[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 9.3.2010

KOM(2010) 91 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsuse (millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsuse (millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

1. Sissejuhatus

Käesolevas teatises hinnatakse Kreeka valitsuse seniseid otsuseid, mis on tehtud 2010. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks vastusena nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsusele, võttes aluseks „ 2010. aasta märtsi aruande Kreeka stabiilsus- ja kasvuprogrammi ja täiendavate meetmete rakendamise kohta ”. Nõukogu otsuse artikli 4 lõike 1 kohase aruande esitas Kreeka 8. märtsil 2010, mis on üks nädal enne tähtaega. Selles ei käsitleta üksnes fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on vähendada 2010. aastal valitsemissektori puudujäägi suhet, vaid ka stabiilsusprogrammis käsitletud struktuurireforme.

Võttes aluseks Kreeka ametiasutuste 2010. aasta märtsis esitatud aruande, korraldasid komisjoni talitused koostöös Euroopa Keskpanga ja Maailmapanga töötajatega 22.–24. veebruaril 2010 tehnilise lähetuse Ateenasse, kus kohtuti Kreeka ametiasutuste esindajatega, et arutada stabiilsusprogrammi rakendamist ja reageerimist nõukogu otsusele. Teine delegatsioon, mida juhtis volinik Rehn, külastas Kreekat 1. märtsil 2010.

2. Ülemäärase puudujäägi menetlus: eelarvekriisi lahendamine Kreekas

Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Kuigi Kreeka rahanduse olukorra praegust halvenemist tuleb vaadata samas kontekstis, on eelarve tasakaalustamatus olnud suur ja püsinud sellisena mitu aastat hoolimata kuni 2008. aastani kestnud elavast majandustegevusest, osutades seega struktuursetele põhjustele. Eelkõige peegeldab Kreeka eelarvepuudujääk ebapiisavat kontrolli valitsemissektori kulude üle, samal ajal on tuluprognoosid olnud pidevalt liiga optimistlikud. Eelarvepoliitika suurendas välist tasakaalustamatust ja pikaajaliselt halvendas konkurentsivõimet. Kreeka valitsemissektori raamatupidamisarvestusega seotud struktuursed ja püsivad puudused on samuti raskendanud õigeaegset ja tõhusat kontrolli tulude ja kulude üle. Valitsemissektori eelarve suure puudujäägi tõttu on võla suhe üks suuremaid ELis, ületades nüüdseks märkimisväärselt 100 % SKPst ning jätkates suurenemist.

Komisjon võttis 3. veebruaril 2010 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 vastu ettepaneku nõukogu otsuse kohta, mille kohaselt peab Kreeka võtma meetmeid, mis on vajalikud ülemäärase puudujäägi leevendamiseks[1] [2]. Samal ajal esitas komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikele 4 nõukogu soovituse ettepaneku eesmärgiga lõpetada majanduspoliitika üldsuuniste eiramine Kreekas ning kõrvaldada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ähvardav oht[3] ning nõukogu arvamuse ettepaneku Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta[4]. Euroopa Ülemkogu kutsus 11. veebruaril 2010 majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu üles vastu võtma komisjoni esitatud dokumendid ning palus komisjonil koostöös Euroopa Keskpangaga, ja tuginedes Maailmapanga ekspertide arvamusele,[5] hoolega jälgida nõukogu otsuse ja soovituse rakendamist.

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis 16. veebruaril 2010 vastu eespool nimetatud otsuse, soovituse ja arvamuse[6]. Nõukogu nõudis, et Kreeka „ kõrvaldab võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2012. aastaks ülemäärase puudujäägi ” ja määras kindlaks ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise eesmärgid aastatel 2010–2012 (artikkel 1). Võttes aluseks Kreeka stabiilsusprogrammi, esitati nõukogu otsuses üksikasjalik loetelu nendest kiireloomulistest fiskaalmeetmetest, mis tuleb võtta 15. maiks 2010 (artikkel 2, jagu A), muudest 2010. aasta lõpuks vastu võetavatest meetmetest (artikkel 2, jagu C), ning meetmetest, mis tuleb vastu võtta 2012. aastaks (artikkel 2, jagu D). Otsusega nõuti, et Kreeka võtab vastu mitmed meetmed seoses statistika tegemise ja andmete töötlemisega (artikkel 3). Juhuks kui nõukogu otsuses sätestatud puudujäägi ja võla 2010. aasta piirmääradega seotud ohud realiseeruvad, nõuti Kreekalt lisameetmete teatavaks tegemist, et tagada 2010. aasta eelarve-eesmärgi saavutamine. Otsuse kohaselt peaksid lisameetmed keskenduma kulude kärpimisele, kuid võisid sisaldada ka tulusid suurendavaid meetmeid (artikkel 2, jagu B). Kõnealuseid lisameetmeid, samuti teavet fiskaalmeetmete rakendamise kohta 2010. aastal, tuleks kajastada aruandes, mis tuleb esitada nõukogule ja komisjonile ning avaldada (artikli 4 lõige 1). Vastavalt nõukogu otsusele (artikli 4 lõige 4) võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja otsuses sätestatud kohandamiskava järgimiseks, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk.

3. Meetmed, mida Kreeka on võtnud vastuseks nõukogu otsusele ja seoses 2010. aasta jaanuaris ajakohastatud stabiilsusprogrammi rakendamisega

Kreeka 15. jaanuaril 2010 esitatud viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohaselt on 2010. aastal eelarvepuudujäägi eesmärk 8,7 % SKPst; 2009. aastal oli puudujääk 12,7 % SKPst. Programmis on kirjeldatud 2010. aasta konsolideerivate fiskaalmeetmete üksikasjalikku paketti, keskendudes peamiselt avaliku sektori tulude suurendamisele ja vähemal määral avaliku sektori kulude kärpimisele. Eelarve nominaalne kohandamine 2010. aastal, nagu on kavandatud stabiilsusprogrammis, kajastab kogutulu ja SKP suhtarvu suurenemist 2,6 protsendipunkti SKPst ja kogukulu ja SKP suhtarvu vähenemist 1,4 protsendipunkti SKPst.

Kreeka teatas 2. veebruaril 2010 stabiilsusprogrammis esitatud meetmetele lisanduvatest meetmetest, mis peaks puudujääki vähendama veidi vähem kui 0,5 % SKPst. See lisameetmete pakett hõlmab avaliku sektori palkade täielikku külmutamist (lisasääst 0,1 % SKPst) ja kütuste aktsiisimaksu täiendavat tõstmist (lisatulu ligikaudu 0,3 % SKPst). Kreeka ametiasutused märkisid meetmetega seoses, et valitsus on vajaduse korral valmis teatavaks tegema ja rakendama täiendavad meetmed[7].

Nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsusega (artikkel 2, jagu A) nõutakse, et Kreeka " rakendab mitmed konsolideerivad fiskaalmeetmed, sealhulgas stabiilsusprogrammis nimetatud meetmed ", 15. maiks 2010. Kõnealused meetmed on seotud nii valitsemissektori kulude kärpimise kui ka tulude suurendamisega.

I lisas esitatakse kokkuvõtlikult kõnealuste meetmetega seoses astutud sammud[8].

4. Nende riskide hindamine, mis enne viimaseid poliitilisi otsuseid ohustavad 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamist

Komisjoni arvates võib tekitada probleeme ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2010. aastaks ettenähtud konsolideerivate fiskaalmeetmete range rakendamise võimalik edasi lükkumine[9]. Lisaks sellele on programmis esitatud eelarvestrateegia seotud märkimisväärsete riskidega, kuna programmi makromajandusliku stsenaariumi aluseks olevad kasvuprognoosid on liiga optimistlikud[10].

Komisjoni talituste hinnangute kohaselt erineb 2010. aasta puudujääk eesmärgist vähemalt 1,5 % SKPst[11]. Riskide hindamisel võeti arvesse järgmisi küsimusi.

1. Stabiilsusprogrammi aluseks olevas keskses makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et reaalne SKP väheneb 2010. aastal 0,3 % SKPst. 2009. aastal vähenes reaalne SKP 2 %, kuigi programmis prognoositi 1,2 % suurust vähenemist. 2009. aasta oodatust halvematel tulemustel on automaatselt negatiivne mõju SKP reaalkasvule 2010. aastal, kusjuures aasta alguse seisuga on see -0,9 % ning see mõjutab ka järgmist aastat. Vastavalt kättesaadavatele peamistele näitajatele peaks majandusaktiivsus 2010. aastal veelgi vähenema, mis on tingitud mitmest tegurist, eelkõige viimastest arengutest finantsturgudel ja asjakohaselt range eelarvepoliitika rakendamisest. Isegi kui eeldada, et kõige madalama reaalkasvuga kvartalid on nüüd möödas (st majandustegevus vähenes kõige enam 2009. aasta neljandas kvartalis), prognoositakse, et 2010. aastal väheneb reaalne SKP veelgi vähemalt 2,25 %. Sellel on iseenesest oluline mõju valitsemissektori eelarvele.

2. Vastavalt stabiilsusprogrammile prognoositi 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga intressikulu suurenemist 0,25 protsendipunkti võrra. Võlgade koosseisu ja tasumisele kuuluvate laenuosade, samuti hiljuti väljaantud laenude intressimäärade kohta kättesaadava teabe põhjal võib arvata, et intressikulud on suuremad, kui ametlikes hinnangutes pakutud.

3. Maksureform käivitatakse 2010. aasta märtsis. Sellel on suured eesmärgid. Loodetakse, et reform hakkab täiendavat maksutulu tooma pärast käesoleva aasta teist kvartalit. Ametiasutused loodavad, et eelkõige suurendavad jõupingutused majapidamiste maksubaasi ja ettevõtte tulumaksu suurendamiseks (ainulaadse maksuastmestiku kehtestamise ja tulumaksuerandite tühistamise kaudu) maksutulu ligikaudu 0,5 % SKPst. Kuigi komisjon toetab kõnealuste meetmete eesmärke ja usub, et need võivad edendada maksude kogumist, sunnivad puudujäägid haldussüsteemis ja reformide käivitamise võimalik hilinemine maksutulu prognoosimisel ettevaatlikkusele.

4. Seoses maksusüsteemi reformiga on valitsus käivitanud mitmed haldusmeetmed, et tõhustada võitlust maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest kõrvalehoidmise vastu, parandada maksude kogumist ja seaduskuulekust. Valitsus kavatseb maksudest kõrvalehoidmise vastase võitluse teel suurendada avaliku sektori tulu üle 0,5 % SKPst juba 2010. aastal. Sarnane summa loodetakse saada võitlusest sotsiaalkindlustusmaksetest kõrvalehoidmise vastu. Võttes aluseks Kreeka ja teiste liikmesriikide kogemuse ning pidades meeles, et seda tüüpi meetmed võivad loodetud tulemuse anda pikema aja pärast, seda eriti majandussurutise ajal, prognoosivad komisjoni talitused, et isegi kui lähemal ajal saadakse nendest teatavat kasu, võib see olla väiksem, kui ametlikult prognoositud.

5. Kreeka valitsus on seadnud ka ambitsioonika eesmärgi kiirendada 2010. aastal ELi vahendite kasutamist. Eelkõige loodab valitsus, et 2010. aasta lõpuks moodustab struktuurifondide kasutamine 15 % aastateks 2007–2013 ette nähtud vahenditest. Selle eelduse kohaselt peaks struktuurifondidest saadav tulu suurenema 2010. aastal üle 0,5 % SKPst. Komisjoni talituste arvates on see eeldus liiga optimistlik.

5. meetmed, mis Kreeka on teatavaks teinud pärast nõukogu 16. veebruari otsust

Nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsuses (artikkel 2, jagu B) on märgitud, et juhuks kui mitmed ohud peaksid realiseeruma, peaks Kreeka teatavaks tegema lisameetmed.

Kreeka ametiasutused teatasid 3. märtsil 2010 pärast arvamuste vahetamist komisjoni talitustega, keda nõustasid Euroopa Keskpank ja Maailmapank, mitmest puudujääki vähendavast lisameetmest, mille maht on 2 % SKPst (või 4,8 miljardit eurot) ning mis rakendatakse 2010. aastal[12]. 3. märtsil teatavaks tehtud täiendavate fiskaalmeetmete eesmärgid on suured, meetmed hõlmavad märkimisväärseid kulukärpeid ning eelkõige palgakulude vähendamist, mis on oluline, et saavutada eelarve alaline konsolideerimine ja taastada konkurentsivõime (lisa II).

Aruandes esitatud meetmed hõlmavad võrdses mahus nii alalisi tulusid suurendavaid (1 % SKPst või 2,4 miljardit eurot) kui ka alalisi kulusid vähendavaid meetmeid (1 % SKPst või 2,4 miljardit eurot). Enamik meetmetest on esitatud täpselt ja nende kohta on antud piisavalt teavet. Õigusakti eelnõu, mis hõlmas kõiki täiendavaid fiskaalmeetmeid, esitati teatavaks tegemise päeval ning parlament võttis selle vastu 5. märtsil 2010. Sama eelnõu sisaldas ka mitmeid varem teatavaks tehtud, kuid veel vastuvõtmata meetmeid. Mõned meetmed, eelkõige need, mis on seotud maksumäära tõstmisega, jõustuvad 15. märtsil.

6. Kokkuvõte ja edasised sammud

Kreeka täidab kokkuvõttes nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsust ja rakendab Kreeka stabiilsusprogrammis ettenähtud meetmed.

Kättesaadava teabe põhjal tunduvad fiskaalmeetmed, mille Kreeka ametiasutused kuulutasid välja 3. märtsil 2010, parlament võttis vastu 5. märtsil ja mida hõlmas komisjonile 8. märtsil esitatud aruanne, olevat piisavad, et tagada nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsuses ja stabiilsusprogrammis sätestatud 2010. aasta eelarve-eesmärkide saavutamine.

Vastavalt otsuse artikli 4 lõikele 2 „ esitab Kreeka hiljemalt 15. maiks 2010 nõukogule ja komisjonile aruande ning avalikustab selle, esitades aruandes poliitikameetmed, mida võetakse käesoleva otsuse järgimiseks ”. 15. mai aruande sisu peaks olema kooskõlas otsuse artikli 4 lõikega 3 ja üksikasjalikult käsitlema konsolideerivaid fiskaalmeetmeid, mida tuleb rakendada 2010. aastal, sealhulgas kõigi nimetatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava, kuid ka 2011. ja 2012. aastal võetavate vastavate meetmete ettevalmistavaid samme. Aruanne peaks hõlmama ka andmeid riigieelarve igakuise täitmise kohta, aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse ja kohalike omavalitsuste eelarvete täitmise kohta ja eelarveväliste vahendite kasutamise kohta, sisaldama teavet võlakirjade emiteerimise ja tagasiostmise, avaliku sektori tööhõive, kulutustega seotud võlgnevuste ning riiklike ettevõtete finantsseisundi kohta. Edaspidi esitab ja avalikustab Kreeka kõnealused aruanded igas kvartalis.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 kohasele nõukogu 16. veebruari soovitusele „ kutsutakse Kreekat üles teatama käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest ja struktuurimeetmete rakendamise ajakavast, nagu on märgitud 2010. aasta jaanuaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis seoses nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsuse artikli 4 lõikes 2 sätestatud kvartaliaruannetega ”. Sealhulgas tuleks aruandes käsitleda reforme majanduse konkurentsivõime tõstmiseks pensionide, tervishoiu, avaliku halduse, kaubaturgude toimimise, struktuurifondide kasutamise, finantssektori järelevalve ja statistika valdkonnas.

Kui selliste meetmete hindamisel, mida Kreeka on võtnud vastuseks nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsusele, on käesolevas aruandes keskendutud eelarvemeetmetele, millega tagada valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine 8,7 %ni SKPst 2010. aastal, siis komisjoni edasistes hinnangutes käsitletakse järkjärgult rohkem struktuurireforme ja 2011. ja 2012. aasta eelarvekavasid.

I LISA KIIRELOOMULISED EELARVEMEETMED, MIDA TULEB VÕTTA 15. MAIKS 2010, vastavalt nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsuse artikli 2 jaole A

Meede | Rakendamise kulg ja muud märkused |

Kulud |

a) kanda 10 % ministeeriumide 2010. aasta eelarveassigneeringutest (v.a palgad ja pensionid) ettenägematute kulude reservi kuni assigneeringute ümberjaotamiseni ministeeriumide vahel ja tõhustamisele kuuluvate kuluprogrammide kindlaksmääramiseni, et seeläbi olulisel määral alaliselt vähendada kulusid; | Asjakohane ministri otsus on alla kirjutatud. Selle jõustamiseks rakendatakse mitmeid haldusmeetmeid. Ettenägematute kulude reservist tulenevat kulude kokkuhoidu on veel vara hinnata ning seda ei ole arvesse võetud stabiilsusprogrammi prognoosides. |

b) vähendada palgakulusid, sealhulgas külmutama nominaalpalgad keskvalitsuses, kohalikes omavalitsustes, riigiasutustes ja muudes avaliku sektori asutustes ning vähendama töökohti; peatama uute töötajate töölevõtmise 2010. aastal ja kaotama vabad töökohad (sealhulgas ajutiste lepingute puhul) avalikus sektoris, jättes eelkõige täitmata pensionile minevatest ametnikest vabaks jäävad töökohad; | Ministrite nõukogu on teinud otsuse külmutada teatavast künnisest kõrgemad avaliku sektori palgad, peatada uute töötajate töölevõtmine ja kärpida ajutiste töötajate arvu. Rangemad eeskirjad on otsustatud kehtestada ka seoses ületunnitöö ja sõidukuludega. Vastava seaduse võttis parlament vastu 5. märtsil ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2010. Vastavalt stabiilsusprogrammis kavandatule ei kohaldata töötajate töölevõtmise peatamise kohustust julgeolekutöötajate, õendusalatöötajate ja õpetajate suhtes. |

c) esimese sammuna avaliku sektori palgasüsteemi parandamisel ja palgaastmestiku tõhustamisel kärpida avalike teenistujate eritoetusi (sealhulgas eelarvevälistest vahenditest makstavaid toetusi) ja seeläbi palgakulusid valitsemissektoris; | Ministrite nõukogu on teinud otsuse vähendada toetusi (välja arvatud pere- ja lastetoetused) 10 %. Vastava seaduse, sealhulgas 3. märtsil teatavaks tehtud täiendava 2 %-lise kärpe, kiitis parlament heaks 5. märtsil ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist. |

d) kiita heaks sotsiaalkindlustuse raames makstavate toetuste kärped (nominaalväärtuses), võttes sealhulgas meetmeid pensioniõiguse ja pensionimaksete indekseerimise piiramiseks. | Pensionide külmutamine ja valitsuse sotsiaalkindlustuskulude kärped rakendatakse 2010. aasta märtsis tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist. |

Tulud |

e) rakendada astmelist maksu igat laadi tuluallikate suhtes ja horisontaalselt ühtselt käsitleda töötasu ja kapitalitulusid; | Ministrite nõukogu on heaks kiitnud laiaulatusliku maksureformi. Vastava seaduse peaks parlament vastu võtma 2010. aasta märtsis ja seda kohaldataks tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist. Pärandi- ja annakumaksu suurendamiseks võttis parlament 2010. aasta jaanuaris vastu seaduse, millega kehtestatakse maksuastmestik. |

f) kaotada maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul; |

g) kehtestada füüsilisest isikust ettevõtjate eelmaksustamise korra; |

h) kehtestada alalise maksu hoonetele ja suurendada kinnisvaramaksu määra võrreldes 31. detsembril 2009 kehtinud määradega; |

i) tõsta tubaka-, alkoholi- ja kütuseaktsiisi võrreldes 31. detsembril 2009 kehtinud määradega; | Vastava seaduse kiitis parlament heaks 2010. aasta jaanuaris. Kõnealuseid maksumäärasid tõsteti kahel korral, s.o veebruari ja märtsi alguses (vt allpool). |

j) 2010. aasta märtsi lõpuks määrata üksikasjalikult kindlaks ja rakendada kavandatud maksusüsteemireformi ning kasutada võimalikke tõhustamisest saadavaid tulusid eelarvepuudujäägi täiendavaks vähendamiseks. | Vt eespool punktid e–h. |

II LISA: KOONDTABEL 3. MÄRTSIL 2010 TEATAVAKS TEHTUD TÄIENDAVATE EELARVEMEETMETE KOHTA

miljonit eurot | % SKPst | Märkused |

(vastavalt Kreeka esitatud teabele) |

Tulud |

Suurendada käibemaksumäärasid (4,5 %-lt, 9 %-lt ja 19 %-lt vastavalt 5 %-le, 10 %-le ja 21 %-le) | 1300 | 0,5% | Käibemaksust saadud kogutulu moodustas 2009. aastal 6,9 % SKPst (st 16,5 miljardit eurot). Kreeka hinnang näib realistlik eeldusel, et meedet hakatakse kohaldama alates 15. märtsist. Kõnealuse meetme mõju kogu aasta lõikes oleks ¾ % SKPst. Maksubaasi muutuste (seoses sisenõudluse vähenemisega) ja maksudest kõrvalehoidumise tõttu võib tulu osutuda prognoositust väiksemaks. |

suurendada aktsiisimakse (lisaks parlamendis juba heaks kiidetule), sealhulgas: | 1100 | 0,5 % | Kreeka ametiasutused on juba alustanud aktsiisimaksude tõstmist vastavalt stabiilsusprogrammile ja 2. veebruaril teatavaks tehtud meetmetele. |

i) suurendada bensiiniaktsiisi 0,08 euro võrra (hinnatõus ligikaudu 0,10 eurot) ja diiselkütuseaktsiisi 0,03 euro võrra (hinnatõus ligikaudu 0,04 eurot); | 450 | 0,2 % | Kütuseaktsiisi täiendav suurendamine tõstab kütuse lõpphinna lähemale ELi keskmisele ning suurendab kütuseaktsiisist saadavat tulu ligikaudu 10 %. Sarnaselt 2. veebruaril ja 3. märtsil teatavaks tehtud maksumäärade tõstmisele suurendati aktsiisimakse 2009. aastal, tänu millele suurenesid tulud ligikaudu 20 %. Oodatav tulu on võrreldav 2009. aastal kütuseaktsiisi tõstmisest saadud tuluga ja näib realistlik. Samas ei tuleks alahinnata nõudluse vähenemise mõju maksutuludele. |

ii) suurendada a) tubakaaktsiisi 63 %-lt 65 %-le ja b) alkoholiaktsiisi 20 % (hinnatõus pudeli kohta 1,20 eurot ja 0,60 eurot vastavalt ouzo ja tsipouro puhul); | 300 | 0,1 % | a) Ettepanek tubakaaktsiisi tõstmise kohta 57,5 %-lt 63 %-le esitati parlamendile jaanuaris ja selle prognoositav tulu 2010. aastal on 0,1 % SKPst. 3. märtsil teatati tubakaaktsiisi täiendavast tõstmisest 63 %-lt 65 %-le (ligikaudu pool eelnevalt ettenähtud aktsiisitõusust), mis peaks andma täiendavaid tulusid ligikaudu 0,05 % SKPst, mis näib realistlik; b) ettepanek alkoholiaktsiisi tõstmise kohta (0,9 eurot pudeli kohta ja 0,45 eurot traditsiooniliste toodete puhul) esitati parlamendile jaanuaris ja selle prognoositav tulu 2010. aastal on 0,03 % SKPst. 3. märtsil teatati alkoholiaktsiisi täiendavast tõstmisest (1,2 eurot pudeli kohta ja 0,6 eurot traditsiooniliste toodete puhul), mis peaks andma täiendavaid tulusid ligikaudu 0,05 % SKPst, mis näib realistlik. Tuleks siiski märkida, et tubakatoodete ja alkoholi lõpphinna suurenemine võib oluliselt mõjutada nõudlust (ja maksudest kõrvalehoidumist), mistõttu võib tulu osutuda prognoositust väiksemaks. |

iii) kehtestada elektriaktsiis (2,5 eurot/Mwh tööstustarbimise puhul ja 5 eurot/Mwh kodutarbimise puhul, välja arvatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter) ja tühistada aktsiisimaksu vabastus, mida kohaldatakse riigi omandisse kuuluva elektritootja Public Power Corporation tarbitava diiselkütuse suhtes; | 250 | 0,1 % | Prognooside kohaselt saadaks uuest elektriaktsiisist täiendavat tulu 0,1 % SKPst. Kuna kõnealust maksu kogutaks elektriarvete kaudu, näib selle meetme rakendamine kindel. Prognooside kohaselt tarbitakse elektrit Kreekas 2010. aastal 67 175GWh. Prognoositav mõju eelarvele näib realistlik. |

iv) suurendada luksuskaupade aktsiisi (hõlmab üle 35 000 eurot maksvaid autosid, jahte jne). | 100 | >0,1 % | Teabe puudumise tõttu ei ole kõnealuse meetme tõhusust seni võimalik hinnata. Samas on prognoositav lisatulu küllaltki väike. |

Kulud |

Vähendada avaliku sektori nominaalpalkasid ja pensioneid (lisaks juba teatavaks tehtud palgakärbetele), sealhulgas: | 1700 | 0,7 % | Kreeka ametiasutused olid varem teatavaks teinud avalikele teenistujatele makstavate toetuste kärped, mis üldiselt vähendavad avaliku sektori palgakulusid. Lisaks on mitmete täiendavate meetmetega vähendatud avaliku sektori tööhõivet. 3. märtsil teatavaks tehtud kärped on programmis ettenähtud meetmetest ja 2. veebruaril teatavaks tehtud meetmetest laiaulatuslikumad[13]. |

i) vähendada 30 % jõulu-, lihavõtte- ja suvepreemiat; | 610 | 0,3 % | Kõigile avaliku sektori töötajatele makstava 14. palga täielik kaotamine vähendaks kulusid ligikaudu 1 miljardi euro võrra. Valitsuse poolt teatavaks tehtud meetmete prognoositav mõju eelarvele näib realistlik. |

ii) vähendada 2 % palgalisa (lisaks juba teatavaks tehtud 10 %-lisele vähendamisele); | 130 | >0,1 % | Enne 3. märtsil teatavaks tehtud meetmeid olid ametiasutused juba kärpinud avalikele teenistujatele makstavaid toetusi 10 %, mis vähendas kulusid ligikaudu 0,3 % SKPst (või 650 miljonit eurot). 3. märtsil teatavaks tehtud meetmete kohaselt kärbitakse toetusi veel 2 %. Seega kärbitakse toetusi kokku 12 % ja selle prognoositav mõju eelarvele näib realistlik. |

iii) vähendada riigi osalusega äriühingute palgakulusid 7 % ning jõulu-, lihavõtte- suvepreemiat 30 %; | 360 | 0,2 % | Riigi osalusega äriühingute palgakulude vähendamine ei mõjuta otseselt eelarvet, kuna riigi osalusega äriühinguid ei käsitata valitsemissektori osana. Samas võib see vähendada riigi toetusi kõnealustele äriühingutele ja seega kaudselt vähendada kulusid. |

iv) kärpida toetusi riigi omandisse kuuluva elektritootja Public Power Corporation ja telekommunikatsiooniettevõtja OTE pensionifondidesse, vähendades seega asjakohaseid eelarveaasigneeringuid; | 150 | >0,1 % | Meede näib realistlik, kuigi prognoositava kokkuhoiu hindamiseks oleks vaja täiendavat teavet. |

v) külmutada kõik avaliku ja erasektori pensionid, tühistades eelarves kavandatud pensionitõus ja vähendades seega eelarveaasigneeringuid. | 450 | 0,2 % | Ametiasutuste varasemate teadete kohaselt oleks pensionitõus 2010. aastal jäänud allapoole inflatsioonimäära (ligikaudu 1,5 protsendipunkti). 3. märtsi teatise kohaselt kõik pensionid külmutatakse, mille tulemusel vähendatakse kulusid 0,2 % SKPst (vastab esialgselt kavandatud pensionitõusule). Ametlikult prognoositav mõju eelarvele näib realistlik. |

Vähendada avaliku sektori jooksvaid kulusid ja kapitalikulusid | 700 | 0,3 % | Kreeka ametiasutused nägid juba stabiilsusprogrammiga ette tegevuskulude ja riigi osalusega äriühingutele antavate toetuste vähendamise. Ametiasutused olid varem teatanud investeeringute ja hariduskulude suurendamisest 2010. aastal. 3. märtsil teatavaks tehtud kärped on programmis ettenähtud meetmetest laiaulatuslikumad ja nendega tühistatakse mõnede kulude kavandatud suurendamine. |

i) vähendada riiklikku investeerimisprogrammi; | 500 | 0,2 % | Vastavalt stabiilsusprogrammile suureneb kapitali kogumahutus põhivarasse 2010. aastal 0,3 % SKPst (st 800 miljoni euro võrra). Valitsus võib oma suva kohaselt asjakohaseid assigneeringuid vähendada. Asjakohase otsuse tegemise korral näivad kavandatud kulukärped realistlikud. |

ii) vähendada hariduskulusid (100 miljoni võrra riiklikus investeerimisprogrammis ja 100 miljoni võrra uutele haridusprogrammidele eraldatud vahenditest). | 200 | 0,1 % | Vastavalt stabiilsusprogrammile suurenevad hariduskulud 2010. aastal ligikaudu 0,2% SKPst (st 500 miljoni euro võrra). Valitsus võib oma suva kohaselt asjakohaseid assigneeringuid vähendada, sealhulgas kärpida riiklikku investeerimisprogrammi. Asjakohase otsuse tegemise korral näivad kavandatud kulukärped realistlikud. |

KOKKU | 4800 | 2,0 % |

[1] KOM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Kõik Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Praegune Kreeka ülemäärase puudujäägi menetlus algatati 18. veebruaril 2009, kui komisjon võttis vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohase aruande, mille alusel ja kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 4 (SEK(2009) 197) sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 27. veebruaril 2009 oma arvamuse. Komisjon võttis 24. märtsil 2009 vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 5 vastu arvamuse, et Kreekas on ülemäärane puudujääk – SEK(2009) 263. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 27. aprillil 2009 EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk – nõukogu otsus 2009/415/EÜ (ELT L 135, 30.5.2009, lk 21). Samal ajal ja EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt adresseeris nõukogu Kreekale soovitused ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2010. aastaks. Komisjon hindas 11. novembril 2009 meetmeid, mida Kreeka võttis vastuseks nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitusele, ja jõudis järeldusele, et Kreeka võetud meetmed ei olnud piisavad, ning esitas soovituse nõukogu otsuseks. Nõukogu võttis 2. detsembril 2009 vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohase vastava otsuse.

[3] KOM(2010) 95.

[4] KOM(2010) 94. Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogramm esitati nõukogule ja komisjonile ning avalikustati 15. jaanuaril 2010.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf ja http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf

[7] Samuti andis Kreeka teada, et järgmiste nädalate jooksul esitatakse parlamendile ettepanek pensionisüsteemi põhjalikuks reformiks.

[8] Kreeka 8. märtsil 2010. esitatud aruandes esitatakse põhjalikum loetelu meetmetest, mis on vastu võetud stabiilsusprogrammi rakendamiseks.

[9] Vt seletuskirjad, mis on lisatud komisjoni 16. veebruari 2010. aasta ettepanekutele nõukogu otsuse, soovituse ja arvamuse kohta (KOM(2010 93, 94 ja 95).

[10] Valitsemissektori eelarve täitmist käsitlevate 2010. aasta jaanuaris kättesaadavate rahaandmete põhjal võib arvata, et nii tulud kui kulud vastasid eesmärgile, kusjuures kõige positiivsem märk on esmaste kulude vähenemine. Jaanuaris saadi siiski teatavaid ühekordseid tulusid (seotud erimaksuga, mis kehtestati suure kasumiga äriühingutele ja suuromandile). Kapitalikulude ja intressimaksete rahaline vähenemine võib olla seotud kulude hooajalisusega.

[11] Vastavalt Kreeka 8. märtsil esitatud aruandele oli kõrvalekalle eelarve kohandamise kavast enne meetmete 3.märtsil 2010 teatavaks tegemist „1 ja 1,5 % vahel SKPst”.

[12] Komisjoni president „kiitis heaks Kreeka valitsuse teate töötada välja täiendavate konsolideerivate meetmete pakett ning kinnituse võtta kõik vajalikud meetmed programmi eesmärkide saavutamiseks”. Seda hinnangut jagas ka eurogrupi eesistuja. Euroopa Keskpank „kiitis otsused igati heaks, pidades neid asjakohaseks” ning Maailmapank „oli 2010. aasta fiskaalmeetmete väga tugeva paketi poolt”, märkides samuti, et fiskaalprogrammi rakendamine on oluline samm mitmeaastases protsessis.

[13] Keskvalitsuse palgakulud ulatusid 2008. aastal 22 871 miljoni euroni (9,6 % SKPst). Need suurenesid 2009. aastal 11½ % 25 492 miljoni euroni (10,6 % SKPst). Vastavalt Kreeka parlamendi poolt 2009. aasta oktoobris heaks kiidetud 2010. aasta eelarvele suurenevad keskvalitsuse palgakulud 2010. aastal 2,8 % 26 213 euroni (10,7 % SKPst). Võttes arvesse avaliku sektori ajutiste töötajate arvu vähendamist, toetuste kärpimist 10 % (stabiilsusprogramm), palkade täielikku külmutamist (2. veebruar), toetuste täiendavat vähendamist 2 % (3. märts) ning lihavõtte-, suve- ja jõulupreemiate (nn 13. ja 14. kuupalk) kärpimist, peaks keskvalitsuse palgakulu võrreldes 2009. aastaga vähenema 4,6 %. Nominaalpalk väheneb võrreldes 2009. aastaga 8½ %, võttes arvesse, et toetusi maksustati madalama maksumääraga ja et nüüdsest käsitatakse neid tavasissetulekuna ja maksustatakse kõrgema määraga.