Kestliku arengu eesmärkide toetamine kogu maailmas:

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide 2019. aasta ühine kokkuvõttev aruanne

1. osa. Sissejuhatus

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava 2030“) ja selle 17 kestliku arengu eesmärki on rahvusvaheline kava vaesuse kaotamiseks ja kestliku arengu saavutamiseks. Seepärast on see ülioluline kui ühine tegevuskava, millest kõik riigid peavad oma tegevuses lähtuma, et täita inimeste vajadused planeedi taluvuspiires. Euroopa Liit ja liikmesriigid on täielikult pühendunud sellele, et kestliku arengu tegevuskava 2030 ise rakendada ja edendada kogu oma välistegevuse kaudu selle ülemaailmset rakendamist. Euroopa 2017. aasta arengukonsensuses (edaspidi „konsensus“) on esitatud ELi ja selle liikmesriikide arengukoostöö uus ühine poliitikaraamistik tegevuskava rakendamise toetamiseks.

Käesolevas aruandes on esitatud lühikokkuvõte selle kohta, kuidas EL ja liikmesriigid toetavad arengukoostöö kaudu kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamist arenguriikides. Sellega täidetakse konkreetset konsensuses nimetatud kohustust esitada selline aruanne 2019. aastal ja seejärel iga nelja aasta tagant. Aruandes keskendutakse ajavahemikule pärast 2015. aasta septembrit, mil ÜRO Peaassamblee kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 vastu võttis, ja see on üks aruannetest, mille EL esitab 2019. aasta kestliku arengu kõrgetasemelisel poliitilisel foorumil.

Aruandes tutvustatakse ELi ja liikmesriikide seniseid edusamme ja seda, kuidas nad kavatsevad oma jõupingutusi jätkata. Sellest ilmneb, et nad on üheskoos toetanud kõikide kestliku arengu eesmärkide elluviimist kõikjal maailma arengupiirkondades. EL ja liikmesriigid tegid aruande koostamisel omavahel tihedat koostööd ning konsulteerisid teiste partnerite, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga. Käesolevat aruannet täiendab komisjoni talituste töödokument, kus on esitatud üksikasjalik teave iga kestliku arengu eesmärgi raames saavutatud edust; see hõlmab konkreetseid näiteid ELi ja liikmesriikide tegevusest.

2. osa. ELi väärtused ja põhimõtted

EL ja liikmesriigid on järjepidevalt ja tugevalt toetanud

Ømitmepoolset reeglitel põhinevat maailmakorda, mille keskmes on ÜRO;

Øväärikat elu kõikidele, milles on ühendatud majanduslik heaolu ja tõhusus, rahumeelsed ühiskonnad, sotsiaalne kaasatus ja keskkonnaalane vastutus ning

Øõigusriiki, demokraatiat ning võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtteid.

ELi ja liikmesriikide lähenemisviis ülemaailmsetele probleemidele kajastab igakülgselt kestliku arengu tegevuskava 2030 ning Addis Abeba tegevuskava arengu rahastamise kohta ja kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet. Kestliku arengu tegevuskava 2030 ja muude kokkulepete rakendamine on ELi välistegevuses kesksel kohal. Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias on esitatud üldine visioon ELi ühisest, usaldusväärsest ja reageerivast tegevusest maailmas. Eesmärk on viia kestliku arengu eesmärke ellu terviklikult ja strateegiliselt, pöörates tähelepanu nende omavahelistele seostele ning võttes arvesse ELi ja liikmesriikide tegevuse mõju kõikidel tasanditel. Samuti on EL ja liikmesriigid võtnud kohustuse teha sidusamat ja koordineeritumat koostööd kestliku arengu tegevuskava 2030 toetamiseks.

EL ja liikmesriigid on järginud arengukoostöös õigustel põhinevat lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki inimõigusi. Nad on edendanud kaasamist ja osalemist, mittediskrimineerimist, võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi, läbipaistvust ja vastutust. Nende eesmärk on olnud tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale, olenemata sellest, kus inimesed elavad, ning sõltumata nende rahvusest, soost, arvamusest, vanusest, puudest, usutunnistusest või veendumustest, seksuaalsest sättumusest ja sooidentiteedist, rändestaatusest või muudest teguritest.

ELi väärtuste keskmes on sooline võrdõiguslikkus, mis on sätestatud liidu õigus- ja poliitilises raamistikus. Naistel ja tüdrukutel on arengus ja muutustes oluline roll. Sooline võrdõiguslikkus on kestliku arengu saavutamiseks ülitähtis.

Sooline võrdõiguslikkus EL ja liikmesriigid on edendanud kõikide naiste ja tüdrukute inimõiguste ja põhivabaduste täielikku teostamist ja täielikku kasutamist, mis hõlmab tüdrukute ja naiste kehalise ja vaimse puutumatuse tagamist, tööd inimkaubanduse likvideerimiseks, tüdrukute ja naiste sotsiaalsete ja majanduslike õiguste edendamist ning nende hääle tugevdamist ja otsuste tegemises osalemise suurendamist. Selle näide on algatus „Spotlight“, 2017. aastal käivitatud mitmeaastane ülemaailmne partnerlus ELi ja ÜRO vahel, milles keskendutakse kõikide naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vormide likvideerimisele. EL on panustanud algatusse 500 miljonit eurot igakülgsete riiklike programmide koostamiseks piiratud arvus riikides; neid programme täiendavad piirkondlikud programmid. Ühtlasi on EL ja liikmesriigid töötanud selle nimel, et suurendada naiste mõjuvõimu kui äritegevuse tootlikkuse tõhustamise ning majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalse õigluse võimendamise vahendit. 2017. aastal eraldasid nad soolise võrdõiguslikkuse toetamiseks üle 25 miljardi euro.

3. osa. Kestliku arengu tegevuskava 2030 täitmisel tehtud edusammud