ET Euroopa Liidu Teataja C 264/40

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 264/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„GRANADA MOLLAR DE ELCHE” / „GRANADA DE ELCHE”

ELi nr: ES-PDO-0005-01230-19.5.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus

„Granada Mollar de Elche” / „Granada de Elche”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

KPNiga „Granada Mollar de Elche” / „Granada de Elche” hõlmatud toode on liiki Punica granatum L. kuuluva sordi „Mollar” vili, mida liigitatakse granaatõunu käsitleva Codex Alimentariuse standardi kohaselt I või ekstraklassi. Toodet iseloomustab happesuse ja suhkrute tasakaal, väliskoore kreemjaskollane kuni punane värvus ja seemnerüüde antotsüaniinisisaldus, mis annab sellele erkroosa kuni punase värvuse.

Küpsel viljal on järgmised tunnused:

1. Morfoloogilised omadused — Vilja kuju: ümar, seest jagatud kodadeks, milles paiknevad seemned (arillid). Viljakest on õhuke kuni keskmise paksusega, sile ja läikiv. — Värvus: väliskest kreemjast kuni erkpunaseni. Seemned on kaetud mahlase viljalihaga, mille värvus varieerub erkroosast punaseni.

2. Füüsikalis-keemilised omadused — Brixi kraadid: vähemalt 14° — Happesus (% sidrunhapet): minimaalselt 0,18 ja maksimaalselt 0,24 — Küpsusindeks (Brixi kraadide ja happesuse suhe): minimaalselt 60 ja maksimaalselt 90

3. Organoleptilised omadused Viljaliha on veidi kootava ja väga magusa maitsega. Seemned on pehmed.

Viljadel peavad olema järgmised omadused:

a) terved, puhtad ja vigastamata; viljad, mis on mädanenud või muul viisil muutunud, eemaldatakse; värsked, kõrvalise lõhna ja/või maitseta ning ebatavalise välise niiskuseta.

b) Granaatõunte „Granada Mollar de Elche” / „Granada de Elche” suurus määratakse kindlaks iga vilja kaalu järgi, jättes välja viljad, mille kaal jääb alla 125 g.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode valmistatakse ette ja pakendatakse määratletud geograafilises piirkonnas, et vältida ettevalmistamata toote liigsest käsitlemisest või transpordist tulenevat kvaliteedi halvenemist.

Lisaks on ettevaatusabinõude tarvitamine oluline ka selleks, et säilitada vilja iseloomulikku kuju, kuna granaatõunal on viljavarre vastas asuvas piirkonnas õietupp, millel on eriomane krooni kuju. Kroon on suletud ja lühikese kaelaosaga. Kui vilju ei käsitleta nõuetekohaselt, võidakse kahjustada viljakesta ja vigastada krooniosa. Vilju pakendatakse päritolukohas, et vältida olukorda, kus viljad saavad kahjustada ebaõigest transpordist ja/või liigsest käsitlemisest tulenevate löökide, hõõrdumise, muljumise jne tõttu, mis muudavad viljakesta omadusi, viljaliha kvaliteeti või vigastavad krooni.

Kui viljad on koristatud, viiakse need ettevalmistus- ja pakendamisrajatistesse. Vilju võib harjata pehmetest seaharjastest harjaga, et vältida krooni vigastamist. Granaatõunu tuleb säilitada 4–8 °C juures.

Lisaks tagab viljade päritolupiirkonnas ettevalmistamine ja pakendamine granaatõunte jälgitavuse, kuna pakenditel, millega neid turule viiakse, peavad olema kohustuslikud andmed kaitstud päritolunimetuse ja toote päritolu kohta, ja kuna toote väljasaatmisest kuni lõpptarbijani jõudmiseni kasutatakse ühtset kontrollisüsteemi. Kasutatakse kaht tüüpi pakendeid: kuni 5 kg raskused ja kuni 10 kg raskused.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Granaatõuntele „Granada Mollar de Elche” / „Granada de Elche” lisatud kirjadele, siltidele või märgistele peab olema märgitud vastavusmärgis ehk lisamärgis, mis kannab tähtnumbrilist koodi ja mille kinnitab pakendamisasutus viisil, et seda ei saa uuesti kasutada, ning millega tagatakse toote jälgitavus. Nimetatud lisamärgised väljastab reguleeriv asutus mittediskrimineerival viisil kõikidele ettevõtjatele, kes täidavad tootespetsifikaadis esitatud nõudeid.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Põllumajanduslik tootmispiirkond asub Valencia autonoomse piirkonna kaguosas Alicante provintsis ja koosneb kõikidest Bajo Vinalopó, Alacantí ja Bajo Segura piirkonda kuuluvatest omavalitsusüksustest.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Kliima

Valencia autonoomse piirkonna lõunaosa kliima erineb muude Hispaania Vahemere-äärsete piirkondade kliimast. Eelkõige võib esile tõsta sademete vähesust (ligikaudu 263 mm aastas) ja rohket päikesekiirgust, pilviste päevade väikest osakaalu ja vähest udu. Eriti kuiv on periood juunist septembrini, mil granaatõuna viljad arenevad. Suurem osa määratletud geograafilisest piirkonnast asub kliimavööndis Bsh (Köppen-Geigeri kliimaklassifikatsiooni kohaselt) (ehk soe stepikliima) ja väiksem osa kliimavööndis Bsk (ehk külm stepikliima).

Mullastikutingimused

Enamikul tootmispiirkonna maatükkidel, kus granaatõunu kasvatatakse, on rasked savimullad. Nimetatud muldadel on kõrge pH (8–9), suur karbonaadisisaldus (ca45,76 %) ja need sisaldavad aktiivset lupja (ca 10 %). Need näitajad on märkimisväärselt suuremad kui muudel aladel ja tootmispiirkondades. Nii soolade sisaldus mullas kui ka kastmisveele lisatud soolad ja kastmistehnika (Intrigliolo et al, 2011) on iseloomulikud sordi „Mollar” tootmistehnikale.

Inimtegur

Viljelemistavad

Hispaanias kasvatatakse granaatõunu peamiselt riigi kaguosas. Hispaania põllumajandusstatistika aastaraamatu (Anuario de Estadística Agraria en España) andmete kohaselt viljeleti 2008. aastal granaatõunu 2 387 hektaril, millest 84,4 % asus Alicante provintsis, täpsemalt kaitstud päritolupiirkonda kuuluvates omavalitsusüksustes.

Piirkonnas viljeldavatest sortidest („Mollar”, „Valneciana” ja „Wonderful”) kasvatati piirkonnas veel lähiaastatel üksnes sorti „Mollar”. Nimetatud sort on põllumajandustootjate aastakümnete pikkuse valiku tulemus. Nimelt otsiti taimi, mis annaksid parima kvaliteediga vilju ja mis kohaneksid kõige paremini piirkonna kliima- ja mullastikutingimustega, ning paljundati neid pookimise või pistikute võtmise teel.

Aastatepikkuse praktika tulemusena töötasid piirkonna põllumajandustootjad välja viljelustehnika, mis võimaldas saada parimaid tulemusi. Seega lõigatakse ja/või kärbitakse viljapuid igal aastal; eemaldatakse (peamiselt mehaaniliselt) puudealused võrsed ja harvendatakse arenevaid vilju käsitsi (mitu korda), et saada vilju, millel esineb võimalikult vähe haigusi ning mille värvus ja suurus on ühtlasemad.

Tänu aastatepikkusele kogemusele granaatõunte „Granada Mollar de Elche” / „Granada de Elche” kasvatamisel on tootjad välja töötanud erilise kastmistehnika, millega aidatakse kaasa viljade paremale moodustumisele ja välditakse nende lõhenemist.

5.2. Toote eripära

Kaitstud piirkonnas kasvatatud granaatõuntel „Granada Mollar de Elche” / „Granada de Elche” on teatavad omadused, mis eristavad neid muudes piirkondades kasvatatud viljadest. Keskkonnatingimused mõjutavad vilja füüsikalis-keemilisi ja organoleptilisi omadusi, samuti avaldavad need mõju saagikoristusajale.

Sordi „Mollar” turustuskõlblikkuse kuupäeva määravad kindlaks kaks tegurit: mahla suhkrusisaldus (lahustuvad kuivained) peab olema rohkem kui 14 Brixi kraadi ning viljakesta värvus peab olema muutunud rohelisest kreemjaks ja selles ei tohi olla rohekaid toone. Määratletud piirkonnas kasvatatud granaatõunad on turustamiskõlblikud alates oktoobri esimesest nädalast, kusjuures esimene saagikoristus võib toimuda nädal aega varem või hiljem olenevalt sellest, millised on päevased ja öised õhutemperatuurid värvuse muutumise ajal. Nimetatud saagikoristuskuupäev on varasem kui põhjapoolsemates või kõrgemal asuvates piirkondades.

Mahla tiitritav happesus jääb vahemikku 0,18–0,24 (väljendatuna sidrunhappeprotsendina). Happesuse ja suhkrusisalduse tasakaal annab tootele iseloomuliku magusa maitse.

Viljakest on läikiv ja selle värvus varieerub kreemjast punaseni. Mahla värvus on antotsüaniinisisalduse tõttu iseloomulik piirkonnas kasvatatud tootele.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Keskkonnatingimused (poolkuiv kliima, talvised pehmed temperatuurid, vähe sademeid, seda eelkõige suvekuudel), päikesekiirguse hulk ja õhutemperatuur viljade arenemise ja küpsemise ajal mõjutavad piirkonnas kasvatatud granaatõunte viljakesta värvust, maitset ja antotsüaniinisisaldust.

Saagikoristusele (juunist septembrini) eelnevate kuude põuane ilm annab granaatõunamahlale intensiivse punase värvuse.

Tulenevalt viljade arenguetapil (juuli–august) piirkonnas valitsevast maksimaalsest õhutemperatuurist, mis ületab 30 °C, aga ei küüni 40 °C-ni, on viljade happesus tänu orgaanilistele hapetele vahemikus 0,18–0,24, väljendatuna sidrunhappeprotsendina. Happesuse ja suhkrusisalduse tasakaal annab tootele iseloomuliku magusa maitse.

Nimetatud tingimused mõjutavad ka õitsemist ja saagikoristamise kuupäeva, mis on oktoobri esimesel nädalal, kuigi esimene saagikoristus võib toimuda nädal aega varem või hiljem olenevalt sellest, millised on päevased ja öised õhutemperatuurid värvuse muutumise ajal.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.agricultura.gva.es/pc_granadamollarelche

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.