ET

Brüssel, 26.11.2008

KOM(2008) 803 lõplik

2008/0233 (AVC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidRahvusvahelisi finantsturge tabanud enneolematu kriis on põhjustanud Euroopa Liidule suuri väljakutseid, mis nõuavad kiiret reageerimist, et tõrjuda selle mõjusid majandusele kui tervikule. Selles kontekstis soovib komisjon tegutseda koos liikmesriikidega, et tugevdada investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive taaselustamiseks. See on komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatise „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” eesmärk. |

120 | Üldine taustTuntakse suurt hirmu, et finantskriis mõjutab sügavalt reaalmajandust, eriti pankadele tekkivate raskuste ja krediiditingimuste karmistamise (intressimäärade tõusu, laenusaajate hoolikama valiku) kaudu, mis võivad avaldada survet kodumajapidamiste tarbimisele ja ettevõtete investeeringutele, innovatsiooni toetamisele, tehnoloogilisele ja tööstuslikule arengule, ning seejärel SKT kasvule ja tööhõivele.Komisjoni viimastes majandusprognoosides ennustatakse Euroopa Liidu majanduskasvu tugevat langust 1,4 %-le aastal 2008 (mis on pool 2007. aasta määrast), 0,2 %-le aastal 2009 ja 1,1 %-le aastal 2010. Need viletsad majandusprognoosid peegelduvad tõenäoliselt ka riigi rahanduses. Kui poliitika ei muutu, suureneb eelarvepuudujääk tõenäoliselt 2007. aasta vähem kui 1 %-lt SKTst 2,6 %-le SKTst 2010. aastal. Siiski osutub usaldusväärsete prognooside tegemine riigi rahanduse kohta, eriti seoses riigivõlaga, keeruliseks valitsuste juba võetud abimeetmete eelarvemõjude suhtes valitseva ebakindluse tõttu.Kriisi mõjude vastu võitlemiseks on riigid alustanud ulatuslikku tegevust nii individuaalselt kui ka Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kooskõlastatud strateegia raames. Ameerika Ühendriigid on otsustanud riigistada raskustes olevaid ettevõtteid, oktoobri alguses otsustati, et riik ostab tagasi 700 miljardi USA dollari väärtuses riskivarasid. Euroopas on samal perioodil kuulutatud välja erinevaid riiklikke kavasid mahus 1700 miljardit eurot ning kavades on nähtud ette garanteeritud refinantseerimist, aga ka rekapitaliseerimise ja riigistamise meetmeid.Selles kontekstis on komisjon püüdnud anda oma panust Euroopa Liidus ja selle rahvusvaheliste partneritega algatatud arutellu selle üle, milline oleks parim viis praegusele finantskriisile ja selle sotsiaal-majanduslikele mõjudele reageerimiseks. Eriti kaalus komisjon koos liikmesriikidega võimalusi investeerimisprojektide kiirendamiseks ja liikmesriikidele ennetähtaegsete väljamaksete tegemiseks.Selleks on reaalmajanduse toetamiseks kõige võimsam ja asjakohasem vahend ühtekuuluvuspoliitika. Ühtekuuluvuspoliitika, mille eelarve aastateks 2007–2013 on 347 miljardit eurot, millest 250 miljardit on nähtud ette esmajoones Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks, on võimas tugisammas eelarvestabiilsusele ja seega ka valitsemissektori investeeringutele Euroopa Liidu liikmesriikides ja piirkondades. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa majandusele tekitatud tõsised tagajärjed vähendavad tõenäoliselt keskmise pikkusega perspektiivis potentsiaalset majanduskasvumäära ning kahandavad aastatel 2009 ja 2010 märkimisväärselt reaalkasvu. Mitme liikmesriigi majanduskasv on viimaste prognooside kohaselt langemas. Niisugused halvad majanduslikud väljavaated avaldavad väga negatiivset mõju liikmesriikide rahandusele. Järelikult on oht, et häiritakse sügavalt ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, kuna struktuurifondide kasutamine eeldab riikide kaasrahastamist.Selles kontekstis tuleks kohandada teatavaid kehtivaid õigusnorme, et kiirendada investeerimisprojektide elluviimist ja ühenduse assigneeringute kasutamist ELi liikmesriikide ja piirkondade majanduse hüvanguks. Kõnealuste õigusnormide hulgast võib välja tuua need, mis käsitlevad eelmakseid, üksikasjalikumalt kuluaruannet, asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabide raames toetusesaajatele makstud ettemaksete tagasimaksmist ja suurprojekte, ning lõpuks need, mis käsitlevad kulude abikõlblikkust ja finantskorralduse asjaomaseid vahendeid. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEi kohaldata. |

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

| Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Et riigiasutuste võetud meetmed reaalmajandusele avalduvate finantskriisi negatiivsete mõjude peatamiseks oleksid tõhusad, on vaja kiiret sekkumist. Olukorra kiireloomulisus ei ole võimaldanud konsulteerida liikmesriikidega. Kuigi kõnealuste meetmete eesmärk on kiirendada programmide rakendamist, on neist mõne eesmärk siiski ka lihtsustamine. Seoses sellega on liikmesriigid korduvalt kinnitanud oma soovi jätkata üldmääruse artikli 55 läbivaatamiseks alustatud tööd. Ka Euroopa Parlament ja kontrollikoda on korduvalt väljendanud oma soovi lihtsustada struktuurifondide määrusi. |

| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | MõjuanalüüsOn arutatud kõiki rakendamise kiirendamise võimalusi, sealhulgas teatavate haldusmenetluste lihtsustamist. Käesoleva ettepanekuga täiendatakse mitmeid mitteregulatiivseid muudatusi, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid võiksid kasutada täielikult olemasolevat paindlikkust, sealhulgas vajaduse korral võimalust programme muuta või isegi lihtsustada, et kohandada need paremini uute vajadustega. Lisaks ergutab komisjon liikmesriike jõudma lõpule oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldusega, et komisjon saaks kiirendada nende heakskiitmist ja võimaldada vahepealsete finantstehingute kiiremat käsitlemist vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise eeskirjadele.Fondide juhtimise lihtsustamise soov mõjutaks kahtlemata positiivselt programmide rakendamise tempot, eriti pakkudes liikmesriikidele programmi käivitamiseks olulisemaid finantsvahendeid.Rakenduskavade kiirem elluviimine kujutaks endast muu hulgas tõhusat panust normaalse majandusolukorra taastumiseks, kui kriisiperiood hakkab lõpule jõudma. Toetusesaajatele juba heakskiidetud programmide raames ettemaksete suurendamine toob tõenäoliselt iga tasandi riigiasutustele kaasa suurema likviidsuse. Kõnealused ettemaksed aitaksid ka tugevdada ühtekuuluvuspoliitika mõju reaalmajandusele. |

3. Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõteMääruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) suhtes komisjoni väljapakutud muudatuste eesmärk on tasakaalustada kogu majanduskriisi negatiivsed mõjud, et kiirendada lühiajaliselt fondide rakendamist reaalmajanduse hüvanguks, andes eelkõige suuremat toetust VKEdele.Muudatusettepanekud koonduvad nelja peamise telje ümber:artikli 44 kohaldamisala laiendamine seoses finantskorraldusvahendite eraldamisega EIP ja EIFi meetmeteks, et toetada liikmesriike rakenduskavade ettevalmistamisel ja elluviimisel;kulude abikõlblikkust käsitleva artikli 56 muutmine, et väljendada selgemini üldkulude hüvitamise võimalust kindlaksmääratud protsendimäära alusel ja kehtestada võimalus arvata mitterahalised panused fondide loomise ja neile maksete tegemise abikõlblike kulude hulka;kuluaruandeid käsitlevate sätete muutmine: i) seoses suurprojektidega, kõrvaldades keelu lisada suurprojektide puhul kantud kulud vahemaksete taotlustesse enne, kui komisjon on suurprojekti heaks kiitnud, ning ii) seoses asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabidega, kõrvaldades toetusesaajatele toetust andva organi poolt makstud 35 % ettemakse piirangu ja võimaldades seeläbi teha ettemakseid kuni 100 % ulatuses, juhul kui muud tingimused jäävad samaks;struktuurifondide kolmanda osamakse (2009) eelmakse suurendamine 2 % võrra liikmesriikide puhul, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, struktuurifondide 2,5 % suuruse kolmanda osamakse loomine (2009) liikmesriikide jaoks, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004; juhul kui programmis osaleb vähemalt üks liikmesriik, kes ühines Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, antakse talle Euroopa territoriaalse koostöö raames 2009. aastal täiendavalt 2 %. Lisavahendid, mis tehakse kättesaadavaks aasta alguses, tuleb toetusesaajatele kanda üle kiiresti ja vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise eeskirjadele. |

310 | Õiguslik alusNõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes kohaldatavad ühised eeskirjad. Määruses, mis toetub komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise põhimõttele, on nähtud ette uus programmitöö kord ning uued juhtimis- (s.h finantsjuhtimis-), järelevalve-, kontrolli- ja hindamisnormid. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuivõrd selle eesmärk on toetada liikmesriike praeguse finantskriisi mõjude vastu võitlemisel muudatuste abil, mis tugevdavad liikmesriikide rolli fondide ühisel juhtimisel. |

| Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Kuna ettepanekus piirdutakse üldmääruse viie artikli käsitlemisega, on võimalik koondada arutelu mõningatele suhteliselt tehnilistele sätetele ja sellega luuakse tingimused kiireks läbivaatamiseks, mis on ainus moodus tagamaks õigusliku ebakindluse ranget ajalist piiramist ja järelikult kiiret panust Euroopa Liidu majandustegevuse elavdamisse.Muu hulgas peaks vastavalt võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtetele olema võimalik kohaldada tagasiulatuvalt, alates 1. augustist 2006 ehk määruse (EÜ) nr 1083/2006 jõustumise kuupäevast, üksnes artikli 56 lõiget 2 käsitlevat muudatust. |

332 | Tänu kavandatavale lihtsustamisele vähendatakse liikmesriikide finants- ja halduskoormust. |

| • Vahendi valik |

341 | Kavandatav vahend: määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel.Komisjon on kasutanud kogu struktuurifonde käsitlevate määrustega pakutavat tegevusruumi, et kiirendada investeerimisprojekte ja ühenduse assigneeringute kasutamist ELi liikmesriikide ja piirkondade majanduse toetamiseks. Lisaks 26. novembri 2008. aasta teatises esitatud mitteregulatiivsetele muudatustele teeb komisjon ettepaneku teha muudatusi üldmääruse viide artiklisse. Läbivaatamise eesmärk on lihtsustada ühenduse assigneeringute kasutamist projektide käivitamisel, et see kiirendaks nende rakendamist ja seega investeeringute mõju reaalmajandusele. |

4. Mõju eelarvele |

| Aastaks 2009 ettenähtud täiendavate ettemaksete summa on ettepaneku kohaselt 6,3 miljardit eurot väljamaksetena. Teised kavandatud muudatused kiirendavad tõenäoliselt vahemaksete tegemist. |

2008/0233 (AVC)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 161 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut [2],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [3],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust [4]

ning arvestades järgmist:

(1) Rahvusvahelisi finantsturge tabanud enneolematu kriis on põhjustanud Euroopa Liidule suuri väljakutseid, mis nõuavad kiiret reageerimist, et leevendada majandusele kui tervikule avalduvaid mõjusid ja eelkõige toetada investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive taaselustamiseks.

(2) 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi reguleeriva raamistiku vastuvõtmisel lähtuti eesmärgist toetada fondide programmitöö ja haldamise lihtsustamist, muuta fondide tegevus tõhusamaks ning suurendada nende rakendamise subsidiaarsust.

(3) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) [5] teatavate sätete kohandamine on vajalik, et lihtsustada ühenduse assigneeringute kasutamist rakenduskavade ja nende raames abi saavate projektide käivitamisel, et see kiirendaks majandusse tehtavate investeeringute rakendamist ja mõju.

(4) Tuleb suurendada Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) võimalust aidata liikmesriike rakenduskavade ettevalmistamisel ja elluviimisel.

(5) Võttes arvesse EIP ja EIFi rolli ühenduse finantsasutustena asutamislepingu alusel, peaks juhul, kui finantskorraldus toimub nende kui haldusfondide abil, olema võimalik sõlmida nendega leping otse.

(6) Lihtsustamise eesmärgil on eriti asjakohane täpsustada tingimusi, mille alusel oleks võimalik käsitleda üldkulusid toetusesaajate kantud kuludena projektide rakendamisel.

(7) Et lihtsustada finantskorraldusvahendite kasutamist, eriti linnade säästva arengu sektoris, tuleb näha ette võimalus käsitleda mitterahalisi panuseid kui fondide loomise ja neile maksete tegemise abikõlblikke kulusid.

(8) Asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabide raames tuleb ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks leevendada tingimusi, mis käsitlevad toetusesaajatele makstud ettemakseid, mille võib kanda kuluaruandesse.

(9) Et kiirendada suurprojektide elluviimist, on vaja võimaldada komisjoni poolt veel vastu võtmata suurprojektidega seotud kulude kandmist kuluaruannetesse.

(10) Et tugevdada liikmesriikide rahalisi vahendeid rakenduskavade kiireks käivitamiseks kriisi kontekstis, tuleb muuta eelmakseid käsitlevaid sätteid.

(11) Rakenduskavade alguses tehtav eelmakse peaks tagama korrapärase rahavoo ja lihtsustama rakenduskava elluviimisel maksete tegemist toetusesaajatele. Selleks tuleks ette näha sätted, mis käsitlevad struktuurifondide arvelt tehtavaid eelmakseid: 7,5 % (liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004) ja 9 % (liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem), et aidata kiirendada rakenduskavade elluviimist.

(12) Vastavalt võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtetele peaks olema võimalik kohaldada tagasiulatuvalt, alates 1. augustist 2006 ehk määruse (EÜ) nr 1083/2006 jõustumise kuupäevast, üksnes artikli 56 lõiget 2 käsitlevat muudatust.

(13) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1083/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt:

1. Artikli 44 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

a) punkt b asendatakse järgmisega:

„b) kui kokkuleppe objekt ei ole teenuste riigihankeleping riigihangete seaduse tähenduses, on toetuse andmine selleks määratletud annetusena antava rahalise otsetoetusena ilma konkursikutseta finantsasutusele asutamislepinguga kooskõlas, kui seda tehakse riigi õiguse kohaselt.”

b) lisatakse järgmine punkt c:

„c) lepingu sõlmimine otse EIP või EIFiga.”

2. Artikli 46 lõikele 1 lisatakse järgmine teine lõik:

„EIP või EIF võivad liikmesriikide taotlusel osaleda lõikes 1 osutatud tehnilise abi meetmetes.”

3. Artikli 56 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Erandina lõikest 1 võib mitterahalisi panuseid, amortisatsioonikulusid ja üldkulusid käsitleda toetusesaajate poolt toimingute rakendamisel tehtud kulutustena käesoleva lõike kolmandas lõigus kehtestatud tingimustel.

Erandina lõikest 1 võib mitterahalisi panuseid finantskorraldusvahendite puhul ja artikli 78 lõike 6 esimese lõigu kohaldamiseks käsitleda fondide või haldusfondide loomise või neile maksete tegemise kuludena käesoleva lõike kolmandas lõigus esitatud tingimustel.

Esimeses ja teises lõigus toodud kulud peavad vastama järgmistele tingimustele:

a) lõike 4 alusel sätestatud abikõlblikkuse eeskirjad näevad ette selliste kulude abikõlblikkuse;

b) kulude suurus on tõendatud maksekviitungitega, millel on raamatupidamisdokumentidega samaväärne tõendusjõud;

c) mitterahaliste panuste korral ei ületa fondide kaasrahastamine abikõlblikke kogukulutusi, millest on maha arvatud selliste toetuste väärtus.

Erandina kolmanda lõigu punktist b võib toetuste raames käesoleva lõike esimeses lõigus toodud üldkulud deklareerida kindlaksmääratud protsendimäära alusel. Kõnealune määr kehtestatakse eelnevalt õiglase, võrdväärse ja kontrollitava arvutusmeetodi abil.”

4. Artiklit 78 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 2 punkt b jäetakse välja;

b) lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Kui komisjon keeldub vastavalt artikli 41 lõikele 3 suurprojekti rahastamisest, tuleb pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist koostatava kuluaruandega parandada vastavalt eelnevaid asjaomaseid kuluaruandeid.”

5. Artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktid a, b ja c asendatakse järgmisega: a) liikmesriikidele, kes kuulusid Euroopa Liitu enne 1. maid 2004, 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 2,5 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal;

b) liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % struktuurifondide toetusest rakenduskavale 2009. aastal;

c) kui rakenduskava kuulub Euroopa territoriaalse koostöö programmi eesmärgi alla ja vähemalt üks selles osalevast liikmesriigist ühines Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda: 2 % ERF toetusest rakenduskavale 2007. aastal, 3 % ERF toetusest rakenduskavale 2008. aastal ja 4 % ERF toetusest rakenduskavale 2009. aastal.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkt 3 on siiski kohaldatav alates 1. augustist 2006. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

Käesolev dokument on mõeldud seletuskirja juurde lisamiseks ja selle täiendamiseks. Seetõttu tuleks käesolevat finantsselgitust täites püüda vältida seletuskirjas esitatud teabe kordamist, ilma et see piiraks finantsselgituse loetavust. Enne käesoleva ankeedi täitmist lugege palun läbi spetsiaalsed juhised, mis on koostatud allpool esitatud punktide kohta juhtnööride ja selgituste andmiseks.

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek võtta vastu NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr …/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Regionaalpoliitika: meede 13.03

Tööhõive ja sotsiaalküsimused: meede 04.02

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse 2009. aastal järgmiste eelarveridade alusel:

– 13.0316 Lähenemine

– 13.0318 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive

– 13.0319 Euroopa territoriaalne koostöö

– 04.0217 Lähenemine

– 04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Eelarvemõju hõlmab 2009. aasta eelarvest tehtavaid makseid, võttes arvesse ettemakseid, mis tehakse esimesel võimalusel pärast nõukogu määruse (millega muudetakse määrust 1083/2006) muutmise ettepaneku vastuvõtmist. Pidades silmas ebakindlust, mis on seotud vahemaksete taotluste esitamise kuupäevaga ja nõukogu määruse 1083/2006 artiklis 71 määratletud menetluse rakendamisega liikmesriikide poolt, rahastatakse kavandatavat ettemakset eelarves juba ettenähtud maksetest. Võttes arvesse liikmesriikide poolt vahemaksete taotluste rakendamisel tehtud edusamme ja eespool nimetatud menetlusest kinnipidamise heakskiitmist, vaatab komisjon 2009. aastal läbi täiendavate maksete assigneeringute vajaduse ja teeb vajaduse korral eelarvepädevale asutusele asjakohaste meetmete ettepaneku.

3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

13.0316 | Kohustuslik/ mittekohust. | Mittekohustuslik | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.0318 | Kohustuslik/ mittekohust. | Mittekohustuslik | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.0319 | Kohustuslik/ mittekohust. | Mittekohustuslik | EI | EI | EI | Nr 1b |

13.0402 | Kohustuslik/ mittekohust. | Mittekohustuslik | EI | EI | EI | Nr 1b |

04.0217 | Kohustuslik/ mittekohust. | Mittekohustuslik | EI | EI | EI | Nr 1b |

04.0219 | Kohustuslik/ mittekohust. | Mittekohustuslik | EI | EI | EI | Nr 1b |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

Kõnealuses etapis ei taotleta 2009. aastaks ühtegi täiendavat vahendit, pidades silmas ebakindlust, mis on seotud vahemaksete taotluste esitamise kuupäevaga ja nõukogu määruse 1083/2006 artiklis 71 määratletud menetluse rakendamisega liikmesriikide poolt.

Järgmistes tabelites on esitatud kavandatud ettemaksete mõju. Lihtsustamismeetmed ja võimalus näha ette vahemaksed suurprojektide jaoks enne nende heakskiitmist komisjoni otsusega võivad samuti avaldada mõju maksete assigneeringute jagunemisele, võimaldades teha prognoose 2009.–2010. aasta kohta. Kõnealuses etapis on seda siiski keeruline teha.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

Tegevuskulud [6] | | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud | | b | ei kohaldata | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [7] | | | |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | | a + c | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Maksete assigneeringud | | b + c | ei kohaldata | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | 0 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [8] | | |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | a + c + d + e | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | b + c + d + e | ei kohaldata | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | 0 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

NB! kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

| | Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |

Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | [n + 5] [10] |

| a) Tulud absoluutväärtuses | | | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

| b) Tulude muutus | | | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj |

Personal kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave.

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Praegustel kehvadel majanduslikel väljavaadetel on negatiivne mõju liikmesriikide rahandusele, mis seab kahtluse alla nende suutlikkuse säilitada riikliku kaasrahastamise ettenähtud tasemeid, mida on vaja rakenduskavade käivitamiseks ning tõhusaks ja kiireks elluviimiseks. Majandusolude halvenemise kontekstis on nõukogu määruse muutmise eesmärk tegutseda kiirelt, et lihtsustada investeeringute kiirendamist majanduskasvu ja tööhõive taaselustamiseks.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Suurem paindlikkus ja likviidsuse suurendamine võimaldavad rakenduskavade elluviimisel pidada paremini vastu praeguse majandusolude halvenemise negatiivsetele mõjudele ning aitavad kaasa majanduskasvu ja tööhõive taaselustamisele.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Võttes arvesse ebakindlust, mis on seotud vahemaksete taotluste esitamise kuupäevaga ja nõukogu määruse 1083/2006 artiklis 71 määratletud menetluse rakendamisega liikmesriikide poolt, sätestatakse, et kavandatavat ettemakset võib rahastada olemasolevatest maksete assigneeringutest, tingimusel et võetakse arvesse võimalikku lisaassigneeringute vajadust 2009. aasta teisel semestril.

Muudatuse positiivsete mõjude avaldumist loodetakse 2009. aasta keskpaigas või lõpus ning 2010. aasta alguses. Need võivad parandada praeguse programmitöö perioodi pigem aeglast käivitamist. Lihtsustamisega kaasnev suurem paindlikkus ja suuremad ettemaksed võivad vastata liikmesriikide palvele saada suurem tegevusvabadus.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [11].

Tsentraliseeritud haldamine

otse, haldajaks on komisjon

kaudselt, haldamine on delegeeritud:

täitevasutustele

ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

liikmesriikidega

kolmandate riikidega

Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

Seoses Euroopa Sotsiaalfondiga on täiendavate ettemaksete summa, mille osakaal on EL 15 puhul 2,5 % ja EL 12 puhul 2 %, kokku 1,763 miljonit eurot.

Seoses ERFiga moodustab täiendavate ettemaksete summa, mille osakaal on EL 15 puhul 2,5 % (koos piiriüleste algatustega, mille osakaal on 2 %) ja EL 12 puhul 2 %, kokku 4,488 miljonit eurot.

Kavandatavate ettemaksete kogusumma on 6,251 miljonit eurot.

| | ERF | ESF | Eelmakse kokku |

EL 12 | 2,0 % | 1 764 808 036 | 528 758 858 | 2 293 566 894 |

EL 15 | 2,5 % | 2 567 983 696 | 1233 899 696 | 3 801 883 392 |

ELi Euroopa territoriaalne koostöö | 2,0 % | 155 382 632 | | 155 382 632 |

Kokku | | 4 488 174 364 | 1 762 658 554 | 6 250 832 918 |

Vahemaksed 2000–2006: eelarveaasta 2009 põhineb hüpoteesil, et 2009. aastal saavutavad maksed 95 % taseme.

Vahemaksed 2007–2013: teatavad tegurid võivad avaldada vahemaksetele negatiivset mõju, eriti seoses liikmesriikide vastavustaotluste hilinenud esitamisega. Seega on olemas oht, et mõned liikmesriigid esitavad vahemaksete taotlused alles aasta lõpus, pärast nende vastavustaotluste hilinenud heakskiitmist.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Praegu kehtiv vastavustunnistuste, suurprojektide vastuvõtmise ja vahemaksete järelevalve kord ajavahemikuks 2007–2013 võimaldab tagada kavandatava muudatuse puhul nõuetekohase eelarve täitmise.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Väga kiiret reageerimist nõudva kiireloomulise olukorra tõttu kõnealust eelhindamist ei toimunud.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Kehtiva järelevalvekorra alusel toimub hindamine kord kuus.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Ei kohaldata.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 jj | KOKKU |

| | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku |

TEGEVUSEESMÄRK nr°1 [12]… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Meede 1…. | | | | | | | | | | | | | | | | |

Väljund 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Väljund 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Meede 2………… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Väljund 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Eesmärk nr 1 kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |

TEGEVUSEESMÄRK nr 2…. | | | | | | | | | | | | | | | | |

Meede 1…. | | | | | | | | | | | | | | | | |

Väljund 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Eesmärk nr 2 kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |

TEGEVUSEESMÄRK nr n | | | | | | | | | | | | | | | | |

Eesmärk nr n kokku | | | | | | | | | | | | | | | | |

KULUD KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | |

8.2. Halduskulud

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

| | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n + 5 |

Ametnikud või ajutine personal [13] (XX 01 01) | A*/AD | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

| B*, C*/AST | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [14] | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav personal [15] | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

KOKKU | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul.

Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

(Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida(number ja nimetus) | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Täitevasutused [16] | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Muu tehniline ja haldusabi | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

sise- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

välis- | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Tehniline ja haldusabi kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |

ei kohaldata |

Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |

ei kohaldata |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

| aasta n | aasta n + 1 | aasta n + 2 | aasta n + 3 | aasta n + 4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 03 – Komiteed [17] | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Ei kohaldata. |

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

[6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[10] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[11] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.

[12] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[13] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast.

[14] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast.

[15] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[16] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[17] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.

--------------------------------------------------