside partiinumbrit. Sellega seoses 
kohaldatakse teiste liikmesriikide väljastatud vaktsineerimistõendite aktsepteerimise 
eeskirju, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/953 a rtikli 5 lõikes 5 . Määruse 
(EL)  2021/953 artikli 3 lõike 10 ja artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusakti 
kohaldamisalasse kuuluvaid vaktsineerimistõendeid aktsepteeritakse vaba liikumise 
õiguse kasutamise hõlbustamiseks samadel tingimustel kui liikmesriikide väl jastatud 
ELi digitaalseid COVID -tõendeid. Määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 4 kohaselt 
on ELi digitaalse COVID -tõendi omajal õigus taotleda uue tõendi väljastamist, kui 
algses tõendis sisalduvad isikuandmed, sealhulgas vaktsineerimist puudutavad 
andmed , ei ole täpsed.  
(4) Eelkõige uute SARS -CoV -2 murettekitavate variantide esilekerkimist arvestades on 
pandeemia ületamise seisukohalt võtmetähtsusega jätkata COVID -19 vaktsiinide 
väljatöötamist ja uurimist. Sellega seoses on oluline hõlbustada vabatahtlike  osalemist 
kliinilistes uuringutes ehk uurimustes, mille eesmärk on teha kindlaks ravimi, näiteks 
COVID -19 vaktsiini ohutus või tõhusus. Vaktsiinide kliiniline uurimine on nende 
väljatöötamise esmatähtsaid etappe ning seetõttu tuleks julgustada vabatahtlik ku 
osalemist selleks vajalikes uuringutes. Vabatahtlike ilmajätmine ELi digitaalse 
COVID -tõendi saamise võimalusest võib tunduvalt pärssida nende osalemishuvi, see 
aga aeglustab kliiniliste uuringute lõpuleviimist ja mõjub halvasti rahvatervisele 
üldisemal t. Peale selle tuleb hoolt kanda kliiniliste uuringute usaldusväärsuse, 
sealhulgas pimemenetluse kasutamise ja konfidentsiaalsuse eest, et tagada 
uuringutulemuste kehtivus. Seega tuleks selgitada, et liikmesriik võib väljastada ELi 
digitaalseid COVID -tõend eid inimestele, kes osalevad kliinilistes uuringutes, mille on 
heaks kiitnud liikmesriigi eetikakomitee või pädev asutus, ning uuringute kahjustamise 
                                                 
3 https://ec.europa.eu/health/system/files/2022 -01/covid -19_rat_common -list_en.pdf   
4 https://ec.europa.eu/health/health -security -and-infectious -diseases/crisis -management/covid -19-
diagnostic -tests_et   
ET 12  ET vältimiseks peaks see olema võimalik olenemata sellest, kas inimesele on manustatud 
COVID -19 vaktsiini kan didaati või kontrollrühmale mõeldud doosi. Samuti tuleks 
selgitada, et teised liikmesriigid võivad aktsepteerida kliinilisi uuringuid läbivate 
COVID -19 vaktsiinidega vaktsineerimise tõendeid, et loobuda vaba liikumise 
piirangutest, mis on kooskõlas liidu õ igusega kehtestatud COVID -19 pandeemiale 
reageerimiseks. Kui kliinilised uuringud läbinud COVID -19 vaktsiinile antakse 
määruse (EÜ) nr 726/20045 kohaselt müügiluba, kuuluvad selle vaktsiiniga 
vaktsineerimise tõendid sellest hetkest alates määruse (EL) 2021 /953 artikli 5 lõike 5 
esimese lõigu kohaldamisalasse. Ühtse toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema 
õigus paluda terviseohutuse komiteed, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust 
(ECDC) või Euroopa Ravimiametit (EMA) anda kliiniliste uuringute teg emiseks 
vajalikke eetilisi ja teaduslikke kriteeriume arvesse võttes välja suuniseid selle kohta, 
millistel tingimustel aktsepteerida vaktsineerimistõendeid COVID -19 vaktsiini puhul, 
mis alles läbib kliinilisi uuringuid ega ole veel saanud müügiluba.  
(5) Pärast määruse (EL) 2021/953 vastuvõtmist on COVID -19 pandeemia 
epidemioloogiline olukord märkimisväärselt muutunud. Ühelt poolt oli 31.  jaanuari 
2022.  aasta seisuga üle 80  % liidu täiskasvanud elanikkonnast lõpetanud esmase 
vaktsineerimiskuuri ja üle 50  % oli saanud tõhustusdoosi, kuigi see protsent erineb 
liikmesriigiti märkimisväärselt6. Arvestades kaitset, mille vaktsineerimine annab 
haiglaravile sattumise ja raske haigestumise eest, on pandeemia ületamiseks jätkuvalt 
oluline eesmärk suurendada vaktsiini de kasutuselevõttu ning seega on sellel tähtis roll 
isikute vaba liikumise piirangute kaotamise tagamisel.  
(6) Teisest küljest põhjustas SARS -CoV -2 murettekitava deltavariandi levik 2021. aasta 
teises pooles nakkuste, haiglaravivajaduse ja surmajuhtumite a rvu märkimisväärse 
kasvu ning liikmesriigid pidid võtma oma tervishoiusüsteemi suutlikkuse kaitseks 
rangeid rahvatervisemeetmeid. 2022. aasta alguses suurendas SARS -CoV -2 
murettekitav omikronvariant COVID -19 juhtumite arvu järsult, asendas kiiresti 
deltatü ve ja selle levik kogukondades saavutas kogu liidus enneolematu intensiivsuse. 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) märkis 27. jaanuari 
2022. aasta riski kiirhinnangus,7 et omikrontüvega nakatumine toob väiksema 
tõenäosusega kaasa raskekujulisi kliinilisi tagajärgi, mis nõuaksid patsiendi 
paigutamist haiglasse või intensiivraviosakonda. Kuigi haiguse kergem kulg on 
osaliselt tingitud viiruse enda omadustest, on vaktsiinit õhususe uuringute tulemused 
näidanud, et vaktsineerimisel on oluline roll omikrontüvega nakatumise raskekujuliste 
kliiniliste tagajärgede ärahoidmisel ning sellest tulenev kaitse raske haigestumise vastu 
suureneb märkimisväärselt nende inimeste seas, kes o n saanud kolm vaktsiinidoosi. 
Võttes arvesse nakkuse väga kiiret kogukonnasisest levikut, mille tõttu haigestub ühel 
ja samal ajal palju inimesi, satuvad liikmesriikide tervishoiusüsteemid ja ühiskonna 
toimimine tervikuna tõenäoliselt märkimisväärse surve alla, eelkõige seetõttu, et 
inimesed ei saa käia tööl ega haridusasutustes.  
(7) Pärast omikrontüvega nakatumise haripunkti on suur osa elanikkonnast eeldatavasti 
vähemalt teatava aja jooksul COVID -19 eest kaitstud kas vaktsineerimise, varasema 
nakatumise v õi mõlema tõttu. Siiski ei ole võimalik prognoosida, kuidas mõjutab 
                                                 
5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse 
liidu kord inim - ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse 
Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).  
6 https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID -19/vaccine -tracker.html   
7 https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/RRA -19th%20update -27-jan-2022.pdf   
ET 13  ET olukorda nakatunute arvu võimalik suurenemine 2022. aasta teises pooles. Samuti ei 
saa välistada võimalust, et pandeemiaolukord halveneb SARS -CoV -2 uute 
murettekitavate variantide esileker kimise tõttu. Nagu märkis ka Haiguste Ennetamise 
ja Tõrje Euroopa Keskus, on ebakindlus COVID -19 pandeemia praeguses etapis 
endiselt märkimisväärselt suur.  
(8) Seepärast ei saa välistada, et liikmesriigid nõuavad vaba liikumise õigust kasutavatelt 
liidu ko danikelt COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - või läbipõdemistõendi esitamist 
ka pärast 30. juunit 2022, mil peaks lõppema määruse (EL) 2021/953 kehtivusaeg. 
Seega on oluline vältida olukorda, kus juhul, kui ka pärast 30. juunit 2022 jäävad 
endiselt kehtima  teatavad rahvatervisest tulenevad vaba liikumise piirangud, jääksid 
liidu kodanikud või nende pereliikmed ilma võimalusest kasutada ELi digitaalset 
COVID -tõendit, mis on tõhus, turvaline ja privaatsust tagav viis tõendada oma 
COVID -19 seisundit. Võttes ar vesse, et kõik SARS -CoV -2 leviku piiramiseks 
kehtestatud isikute vaba liikumise piirangud liidus, sealhulgas nõue esitada ELi 
digitaalne COVID -tõend, tuleks tühistada niipea, kui epidemioloogiline olukord seda 
võimaldab, tuleks määruse (EL) 2021/953 kohald amis t pikendada mitte rohkem kui 
12 kuu võrra. Lisaks sellele ei tohiks määruse kehtivusaja pikendamist mõista nii, 
nagu kohustaks see liikmesriike, eriti neid, kes riigisisesed rahvatervise meetmed 
tühistavad, säilitama või kehtestama vaba liikumise piira nguid. Samuti tuleks 
pikendada komisjonile määruse (EL) 2021/953 alusel delegeeritud õigust võtta vastu 
õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. Tuleb tagada, et 
ELi digitaalse COVID -tõendi süsteem oleks kohandatav vastavalt edusa mmudele, 
mida tehakse teaduses COVID -19 pandeemia kontrolli alla saamiseks.  
(9) Määruse (EL) 2021/953 artiklis 13 sisalduv ebaõige ristviide tuleks parandada.  
(10) Määrust (EL) 2021/953 tuleks seetõttu vastavalt muuta.  
(11) Peale selle pikendatakse Euroopa  Parla mendi ja nõukogu määrusega 
(EL)  2022/XXXX8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)  2021/9549 (millega 
laiendatakse ELi digitaalse COVID -tõendi raamistikku kolmandate riikide kodanikele, 
kes seaduslikult viibivad või elavad sisepiirikontrollita Sch engeni alal, ning mida 
kohaldatakse Schengeni acquis ’ alusel, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruses (EL)  2016/39910 sätestatud sisepiiride ületamise erinormide 
kohaldamist) kohaldamisaega.  
(12) Võttes arvesse COVID -19 pandeemiast tingit ud olukorra kiireloomulisust, peaks 
käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas .  
(13) Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga on konsulteeritud 
kooskõlas määruse (EL)  2018/1725 artikliga  42 ning nad on esitanud ühisarvamuse 
[...]11, 
                                                 
8 Viide lisatakse.  
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14.  juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse 
koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne 
COVID -tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide 
kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID -19 pandeemia ajal liikmesriikide 
territooriumil (ELT L  211, 15.6.2021, lk  24). 
10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märt si 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle 
piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).  
11 Viide lisatakse.  
ET 14  ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:  
Artikkel 1  
Määrust (EL) 2021/953 muudetakse järgmiselt.  
(1) Artikli 2 lõige 5 asendatakse järgmisega:  
„5) „antigeenitest“ – ühte järgmistest kategooriatest kuuluv test, mis põhineb 
viirusvalkude (antigeenide) tuvastamisel SARS -CoV -2 avastamiseks:  
(a) antigeeni kiirtest, näiteks immuunkromatograafiline analüüs, mis 
annab tulemuse vähem kui 30 minutiga,  
(b) antigeenianalüüs, mis tehakse laboris, näiteks 
ensüümimmuuns orptsioonanalüüs või automaatne immuunanalüüs 
viirusantigeenide avastamiseks;“.  
(2) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:  
(a) lõiget 1 muudetakse järgmiselt:  
i) punkt b asendatakse järgmisega:  
„b) tõend, mis kinnitab, et tõendi omaja on teinud NAAT -testi või 
terviseohutuse komitees kokku lepitud ELi ühises COVID -19 
antigeenitestide loetelus nimetatud antigeenitesti ning seda on 
analüüsinud tõendi välja andnud liikmesriigi tervishoiutöötaja või 
kvalifitseeritud testija, ning millel on märgitud testi liik, testi mise 
kuupäev ja testi tulemus (testimistõend);“;  
ii) teine lõik asendatakse järgmisega:  
„Komisjon avaldab terviseohutuse komitees kokku lepitud ELi 
ühise COVID -19 antigeenitestide loetelu, sealhulgas selle 
ajakohastatud versioonid.“;  
(b) lõiget 11 muudetak se järgmiselt:  
„Vajaduse korral palub komisjon terviseohutuse komiteel, ECDC -l või 
EMA -l välja anda suuniseid kättesaadava teadusliku tõendusmaterjali 
kohta, mis käsitleb lõikes  1 osutatud tõendites dokumenteeritud 
meditsiiniliste nähtude mõju, eelkõige se oses SARS -CoV -2 uute 
murettekitavate variantidega, ning selle kohta, millistel tingimustel 
aktsepteerida COVID -19 vaktsiine, mille kliinilised uuringud 
liikmesriikides on alles pooleli.“  
(3) Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:  
(a) lõike 2 punkt b asendatakse  järgmisega:  
„b) teave tõendi omajale manustatud COVID -19 vaktsiini ja selle dooside 
arvu kohta, olenemata sellest, millises liikmesriigis need manustati;“ ; 
(b) lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:  
„Liikmesriigid võivad väljastada artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud 
vaktsineerimistõendi ka isikule, kes osaleb COVID -19 vaktsiiniga seotud 
ja liikmesriigi eetikakomitees või pädevas asutuses heaks kiidetud 
kliinilises uuringus, olenemata sellest, kas talle on manustatud 
ET 15  ET vaktsiinikandidaati või kontrollrühmale m õeldud doosi. Lisa punktis 1 
sätestatud konkreetsete andmeväljade kohaselt vaktsineerimistõendile 
lisatav teave COVID -19 vaktsiini kohta ei tohi kahjustada kliinilise 
uuringu usaldusväärsust. Liikmesriigid võivad aktsepteerida teistes 
liikmesriikides käeso leva lõike kohaselt välja antud 
vaktsineerimistõendeid, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on 
kooskõlas liidu õigusega kehtestatud SARS -CoV -2 leviku piiramiseks.“  
(4) Artikli  6 lõike  2 punkt  b asendatakse järgmisega:  
„b) teave tõendi omajale tehtu d NAAT -testi või antigeenitesti kohta;“.  
(5) Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:  
„4. Komisjonil on õigus võtta artikli  3 lõike  11 kohaselt saadud suuniste alusel 
ning kooskõlas artikliga  12 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva 
artikli lõike  1 ja artikli  3 lõike  1 punkti  c sätteid eesmärgiga võimaldada välja 
anda läbipõdemistõendit ka antigeenitesti positiivse tulemuse, antikehade testi, 
sealhulgas SARS -CoV -2 vastaste antikehade seroloogilise testi või muu 
teadusliku heakskiidu saanud me etodi alusel. Delegeeritud õigusaktidega 
muudetakse ka lisa punkti 3, lisades, muutes või jättes välja andmevälju, mis 
kuuluvad käesoleva artikli lõike  2 punktides  b ja c osutatud isikuandmete 
kategooriatesse.“  
(6) Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega : 
„2. Artikli  5 lõikes  2, artikli  6 lõikes  2 ning artikli  7 lõigetes  1 ja 2 osutatud 
õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile 24  kuuks alates 
1. juulist  2021.“  
(7) Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:  
„2. Nii Euroopa Parlament kui  ka nõukogu võivad esitada delegeeritud 
õigusakti suhtes vastuväiteid artikli  12 lõikes  6 osutatud korras. Sellisel juhul 
tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa 
Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväi teid.“  
(8) Artikli  17 teine lõik asendatakse järgmisega:  
„Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2023.“  
(9) Lisa punkti 2 alapunkt i asendatakse järgmisega:  
„i) testimiskeskus või -asutus (antigeenitesti puhul ei ole kohustuslik);“.  
Artikkel 3  
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.  
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel  Nõukogu nimel  
president  eesistuja  
ET 16  ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad  
 1.3. Ettepanek/algatus käsitleb  
 1.4. Eesmärgid  
 1.4.1.  Üldeesmärgid  
 1.4.2.  Erieesmärgid  
 1.4.3.  Oodat avad tulemused ja mõju  
 1.4.4.  Tulemusnäitajad  
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendused  
 1.5.1.  Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse 
rakendamise üksikasjalik ajakava  
 1.5.2.  ELi meetme lisaväärtus  
 1.5.3.  Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid  
 1.5.4.  Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude 
asjaomaste meetmetega  
 1.5.5.  Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite 
ümberpaigutamise võimaluste hinna ng 
 1.6. Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju  
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid  
2. HALDUSMEETMED   
 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
 2.2. Haldus - ja kontrollisüsteem(id)  
 2.2.1.  Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise me hhanismi(de), maksete 
tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus  
 2.2.2.  Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud 
sisekontrollisüsteemi(de) kohta  
 2.2.3.  Kontrollide kulutõhususe hinnang ja põhjendus  
 2.3. Pettu se ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed  
 
ET 17  ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub  
 3.2. Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele   
 3.2.1 . Üldine hinnanguline mõju kuludele – ülevaade  
 3.2.2. Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)  
 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade  
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga  
 3.2.5. Kolmandate isikute  rahaline osalus  
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
ET 18  ET FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust 
(EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID -19 
vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -tõend) 
väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba 
liikumist COVID -19 pandeemia ajal.  
1.2. Asjaom ased poliitikavaldkonnad  
Isikute vaba liikumine Euroopa Liidus  
Taaste ja vastupidavus  
1.3. Ettepanek/algatus käsitleb  
 uut meedet   
 uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest36  
 olemasoleva meetme pikendamist   
 ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või 
ühendamist teise või uue meetmega   
1.4. Eesmärgid  
1.4.1.  Üldeesmärgid  
Käesoleva määruse üldeesmärk on pikendada 12 kuu võrra perioodi, mille jooksul 
kohaldatakse määrust (EL) 2021/953, millega on kehtestat ud koostalitlusvõimeliste 
COVID -19 vaktsineerimis -, testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -
tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga 
hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID -19 pandeemi a 
ajal. 
1.4.2.  Erieesmärgid  
Erieesmärk nr 1  
Jätkata määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID -tõendi 
usaldusraamistiku rakendamist ja haldamist.  
1.4.3.  Oodatavad tulemused ja mõju  
Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toet usesaajatele/sihtrühmale.  
Ettepanekuga pikendatakse koostalitlusvõimeliste COVID -19 vaktsineerimis -, 
testimis - ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID -tõend) väljaandmise, 
kontrollimise ja aktsepteerimise raamistiku toimimist eesmärgiga hõlbustada tõe ndi 
omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID -19 pandeemia ajal. See võimaldaks 
ELi kodanikel ja nende pereliikmetel, kes kasutavad oma vaba liikumise õigust, 
                                                 
36 Vastavalt finantsmääruse artikli  58 lõike  2 punktile  a või b.  
ET 19  ET jätkuvalt tõendada, et nad on täitnud sihtliikmesriigi poolt ELi õigusega kooskõlas 
kehtestatu d rahvatervisenõuded.  
Nähakse ette toetus ELi digitaalse COVID -tõendi raamistiku jaoks vajaliku 
tehnoloogilise taristu käigus hoidmiseks.  
1.4.4.  Tulemusnäitajad  
Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.  
Süsteem jätkab toimimist aastatel 2022/2023  
Komisjon peaks tagama ELi tasandi digitaalse tugitaristu jätkuva toimise, samuti 
selle tõhusa käitamise ja järelevalve.  
1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendused  
1.5.1.  Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse 
rakendamise üksikasjalik ajakava  
ELi digitaalse COVID -tõendi raamistikuga on kehtestatud COVID -19 vastu 
vaktsineerimise, selle suhtes testimise ja sellest tervenemise kohta käivate tõendite 
vorming ja sisu. ELi digitaalse COVID -tõendi raamistik ta gab, et neid tõendeid 
väljastatakse koostalitlusvõimelises vormingus ja kui tõendi omanik esitab selle 
teises liikmesriigis, kontrollitakse seda usaldusväärsel viisil, hõlbustades nii vaba 
liikumist ELis. Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2023.  
1.5.2.  ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest 
saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva 
punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu 
sekkumisest j a lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.  
ELi tasandi meetme põhjused ( ex-ante): käesoleva ettepaneku eesmärki hõlbustada 
COVID -19 pandeemia ajal ELis vaba liikumist, hallates selleks turvalist ja 
koostalitlevat süsteemi inimest e vaktsineerimise, testimise ja tervenemise tõendite 
väljaandmise ja kontrollimise jaoks, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, 
küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada ELi tasandil. 
Seetõttu on tarvis meetmeid võtta E Li tasandil.  
Oodatav tekkiv liidu lisaväärtus ( ex-post): kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, 
võtavad liikmesriigid tõenäoliselt kasutusele erinevad süsteemid, mille tagajärjel 
tekib vaba liikumise õigust kasutavatel kodanikel probleeme seoses dokumentide 
sobivusega teistes liikmesriikides. Eelkõige tuleb säilitada kokkulepped tehnilistes 
standardites, mida kasutatakse väljastatavate tõendite koostalitlusvõime, turvalisuse 
ja kontrollitavuse tagamiseks.  
1.5.3.  Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid  
Meede jätkab määruse (EL) 2021/953 alusel loodud olemasolevat algatust.  
1.5.4.  Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude 
asjaomaste meetmetega  
Komisjon kavatseb toetada kiireloomuliste meetmete jätkamist ELi programmide 
kaudu, käes oleval juhul programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu. Rahastus on 
kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2021 –2027. Komisjon võtab 
vajalikud meetmed, et tagada ressursside õigeaegne kasutuselevõtt.  
ET 20  ET 1.5.5.  Erinevate kasutada olevate rahastamisvõi maluste, sealhulgas vahendite 
ümberpaigutamise võimaluste hinnang  
Liidu rahaline toetus võib katta järgmisi meetmeid:  
koostalitlusvõimet toetavate ELi süsteemide käitamine ja hooldus.  
Komisjon kasutab algatuse meetmete toetamiseks programmi „Digitaalne Eu roopa“ 
assigneeringute vahendeid.  
1.6. Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju  
 Piiratud kestusega  
–  Muudetud määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2023.  
–  Finantsmõju avaldub kulukohustuste ja maksete assigneeringutele alates 
2022.  aastast.  
 Piiramatu kestusega  
1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid37 
 Eelarve otsene täitmine  komisjoni poolt  
–  oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat 
komisjoni personali;  
–  rakendusametite kaudu  
 Eelarve jagatud täitmine  koostöös liikmesriikidega  
 Eelarve kaudne täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:  
–  kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;  
–  rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);  
–  Euroopa Inve steerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;  
–  finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;  
–  avalik -õiguslikele asutustele;  
–  avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad 
piisavad finantstagatised;  
–  liikm esriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku 
ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;  
–  isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste 
ÜVJP erimeetmete rake ndamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases 
alusaktis.  
– Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.  
Märkused  
Puuduvad.  
                                                 
37 Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil 
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html  
ET 21  ET 2. HALDUSMEETMED   
2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
Märkige sagedus ja tingimused.  
Käesoleva ettepaneku raames rahalist toetust saavaid meetmeid jälgitakse 
korrapäraselt.  
2.2. Haldus - ja kontrollisüsteem(id)  
2.2.1.  Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete 
tegemise korra j a kavandatava kontrollistrateegia selgitus  
Eelarve täitmise viis  
Määruse eesmärke toetavaid meetmeid rakendatakse eelarve otsese täitmise raames, 
nagu on sätestatud finantsmääruses.  
Komisjon pakub mis tahes vajalikku ja nõuetekohaselt põhjendatud toetust mis tahes 
vajaliku ELi tasandi koostalitlusvõime taristu arendamiseks ja käitamiseks. Seda 
korraldust peetakse kõige kohasemaks, et saavutada määruse eesmärgid, võttes täiel 
määral arvesse säästlikkuse, tõhususe ning parima hinna ja kvaliteedi suhte 
põhimõ tet. 
Rahastamisvahendid  
Määruse eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid rahastatakse programmist 
„Digitaalne Euroopa“.  
Kontrollistrateegiad  
Kontrollistrateegiates võetakse arvesse vastava rakendamismehhanismi ja 
rahastamisvahendite riski.  
Sellele vast avalt pannakse paika ka toetuste kontrollimise strateegia, mis kooskõlas 
finantsmäärusega keskendub toetuste rakendamise kolmele peamisele etapile:  
a. taotlusvoorude korraldamine ja määruse poliitikaeesmärkidega sobivate taotluste 
valimine;  
b. tegevus -, järelevalve - ja eelkontrollid, mis hõlmavad projekti rakendamist, 
riigihankeid, eelrahastamist ning vahe - ja lõppmakseid;  
c. projektide ja maksete järelkontroll.  
2.2.2.  Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud 
sisekontrollisüstee mi(de) kohta  
Peamiste programmi jaoks ettenähtud kontrollifunktsioonide hulgas on 
keskendumine poliitikavaldkonna eesmärkidele, võttes samal ajal arvesse 
sisekontrolli eesmärke (seaduslikkus ja korrektsus, kontrollimise tõhusus ja 
kulutasuvus). Nende eesmä rk on tagada kõigi osaliste kaasatus, eelarve 
otstarbekohane paindlikkus ning eel -ja järelkontrolli järjepidevus ja need võivad olla 
riskide alusel diferentseeritud.  
Kohaldatakse komisjoni olemasolevat sisekontrollisüsteemi, et tagada programmi 
„Digitaalne  Euroopa“ raames kättesaadavate rahaliste vahendite nõuetekohane 
kasutamine kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.  
Praegu kehtiv süsteem on korraldatud järgmiselt.  
ET 22  ET a. Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi sisekontrollimeeskond kontrollib 
vastavust haldusmenetlustele ja kehtivatele õigusaktidele. Selleks kasutatakse 
komisjoni sisekontrolli raamistikku. Sama raamistikku järgivad muud algatuse 
rakendamises osalevad komisjoni talitused.  
b. Kõnealuse määruse raames antavate toetuste ja sõlmitavate leping ute korrapärane 
auditeerimine välisaudiitorite poolt lisatakse täielikult iga -aastastesse 
auditikavadesse.  
c. Kogu tegevust hindavad välishindajad.  
Võetud meetmeid võivad auditeerida Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja 
kontrollikoda.  
2.2.3.  Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) 
hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja 
sulgemise ajal).  
Hinnanguline veamäär  
Eesmärk on hoida allesjäänud veamäär alla 2 % künnise kõigi määruse eesmärg i 
saavutamiseks rakendatavate meetmetega seotud kulutuste puhul, piirates samal ajal 
liikmesriikide kontrollikoormust, et saavutada tasakaal seaduslikkuse ja korrektsuse 
eesmärgi ning selliste muude eesmärkide vahel nagu ELi digitaalse COVID -tõendi 
raamist iku mõjusus.  
2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed  
Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus - ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse 
strateegias esitatud meetmed.  
Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat kavatseb võidelda pettuste vastu 
haldamisprotsessi kõigis etappides. Peadirektoraat on välja töötanud põhjaliku 
pettusevastase strateegia, mis käsitleb kõiki peamisi majandustegevusi ja kindlaks 
tehtud pettus eriske, ja rakendab seda strateegiat. See hõlmab andmete tõhusamat 
kasutamist täiustatud IT -vahendite abil (eelkõige toetuste haldamisel) ning personali 
pidevat koolitamist ja teavitamist. Üldiselt peaks kavandatud kontrollimeetmete 
kogum avaldama positiiv set mõju ka pettusevastasele võitlusele.  
Õigusnormidega tagatakse, et komisjoni talitused, kaasa arvatud OLAF, võivad teha 
põhikontrolle, näiteks auditeid ja/või kohapealseid kontrolle, kasutades OLAFi 
soovitatud standardsätteid.  
ET 23  ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub  
 Olemasolevad eelarveread  
Järjestage  mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees 
eelarveridade kaupa  
Mitmeaasta
se 
finantsraam
istiku 
rubriik  Eelarverida  Kulu  
liik Rahaline osalus  
Nr  
 Liigendatud
/liigendamat
a38 EFTA 
riigid39 
 kandidaatrii
gid40 
 kolmanda
d riigid  finantsmääruse 
artikli  21 lõike  2 
punkti  b 
tähenduses  
01 02 04 Programm „Digitaalne Euroopa“  Liigendat
ud JAH JAH (kui 
see on 
aasta 
tööprogra
mmis ära 
märgitud
) Osa 
progra
mmist  EI 
 
                                                 
38 Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata  = liigendamata assigneeringud.  
39 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.  
40 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne -Balkani potentsiaalsed kandidaadid.  
 
ET 24  ET 3.2. Hinnanguline mõju kuludele  
3.2.1.  Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
rubriik  01 Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond  
Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia 
peadirektoraat    Aasta  
2022  Aasta  
2023  Aasta  
2024  KOKKU  
 Tegevusassigneeringud      
02 04 Programm „Digitaalne Euroopa“41 Kulukohustused  (1a) 3,000  4,000   7,000  
Maksed  (2a) 3,000  4,000   7,000  
Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia  
peadirektoraadi  assigneeringud 
rubriigist 01 KOKKU  Kulukohustused  =1a 3,000  4,000   7,000  
Maksed  =2a 3,000  4,000   7,000  
 
 Tegevusassigneeringud KOKKU  Kulukohustused  (4) 3,000  4,000   7,000  
Maksed  (5) 3,000  4,000   7,000  
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 01  
assigneeringud KOKKU  Kulukohustused  =4 3,000  4,000   7,000  
Maksed  =5 3,000  4,000   7,000  
                                                 
41 2022. aastal digitaalse Euroopa programmi raames ette nähtud summad on esitatud teabe eesmärgil , sest need sisalduvad juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis -, testimis - ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada 
vaba liikumist COVID -19 pandeemia ajal (roheline digitõend)) ettepaneku finantsselgituses ( COM (2021) 130 final ). 2023. aasta assigneeringud kiidetakse heaks 2023. aasta 
eelarve, programmi „Digi taalne Euroopa“ tööprogrammi ja vastava rahastamisotsuse alusel.  
 
ET 25  ET   
 
ET 26  ET  
Mitmeaastase finantsraamistiku  
rubriik  7 „Halduskulud“  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
   Aasta  
2022  Aasta  
2023  Aasta  
2024  KOKKU  
Sidevõrkude peadirektoraat, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, 
õigusküsimuste peadirektoraat, tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat, informaatika peadirektoraat  
 Personalikulud  1,501  1,501   3,002  
 Muud halduskulud      
Sidevõrkude peadirektoraat, sisu ja 
tehnoloogia peadirektoraat, 
õigusküsimuste peadirektoraat, tervise 
ja toiduohutuse peadirektoraat,  
informaatika peadirektoraat KOKKU  Assigneeringud  1,501  1,501   3,002  
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 7  
assigneeringud KOKKU  (Kulukohustuste 
kogusumma = maksete 
kogusumma)  1,501  1,501   3,002  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
   Aasta  
2022  Aasta  
2023  Aasta  
2024  KOKKU  
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIKIDE 1 –7  
assigneeringud KOKKU  Kulukohustused  4,501  5,501   10,002  
Maksed  4,501  5,501   10,002  
 
ET 27  ET  
  
 
ET 28  ET 3.2.2.  Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)  
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Märkige 
eesmärgid ja 
väljundid  
 
   2022  2023  2024  2025  Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu 
finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  KOKKU  
VÄLJUNDID  
Väljun
di 
liik42 
 Kesk
mine 
kulu 
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  
Arv 
Kulu  Väljun
dite 
arv 
kokku  Kulud 
kokku  
ERIEESMÄRK nr 1  
Jätkata määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID -tõendi usaldusraamistiku toimimist ja haldamist  
Usaldusraamistiku toimimine ja haldamine   1 3,000   4,000             7,000  
Erieesmärk nr 1 kokku   3,000   4,000             7,000  
KOKKU   3,000   4,000             7,000  
                                                 
42 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid ( rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus ki lomeetrites jms).  
 
ET 29  ET 3.2.3.  Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub 
järgmiselt:  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
 Aasta  
2022  Aasta  
2023  Aasta  
2024  KOKKU  
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIK 7      
Personalikulud  1,501  1,501   3,002  
Muud halduskulud      
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 7  kulud kokku  1,501  1,501   3,002  
 
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIGIST 743 välja jää vad 
kulud  
     
Personalikulud      
Muud  
halduskulud      
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGIST  7 välja jäävad  
kulud kokku       
 
KOKKU  1,501  1,501   3,002  
Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomaste peadirektoraatide poolt 
kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraatide siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse 
korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavatele peadirektoraatidele eraldatakse iga -aastase vahendite 
eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.  
                                                 
43 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programm ide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega 
seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.  
 
ET 30  ET 3.2.3.1.  Hinnanguline personalivajadus  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.  
–  Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:  
Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina  
 
Aasta  
2022  Aasta  
2023  Aasta  
2024  Aasta  
2025  Lisage vajalik arv aastaid, et 
kajastada kogu finantsmõju 
kestust (vt punkt 1.6)  
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)  
20 01 02 01  (komisjoni peakorteris ja esindustes)  9 9      
20 01 02 03 (delegatsioonides)         
01 01 01 01 (kaudne teadustegevus)         
 01 01 01 11 (otsene teadustegevus)         
Muud eelarveread (märkige)         
 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)44 
 
20 02 01  (riikide lähetatud eksperdid)  1 1      
20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide 
lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid 
delegatsioonides)         
XX 01 xx yy zz45 
 – peakorteris  
        
– delegatsioonides         
01 01 01 02  (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide 
lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)         
 01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja 
renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)         
Muud eelarveread (märkige)         
KOKKU  10 10      
XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.  
Personalivajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele juba jaotatud ja/või peadirektoraatides 
ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale 
peadirektoraadile anda iga -aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.  
Ülesannete kirjeldus:  
Ametnikud ja ajutised töötajad  Töötajatele tehakse ülesandeks käesoleva määruse arendamine, järelevalve ja 
rakendamine, määruse alusel vastu võetud tehniline kirjeldus, tehnilise rakendamise 
järelevalve (raamlepingu ja toetuste kaudu), samuti toetus liikmesriikidele nende 
riiklike rakenduste väljatöötamisel.  
 
Koosseisuväline personal   
                                                 
44 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid 
delegatsioonides.  
45 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA 
read).  
 
ET 31  ET 3.2.4.  Koosk õla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga  
Ettepanek/algatus:  
–  on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi 
sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.  
Selle algatuse kulusid rahastatakse programmist „Digitaalne Euroopa“.  
–  tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi mittesihtotstarbelise 
varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite 
kasutuselevõtu.  
–  nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.  
  
3.2.5.  Kolmandate isikute rahaline  osalus  
Ettepanek/algatus:  
–  ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist  
–  hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:  
Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
 
Aasta  
N1 Aasta  
N+1 Aasta  
N+2 Aasta  
N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et 
kajastada kogu finantsmõju 
kestust (vt punkt 1.6)  Kokku  
Nimetage kaasrahastav 
asutus           
Kaasrahastatavad 
assigneeringud 
KOKKU          
                                                 
1 Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida esimene 
eeldatav rakendamise aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.  
 
ET 32  ET 3.3. Hinnanguline mõju tuludele  
–  Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele  
–  Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:  
 omavahenditele  
 muudele tuludele  
palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu 
  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Tulude eelarverida:  Jooksva aasta 
eelarves 
kättesaadavad 
assigneeringud  Ettepaneku/algatuse mõju2 
Aasta 
N Aasta 
N+1 Aasta 
N+2 Aasta 
N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et 
kajastada kogu finantsmõju kestust 
(vt punkt 1.6)  
Artikkel ….          
Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.  
 
Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave).  
 
 
                                                 
2 Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, s.t 
brutosumma pärast 20  % sissenõudmiskulude mahaarvamist.