Euroopa Komisjonil on hea meel, et Euroopa Ülemkogu eesistuja on otsustanud korraldada juhtide arutelu teadusuuringute ja innovatsiooni ning Euroopa üleilmse konkurentsivõime tagamiseks vajalike sammude üle. Käesolevas teatises esitatakse konkreetsed meetmed ELi teadusuuringute ja innovatsiooni kava edendamiseks, et anda panus 16. mail 2018 Sofias toimuvasse riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikku arutellu.

„Meie tuleviku jaoks on teadusuuringud ja innovatsioon määrava tähtsusega. Need on ainsaks viisiks võtta ühekorraga ja jätkusuutlikult käsile väike majanduskasv, väheste uute töökohtade loomine ning sellised ülemaailmsed probleemid nagu tervishoid ja julgeolek, toit ja ookeanid, kliima ja energia.“

Investeerides teadusuuringutesse ja innovatsiooni, investeerime Euroopa tulevikku. See võimaldab meil säilitada üleilmse konkurentsivõime ja kaitsta oma unikaalset ühiskonnamudelit. See aitab tulla toime mõningate meie ühiskonna ja ajastu suurimate probleemidega ning hõlbustab seeläbi miljonite inimeste igapäevaelu Euroopas ja ka mujal. Teadusuuringud ja innovatsioon ümbritsevad meid kõikjal, olgu tegu 1,6 miljoni vaktsiinidoosi valmistamisega Ebola kõrvaldamiseks, tavalisest 100 korda võimsamate akude loomisega või vesinikkütuseelemendiga linnaliinibusside väljatöötamisega.

Vaadakem tõele näkku: ühiskond saab ainult areneda innovatsiooniga samas tempos. Ta saab pakkuda püsivat heaolu ainult kasutades maksimaalselt ära oma liikmete teadmisi, ettevõtlikust ja töökust. Samuti saab majandusliku konkurentsieelise säilitada ainult juhul, kui teadusuuringute ja innovatsiooni alal püsitakse esirinnas.

See ülesanne seisab praegu ka meie liidu ees, kui soovime euroopaliku ühiskonnamudeli säilitada ja seda parandada. Aeg on investeerida tulevikku. Tehnoloogilised uuendused, kõikides sektorites leviv digitaliseerimine ja üleilmsed põhisuundumused muudavad meie eluviisi, pakkudes tohutuid võimalusi, kuid luues ühtlasi uusi probleeme. Selliste muutuste süvenedes suureneb vajadus innovatsiooni järele veelgi. Kogu maailma riigid teevad praegu igas majandusvaldkonnas teadusuuringutesse ja innovatsiooni ülisuuri investeeringuid. See teravdab üleilmset konkurentsi ja seab ohtu Euroopa juhtpositsiooni olulistes tööstusharudes. Euroopa innovatsioonisuutlikkuse suurendamine, vajalike investeeringute tagamine ja innovatsiooni leviku kiirendamine kogu Euroopas on seega meie edasise heaolu seisukohast hädavajalik.

Mäng käib suurtele panustele – kuid ka Euroopa potentsiaal on suur. Järgmine innovatsioonilaine, milles füüsiline maailma põimub digitaalsega, toetub teadusele, tehnoloogiale ja masinaehitusele. Euroopal on selles valdkonnas konkurentsieelis, mis tuleb säilitada. Kuigi Euroopas elab ainult 7 % maailma rahvastikust, tehakse siin 20 % üleilmsetest investeeringutest teadus- ja arendustegevusse ning kirjutatakse kolmandik kõikidest tipptasemel teadusartiklitest. Ühtlasi on Euroopal tugev tööstusbaas.

Tuginedes neile tugevatele külgedele ja oma väärtustele, peab Euroopa kujundama välja oma innovatsioonimudeli. Ta peaks kasutama täielikult ära oma partnerlusel põhinevat koostöökultuuri, mis aitab edendada innovatsiooni kogu liidus. Samal ajal tuleb Euroopal saavutada, et isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kõrge tase, mille poolest teda seatakse praegu kogu maailmas eeskujuks, annaks talle uute tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti ja suurandmete puhul konkurentsieelise.

EL on kõige avatum teadusuuringute ja innovatsiooni piirkond kogu maailmas. Ta mitte ainult ei kutsu kogu maailma teadusorganisatsioone osalema oma projektides, vaid teeb ka rahvusvaheliste partneritega ulatuslikult koostööd ühisprogrammide raames. Võrdsete tingimuste edendamiseks tuleks tal toetada uute võimaluste loomist innovatiivsete toodete ja teenuste turustamiseks. Ta peaks samuti teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas stimuleerima sünergiat ja piiriüleseid investeeringuid, mis tooks vastastikust kasu nii kodanikele kui ka ettevõtetele ning võimaldaks ELil kaitsta strateegilistes sektorites oma huve.

Siiski on ka valdkondi, kus Euroopa on innovatsiooni alal maha jäänud. Probleemid ei tulene mitte ideedepuudusest või idufirmade vähesusest, vaid pigem suutmatusest tegevust laiendada ja turul läbi lüüa, sest alati ei suudeta haarata kinni kasvu- ja turuvõimalustest, mida uuendused pakuvad. Kogu ettevõtlussektor peab hakkama teadusuuringutesse ja innovatsiooni jõulisemalt investeerima. Kui vaadata investeeringuid tehnoloogiatesse, mis muudutavad tulevikus domineerivaks, siis on Hiina ja Ameerika Ühendriigid EList praegu mööda läinud.

Selleks et kasutada maksimaalselt ära oma eeliseid ja saada üle kitsaskohtadest, peab Euroopa keskenduma kolmele tasandile. Esiteks tuleb ulatuslikult investeerida teadus- ja tehnoloogiauuringutesse, pöörates eelkõige tähelepanu olulisematele ühiskonna- ja tööstusprobleemidele, nagu julgeolek, kliimamuutus ja rahvastiku vananemine. Teiseks tuleb ettevõtluskeskkond muuta innovatsiooni soosivamaks ja vähem riskikartlikuks. Kolmandaks tuleb toetada Euroopa kodanikke, sest osa neist võib kiirete muutuste tagajärjel sattuda ebakindlasse olukorda.

Euroopa võimalused saavutada uue innovatsioonilaine käigus juhtpositsioon sõltuvad sellest, kas meil õnnestub poliitikat ja rahastamisvahendeid õigesti kombineerida. On äärmiselt tähtis, et Euroopa toetaks tulevaste strateegiliste väärtusahelate konkurentsipõhist arengut. Digitaalse ühtse turu, energialiidu, tööstusstrateegiate ja konkurentsipoliitika näol on meil juba olemas usaldusväärne raamistik. Investeerimiskava, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on juba samuti end tõestanud. Selline pinnas on aidanud Euroopal tõusta esirinda paljudes rahvusvahelistes teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning loonud ettevõtetele paremad tingimused innovatsiooniks ja konkureerimiseks.

Nüüd tuleb meil jõuda järgmisele tasandile. See on võimalik ainult juhul, kui kasutame tõeliselt üleeuroopalist lähenemisviisi, teeme piiriülest koostööd ja tegutseme liidu tasandil. Edu saavutamiseks tuleb meil tulemuslikult kombineerida erakapitali ja avaliku sektori investeeringuid. Selleks on vaja tulevikukindlat ja innovatsiooni soosivat õigusraamistikku nii Euroopa kui ka liikmesriigi tasandil. Selleks on vaja, et ühtsel turul toimuks tõhus ja aus konkurents, mis stimuleerib erasektori investeeringuid innovatsiooni ja muudab need tasuvaks. Selleks on vaja, et ergutaksime Euroopa ülikoolides ettevõtlusvaimu. Selleks on vaja, et iga Euroopa Liidu liikmesriik ja piirkond saaks anda oma panuse tipptasemel teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Kõik loetletud tingimused sõltuvad vaid meist endist: on kätte jõudnud aeg, et liit asuks ise suunama oma tulevikku.

2. Uus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tugiraamistiku tugevdamise tegevuskava

Teadusuuringud ja innovatsioon on seotud kogu ühiskonnaga, sest need hõlmavad eri osalejaid, vahendeid ja poliitikat kohalikul, riiklikul ja liidu tasandil. Euroopal tuleb osalejaid ja haldustasandeid omavahel lähendada, et luua teadusuuringuid ja innovatsiooni soosiv keskkond. See hõlmab kohalike ja piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooni tugiraamistike ühendamist, et edendada innovatsiooni kõikides ELi väärtusahelates.

Liidu tasandil saab selleks poliitiliste hoobadena edukalt kasutada nii õigusakte kui ka piiriülest koostööd ja eelarvevahendeid. Energia-, transpordi- ja tööstuspoliitikaga toetatakse juba praegu vähese CO2-heitega jätkusuutlikku majandust. Ka ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitikas lähtutakse järjekindlalt põhimõttest, et majandusareng peab toetuma innovatsioonile. ELis on loodud eraldi programmid digitaalrevolutsiooni edendamiseks. Haridus- ja koolituspoliitika puhul on teadusuuringud ja innovatsioon läbivalt keskpunktis. Siseturu- ja konkurentsipoliitika eesmärk on toetada innovatiivseid ettevõtjaid, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas, suurendada nende mõjuvõimu ning aidata neil laiendada oma tegevust ja luua uusi turge.

Siiski on ka poliitilisi lünki ja uusi küsimusi, millega Euroopal on võimalik ja tuleks paremini tegeleda. Käesolevas teatises käsitletakse tehtud edusamme ja esitatakse uued meetmed, mille kaudu Euroopa Liit saab anda otsustava panuse.

2.1. Oluliste avaliku sektori investeeringute tagamine ja erainvesteeringute stimuleerimine

On tõendeid selle kohta, et tootlikkuse ja üleilmse konkurentsvõime suurenemine sõltub otseselt teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute mahust. EL jääb veel kaugele maha oma üldisest eesmärgist investeerida teadus- ja arendustegevusse 3 % sisemajanduse koguproduktist.

Teadus- ja arendustegevuse intensiivsus 2016. aastal

Avaliku sektori investeeringud

Valdav osa avaliku sektori investeeringutest teadusuuringutesse ja innovatsiooni (umbes 85 %) tehakse riiklikest vahenditest. Kui summaarselt on teadus- ja arendustegevusse tehtavate avaliku sektori investeeringute tase ELis ja liikmesriikides võrreldav USA omaga, siis liikmesriigiti on olukord väga erinev. Selleks et kasutada ära kogu ELi innovatsioonipotentsiaali, on hädavajalik suurendada teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid avaliku sektori investeeringuid liikmesriikides, kes kulutavad sellele vähe.