EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.11.2016 COM(2016) 731 final 2016/0357(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Taust Meie peamine eesmärk on tagada avatud Euroopas kodanike julgeolek. Rände- ja pagulaskriisi avaldatud surve koos rea terrorirünnakutega on pannud tõsiselt proovile ELi rände- ja julgeolekuraamistikud. ELi kodanikud ootavad Schengeni ala välispiiride tõhusat haldamist, et ära hoida ebaseaduslik ränne ja tagada suurem sisejulgeolek. Välispiiride haldamise tõhusus on oluline eeltingimus, et tagada Schengeni alal vaba liikumine ja hõlbustada liikuvas maailmas ELi välispiiride ületamist. Schengeni piiri ületab igal aastal umbes 400 miljonit ELi kodanikku ja 200 miljonit kolmandate riikide kodanikku. Praegu saab Euroopa Liidus viisavabalt reisida ligikaudu 1,4 miljardit inimest ligikaudu 60 riigist üle kogu maailma. See teeb EList kõige külalislahkema sihtkoha tööstusmaailmas ja toob tänu vastastikkuse põhimõttele kasu ka ELi kodanikele, lihtsustades viisavaba reisimist välismaale. Schengeni riikidesse saabuvate viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike arv suureneb jätkuvalt – on oodata, et Schengeni piiri ületavate viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike arv suureneb 2020. aastaks üle 30 % ehk 2014. aasta 30 miljonilt 2020. aastaks 39 miljonile. Need arvnäitajad osutavad vajadusele kehtestada süsteem, mille abil on võimalik saavutada viisarežiimi eesmärkidega sarnanevad eesmärgid, nimelt hinnata ja hallata võimalikke ebaseadusliku rände alaseid ja julgeolekuriske, mis tekivad seoses ELi külastavate kolmandate riikide kodanikega, kuigi kergemal ja reisijale sobivamal moel, kooskõlas ELi viisanõude kaotamise poliitikaga. Komisjon kinnitab oma 14. septembri 2016. aasta teatises „Julgeoleku suurendamine liikuvas maailmas: parem teabevahetus terrorismivastase võitluse valdkonnas ja tugevamad välispiirid“ vajadust saavutada liikuvuse tagamise ja julgeoleku edendamise vahel õige tasakaal, samal ajal hõlbustades seaduslikku viisavaba sisenemist Schengeni alale. Viisanõude kaotamine on osutunud oluliseks vahendiks kolmandate riikidega partnerlussuhete loomisel, sealhulgas tulemuslike tagasisaatmise ja tagasivõtmise süsteemide tagamisel, ning see on suurendanud ELi atraktiivsust ettevõtjate ja turistide silmis. Võrreldes kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse viisat, on pädevatel piirivalve- ja õiguskaitseasutustel viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta enne kõnealuste kodanike saabumist Schengeni piirile vähe teavet seoses ohtudega, mis võivad nende kodanikega kaasneda. Selle puuduva teabe ja viisanõudest vabastatud reisijaid käsitleva ohuhindamise lisamine tooks olemasolevatesse meetmetesse märkimisväärset lisaväärtust, et säilitada ja tugevdada Schengeni ala julgeolekut, ning võimaldab viisanõudest vabastatud reisijatel kasutada täielikult viisavabadust. Välispiiride integreeritud haldamise tugevdamine ja tõhustamine uue tehnoloogia abil ja koostalitlusvõime potentsiaali täieliku ärakasutamise teel on sätestatud komisjoni teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ ning seda on tehtud läbivaadatud seadusandliku ettepanekuga, mis käsitleb riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi . Kõnealuse ettepaneku eesmärk on ajakohastada ELi välispiire ületavate ELi mittekuuluvate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete kogumist ja registreerimist. Samal ajal algatas komisjon teostatavusuuringu, mis käsitles ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomist. ETIASe abil kogutaks viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikelt teavet ning tagataks koostalitlus riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning muude ELi infosüsteemide teabe- ja tehnoloogilise taristuga. Et tagada võimalikult suur koostalitlus ja ressursside jagamine, tuleks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi arendada ja rakendada koos ja paralleelselt. Vajadust esitada kiiresti ELi reisinfo ja -lubade süsteemi käsitlev ettepanek rõhutas president Juncker septembris oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus ning komisjon teatas, et seadusandlik ettepanek kõnealuse süsteemi loomise kohta võetakse vastu 2016. aasta novembriks. Sellega seoses ning pärast Bratislava tegevuskavas ETIASele viitamist kutsus Euroopa Ülemkogu 2016. aasta oktoobris komisjoni üles esitama ettepaneku ETIASe loomise kohta, rõhutades vajadust süsteemi järele, „mis võimaldaks teha viisanõudest vabastatud reisijate eelnevat turvakontrolli ning keelata vajaduse korral nende riiki sisenemine“. ETIASe loomise põhjendused ETIAS on automatiseeritud süsteem, mis luuakse selleks, et teha kindlaks kõik Schengeni alale reisiva viisanõudest vabastatud reisijaga seotud ohud. USA, Kanada ja Austraalia juba kasutavad sarnaseid süsteeme ja peavad neid oma julgeolekuraamistike oluliseks osaks, mistõttu on need süsteemid nüüdseks paljudele eurooplastele tuttavad. ETIASe abil kogutakse kõnealuste reisijate kohta teavet enne nende reisi algust, et andmeid oleks võimalik eelnevalt töödelda. Reisijatele annab see kindluse, et nende piiriületus kulgeb ladusalt. Integreeritud piirhalduse tugevdamine ja sisejulgeoleku suurendamine Praegu puudub Schengeni välispiiri tagant saabuvate viisanõudest vabastatud reisijate kohta eelnev teave. Nii rände kui ka julgeoleku seisukohast on selge vajadus teha eelkontrolle, et teha kindlaks mis tahes risk, mis kaasneb Schengeni alale reisiva viisanõudest vabastatud reisijaga. Praegu peavad piirivalvurid tegema otsuse Schengeni ala välispiiril, ilma et nad saaksid tugineda eelnevale hindamisele. 2014. aastal keelduti EL 28 välispiiril ligikaudu 286 000 kolmanda riigi kodaniku lubamisest ELi. Enamik keeldumisi registreeriti välisel maismaapiiril (81 %), järgnesid keeldumised õhupiiril (16 %). Umbes viiendik neist keeldumistest olid põhjustatud kehtiva viisa puudumisest, kuid valdav osa juhtudest oli seotud negatiivse hinnanguga, mis anti seoses rände- ja/või julgeolekuohuga, mida kolmanda riigi kodanik endas kannab. Europoli ning Euroopa piiri- ja rannikuvalve ohuhinnangutes kinnitatakse kõnealuste ohtude olemasolu nii ebaseadusliku rände kui ka julgeoleku vaatenurgast. Seepärast on ETIASe põhifunktsioon sellise teabe kontrollimine, mille viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikud on esitanud veebipõhises taotluses enne saabumist ELi välispiirile, kui kõnealuste kodanike puhul esineb teatav ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvatervisega seotud. Selleks töödeldakse automatiseeritult kõiki veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu esitatud taotlusi, kasutades muid ELi infosüsteeme, ETIASe spetsiaalset jälgimisnimekirja ja selgelt kindlaks määratud taustakontrollireegleid. Selle kontrollimisega on võimalik kindlaks teha reisiloa väljastamist takistavate faktiliste näitajate või mõistlike põhjuste puudumine. ETIASe loomisega antakse Euroopa piiri- ja rannikuvalvele volitused tagada ETIASe kesküksuse kaudu riikide piirivalvetaristutega ühendatud ja lõimitud ETIASe kesksüsteemi haldamine. Automatiseeritud töötluse käigus tagasi lükatud taotlused edastatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve juures tegutsevale ETIASe kesküksusele, kes kiiresti kontrollib esitatud teabe ja kindlakstehtud hoiatusteadete õigsust. Taotlused, millega seostub mõni hoiatusteade või päringutabamus, edastatakse vastutava(te)le liikmesriigile (liikmesriikidele). Vabadusel, Turvalisusel ja Õiglusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA) arendab ETIASe infosüsteemi edasi ja tagab selle tehnilise haldamise. Europol annab oma panuse julgeolekuküsimustes. Nõudes kõikidelt viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikelt kehtivat reisiluba, olenemata nende reisimise viisist või sisenemise kohast, kannab EL hoolt selle eest, et kõiki reisijaid kontrollitakse enne saabumist, austades samas täielikult nende viisavabadust. Kõnealune süsteem on eriti asjakohane maismaapiiril, sest maad mööda (jalgsi, autoga, bussiga, veoautoga, rongiga) reisivate viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul ei kogune reisijaid käsitlevat eelteavet ega eelnevat broneeringuinfot nii, nagu õhutsi ja/või meritsi reisijate puhul. Nii tugevdatakse ETIASega ELi sisejulgeolekut kahel viisil: esiteks tehakse selle abil kindlaks endast julgeolekuohtu kujutavad isikud enne kõnealuste isikute saabumist Schengeni välispiirile ning teiseks tehakse selle abil riiklikele õiguskaitseasutustele ja Europolile kättesaadavaks teave, kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimisega seotud konkreetse juhtumi puhul. Reisimise hõlbustamine

Samuti hõlbustab ETIAS viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike jaoks Schengeni välispiiri ületamist. ETIASe luba saadakse taotlusprotsessi kaudu, mis on lihtne, odav ja kiire ning ei eelda enamikul juhtudel mis tahes lisasammude astumist. Veolubade puhul sarnast süsteemi rakendavate riikide (USA, Kanada, Austraalia) kogemuste kohaselt saavad hinnanguliselt 95 % või rohkem taotlustest positiivse vastuse, mis edastatakse taotlejale mõne minutiga. Sõrmejälgi ja muid biomeetrilisi andmeid ei koguta. Luba kehtib viis aastat ja mitme reisi jaoks ning taotlemisel on lõiv vaid 5 eurot. Enne reisimist saadav luba annab Schengeni alale reisida soovivatele viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikele suurema selguse. Kui taotleja saab reisiloa, on see usaldusväärne varajane märk sellest, et tema sisenemine Schengeni alale on lubatav. Võrreldes praeguse olukorraga on see reisijate jaoks märkimisväärne täiustus. Isegi kui lõpliku otsuse isiku lubamise kohta Schengeni alale teevad ikkagi piirivalvurid välispiiril kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega, vähendab ETIAS oluliselt sisenemise keelamise juhtumite arvu piiripunktides. Piirivalvuritel on võimalik näha, kas nende ees seisev isik on saanud enne piirile saabumist reisiloa või mitte. Sel viisil vähendab ETIAS ka kulusid, mis tekivad vedajatel reisijate mere- ja õhupiirilt tagasisaatmisel. Isikud, kellele on keeldutud luba andmast, ei raiska Schengeni alale reisimisega aega ja raha. Sellised otsused võib otsuse teinud liikmesriigis edasi kaevata, lisaks ei tule algatada kauakestvat ja kulukat viisataotlusprotsessi, nagu tuleb teha sarnaste veoloasüsteemide puhul. ETIASe põhielemendid Määratlus Kavandatav ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) on ELi süsteem viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikele ELi välispiiri ületamisel. Süsteem võimaldab kindlaks teha, kas selliste isikute viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvatervisega seotud ohtu. Sel eesmärgil võetakse uue Schengeni alale sisenemise tingimusena kasutusele reisiluba ja ETIASe kehtiva reisiloa puudumise tulemuseks on Schengeni alale sisenemise keeld. Kui see on asjakohane, tuleb vedajatel lisaks kontrollida, et nende reisijatel on kehtiv ETIASe reisiluba, enne kui nad lubavad reisijad oma Schengeni riiki suunduvasse sõidukisse. Kehtiv reisiluba on reisijale usaldusväärne märk sellest, et ohuhinnangu põhjal, mis tehti enne tema saabumist Schengeni piiripunkti, võib eeldada, et ta on sobilik sisenemiseks Schengeni alale. Schengeni piirieeskirjades ette nähtud piirikontrolli teostab siiski piirivalvur, kes teeb lõpliku otsuse sisenemiseks loa andmise või selle andmisest keeldumise kohta. ETIAS koosneb ETIASe infosüsteemist, ETIASe kesküksusest ja ETIASe riiklikest üksustest. ETIASe infosüsteem hõlmab kesksüsteemi, kus toimub taotluste töötlemine; iga liikmesriigi ühtset riiklikku liidest, mis põhineb kõikide liikmesriikide jaoks ühtsel tehnilisel kirjeldusel ning ühendab riikide piiritaristud kesksüsteemiga; turvalist sidetaristut kesksüsteemi ja ühtsete riiklike liideste vahel; avalikku veebisaiti või mobiilseadmetele mõeldud mobiilirakendust; e-posti teenust; turvalise konto teenust, mis võimaldab taotlejatel esitada lisateavet ja/või -dokumente, kui seda peetakse vajalikuks; vedajate võrguväravat; veebiteenust, mis võimaldab kesksüsteemil ja välistel sidusrühmadel omavahel suhelda, ning tarkvara, mis võimaldab ETIASe kesküksusel ja ETIASe riiklikel üksustel taotlusi töödelda. Nii suures ulatuses, kui see on võimalik ja tehniliselt teostatav, korduskasutatakse ETIASe infosüsteemis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning selle sidetaristu riist- ja tarkvara komponente. Koostalitlusvõime luuakse ka muude infosüsteemidega, kus ETIAS peab päringuid tegema, nagu viisainfosüsteem, Europoli andmebaasid, Schengeni infosüsteem (SIS), Eurodac ja Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS). ETIASe kesküksus luuakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve juurde osana asjaomase asutuse õigus- ja poliitikaraamistikust. Ööpäev läbi tegutseval ETIASe kesküksusel on neli põhiülesannet: 1) tagada, et taotlustoimikutes säilitatavad andmed ja ETIASe infosüsteemis salvestatud andmed on õiged ja ajakohased; 2) vajaduse korral kontrollida reisiloa taotlusi, et kõrvaldada mis tahes ebaselgus seoses taotleja isikuga, kui automatiseeritud protsessis on saadud päringutabamus; 3) pärast konsulteerimist ETIASe taustakontrollinõukoguga määratleda ETIASe taustakontrollireeglite konkreetsed ohunäitajad ning neid kontrollida, rakendada, hinnata ja muuta ning 4) auditeerida korrapäraselt taotluste haldamist ja ETIASe taustakontrollireeglite rakendamist, eelkõige nende mõju põhiõigustele ning eriti õigusele eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Igas liikmesriigis loodava ETIASe riikliku üksuse põhiülesanne on teostada ohtuhindamine ja teha otsus reisiloa andmise kohta taotluste puhul, mis lükati automatiseeritud taotlusprotsessis tagasi. Kõnealustel üksustel peavad olema piisavad vahendid, et täita oma ülesandeid ööpäev läbi. Vajaduse korral peavad nad nõu teiste riiklike üksuste ja Europoliga ning esitavad arvamusi, kui teised liikmesriigid neilt nõu küsivad. Kõnealused üksused tegutsevad ka kesksete riiklike juurdepääsupunktidena seoses taotlustega saada juurdepääs ETIASe andmetele õiguskaitse eesmärgil, et tõkestada, avastada ja uurida nende pädevusvaldkonda kuuluvaid terroriakte või muid raskeid kuritegusid. Euroopa piiri- ja rannikuvalve juurde luuakse ka ETIASe taustakontrollinõukogu, millel on nõuandev funktsioon. Kõnealusesse nõukogusse kuulub iga ETIASe riikliku üksuse ja Europoli esindaja ning sellega konsulteeritakse ohunäitajate kindlaksmääramisel, hindamisel ja muutmisel ning ETIASe jälgimisnimekirja rakendamisel. Kohaldamisala ETIASt kohaldatakse viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike suhtes, sealhulgas – kui tuleb kontrollida julgeoleku- ja rahvatervisega seotud ohte – Euroopa Liidu kodanike pereliikmete ja vabalt liikumise õigust kasutavate kolmandate riikide kodanike pereliikmete suhtes, kui neil ei ole elamisluba. ETIASt ei kohaldata järgmiste isikute suhtes: pikaajalise viisa omanikud; kohaliku piiriliikluse loa omanikud; Schengeni ala mikroriikide kodanikud; diplomaatilise passi kasutajad ning laeva või lennuki meeskonna liikmed, kes täidavad oma ametikohustusi; ELi kodanike ja liidu õiguses sätestatud vabalt liikumise õigust kasutavate kolmandate riikide kodanike pereliikmed, kellel on kehtiv elamisluba; pagulaseks tunnistatud isikud; kodakondsuseta isikud või muud liikmesriigis elavad ja liikmesriigi välja antud reisidokumenti kasutavad isikud. ETIASt ei kohaldata ELi kodanike suhtes. Seetõttu peavad kolmandate riikide kodanikud, kellel on mitu kodakondsust, sealhulgas mõne ELi liikmesriigi kodakondsus, kasutama Schengeni alale sisenemisel asjaomase ELi liikmesriigi välja antud passi. Kohaliku piiriliikluse loa omanikud on ETIASe määruse kohaldamisalast välja jäetud seni, kuni on hinnatud põhjalikult selle isikute rühmaga seotud julgeolekuriske kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid. Euroopa Komisjon uurib vajadust muuta määrust (EÜ) nr 1931/2006, kandmaks hoolt selle eest, et kohaliku piiriliikluse lubade väljaandmise tingimustega on tagatud asjakohane julgeolekuohtu hindamine, samas vähendamata mingilgi moel lihtsustusi, mis on võimaldatud kohaliku piiriliikluse loa omanikele kõnealuse määruse ja Schengeni piirieeskirjadega. Samuti uurib Euroopa Komisjon loa enda turvaelemente. Reisiloa taotlemise ja väljaandmise protsess

Seadusandlikus ettepanekus on kirjeldatud üksikasjalikult reisiloa väljaandmise või selle väljaandmisest keeldumise praktilisi samme ja protsessi. Allpool esitatud joonisel on antud ülevaade protsessist viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodaniku vaatenurgast. Joonis 1. Reisija teekond ETIASega Veebipõhine taotlus Taotleja koostab enne kavandatavat reisi spetsiaalsel veebisaidil või spetsiaalse mobiilirakenduse abil veebipõhise taotluse. Taotluse täitmisel palutakse igal taotlejal esitada järgmised andmed: –perekonnanimi, eesnimi (eesnimed), sünnijärgne perekonnanimi, tavaline nimi (tavalised nimed); sünniaeg, -koht ja -riik, sugu, praegune kodakondsus, taotleja vanemate eesnimed; kodune aadress; –reisidokument; –vajaduse korral muu kodakondsus; –teave alalise elukoha kohta; –e-posti aadress ja telefoninumber; –liikmesriik, kuhu kavatsetakse esimesena siseneda; –haridus ja andmed praeguse töökoha kohta; –vastused mitmele ETIASe taustaküsimusele (teave tervisliku seisundi kohta, mis võib põhjustada epideemia, või muu nakkus- või nakkava parasiithaiguse kohta; karistusandmed; teave viibimise kohta sõjatsoonis; mis tahes varasem otsus naasta piirile või korraldus lahkuda ELi liikmesriigi territooriumilt); –kui taotleja on alaealine, siis alaealise eest vastutava isiku andmed; –kui taotluse esitab mõni muu isik kui taotleja, siis asjaomase isiku andmed ja (vajaduse korral) selle äriühingu andmed, keda ta esindab; –ELi kodanike / vabalt liikumise õigust omavate kolmandate riikide kodanike pereliikmete puhul, kellel puudub elamisluba, staatus perekonnas; selle pereliikme isikuandmed, kellega taotlejal on side; perekondliku sideme liik. Taotluse täitmisele veebis ei kulu üle kümne minuti. Peale kehtiva passi ei ole esitatud küsimustele vastamiseks vaja mingeid dokumente. ETIAS võtab vastu taotlused, mis on esitatud taotleja nimel, olukorras, kus viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodanik ei saa ise taotlust koostada (nt vanuse või kirjaoskuse taseme tõttu, infotehnoloogiale juurdepääsu puudumise tõttu või suutmatuse tõttu seda kasutada). Sellistel juhtudel võib taotluse esitada kolmas isik, tingimusel et taotlusesse on märgitud kõnealuse isiku andmed.

Taotlejad, kellel on kavas alustada oma reisi kaugelt, ostavad tavaliselt pileti internetist või reisiagendilt. Mõlema võimaluse puhul kasutatakse infotehnoloogiat. Seega on taotlejal otsene juurdepääs ETIASe taotluse esitamiseks vajalikule tehnoloogiale või võimalus paluda reisiagendil esitada taotlus enda nimel. Lõivu tasumine Kui taotlus on valmis, nõutakse kõikidelt üle 18 aasta vanustelt taotlejatelt lõivu 5 eurot taotluse kohta. See makse tehakse elektrooniliselt eurodes, kasutades krediitkaarti või muud makseviisi. Kasutatavaid makseviise võidakse hilisemas etapis veel täpsustada, et kaasata täiendavad ja ajakohased makseviisid, võttes arvesse tehnoloogia arengut ja makseviiside kättesaadavust, vältimaks takistuste tekitamist sellistele viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikele, kellel ei pruugi olla ETIASe loa taotlemisel teatud makseviisidele juurdepääsu. Makset haldab pank või finantsvahendaja. Makse tegemisel nõutav teave esitatakse üksnes finantstehingu haldajale ja ETIASes seda taotlusega seoses ei töödelda. Pärast makse laekumist loetakse ETIASe taotlus automaatselt esitatuks. Taotluse töötlemine Taotluse hindamise ja taotluse kohta otsuse tegemise protsess algab kohe pärast lõivu tasumise kohta kinnituse saamist. Taotlust töödeldakse automatiseeritult. Vajaduse korral töötlevad ETIASe kesküksus ja ETIASE riiklik(ud) üksus(ed) taotlust käsitsi. 1. etapp. Automatiseeritud töötlemine Selles automatiseeritud etapis töödeldakse isikuandmeid, reisidokumendiga seotud andmeid ja taustaküsimustele antud vastuseid. Kesksüsteem teostab mõne minutiga taotleja esitatud andmete täisautomatiseeritud võrdlemise muude infosüsteemide andmete ja ETIASe jälgimisnimekirjaga, võttes arvesse ETIASe selgelt kindlaks määratud taustakontrollireegleid. Joonis 2. Taotluste automatiseeritud töötlemine Selle automatiseeritud protsessi eesmärk on tagada, et –ei oleks juba olemas ühtki teist kehtivat reisiluba, taotluses reisidokumendi kohta esitatud teave ei vastaks mõnes teises teistsuguste isikuandmetega seonduvas reisiloa taotluses esitatud teabele ning taotleja või seotud reisidokument ei vastaks mõne tagasi lükatud, kehtetuks tunnistatud või tühistatud reisiloa taotlusega hõlmatud taotlejale või reisidokumendile (ETIAS); –taotleja kohta ei ole esitatud sisenemiskeeldu käsitlevat hoiatusteadet (SIS) ja/või taotluse jaoks kasutatud reisidokument ei vasta reisidokumendile, mille kadumisest, varastamisest või kehtetuks tunnistamisest on teada antud (SIS ja Interpoli SLTD andmebaas); –taotleja kohta ei ole esitatud Euroopa vahistamismääruse alusel hoiatusteadet ja teda ei otsita taga väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks (SIS); –taotlejat ei ole tunnistatud ei varem ega praegu viibimisaja ületajaks ning tema riiki lubamisest ei ole keeldutud (riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem); –ühtki taotleja viisataotlust ei ole viisainfosüsteemis (VIS) tagasi lükatud (nende riikide kodanike puhul, millele anti viisavabadus viis või vähem aastat tagasi, ja taotlejate puhul, kellel on rohkem kui üks kodakondsus); –taotleja ja taotluses esitatud andmed vastavad Europoli andmebaasides salvestatud teabele; –hinnatakse ebaseadusliku rände alaseid riske, eriti seda, kas taotleja suhtes on tehtud pärast rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmist või tagasilükkamist tagasisaatmisotsus või kas talle on väljastatud väljasaatmiskorraldus (Eurodac);

–taotleja kohta puuduvad karistusandmed (ECRIS); –taotleja ja/või tema reisidokumendi kohta ei ole esitatud Interpoli hoiatusteadet (TDAWN). Kõnealuse automatiseeritud protsessiga kantakse hoolt ka selle eest, et taotleja ei oleks ETIASe jälgimisnimekirjas, ja kontrollitakse, kas taotleja on vastanud jaatavalt ükskõik millisele ETIASe taustaküsimusele. Taotluse hindamisel kasutatakse ETIASe kesksüsteemis selgelt kindlaks määratud taustakontrollireegleid. Need eeskirjad sisaldavad algoritmi, mille alusel võrreldakse ETIASe taotlustoimikus salvestatud andmeid, ja konkreetseid ohunäitajaid, mis osutavad kindlaks tehtud ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvatervisega seotud ohule. Konkreetsed ohunäitajad määrab kindlaks ETIASe kesküksus pärast konsulteerimist ETIASe taustakontrollinõukoguga (vt allpool). Ebaseadusliku rände, julgeoleku- ja rahvatervisega seotud ohtude kindlaksmääramisel võetakse aluseks –riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi statistika viibimisaja ületamise või sisenemise keelamise ebatavaliste määrade kohta kolmandate riikide kodanike konkreetsete rühmade puhul; –ETIASe statistika, mis käsitleb keeldumist reisiloa väljastamisest kolmandate riikide kodanike konkreetsete rühmadega seonduvate ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvatervisega seotud ohtude tõttu; –nii riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kui ka ETIASe loodud statistika ETIASe taotlusvormide kaudu kogutud teabe ja viibimisaja ületamise või sisenemiskeeldude vahelise seose kohta; –liikmesriikide esitatud teave liikmesriikides kindlaks tehtud konkreetsete julgeolekuohtu näitajate või ohtude kohta; –liikmesriikide ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) esitatud teave konkreetsete rahvatervisega seotud ohtude kohta. Taustakontrollireeglid ning ebaseadusliku rände, julgeoleku- ja rahvatervisega seotud ohtu näitajad on sihipärased, proportsionaalsed ja konkreetsed. Kõnealuste eeskirjade jaoks kasutatavad andmed ei põhine mingil juhul isiku rassil või etnilisel päritolul, poliitilistel vaadetel, usutunnistusel või filosoofilistel veendumustel, ametiühingu liikmesusel, seksuaalelul või seksuaalsel sättumusel. Kui automatiseeritud protsessi käigus ei avastatud ühtki päringutabamust või elementi, mis nõuab lisaanalüüsi, väljastatakse reisiluba automaatselt ja taotlejat teavitatakse e-posti teel. Selline positiivne vastus antakse valdava osa taotluste puhul (eeldatavasti enam kui 95 % juhtudest) ja see edastatakse taotlejale mõne minuti jooksul pärast makse tegemist. Kui automatiseeritud protsessi käigus on kindlaks tehtud mõni päringutabamus või element, mis vajab lisaanalüüsi, hinnatakse taotlust edasi käsitsi. 2. etapp (vajaduse korral). Käsitsi töötlemine ETIASe kesküksuses Kui automatiseeritud kontrollimise käigus saadakse päringutabamus mõnes muus infosüsteemis või ETIASe jälgimisnimekirjas, tehakse kindlaks konkreetsed ohunäitajad või esineb ebakindlus taotleja isiku osas, järgneb taotluse käsitsi töötlemine ETIASe kesküksuses. ETIASe kesküksus kontrollib taotlust, et kõrvaldada mis tahes ebaselgus seoses taotleja isikuga, kasutades automatiseeritud protsessis saadud teavet. Sellegi tulemusel võidakse teha taotluse kohta 12 tunni jooksul positiivne otsus. Kinnitatud päringutabamuse esinemise korral edastatakse taotlus selle liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele, mille taotleja on taotlusprotsessis märkinud riigina, kuhu ta kavatseb esimesena siseneda. Eeldatavasti tehakse pärast andmete kontrollimist ETIASe kesküksuses positiivne otsus veel 3–4 % taotluste kohta. Ülejäänud 1–2 % ETIASe taotluseid, mille puhul on saadud päringutabamus(ed), jäävad edastamiseks ETIASe riiklikele üksustele, kus töödeldakse taotlusi käsitsi ja tehakse otsus. 3. etapp (vajaduse korral). Käsitsi töötlemine selle liikmesriigi ETIASe riiklikus üksuses, kuhu taotleja kavatseb esimesena siseneda Kui ETIASe kesksüsteemi automatiseeritud protsessi käigus saadakse (kinnitatud) päringutabamus ükskõik millises kasutatud andmebaasis või ETIASe jälgimisnimekirjas ja/või esineb märke sellest, et taotleja vastab taustakontrollireeglitele, edastatakse taotlus ETIASe riiklikule üksusele. ETIAS edastab taotluse automaatselt liikmesriigile, mille reisija on märkinud taotlusesse riigina, kuhu ta kavatseb esimesena siseneda.

Pärast taotluse edastamist vastutavale ETIASe riiklikule üksusele peab asjaomane üksus taotlust hindama ja teavitama taotlejat tehtud (negatiivsest või positiivsest) otsusest hiljemalt 72 tundi pärast taotluse laekumist. ETIASe riikliku üksuse ülesanne on hinnata ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvatervisega seotud ohtu ning otsustada, kas reisiluba välja anda või selle väljaandmisest keelduda. Kui taotleja saab oma taotluse kohta negatiivse otsuse, on tal alati õigus otsus edasi kaevata. Kaebus esitatakse taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega. Peale selle on ette nähtud erikord seoses humanitaarsete kaalutluste, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustustega, mille puhul ETIASe riiklikud üksused võivad anda välja reisilube, millel on piiratud territoriaalne ja ajaline kehtivus. Kui teave, mille reisija on taotluses esitanud, ei võimalda ETIASe riiklikul üksusel otsustada, kas reisiluba välja anda või selle väljaandmisest keelduda, võib asjaomane üksus paluda taotluse esitajalt rohkem teavet ja/või dokumente. Seda tehakse e-posti teel, märkides selgelt, millised puuduvad andmed ja/või dokumendid tuleb esitada. See teave tuleb esitada seitsme tööpäeva jooksul ja ETIASe riiklik üksus peab töötlema seda teavet hiljemalt 72 tundi pärast reisijalt kõnealuse teabe saamist. Erandlikel asjaoludel võidakse taotlejale esitada e-posti teel kutse tulla oma elukohariigis asuvasse konsulaati vestlusele. Hinnates oma vastutusalasse kuuluvaid taotlusi käsitsi, võivad ETIASe riiklikud üksused kasutada teavet, mis on kättesaadav riiklikes andmebaasides või muudes detsentraliseeritud süsteemides, millele neil on juurdepääs. Selle käigus konsulteeritakse ka teiste liikmesriikide vastutavate asutuste ja Europoliga, kes saavad juurdepääsu asjakohastele lisaandmetele või -dokumentidele, kui nad vastutavad andmete eest, mis tõid võrdlemisel muude infosüsteemidega kaasa päringutabamuse. Konsulteeritavate liikmesriikide ETIASe riiklikud üksused esitavad seejärel 24 tunni jooksul taotluse kohta põhjendatud positiivse või negatiivse arvamuse, mis salvestatakse taotlustoimikusse. Kui üks või mitu konsulteeritud ETIASe riiklikest üksustest esitab taotluse kohta negatiivse arvamuse, keeldub vastutav liikmesriik reisiloa väljastamisest. Kõnealuse käsitsi töötlemise puhul on hädavajalik, et õiguskaitseasutustel oleks juurdepääs ETIASes salvestatud asjakohasele ja selgelt kindlaks määratud teabele, kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Juurdepääs, mis on antud õiguskaitse eesmärgil viisainfosüsteemi (VIS) andmetele, on juba osutunud tulemuslikuks, aidates uurijatel teha märkimisväärseid edusamme inimkaubanduse, terrorismi ja uimastikaubandusega seotud juhtumite puhul. Viisainfosüsteem paraku ei sisalda andmeid viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta. Kuritegevuse üleilmastumise ajastul võib õiguskaitseasutuste juurdepääs ETIASe tekitatud teabele olla vajalik konkreetse uurimise raames ning selleks, et leida tõendeid ja teavet isiku kohta, keda kahtlustatakse kuriteo toimepanekus või kes on kuriteo ohver. Samuti võivad ETIASes salvestatud andmed olla vajalikud selleks, et teha kindlaks terroriakti või muu raske kuriteo toimepanija, eriti kui on vaja kiiresti tegutseda. Nimetatud eesmärgil juurdepääs ETIASe andmetele tuleks anda üksnes pärast pädevate asutuste taotlust, kus on põhjendatud juurdepääsu vajalikkust. Taotluse peaks eelnevalt läbi vaatama kohus või asutus, kes tagab täieliku sõltumatuse ja erapooletuse. Samas äärmiselt pakilistes olukordades võib õiguskaitseasutustele olla oluline saada viivitamata isikuandmed, mis on vajalikud, et ära hoida raske kuriteo toimepanek või võtta vastutusele selle toimepanijad. Sellistel juhtudel toimub ETIASest saadud isikuandmete läbivaatamine nii ruttu kui võimalik pärast seda, kui pädevatele asutustele on võimaldatud sellistele andmetele juurdepääs. Et välistada õiguskaitseasutuste süstemaatilised otsingud ETIASes, antakse juurdepääs ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetele üksnes konkreetsetel juhtudel ja vaid siis, kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Määratud asutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu ETIASele üksnes siis, kui neil on piisavalt alust arvata, et selle abil saadakse teavet, mis aitab olulisel määral kaasa terroriakti või muu raske kuriteo tõkestamisele, avastamisele või uurimisele. Määratud asutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu ETIASele vaid juhul, kui varasemad otsingud kõikides liikmesriigi asjakohastes andmebaasides ja Europoli andmebaasides ei ole viinud vajaliku teabeni. Kui taotluse käsitsi töötlemine leiab aset Europoli andmetes saadud päringutabamuse tulemusel, konsulteerib vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus Europoli pädevusalasse jäävate juhtumite puhul Europoliga. Sellistel juhtudel edastab asjaomase liikmesriigi ETIASe riiklik üksus Europolile taotlustoimiku asjakohased andmed ja konsulteerimise seisukohast vajaliku(d) päringutabamuse(d) ning taotleja esitatud asjakohased lisaandmed või -dokumendid. Europol esitab põhjendatud arvamuse 24 tunni jooksul. ETIASe riiklik üksus laadib lõppotsust käsitleva teabe üles kesksüsteemi. Kui süsteem teavitab taotlejat otsusest, antakse talle vajaduse korral teada, milline riigi ametiasutus vastutas tema reisiloa taotluse töötlemise ja selle kohta otsuse tegemise eest. ETIASe kesksüsteem, kesküksus ja riiklik üksus säilitavad andmed kõikide tehtud andmetöötlustoimingute kohta. Need andmed hõlmavad toimingu kuupäeva ja kellaaega, taotluse automatiseeritud töötlemisel kasutatud andmeid ja kontrollimisel saadud päringutabamusi. Reisiloa kohta tehtud otsus, nii positiivne kui ka negatiivne, peab olema põhjendatud ja lahti seletatud. Otsuse teinud üksus salvestab otsuse ja vastava põhjenduse konkreetsesse ETIASe taotlustoimikusse. ETIASe riiklik üksus teeb lõppotsuse kõikidel juhtudel kahe nädala jooksul pärast taotluse laekumist kesksüsteemi. Taotlejatele vastamine Taotlejad saavad e-kirja koos kehtiva reisiloaga ja loa numbriga või reisiloa väljastamisest keeldumise põhjendusega. Reisiluba kehtib viis aastat (või kuni passi kehtivusaja lõppemiseni). Kui reisiloa väljastamisest keeldutakse, antakse taotlejale teada, milline riigi ametiasutus vastutas tema reisiloa taotluse töötlemise ja selle kohta otsuse tegemise eest, ning samuti teave korra kohta, mida tuleb järgida otsuse edasikaebamise korral. Vedajate teostatav kontroll Vedajad peavad veenduma enne viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike sõidukisse sisenemist, et neil on kehtiv ETIASe reisiluba. Nad võivad kasutada selleks veebipõhist liidest või muid mobiilseid tehnilisi lahendusi. Kui kehtiva reisiloaga reisija lubamisest Schengeni alale hiljem keeldutakse, vastutab vedaja reisija tagasiviimise eest kohta, kus reisija sõidukisse sisenes, kuid talle ei määrata mingit karistust. Kui sõidukisse lubatakse reisija, kellel ei ole kehtivat reisiluba, ja tema lubamisest Schengeni alale hiljem keeldutakse, vedaja mitte üksnes ei vastutata reisija tagasiviimise eest kohta, kus reisija sõidukisse sisenes, vaid talle määratakse ka karistus. Saabumine Schengeni ala piiripunkti Kui reisija saabub piiripunkti, loeb piirivalvur tavapärase piirikontrolli käigus elektrooniliselt reisidokumendi andmeid. See käivitab päringu Schengeni piirieeskirjades ette nähtud eri andmebaasides, sealhulgas ETIASes, mis annab ajakohase teabe reisiloa staatuse kohta. ETIASe toimikule endale piirivalvur piirikontrolli tegemiseks juurde ei pääse. Kehtiva reisiloa puudumisel peab piirivalvur keelduma reisija lubamisest Schengeni alale ja lõpetama piirikontrolli. Reisija ja sisenemiskeeld registreeritakse vastavalt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitlevale määrusele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Kehtiva reisiloa olemasolu korral tehakse piirikontroll kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega. Selle tulemusel võidakse reisijal lubada siseneda Schengeni alale või Schengeni piirieeskirjades kindlaks määratud tingimustel selle lubamisest keelduda.

Reisilubade kehtetuks tunnistamine või tühistamine Väljaantud reisiluba tuleb tühistada või kehtetuks tunnistada kohe, kui ilmneb, et loa väljaandmise tingimused ei olnud loa väljaandmise ajal täidetud või ei ole enam täidetud, eriti kui on tõsine põhjus arvata, et reisiluba saadi pettuse teel. Kehtetuks tunnistamise või tühistamise otsuse teevad selle liikmesriigi ametiasutused, kelle valduses on kehtetuks tunnistamise või tühistamiseni viivad tõendid, või selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, mille taotleja on märkinud riigina, kuhu ta kavatseb esimesena siseneda. Eriti kui sisenemiskeelu jaoks koostatakse uus SISi hoiatusteade, teavitab SIS ETIASe kesksüsteemi, mis omakorda kontrollib, kas asjaomane uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale. Kui see on nii, teavitatakse viivitamata hoiatusteate koostanud liikmesriiki, kellel tuleb reisiluba kehtetuks tunnistada. Europoli roll Europol annab oma panuse lisaväärtusse, mille ETIAS loob ELi sisejulgeoleku aspektist. See peegeldab Europoli rolli ELi teabekeskusena ja tugevdatud õigusraamistiku peamise julgeolekukoostöö vahendina. ETIASe reisiloa taotlejate esitatud andmeid võrreldakse andmetega, mida Europol säilitab inimeste kohta, keda kahtlustatakse kuriteo toimepanekus või kuriteos osalemises, kes on kuriteos süüdi mõistetud või kelle puhul on olemas faktilised näitajad või on mõistlikke põhjuseid uskuda, et nad panevad toime kuriteo. Europolil on ainulaadne võimalus kombineerida teavet, mis ei ole üksikutele liikmesriikidele või muudes ELi andmebaasides kättesaadav. Just sel põhjusel kaasatakse Europol osalemise kaudu ETIASe taustakontrollinõukogus ETIASe taustakontrollireeglite kindlaksmääramisse. Samuti haldab Europol oma andmete piires ETIASe jälgimisnimekirja. Lisaks võivad ETIASe riiklikud üksused konsulteerida Europoliga järelmeetmete võtmisel päringutabamuse suhtes, mis on saadud ETIASe automatiseeritud töötlemise käigus Europoli pädevusse kuuluva juhtumi puhul. See võimaldab ETIASe riiklikel üksustel kasutada Europolile kättesaadavat asjakohast teavet, hinnates ETIASe taotlust, mille on esitanud isik, kes võib kujutada endast julgeolekuohtu. Lõpetuseks võib Europol konkreetsel juhul, kui ta toetab oma pädevusvaldkonda kuuluvat liikmesriikide tegevust terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamisel, avastamisel või uurimisel, taotleda võimalust tutvuda ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega. ETIASe tehniline taristu ETIAS tagab tehnilise taristu –taotlejatele, et esitada veebis reisiloa taotluse jaoks nõutav teave, ning asjakohased suunised kasutamiseks kahtluste esinemise korral; –ETIASe kesksüsteemile, et luua, ajakohastada ja kustutada reisiloa taotlus, ning esitab kogutud teabe taotluse haldamiseks seni, kuni on tehtud otsus reisiluba anda või selle andmisest keelduda; –ETIASe kesksüsteemile, et töödelda taotleja isikuandmeid eesmärgiga teha konkreetsetes andmebaasides päringuid ja hankida neist taotluse hindamiseks taotleja kohta teavet; –piirivalvuritele, et pääseda Schengeni piiripunktist ligi taotleja reisiloa staatust käsitlevale teabele, lugedes reisidokumendi masinloetaval alal esitatud andmeid või kasutades taotluse numbrit; –vedajatele, et kontrollida reisiloa staatust, kasutades üksnes reisidokumendi masinloetaval alal esitatud andmeid või taotluse numbrit; –ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste töötajatele, et hallata taotluste menetlemist, sealhulgas vahetada teavet teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja teavitada taotlejaid; –ETIASe kesküksusele ning ETIASe riiklike üksuste töötajatele ja pädevatele asutustele, et esitada anonüümseks muudetud andmeid kasutades statistikat, võimaldamata asjaomaseid isikuid statistika väga väikesele rühmale kitsendamisega tuvastada. ETIASe tehniline taristu peab olema piirikontrollitoimingute ja vedajate jaoks 99,9 % ööpäevast kättesaadav. Samuti peab ETIASe infosüsteem tagama kõige kõrgemal tasemel julgeolekukaitsemehhanismid, et hoida ära sissetung, volitamata isikute juurdepääs andmetele ja andmete avalikustamine selliste isikute poolt, korruptsioon ja andmete terviklikkuse kadumine. Selle nõude täitmiseks võetakse rakendusmeetmena vastu julgeolekukava. Andmete säilitamise tähtaeg Üldjuhul säilitatakse ETIASe taotluse andmeid viis aastat pärast reisiloa viimast kasutust või viimast reisiloa väljastamisest keeldumise, reisiloa kehtetuks tunnistamise või reisiloa tühistamise otsust. See säilitamistähtaeg vastab tähtajale, mis on kehtestatud andmete säilitamiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kus sisenemisluba antakse ETIASe reisiloa alusel. Andmete säilitamise tähtaegade vastavusse viimisega kantakse hoolt selle eest, et nii riiki sisenemise andmeid kui ka seonduvaid reisiloa andmeid säilitatakse sama kaua, ja see on ETIASe ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostalitluse lisaelement. See andmete säilitamise tähtaegade vastavusse viimine on vajalik, et võimaldada pädevatel asutustel teha Schengeni piirieeskirjades ja ETIASes ette nähtud ohuanalüüs. Andmete säilitamise tähtaeg vähendab ka uuesti registreerimise sagedust ja on kasulik kõikidele reisijatele. Kõnealuse tähtaja möödudes kustutatakse ETIASe taotlustoimik automaatselt ja täielikult. Koostalitlus ja ressursside jagamine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga

Kavandatav määrus sisaldab üldist põhimõtet, et ETIAS tugineb koostalitlusele konsulteeritavate infosüsteemidega (riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, SIS, VIS, Europoli andmebaasid, Eurodac ja ECRIS), ning kõnealuste infosüsteemide, eelkõige riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi jaoks välja töötatud komponentide korduskasutamisele. Selle lähenemisviisiga saavutatakse ETIASe loomisel ja toimimisel märkimisväärne kulude kokkuhoid. ETIASel ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemil saab olema ühine kolmandate riikide kodanike isikuandmeid sisaldav teabehoidla. ETIASe taotlusest pärit lisaandmeid (nt elukohateave, vastused taustaküsimustele, IP-aadress) ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid hoitakse eraldi, kuid need on seotud nimetatud ühiste ja ühtsete isikuandmeid sisaldavate toimikutega. See lähenemisviis on igati kooskõlas 6. aprilli 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ esitatud koostalitlusstrateegiaga ning hõlmab kõiki asjakohaseid andmekaitsetagatisi. Jagatakse või korduskasutatakse järgmisi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi komponente: –laivõrk (praegu Testa-ng nime kandev virtuaalne võrk, mis ühendab liikmesriikide domeenid keskdomeeniga), millel on piisavalt võimsust, et edastada ETIASe teavet riikide taristute ja kesksüsteemi vahel; –ühtne riiklik liides, mis on eu-LISA välja töötatud ja rakendatav üldine süsteem, millega pakutakse teenuseid side pidamiseks riikide piirikontrollitaristute ja kesksüsteemi vahel ning mida hakatakse kasutama ka ETIASe sõnumite edastamiseks; –tehniliste vahendite puhul, mis võimaldavad vedajatel teha päringuid Schengeni alale reisivate viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike ETIASe staatuse kohta, kasutavad sama teenust, mida pakutakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile; –tehniliste vahendite puhul, mis võimaldavad taotlejatel esitada ETIASes taotluseid (veebiliides ja mobiilirakendus), kasutavad taristut, mis on loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi jaoks, et kontrollida lubatud viibimisaja allesjäänud kestust. Arendusetapi ja rakendusetapi kulud ETIASe väljatöötamise kulud on hinnangute kohaselt 212,1 miljonit eurot ja keskmised iga-aastased tegevuskulud 85 miljonit eurot. ETIAS on rahaliselt jätkusuutlik, sest iga-aastased tegevuskulud kaetakse lõivudest saadava tuluga. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016) 194 final). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK seoses teabe vahetamisega kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemiga (ECRIS) ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK. 2.KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Konsulteerimine huvitatud isikutega ETIASe ettepaneku koostamisel tugineti teostatavusuuringule. Selle uuringu osana kogus komisjon liikmesriikide piirikontrolli- ja julgeolekuekspertide seisukohti. Peale selle arutati ETIASe ettepaneku põhielemente kõrgetasemelises koostalitlusvõime eksperdirühmas, mis moodustati tugevamaid ja arukamaid piire käsitleva 6. aprilli 2016. aasta teatise järelmeetmena. Samuti peeti nõu lennu-, mereveo- ja raudteeveo-ettevõtjate ning välist maismaapiiri omavate ELi liikmesriikide esindajatega. Teostatavusuuringu raames konsulteeriti ka ELi Põhiõiguste Ametiga. Mõju hindamine ETIASt käsitlev seadusandlik ettepanek põhineb 2016. aasta juunist oktoobrini korraldatud teostatavusuuringu tulemustel. 3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatavate meetmete kokkuvõte Seadusandlikus ettepanekus on määratud kindlaks ETIASe eesmärk, funktsioonid ja ülesanded. Ettepanekus antakse Euroopa piiri- ja rannikuvalvele volitused tagada ETIASe kesküksuse loomine ja haldamine. Peale selle antakse Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametile (eu-LISA) volitused tehniliselt välja arendada ja tagada süsteemi operatiivjuhtimine. Oluline roll ETIASe julgeolekueesmärkide saavutamise tagamisel antakse ka Europolile. Seepärast on lisatud käesolevasse ettepanekusse sellest tulenevad määruse (EL) nr 2016/399, määruse (EL) nr 2016/1624, määruse (EL) nr 1077/2011 ja määruse (EL) nr 2016/794 muudatused. Muudatuste kohta, mis tuleb teha sellest tulenevalt määrustesse, mis käsitlevad süsteeme, millest ETIAS päringuid teeb, koostab komisjon eraldi ettepanekud. Käesolevas seadusandlikus ettepanekus määratakse kindlaks ETIASe elemendid. Tehnilistes ja süsteemi toimimise üksikasjades lepitakse kokku hilisemas etapis rakendusotsuste raames, kus komisjon võtab vastu lisameetmed ja -eeskirjad, mis käsitlevad –koostalitlusvõime loomist ja selle kõrgetasemelisust; –veebisaidi tehnilist kirjeldust ja tingimusi; –andmete sisestamist; –konkreetsete andmekategooriate määratlemist; –juurdepääsu andmetele; –konsulteeritavate infosüsteemide kindlaksmääramist; –taustakontrollireeglite kindlaksmääramist; –andmete muutmist, kustutamist ja ennetähtaegset kustutamist;

–andmete säilitamist ja juurdepääsu andmetele; –toimimisnõudeid, sealhulgas tehniliste seadmete minimaalset tehnilist kirjeldust. Õiguslik alus Käesolevas ettepanekus kasutatakse määruse õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkte b ja d. Artikli 77 lõike 2 punktid b ja d on sobiv õiguslik alus, et veelgi täpsustada liikmesriikide välispiiride ületamisega seotud meetmeid, töötada välja standardid ja kord, mida liikmesriikidel tuleb järgida isikute kontrollimisel välispiiridel, ning määrata kindlaks meetmed, et kehtestada järk-järgult välispiiride integreeritud haldamissüsteem. Peale selle on kasutatud ettepanekus õigusliku alusena artikli 87 lõike 2 punkti a, et võimaldada rangetel tingimustel juurdepääs õiguskaitse eesmärgil. See täiendav õiguslik alus, mida kasutatakse õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu võimaldamiseks, hõlmab sama seadusandlikku tavamenetlust, mida kohaldatakse artikli 77 lõike 2 punktide b ja d alusel. Lõpetuseks tugineb ettepanek ka artikli 88 lõike 2 punktile a, kuivõrd sellega muudetakse Europoli ülesannete loetelu. Subsidiaarsuse põhimõte Esitatud algatus jääb ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti b kohaldamisalasse, kus Euroopa Liit on pädev võtma vastu meetmeid, mis on seotud isikute kontrollimise ja tõhusa järelevalvega liikmesriikide välispiiride ületamise üle. Praegune ELi raamistik liikmesriikide välispiiride ületamise kohta ei paku viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike andmete automatiseeritud, koordineeritud ja ühtse eelneva läbivaatamise võimalust. See ei võimalda liikmesriikidel kohaldada ühiseid Schengeni eeskirju ühtlustatud ja koordineeritud viisil. Probleem on selgelt piiriülene, sest viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikud võivad vabalt valida koha, kus nad Schengeni alale sisenevad, et vältida teatud kontrolle teatavates piiripunktides. Mis puudutab viisataotlejaid, siis teave viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta peaks olema kättesaadav, et suurendada isikute puhul tehtava julgeoleku- ja rändekontrolli tõhusust ning parandada ELi välispiiri haldamise üldist kvaliteeti. Liikmesriigid ei suuda kõnealuseid eesmärke üksi tegutsedes piisaval määral saavutada ja need on paremini saavutatavad liidu tasandil. Proportsionaalsuse põhimõte Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Esitatud algatus kujutab endast Schengeni acquis’ edasiarendust eesmärgiga tagada välispiiril ühiste eeskirjade ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides, kes on kaotanud ära kontrolli sisepiiridel. Seeläbi luuakse õigusakt, mis annab Euroopa Liidule vahendid kandmaks hoolt selle eest, et kõik liikmesriigid kohaldaksid viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul ebaseadusliku rände, julgeoleku- ja rahvatervisega seotud ohtude hindamise eeskirju sama järjepidevalt kui nad teevad seda selliste kolmandate riikide kodanike puhul, kellelt nõutakse viisat. Samuti antakse sellega õiguskaitseasutustele võimalus tutvuda ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega, kui see on konkreetse terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise juhtumi puhul vajalik. Sellisel juhul pakub ETIAS – juhul kui varasemad otsingud riiklikes ja Europoli andmebaasides ei ole viinud vajaliku teabeni – riiklikele õiguskaitseasutustele ja Europolile välja õigeaegse, täpse, turvalise ja kulutõhusa viisi, kuidas uurida viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikke, keda kahtlustatakse terrorismis või raske kuriteo toimepanekus (või kes on selle ohvrid). See võimaldab pädevatel asutustel tutvuda selliste raskete kuritegude toimepanekus kahtlustatavate (või nende ohvriks olevate) viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike ETIASe taotlustoimikuga. Ettepanek sisaldab kõiki asjakohaseid andmekaitsetagatisi ja on proportsionaalne õigusega isikuandmete kaitsele. Selles on järgitud võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet, see sisaldab rangeid andmeturbe sätteid ja selles ei nõuta andmete töötlemist pikema aja vältel kui on hädavajalik selleks, et võimaldada süsteemil toimida ja saavutada oma eesmärgid. Nähakse ette ja rakendatakse täielikult kõik kolmandate riikide kodanike põhiõiguste tõhusaks kaitseks vajalikud kaitsemeetmed ja mehhanismid (vt allpool jaotis põhiõiguste kohta). Süsteemi toimimiseks ei ole vaja liidu tasandil täiendavaid protsesse ega ühtlustamist; kavandatud meede on seega proportsionaalne, sest ei lähe kaugemale sellest, mis on liidu tasandil vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks. Õigusakti valik Kavandatav vahend: määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Käesoleva ettepanekuga luuakse keskne süsteem, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel Schengeni välispiiri haldamisel koostööd, mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja ühtseid kasutuseeskirju. Selles sätestatakse kõikide liikmesriikide jaoks ühtsed eeskirjad, mis käsitlevad viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kontrollimist enne nende saabumist välispiirile eesmärgiga hinnata ebaseadusliku rände, julgeoleku- ja rahvatervisega seotud ohte ning juurdepääsu süsteemile, sealhulgas õiguskaitse eesmärgil. Lisaks haldab kesksüsteemi Euroopa piiri- ja rannikuvalve. Need eesmärgid saab täielikult saavutada vaid määrusega ja seega tuleks õigusaktiks valida määrus.

Põhiõigused Kavandatav määrus mõjutab põhiõigusi, eelkõige õigust inimväärikusele (ELi põhiõiguste harta artikkel 1), õigust vabadusele ja turvalisusele (harta artikkel 6), õigust era- ja perekonnaelu austamisele (harta artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (harta artikkel 8), varjupaigaõigust (harta artikkel 18), kaitset tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral (harta artikkel 19), diskrimineerimiskeeldu (harta artikkel 21), lapse õigusi (harta artikkel 24) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47). ETIASe rakendamine mõjutab õigustatud avalikku huvi kõrgetasemelise julgeoleku tagamise vastu positiivselt. Schengeni ala välispiiri ületavate viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikega kaasneva julgeolekuohu parem ja täpsem väljaselgitamine aitab avastada inimkaubandust (eriti alaealiste puhul) ja piiriülest kuritegevust ning hõlbustab üldisemalt nende isikute kindlakstegemist, kelle viibimine Schengeni alal kujutab endast julgeolekuohtu. Seega aitab ETIAS suurendada Schengeni alal viibivate kodanike julgeolekut ja edendada ELi sisejulgeolekut. ETIAS tagab kõikidele viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikele mittediskrimineeriva juurdepääsu taotlusprotsessile, kandes hoolt selle eest, et tehtavad otsused ei põhine mingil juhul isiku rassil või etnilisel päritolul, poliitilistel vaadetel, usutunnistusel või filosoofilistel veendumustel, seksuaalelul või seksuaalsel sättumusel. ETIAS pakub tagatisi, mis kindlustavad taotluse esitanud isiku teavitamise ja tõhusad õiguskaitsevahendid. Seoses õigusega isikuandmete kaitsele on ettepanekus esitatud kõik asjakohased isikuandmete kaitse meetmed, eelkõige seoses isikuandmetele juurdepääsuga, mis peaks rangelt piirduma vaid käesoleva määruse eesmärgiga. Samuti on sellega ette nähtud üksikisikute õigus õiguskaitsele, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, ja sõltumatute riigiasutuste tehtav järelevalve töötlemistoimingute üle. Isikuandmete kaitset kui üht põhiõigust aitab austada ka eespool osutatud andmete säilitamise tähtaja piiramine. Ettepanekus nähakse ette riiklike õiguskaitseasutuste ja Europoli võimalus teha ETIASe kesksüsteemis päringuid terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Nagu on sätestatud harta artikli 52 lõikes 1, peavad isikuandmete kaitse õigusele seatud piirangud olema asjakohased taotletava eesmärgi saavutamiseks ega tohi minna selle saavutamiseks vajalikust kaugemale. Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 lõikes 2 kinnitatakse samuti, et avaliku sektori asutuse sekkumine üksikisiku õigusse eraelu puutumatusele võib olla õigustatud, kui see on vajalik riigi julgeoleku või ühiskondliku turvalisuse huvides või kuriteo ärahoidmiseks, nagu on ette nähtud käesolevas ettepanekus. Ka Euroopa Kohus on tunnistanud, et võitlus raske kuritegevuse, eeskätt organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu, on avaliku julgeoleku tagamiseks mõistagi esmatähtis ning selle tõhusus võib suuresti sõltuda nüüdisaegsete infotehnoloogia vahendite ja uurimisvõtete kasutamisest; seega võib neil konkreetsetel eesmärkidel isikuandmetele antud juurdepääs olla õigustatud, kui seda peetakse vajalikuks. Seetõttu on ettepanek, pidades silmas õigust isikuandmete kaitsele, igati kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ja samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16, mis tagab igaühe õiguse oma isikuandmete kaitsele. Ettepanekuga nähakse ette juurdepääs ETIASele terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, et pääseda ligi andmetele, mille viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikud on esitanud reisiloa taotlemisel. Kuigi VIS sisaldab sarnaseid andmeid viisaomanike või -taotlejate kohta, ei leidu viisanõudest vabastatud kodanike kohta selliseid andmeid üheski muus ELi andmebaasis. Majanduse üleilmastumisega käib kaasas kuritegevuse üleilmastumine. Rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid arendavad oma tegevust üle piiride. Sellise kuritegevusega nagu inimkaubandus ja inimeste või kaupade ebaseaduslik üle piiri toimetamine kaasneb arvukalt piiriületusi. VIS on oluline teabeallikas kuritegevusega seotud kolmandate riikide kodanike suhtes algatatud kriminaaluurimiste puhul, nagu näitab VISi üha suurem kasutamine õiguskaitse eesmärgil ning süsteemi tõhusus ja kasulikkus. Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta ei ole selline teave paraku kättesaadav. Nähes ette võimaluse tutvuda terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks ETIASe kesksüsteemi andmetega, täidetakse seega viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikega seotud teabelünk ja võimaldatakse vajaduse korral luua seoseid ETIASe taotlustoimikus salvestatud andmetega. Peale selle, kuna reisiluba kehtib üldjuhul viis aastat, võib riiklikel õiguskaitseasutustel või Europolil tekkida vajadus tutvuda ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega, kui isiku ja terroriakti või muu raske kuriteoga seotud teave muutub kättesaadavaks pärast asjaomasele isikule reisiloa andmist. Päringute tegemisega ETIASe kesksüsteemis terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil piiratakse õigust isikuandmete kaitsele. Ettepanekus on sätestatud selle piirangu leevendamiseks tõhusad kaitsemeetmed: –pädevatele asutustele antud kaalutlusõiguse ulatuse ja kasutamise korra selge kindlaksmääramine. Tutvumist ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega õiguskaitse eesmärgil võib lubada ainult terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, nagu on määratud kindlaks nõukogu raamotsustes 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta ja 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse kohta, ning üksnes siis, kui see on konkreetse juhtumi puhul vajalik. Sellega välistatakse nii juurdepääs ETIASele kuritegude puhul, mis ei ole rasked, kui ka andmete süstemaatiline või ulatuslik võrdlemine; –õiguskaitse eesmärgil ETIASe kesksüsteemile juurdepääsu saamise taotluste põhjendamine. Määratud riiklikud õiguskaitseasutused ja Europol võivad taotleda luba tutvuda ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega vaid siis, kui on põhjendatult alust arvata, et selline juurdepääs aitaks oluliselt kaasa asjaomase kuriteo tõkestamisele, avastamisele või uurimisele; –sõltumatu kontroll enne andmetega tutvumist. Taotlused tutvumiseks ETIASe kesksüsteemi andmetega konkreetse terroriaktide või raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise juhtumi puhul läbivad sõltumatu kontrolli, mille alusel tehakse kindlaks, et ranged tingimused, mis käsitlevad ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega õiguskaitse eesmärgil tutvumise taotluse esitamist, on täidetud. Sellise sõltumatu eelkontrolli peaks tegema kohus või asutus, kes tagab täieliku sõltumatuse ja erapooletuse ning on vaba mis tahes otsesest või kaudsest välismõjust; –võimalikult väheste andmete kogumine, et piirata andmete töötlemine töötlemise eesmärgi saavutamiseks vajamineva miinimumiga. Terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks ei tehta kättesaadavaks kõiki ETIASe taotlustoimikus salvestatud andmeid. Teatud andmeelemente ei tehta üldse kättesaadavaks, sest need on kriminaaluurimistes vähe asjassepuutuvad (nt teave isiku hariduse kohta või selle kohta, kas isikuga võib kaasneda rahvatervisega seotud oht). Muud andmeelemendid tehakse kättesaadavaks vaid siis, kui vajadust konkreetse andmeelemendiga tutvuda on andmetega õiguskaitse eesmärgil tutvumise taotluses sõnaselgelt põhjendatud ja sõltumatu kontrollimine on seda kinnitanud (nt andmed praeguse töökoha kohta); –ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega tutvumine kui viimane abinõu. Riiklikud õiguskaitseasutused ja Europol võivad taotleda võimalust tutvuda ETIASe kesksüsteemis salvestatud andmetega vaid juhul, kui varasemad otsingud kõikides liikmesriigi asjakohastes andmebaasides ja Europoli andmebaasides ei ole viinud vajaliku teabeni. 4.MÕJU EELARVELE Teostatavusuuringu tulemusel põhineb käesolev ettepanek ETIASe jaoks parimal variandil ning vajaminev summa on hinnanguliselt 212,1 miljonit eurot, mille puhul on arvesse võetud ka õiguskaitse eesmärgil süsteemile juurdepääsu andmist. See rahaline toetus katab nii kesktasandi kulud kogu mitmeaastase finantsraamistiku perioodil (113,4 miljonit eurot – ELi tasandi arendus- ja tegevuskulud kaudse eelarve täitmise kaudu) kui ka kulud, mis tekivad liikmesriikides olemasolevate piiritaristute lõimimisel ETIASega ühtse riikliku liidese abil (92,3 miljonit eurot – koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise kaudu). Riigisiseste lõimimiskulude katmiseks rahalise toetuse andmisega tagatakse, et riigi raske majanduslik olukord ei sea ohtu ega lükka edasi projektide elluviimist. Arendusetapis (2018–2020) kulutab komisjon tegevuskulude katmiseks liikmesriikides kokku 4,2 miljonit eurot (koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise kaudu). Alates 2020. aastast, kui võetakse kasutusele uus süsteem, võib liikmesriikide tulevaste tegevuskulude katmist toetada Sisejulgeolekufondist rahastatavatest riiklikest programmidest (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega). Ent kuna uus süsteem võetakse kasutusele pärast praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamise lõppu, tuleks selle rahastamist käsitleda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku teemalistel aruteludel. Nii eu-LISA kui ka Euroopa piiri- ja rannikuvalve vajavad täiendavaid inimressursse ja rahalisi vahendeid, et täita ETIASe määruse alusel oma uusi ülesandeid. Eu-LISA jaoks algab arendusetapp 2018. aastal, samal ajal kui Euroopa piiri- ja rannikuvalvet tuleb varustada toimetulekuks rakendusetapis, milleks tuleb hakata eraldama järk-järgult vahendeid alates 2020. aasta teisest poolest. Nagu on öeldud eespool 1. jaotises, hakkab ETIAS saama alates 2020. aastast tulu lõivudest, mida kavatsetakse käsitada selle tulu eripärast tulenevalt sihtotstarbelise välistuluna. Võttes aluseks praegused hinnangud taotluste arvu kohta, on lõivudest saadav tulu rohkem kui piisav, et katta ETIASe arendus- ja tegevuskulud. See omakorda võimaldab rahastada seonduvaid kulusid e-piiride valdkonnas.

5.LISATEAVE Osalemine Käesolev ettepanek tugineb Schengeni acquis’le, kuna käsitleb välispiiri ületamist. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi assotsieerunud riikidega sõlmitud protokollide ja lepingutega seotud tagajärgi. Taani: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaste meetmete võtmisel. Kuna käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma riigi õiguses või mitte. Ühendkuningriik ja Iirimaa: kooskõlas Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli artiklitega 4 ja 5, nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa määruse (EL) 2016/399 (Schengeni piirieeskirjad) ega ühegi teise üldiselt Schengeni acquis’na tuntud õigusakti ning eelkõige sisepiirikontrolli kaotamist reguleerivate ja toetavate õigusaktide ja välispiirikontrolliga seotud kõrvalmeetmete kohaldamises. Käesolev määrus kujutab endast selle acquis’ edasiarendamist ning seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-482/08: Ühendkuningriik vs. nõukogu (ECLI:EU:C:2010:631) ei mõjuta asjaolu, et käesoleva määruse õiguslikud alused on ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a ning artikli 77 lõike 2 punktid b ja d, eespool esitatud järeldust, sest juurdepääs õiguskaitse eesmärgil kaasneb ETIASe loomisega. Island ja Norra: menetlused, mis on sätestatud nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud assotsieerimislepingus, mis käsitleb nende riikide kaasamist Schengeni acquis’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, on kohaldatavad, sest käesolev ettepanek põhineb kõnealuse lepingu A lisa kohaselt Schengeni acquis’l. Šveits: käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Liechtenstein: käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelises protokollis, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Horvaatia, Küpros, Bulgaaria ja Rumeenia: käesolevas määruses, millega luuakse ETIAS, tuginetakse määruse (EL) nr 2016/399 artiklis 6 kirjeldatud sisenemise nõuetele. Seda sätet tuli ühinevatel liikmesriikidel kohaldada ühinemisel Euroopa Liiduga.



2016/0357 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, pärast konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ on selgitatud, et ELil on vaja tugevdada ja parandada oma IT-süsteeme, andmete struktuuri ja teabevahetust piirihalduse, õiguskaitse ja terrorismivastase võitluse valdkonnas. Selles rõhutatakse vajadust suurendada infosüsteemide koostalitlusvõimet. Samuti on esitatud võimalused olemasolevate infosüsteemide kasulikkuse suurendamiseks ja vajaduse korral uute ja täiendavate infosüsteemide loomiseks, mis täidaksid senised teabelüngad. (2)Kõnealuses teatises on osutatud mitmele teabelüngale. Nii näiteks puudub Schengeni välispiiridel asuvatel piirivalveasutustel teave selle kohta, kes välispiiri ületavatest reisijatest on viisanõudest vabastatud. Selles teatises teatas komisjon, et kavatseb läbi viia uuringu Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomise otstarbekuse kohta. ETIAS oleks automatiseeritud süsteem, mille abil saaks veel enne viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike Schengeni alale reisimist kindlaks teha, kas nad on täitnud Schengeni alale sisenemise eeltingimused ja kas nende reisimine Schengeni alale kujutab endast julgeoleku- või ebaseadusliku rände ohtu. (3)14. septembri 2016. aasta teatise „Julgeoleku suurendamine liikuvas maailmas: parem teabevahetus terrorismivastase võitluse valdkonnas ja tugevamad välispiirid“ kohaselt on esmatähtis välispiiride kindlustamine. Teatises on esitatud konkreetsed algatused, mis võimaldavad ELil kiirendada ja süvendada välispiiride haldamise tugevdamist. (4)On vaja määrata kindlaks Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) eesmärgid ja tehniline ülesehitus, luua ETIASe kesküksus, ETIASe riiklikud üksused ja taustakontrollinõukogu, kehtestada tegevuseeskirjad ning taotlejate poolt süsteemi sisestatud andmete kasutamise eeskirjad, töötada välja reisilubade andmise ja sellest keeldumise eeskirjad, näha ette eesmärgid, mille nimel andmeid töödeldakse, määrata kindlaks andmetele juurdepääsu saavad ametiasutused ja tagada isikuandmete kaitse. (5)ETIASt kohaldataks seoses nende kolmandate riikide kodanikega, kellelt ei nõuta välispiiri ületamiseks viisat. (6)ETIASt kohaldatakse ka nende viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul, kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike ja liidu õigusaktide alusel vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodanike pereliikmed, kellel ei ole direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaarti. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Vastavad piirangud ja tingimused on esitatud direktiivis 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil. (7)Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele on neil pereliikmetel õigus siseneda ELi liikmesriikidesse ja saada selleks otstarbeks sissesõiduviisa. Järelikult peaks viisanõudest vabastatud pereliikmetel olema õigus saada reisiluba. Liikmesriigid peaksid neile isikutele tagama võimaluse saada vajalik reisiluba ning andma selle tasuta. (8)Õigus saada reisiluba on tingimuslik ning luba võidakse mitte anda nendele pereliikmetele, kes kujutavad ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahvatervisele vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ. Seda silmas pidades võib pereliikmetelt nõuda, et nad esitaksid oma isiku ja staatuse kindlakstegemiseks vajalikud isikuandmed niivõrd, kuivõrd seda on vaja neist lähtuva julgeolekuohu analüüsimiseks. Ka nende reisiloataotluste läbivaatamisel tuleks lähtuda üksnes julgeolekukaalutlustest, mitte aga rändeohust. (9)ETIAS peaks ette nägema reisiloa nendele kolmandate riikide kodanikele, kellelt ei nõuta välispiiri ületamiseks viisat, et oleks võimalik kindlaks teha, kas nende viibimine liikmesriikide territooriumil ei kujuta endast ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvaterviseohtu. Kehtiva reisiloa omamine peaks olema uus liikmesriikidesse sisenemise eeltingimus, kuid ainult reisiloa omamine ei tohiks automaatselt anda sisenemise õigust. (10)ETIAS peaks aitama tõsta turvalisuse taset, tõkestada ebaseaduslikku rännet ja kaitsta rahvatervist, võimaldades analüüsida saabujaid enne nende jõudmist välispiiridel asuvatesse piiripunktidesse. (11)ETIAS peaks aitama hõlbustada piirivalveametnikel teostada kontrolli välispiiridel asuvates piiripunktides ja tagama, et nende Schengeni alale reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanike analüüs, kelle suhtes kehtib reisiloanõue, on koordineeritud ja ühtlustatud. Lisaks peaks see parandama taotlejate teavitamist sellest, kas nad on täitnud Schengeni ala külastamise eeltingimused. ETIAS peaks ka aitama lihtsustada kontrolli piiril, vähendades nende juhtumite arvu, kui sisenemine keelatakse välispiiril. (12)ETIAS peaks ka aitama täita Schengeni infosüsteemi (SIS) eesmärke seoses üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute ning diskreetse ja erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega. Sel eesmärgil peaks ETIAS taotlustoimikute automaatsel menetlemisel võrdlema neid asjakohaste SISi hoiatusteadetega. Selline võrdlemine aitaks kaasa SISi toimimisele ja selle käigus saadud päringutabamused tuleks säilitada SISis. (13)ETIAS peaks koosnema suurest infosüsteemist – ETIASe infosüsteemist –, keskusest – ETIASe kesküksusest – ning liikmesriikides olevatest ETIASe riiklikest üksustest. (14)ETIASe kesküksus peaks kuuluma Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koosseisu. ETIASe kesküksuse ülesanne oleks kontrollida automaatse menetlemise tulemusel tagasi lükatud reisiloataotlusi, et selgitada välja, kas taotleja isikuandmed vastavad selle isiku isikuandmetele, kellega seoses on saadud päringutabamus, koostada taustakontrollireeglid ning teostada korrapäraselt taotluste menetlemise auditeid. ETIASe kesküksus peaks töötama 7 päeva nädalas ööpäev läbi.

(15)Iga liikmesriik peaks looma ETIASe riikliku üksuse, kes vaatab läbi reisiloataotlused ja otsustab, kas reisiluba anda või mitte. ETIASe riiklikud üksused peaksid taotluste analüüsimisel tegema koostööd omavahel ja Europoliga. ETIASe riiklikud üksused peaksid töötama 7 päeva nädalas ööpäev läbi. (16)Oma eesmärkide täitmiseks peaks ETIAS tegema kättesaadavaks veebipõhise taotlusvormi, mille taotleja täidab, esitades järgmised andmed: nimi, reisidokument, elukoht, kontaktandmed, haridus ja praegune töökoht, andmed selle kohta, et ta on ELi kodaniku või elamisloakaardita, kuid vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku pereliige, ning alaealise taotleja puhul vastutava isiku nimi. Lisaks tuleb anda vastus küsimustele taotleja tausta kohta: kas taotlejal on mõni Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelistes tervise-eeskirjades nimetatud haigus, mis võib kujuneda epideemiaks, või muu nakkus- või nakkuslik parasitaarhaigus, kas ta on kantud karistusregistrisse, kas ta on olnud sõjapiirkonnas, ning võimalikud piirile tagasisaatmise otsused ja territooriumilt lahkumise korraldused. Juurdepääs taotlejate terviseandmetele peaks olema lubatud üksnes selleks, et teha kindlaks, kas nad kujutavad endast ohtu rahvatervisele. (17)Juhuks kui reisija ei saa mingil põhjusel ise taotlust täita, peaks ETIAS võimaldama esitada taotluse teisel isikul taotleja nimel. Sellisel juhul peaks taotluse esitama reisija volitatud või tema eest õiguslikult vastutav kolmas isik, kelle nimi tuleb samuti taotlusvormile märkida. (18)Üle 18 aasta vanused taotlejad peaksid taotluse lõplikuks vormistamiseks tasuma lõivu. Makse tuleks teha panga või finantsvahendaja kaudu. Elektronmakse tegemiseks vajalikke andmeid ei hoita ETIASes, vaid need tuleks edastada ainult pangale või finantsvahendajale, kes tehingut teeb. (19)Enamik reisilubasid tuleks välja anda vaid mõne minuti jooksul, kuigi mõningate lubade andmiseks võib kuluda ka kuni 72 tundi. Erandjuhtudel, kui taotluse esitajalt soovitakse saada täiendavat teavet või dokumente, võib menetlus kesta kuni kaks nädalat. (20)Taotleja esitatud isikuandmeid tohiks ETIASes töödelda ainsa eesmärgiga eelnevalt kontrollida määruses (EL) nr 2016/399 sätestatud sisenemise eeltingimuste täitmist ning analüüsida, milline on tõenäosus, et taotlejast võib saada ebaseaduslik sisserändaja, ning kas taotleja võib liitu saabununa kujuneda ohuks liidu julgeolekule või rahvatervisele. (21)Selliseid ohte ei saa analüüsida ilma põhjenduses 16 loetletud isikuandmeid töötlemata. Kõiki taotluses esitatud isikuandmeid tuleks võrrelda Schengeni infosüsteemi (SIS), viisainfosüsteemi (VIS), Europoli andmete, Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, Eurodaci, Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) ja/või Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasi (SLTD) ja Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasi (TDAWN) kirjete, failide ja hoiatusteadetega ning ETIASe enda jälgimisnimekirjade ja konkreetsete ohunäitajatega. Võrdlemiseks ei tohiks kasutada muid isikuandmete kategooriaid peale nende, mis on juba esitatud infosüsteemides, kuhu päring esitatakse, ETIASe jälgimisnimekirjas või konkreetsetes ohunäitajates. (22)Võrdlemine peaks olema automaatne. Kui võrdlemise teel tehakse kindlaks kokkulangevus (päringutabamus) eespool nimetatud infosüsteemides olevates taotlustes või kirjetes, failides või hoiatusteadetes olevate isikuandmete või nende kombinatsiooniga, ETIASe jälgimisnimekirjas olevate isikuandmetega või ohunäitajatega, peaks taotluse läbi vaatama selle liikmesriigi ETIASe riikliku üksuse töötaja, mis on märgitud sisenemise riigiks. ETIASe riikliku üksuse analüüsi tulemuseks peaks olema otsus selle kohta, kas reisiluba välja anda või mitte. (23)Automaatse menetlemise tulemusel võidakse luba välja anda. Eeldatakse, et enamik taotlusi rahuldatakse automaatse menetlemise tulemusel. Reisiloa andmisest keeldumine ei tohiks põhineda ainult taotluses esitatud isikuandmete automaatsel töötlemisel. Päringutabamuse andnud taotluse peaks läbi vaatama ETIASe riikliku üksuse töötaja. (24)Taotlejal, kellele on keeldutud reisiluba andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada. Kaebus tuleks esitada taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega. (25)Taotlustoimiku läbivaatamisel tuleks lähtuda taustakontrollireeglitest, võrreldes ETIASe kesksüsteemi taotlustoimiku andmeid konkreetsete ohunäitajatega, mis kajastavad kindlaksmääratud julgeoleku- ja rahvatervise ning ebaseadusliku rände ohtu. Kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks konkreetsed ohunäitajad, ei tohiks mingil juhul põhineda taotleja rassil või etnilisel päritolul, poliitilistel seisukohtadel, usulistel või filosoofilistel veendumustel, ametiühingusse kuulumisel, seksuaalelul ega seksuaalsel sättumusel. (26)Tuleks koostada ETIASe jälgimisnimekiri, et leida seoseid ETIASe taotlustoimiku ja selliseid isikuid käsitleva teabe vahel, keda kahtlustatakse raske kuriteo või terroriakti sooritamises või kelle puhul on faktilisi tõendeid või piisav alus arvata, et nad panevad toime raske kuriteo või terroriakti. ETIASe jälgimisnimekirja andmeid peaks töötlema Europol vastavalt määruse (EL) nr 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktile a ja Europoli integreeritud andmehalduse kontseptsioonile, mille abil seda määrust rakendatakse. Europolile teabe andmisel peaks liikmesriikidel olema võimalik määrata, millisel eesmärgil või eesmärkidel seda töödelda tuleb, sealhulgas piirata töötlemist ETIASe jälgimisnimekirjaga. (27)Kuna pidevalt kerkivad esile uued julgeolekuohud, ebaseadusliku rände mustrid ja rahvatervist ähvardavad ohud, tuleb neile vastu seista tõhusate vastumeetmete ja tänapäevaste vahenditega. Kuna need vahendid hõlmavad suures mahus isikuandmete töötlemist, tuleks kehtestada sellised kaitsemeetmed, millega piiratakse eraelu ja isikuandmete kaitse õigusesse sekkumist ainult sel määral, mil see on vajalik demokraatliku ühiskonna toimimiseks. (28)Seepärast tuleks ETIASe isikuandmeid hoida turvaliselt; neile juurdepääsu õigus tohiks olla ainult sellekohaste õigustega töötajatel. Mitte mingil juhul ei tohi neid kasutada mis tahes diskrimineerimisel põhinevate otsuste tegemiseks. Isikuandmeid tuleks säilitada turvaliselt liidu eu-LISA süsteemis. (29)Juba antud reisiload tuleks tühistada või tunnistada kehtetuks niipea, kui selgub, et loa andmise kriteeriume ei täideta või enam ei täideta. Eelkõige juhul, kui sisenemise keelamise eesmärgil või reisidokumendi kaotamise või varastamise tõttu sisestatakse uus hoiatusteade, peaks SIS sellest teavitama ETIASt, kes omakorda peaks kontrollima, kas uue hoiatusteate ja mõne kehtiva reisiloa vahel on vastavus. Vastavuse leidmisel tuleks sellest kohe teavitada hoiatusteate loonud liikmesriigi ETIASe riiklikku üksust ja reisiluba tühistada. Samasugune on lähenemisviis ka ETIASe jälgimisnimekirja uute elementide lisamise puhul: neid võrreldakse ETIASes säilitatavate taotlustoimikutega, et kontrollida, kas uue elemendi ja kehtiva reisidokumendi vahel on vastavus. Päringutabamusest tuleks kohe teavitada sisenemise liikmesriigi ETIASe riiklikku üksust ja vajaduse korral reisiluba tühistada. Tuleks jätta ka võimalus tühistada reisiluba taotleja nõudmisel. (30)Kui liikmesriik lubab erandjuhtudel kolmanda riigi kodanikul siseneda oma territooriumile humanitaarkaalutlustel, peaks olema võimalik talle riigi huvides või rahvusvahelise kohustuse tõttu anda piiratud territoriaalse ja ajalise kehtivusega reisiluba. (31)Lennu- ja meretranspordiettevõtteid ning ettevõtteid, kes veavad reisijate rühmi bussiga, tuleks kohustada kontrollima, kas reisijail on kõik Schengeni konventsiooni kohaselt liikmesriikide territooriumile reisimiseks vajalikud reisidokumendid ja kehtiv reisiluba. ETIASe toimik ise ei tohiks olla vedajaile kättesaadav. Vedajail peaks olema võimalik andmetega tutvuda muu hulgas mobiilsete tehniliste lahenduste abil turvalise internetiühenduse kaudu, kasutades reisidokumendil olevaid andmeid. (32)Muudetud sissesõidutingimuste järgimiseks peaksid piirivalveametnikud kontrollima, kas reisijal on kehtiv reisiluba. Seepärast peaksid piirivalveametnikud tavapärase piirikontrolli käigus lugema reisidokumendi andmeid elektroonselt. Selle käigus esitatakse päring Schengeni piirieeskirjades ette nähtud eri andmebaasidele, sealhulgas ETIASele, mis annab ajakohase teabe reisiloa staatuse kohta. ETIASe toimik ise ei tohiks olla piirivalveametnikule piirikontrolli tegemiseks kättesaadav. Piirivalveametnik ei tohiks kehtiva reisiloata isikut riiki lubada ja peaks viima piirikontrolli lõpule sellest lähtuvalt. Kui isikul on kehtiv reisiluba, peaks otsuse tema riiki lubamise või mittelubamise kohta tegema piirivalveametnik. (33)Võitluses terroriaktide ja muude raskete kuritegudega ning pidades silmas kuritegelike võrgustike üleilmastumist, on oluline, et õiguskaitseasutustel oleks ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalik teave. Viisainfosüsteemi (VIS) andmete kasutamine õiguskaitse eesmärgil on juba aidanud kaasa inim- ja narkokaubanduse ning terrorismi juhtumite uurimisele. Viisainfosüsteemis ei ole andmeid viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike kohta. (34)Juurdepääs ETIASes sisalduvale teabele on vajalik nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK nimetatud terroriaktide ja nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK sätestatud muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Konkreetse uurimise raames ning tõendite ja teabe kogumiseks kuriteo toimepanemises kahtlustatava isiku või kuriteo ohvri kohta on õiguskaitseasutustel vaja juurdepääsu ETIASe andmetele. ETIASes säilitatavad andmed võivad ka aidata tuvastada terroriakti või muude raskete kuritegude toimepanija isikut, eriti juhul, kui on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Juurdepääs ETIASele terroriaktide ja muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil kujutab endast sekkumist nende isikute põhiõigusse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, kelle isikuandmeid töödeldakse ETIASes. Seetõttu tuleks ETIASe andmed säilitada ja teha need kättesaadavaks liikmesriikide määratud asutustele ja Euroopa Politseiametile (edaspidi „Europol“) käesolevas määruses sätestatud rangetel tingimustel, võimaldades juurdepääsu ainult terroriaktide ja muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks kooskõlas Euroopa Kohtu praktikast, eelkõige Digital Rights Ireland’i kohtuasjast tulenevate tingimustega.

(35)Eelkõige tuleks juurdepääsu ETIASele terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil võimaldada ainult vastavalt pädevate asutuste taotlusele, milles on põhjendatud juurdepääsuvajadust. Liikmesriigid peaksid tagama, et ETIASes säilitatavatele andmetele juurdepääsu taotlused vaatab kõigepealt läbi kohus või sõltumatu ja erapooletu ametiasutus, kes oleks vaba mis tahes otsesest või kaudsest välisest survest. Kuid väga kiireloomulistel juhtudel võib olla oluline, et pädev asutus saaks isikuandmed kohe, et vältida rasket kuritegu või kurjategija vastutusele võtta. Sellisel juhul peaks olema võimalik vaadata ETIASelt saadud isikuandmed läbi nii kiiresti kui võimalik pärast seda, kui pädevatele asutustele on võimaldatud neile juurdepääs. (36)Seepärast tuleb liikmesriikidel määrata pädev asutus, kellel on õigus taotleda andmetele juurdepääsu terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. (37)Iga ETIASe riiklik üksus peaks olema keskne juurdepääsupunkt, kes ühtlasi kontrollib, et igal konkreetsel juhul on täidetud ETIASe kesksüsteemile juurdepääsu tingimused. (38)Europol on liidus teabevahetuse keskus ja ta mängib eriti olulist rolli liikmesriikide ametiasutuste piiriülese kuritegevuse uurimise alases koostöös, toetades kuritegevuse tõkestamist, analüüsimist ja uurimist liidu tasandil. Seega peaks ka Europolil kooskõlas määrusega (EL) nr 2016/794 olema ülesannete täitmiseks juurdepääs ETIASe kesksüsteemile neil konkreetsetel juhtudel, kui see on vajalik, et toetada ja tugevdada liikmesriikide meetmeid terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. (39)Süstemaatiliste otsingute välistamiseks peaks ETIASe kesksüsteemis säilitatavate andmete töötlemine toimuma ainult erijuhtudel ning kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Määratud asutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu ETIASele üksnes juhul, kui neil on piisavalt alust arvata, et selle abil saadakse teavet, mis aitab olulisel määral kaasa terroriakti või muu raske kuriteo tõkestamisele, avastamisele või uurimisele. Õiguskaitseasutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu ETIASele üksnes juhul, kui otsingutega asjakohastes liikmesriikide ja Europoli andmebaasides ei saada vajalikku teavet. (40)Isikuandmeid ei tohiks ETIASes säilitada kauem, kui see on vajalik süsteemi eesmärkide saavutamiseks. ETIASe toimimise huvides on vaja säilitada taotlejate andmeid kogu reisiloa kehtivusaja jooksul. Selleks et analüüsida taotlejatest tulenevat julgeoleku-, ebaseadusliku rände ja rahvaterviseohtu, on vaja säilitada isikuandmeid viis aastat alates taotleja kohta riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis viimase kirje tegemise kuupäevast. ETIAS peaks tuginema julgeoleku-, rahvatervise- ja ebaseadusliku rände ohtude esialgsele analüüsile, eelkõige kasutades taustakontrollireegleid. Selleks et leitud vastavused võimaldaksid liikmesriikides usaldusväärset automatiseerimata ohuanalüüsi ning et vähendada tegelikele ohtudele mittevastavate päringutabamuste (nn valepositiivsete päringutabamuste) saamise võimalust, peaksid päringutabamused, mille saamiseks on kasutatud taustakontrollireegleid, mille aluseks on ETIASe andmete põhjal koostatud statistika, kajastama piisavalt suurt populatsiooni. Seda ei ole võimalik saavutada üksnes kehtivate reisilubade andmete põhjal. Andmete säilitamise tähtaja arvestus peaks algama kuupäevast, mil taotleja kohta tehti riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis viimane kirje, kuna see vastab viimasele korrale, mil reisiluba tegelikult kasutati. Viieaastane säilitamise tähtaeg on sama pikk kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kirjete säilitamise tähtaeg, kusjuures sisenemisluba antakse vastavalt sellele, kas ETIAS on reisiloa andnud või riiki sisenemise lubamisest keeldunud. Sama säilitamise tähtaeg tagab, et riiki sisenemist kajastavat kirjet ja sellega seotud reisiluba säilitatakse sama kaua, mis kindlustab veelgi paremini ETIASe ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tulevast koostalitlusvõimet. Andmete säilitamise tähtaja ühtlustamine on vajalik selleks, et pädevad asutused saaksid teostada Schengeni piirieeskirjade kohast ohuanalüüsi. Otsus reisiloa andmisest keelduda, see kehtetuks tunnistada või tühistada võib viidata sellele, et taotlejaga kaasneb suurem julgeoleku- või ebaseadusliku rände oht. Kui selline otsus on tehtud, tuleks sellega seonduvate andmete 5aastase säilitamise tähtaega hakata arvestama otsuse tegemise kuupäevast, et ETIAS saaks arvesse võtta suuremat ohtu, mida asjaomane taotleja võib endast kujutada. Pärast andmete säilitamise tähtaja lõppu tuleks isikuandmed kustutada. (41)Täpsete eeskirjadega tuleks ette näha Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) ülesanded seoses ETIASe infosüsteemi kavandamise, arendamise ja tehnilise haldamisega ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, liikmesriikide ja Europoli ülesanded. (42)eu-LISA ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001. (43)Kui liikmesriigid töötlevad käesoleva määruse kohaselt isikuandmeid, kohaldatakse [määrust (EL) 2016/679], välja arvatud juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud asutused või kontrolliasutused terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Käesoleva määruse kohaldamisel rakendavad liikmesriigid isikuandmete töötlemisel (44)Kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad käesoleva määruse kohaselt isikuandmeid terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks, tuleks rakendada [direktiiviga (EL) 2016/680] kooskõlas olevate siseriiklike õigusaktidega kehtestatud isikuandmete kaitse norme. (45)Kooskõlas [määrusega (EL) 2016/679] loodud sõltumatud järelevalveasutused peaksid jälgima, et liikmesriigid töötleksid isikuandmeid õiguspäraselt, ning määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse nimetatud Euroopa andmekaitseinspektor peaks jälgima liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega. Euroopa andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid tegema ETIASe üle järele valvates koostööd. (46)„(...) Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse …“. (47)Tuleks kehtestada ranged ETIASe kesksüsteemile juurdepääsu eeskirjad koos vajalike kaitsemeetmetega. Samuti tuleks ette näha üksikisikute õigus oma andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada, nende õigus õiguskaitsele, eelkõige kohtulikule õiguskaitsele, ja avalike sõltumatute asutuste järelevalve andmete töötlemise üle. (48)Selleks et analüüsida reisijast tulenevat julgeoleku-, ebaseadusliku rände ja rahvaterviseohtu, tuleks tagada ETIASe infosüsteemi ja ETIASe kasutatavate muude infosüsteemide – riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, viisainfosüsteem (VIS), Europoli andmed, Schengeni infosüsteem (SIS), Eurodac ja Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) – koostalitlusvõime. Koostalitlusvõimet on võimalik täielikult tagada üksnes pärast seda, kui on vastu võetud ettepanekud luua riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, ECRIS ja uuesti sõnastatud Eurodaci määrus. (49)Et järelevalve käesoleva määruse kohaldamise üle oleks tõhus, tuleb seda korrapäraste ajavahemike järel hinnata. Liikmesriigid peaksid kehtestama normid käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. (50)Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud tehnilised meetmed eesmärgiga: –võtta vastu loetelu etteantud vastusevariantidega reisiloa taotluses esitatavatele küsimustele haridustaseme ja eriala, töökoha ja ametinimetuse kohta; –määrata kindlaks reisiloa taotlejale esitatavate täiendavate küsimuste sisu ja vorm; –kehtestada reisiloa tasu maksmise viisid ja kord, võttes arvesse tehnoloogia arengut ja kättesaadavust, ning muuta tasu suurust; –pikendada veelgi ajapikendust, mille jooksul ei ole reisiloa olemasolu nõutav;

–veelgi täpsustada julgeoleku-, ebaseadusliku rände ja rahvaterviseohte, mida kasutatakse ohunäitajate kindlaks määramiseks. (51)On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, ka ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Selleks et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende eksperdid võivad regulaarselt osaleda komisjoni eksperdirühmade koosolekutel, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (52)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud mobiilirakenduse käitamise ning avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud mobiilirakenduse suhtes kohaldatava isikuandmete kaitse ja turbe nõuete kohta, kehtestada ainult vedajaile mõeldud autentimiskava ja määrata kindlaks selliste varumenetluste üksikasjad, mida kasutatakse juhul, kui ETIASele puudub tehnilistel põhjustel juurdepääs. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (53)ETIASe loomist ning andmete kasutamise ühiste kohustuste, tingimuste ja korra ette nägemist ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil, vaid nende ulatust ja mõju silmas pidades on neid eesmärke parem saavutada liidu tasandil kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Mainitud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (54)ETIASe infosüsteemi arendamise ning ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste loomise prognoositud kulud on väiksemad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014 kohaselt e-piiridele ettenähtud eelarve jääk. Seega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punktile b käesoleva määrusega ümber jaotada summa, mis on praegu ette nähtud üle välispiiride liikuvate rändevoogude haldamist toetavate IT-süsteemide väljaarendamiseks. (55)Reisiloatasudest saadav tulu tuleks eraldada ETIASe infosüsteemi, ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste püsivate tegevus- ja hoolduskulude katmiseks. Süsteemi eripära tõttu on asjakohane käsitada seda tulu sihtotstarbelise välistuluna. (56)Käesolev määrus ei piira direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist. (57)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte. (58)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (59)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (60)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. (61)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2008/149/JSK artikliga 3. (62)Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3. (63)Käesolev määrus on Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. (64)Selleks et käesolev määrus oleks kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga ning selleks võetaks arvesse muudatusi, mis puudutavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametit ja Europoli, tuleks määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK

Üldsätted Artikkel 1

Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kellelt ei nõuta välispiiri ületamiseks viisat, et oleks võimalik kindlaks teha, ega nende viibimine liikmesriikide territooriumil ei kujuta endast ebaseadusliku rände, julgeoleku- või rahvaterviseohtu. Sel eesmärgil nähakse ette reisiluba ning reisiloa andmise või sellest keeldumise tingimused ja kord. 2.Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriikide määratud õiguskaitseasutused ja Euroopa Politseiamet (Europol) teha otsinguid ETIASe kesksüsteemis säilitatavate andmete seas terroriaktide ja muude nende pädevusalasse kuuluvate raskete kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil.

Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike suhtes: (a)nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kellelt ei nõuta viisat transiidiks lennujaama kaudu või kes kavatsevad viibida liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul; (b)määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõike 2 punkti b kohaselt viisanõudest vabastatud pagulased ja kodakondsuseta isikud, kelle elukohariik ja reisidokumendi väljastanud riik on kõnealuse määruse II lisas loetletud kolmas riik; (c)kolmandate riikide kodanikud, kes vastavad järgmistele tingimustele: i)nad on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või kolmanda riigi kodanikud, kellel on liidu õigusaktide kohaselt vaba liikumise õigus, ning ii)neil ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti. 2.Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste isikute suhtes: (a)pagulased, kodakondsuset