KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1. Peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 19 – välissuhted, 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega, (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. Põhiteave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste ja haldusviisi kohta esitatakse tabelis 6.1 .

Tabel 6.1 – Välisabi, arengukoostöö ja laienemine – põhiteave (miljonit eurot) Eelarve-jaotis Poliitikavaldkond Kirjeldus Maksed 2009. aastal Eelarve haldamise viis 19 Välissuhted Halduskulud 415 Otsene tsentraliseeritud Mitmepoolsed suhted, sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega ning välissuhete üldküsimused 60 Otsene tsentraliseeritud Ühine välis- ja julgeolekupoliitika 316 Kaudne tsentraliseeritud (16) / ühine Euroopa algatus demokraatia ja inimõiguste toetuseks 123 Otsene tsentraliseeritud Suhted ja koostöö ühenduseväliste tööstusriikidega 16 Otsene tsentraliseeritud Kriisidele reageerimine ja ohud ülemaailmsele julgeolekule 215 Otsene tsentraliseeritud Euroopa naabruspoliitika ja suhted Venemaaga 1 469 Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud Suhted Ladina-Ameerikaga 308 Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud Suhted Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikidega 727 Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine Poliitiline strateegia ja koordineerimine 24 Otsene tsentraliseeritud 3 673 21 Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega Halduskulud 349 Otsene tsentraliseeritud Toiduainetega kindlustatus 673 Otsene tsentraliseeritud Valitsusvälised osalejad arengukoostöös 181 Otsene tsentraliseeritud Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine 81 Otsene tsentraliseeritud Inimeste ja ühiskonna areng 113 Otsene tsentraliseeritud / ühine Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega 256 Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine Arengukoostöömeetmed ja ühekordsed programmid 30 Otsene tsentraliseeritud Poliitiline strateegia ja koordineerimine 15 Otsene tsentraliseeritud 1 698 22 Laienemine Halduskulud 91 Otsene tsentraliseeritud Laienemisprotsess ja -strateegia 1 165 Otsene tsentraliseeritud / kaudne / detsentraliseeritud Ühinemisjärgne rahaline toetus 43 Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud Teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia 9 Otsene tsentraliseeritud 1 308 23 Humanitaarabi Halduskulud 28 Otsene tsentraliseeritud Humanitaarabi 772 Otsene tsentraliseeritud / ühine 800 Halduskulud kokku (17) 883 Tegevuskulud kokku, (nendest) 6 596 — ettemaksed 4 079 — vahe-/lõppmaksed 2 517 Eelarveaasta maksed kokku 7 479 Eelarveaasta kulukohustused kokku 8 463 Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

6.2. Välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutusi haldavad peamiselt koostöötalitus EuropeAid ja välissuhete peadirektoraat. Laienemiskulutusi haldab laienemise peadirektoraat ja humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga, tegeleb humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat.

Koostöötalitus EuropeAid

6.3. EuropeAidi hallatud kulutuste alla kuuluvad: a) Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele finants- ja tehnilise abi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö; b) Euroopa naabruspoliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga; c) temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused.

6.4. Suuremat osa välistegevuse kulutustest haldavad komisjoni talitused tsentraliseeritud halduse kaudu kas komisjoni peakorteris või haldavad neid komisjoni delegatsioonid (2) vastavates kolmandates riikides. Rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi hallatakse ühiselt.

6.5. Suurem osa makseid on kas ette- või vahemaksed, lõppmaksed moodustavad aasta kulutustest kõigest 20 %.

6.6. Lõppmaksete puhul on maksete korrektsusega seotud oht suurem kui ette- ja vahemaksete puhul. Viimased peavad vastama vaid piiratud arvule tingimustele, sellal kui lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelikult tekkinud kulude esitamisest ja tõendamisest.

6.7. Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui pädevuselt. ELi toetuse saamiseks peavad projektid olema kooskõlas keerukate eeskirjadega, sh ka hankemenetlustega.

Välissuhete peadirektoraat

6.8. Välissuhete peadirektoraadi hallatud kulud on peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), stabiliseerimisvahendi ja tööstusriikide rahastamisvahendi alusel rakendatavate meetmetega. Põhieesmärgid on rahu säilitamine, konfliktide ärahoidmine, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine ja ELi välispoliitika, majandusintegratsiooni ja globaalsete küsimustega seotud huvide edendamine peamiste suure sissetulekuga tööstuspartnerite hulgas. 6.8. Enamik stabiliseerimisvahendi kohaseid meetmeid on võetud selleks, et reageerida kriisile või kriisiohu tekkimisele ning suurendada kriisieelset ja -järgset suutlikkust.

6.9. Kohaldatakse järgmisi haldamisviise: a) kaudne tsentraliseeritud haldus või haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika alal; b) otsene tsentraliseeritud haldus, mida kohaldatakse nii suhete kui koostöö alal ühenduseväliste tööstusriikidega (tööstusriikide rahastamisvahend); c) otsene tsentraliseeritud haldus ja haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega kriisidele reageerimisel ja seoses ohtudega ülemaailmsele julgeolekule (stabiliseerimisvahend). Projektide elluviijaks on kas peakorter või delegatsioonid.

6.10. ÜVJP puhul on kulud peamiselt seotud Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika elluviimisega tsiviilmissioonide kaudu suure poliitilise riskiga ebastabiilsetes riikides ja piirkondades. Samasugune risk on ka stabiliseerimisvahendi puhul. 6.10. Lisaks kohustuslikele välisaudititele, mida korraldavad abisaajad oma lepinguliste kohustuste raames, teevad peakorterid ja delegatsioonid ebastabiilsest poliitilisest keskkonnast tulenevatel kõrge riski tasemega juhtudel ka järelkontrollkäike.

6.11. Nagu EuropeAidi puhul, tehakse suurem osa välissuhete peadirektoraadi hallatud kulutustest kas ette- või vahemaksete alusel. Vahemaksed tehakse üldiselt siis, kui on esitatud tõendid selle kohta, et projekti elluviimisel on saavutatud teatud tase. Taset hinnatakse tehtud kulude alusel, lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelike kulude esitamisest ja tõendamisest.

Laienemise peadirektoraat

6.12. Laienemise peadirektoraat haldab laienemisstrateegia ja -protsessi kulutusi peamiselt ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, PHARE programmi (kaasa arvatud ühinemisjärgne abi), programmi CARDS (3) ja Türgi ühinemiseelse abiprogrammi raames.

6.13. Oluline osa kulutusi tehakse otsemaksete alusel abisaajariikide riigiasutustele. Üldjuhul tehakse esimene makse asjaomaste riiklike programmide allkirjastamisel. Järgmiste osamaksete tegemine sõltub deklaratsiooni heakskiitmisest selle kohta, et teatud protsent eelnevalt ülekantud vahenditest oli juba eelnevalt eraldatud ning et tehtud kulud vastavad ELi rahastamise tingimustele.

6.14. Maksed tehakse üldiselt kas otsese tsentraliseeritud või detsentraliseeritud haldusviisi alusel. Esimesel juhul viivad lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolle läbi komisjoni delegatsioonid, kuid teatud eritingimuste puhul eelkontrolle läbi ei viida.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

6.15. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat vastutab ELi humanitaarabiga seotud kulutuste rakendamise eest vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1257/96 (4) ja haldab seda oma peakorterist. Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (ühine haldus).

6.16. Ette- ja vahemaksed moodustavad olulise osa kogukulutusest. Oma olemuse tõttu on nende maksete korrektsusega seotud risk väiksem kui lõppmaksetel. Tavaliselt peavad need vastama vaid piiratud arvule tingimustele, sellal kui lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelikult tekkinud kulude esitamisest ja tõendamisest.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

6.17. Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse lisa 1.1 teises osas . Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma auditi puhul tuleks märkida järgmist: 6.17.

a) kontrolliti 180 maksest koosnevat valimit, mis hõlmas 83 ettemakset, 48 vahe- ja 49 lõppmakset; b) hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust nii peakorterites kui delegatsioonides, sealhulgas: i) eelkontrollid, ii) kontroll ja järelevalve, iii) välisauditid (5), iv) siseaudit. a) Komisjon märgib, et 2009. aastal kuulus valimisse märkimisväärselt rohkem lõppmakseid kui varasematel aastatel.

TEHINGUTE KORREKTSUS

6.18. Vigadest mõjutatud maksetest 26 % (6 makset 23st) sisaldavad kvantifitseeritavaid vigu ja ülejäänud 74 % olid mittekvantifitseeritavad (17 makset 23st). Kontrollikoja hinnangul jääb auditeeritud valdkonna veamäär vahemikku 2–5 % ( lisa 6.1). 6.18. Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut, mille kohaselt on täiesti korrektsete tehingute määr (87 %) võrreldes 2007. ja 2008. aasta näitajatega suurenenud.

6.19. Kõige olulisemad tuvastatud vead olid järgmised: a) kvantifitseeritavad abikõlblikkusvead (näiteks nõutavate oluliste tingimuste mittetäitmine, abikõlblikkusperioodi-väliselt tekkinud kulud, abikõlbmatute kulude kaasamine väljamaksetaotlustesse, eeskirjade eiramine rakendusorganisatsioonide läbiviidud hankemenetluste puhul); b) mittekvantifitseeritavad seotud vead (näiteks eeskirjade eiramine hankemenetluses, mittevastavus rahastamisotsuses ära toodud lepingu sõlmimise kriteeriumidele, piisava auditijälje puudumine).

6.20. Suurem osa avastatud vigu olid mittekvantifitseeritavad ning need leiti ELi delegatsioonide tasandil. 6.20. Suure osa komisjoni välisabi eelarvest tehtavate maksete eest vastutavad ELi delegatsioonid, kes 2009. aastal haldasid 79 % koostöötalitusele EuropeAid ette nähtud ELi eelarvevahenditest (täitmata kulukohustused).

6.21. Mõned avastatud vead olid vahemaksetes ja seega kontrollitakse neid veel kord sisekontrolli käigus. Kontrollikoda leidis aga mõnedes lõppmaksetes vigu, mida komisjoni kontrollid ei olnud avastanud. 6.21. Komisjon on seisukohal, et meetmed, mida võetakse enne lõppmaksete tegemist vigade avastamiseks ja nende parandamiseks (näiteks aruanded, välisauditid, komisjoni töötajate kontroll kulude ja tehingute üle), on tõhusad. Lisaks saab võimalikke vigu parandada hiljem järelauditite ja asjaomaste tagasimaksete kaudu. Kontrollidega ei ole võimalik finantsvea riski määra vähendada nullini.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

6.22. Süsteemide kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult lisas 6.2 . Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad. 6.22. Komisjon on seisukohal, et mitmeaastased järelevalve- ja kontrollisüsteemid välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas on tõhusad ning neid on aastate jooksul märkimisväärselt täiustatud, mida tõendab ka täiesti korrektsete maksete osakaalu suurenemine kontrollikoja valimis.

EuropeAid

6.23. Nagu märgitud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9. ja 10. EAFi kohta (aruanne EAFide kohta), on EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad. 6.23. Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepanekut, et EuropeAid on välja töötanud tervikliku kontrollistrateegia ning et ta on 2009. aastal jätkanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehituse ja rakendamise märkimisväärset parandamist (vt Euroopa Arengufondi 2009. aasta aruande punkt 54).

Välissuhete peadirektoraat

6.24. Üldine hinnang välissuhete peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad. 6.24. Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust hiljuti tehtud edusammudele.

6.25. Välissuhete peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine hõlmas eelnenud aastatel läbiviidud süsteemide hindamise järelmeetmeid ja siseauditi töö tulemuste kontrollimist.

Eelkontrollid

6.26. Välissuhete peadirektoraadi eelkontrollimenetlusi karmistati uute menetluste ja kontrollinimekirjade lisamisega, kuigi muudatuste mõjusust saab hinnata alles tulevikus. Kontrollikoda märgib aga, et teatud eelnevalt tuvastatud puudusi ei ole veel kõrvaldatud (näiteks finantsmääruse artiklis 56 nõutud ÜVJP lähetuste eelhindamiste puudumine). 6.26. Uues ettepanekus finantsmääruse läbivaatamise kohta tunnistatakse, et artikli 56 kohaseid hindamisi saab kontrollkäikude ad hoc ja ex nihilo olemuse tõttu teha ainult järk-järgult. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas on hangete kontrollinimekirjad koostatud ja neid juba rakendatakse.

Kontroll ja järelevalve

6.27. Kontrollikoda leidis jätkuvalt puudusi seoses sisekontrollisüsteemi järelevalve- ja kontrolli valdkonnaga, kuigi täheldati paranemist nende lepingute lõpetamisega, mille tegevused olid juba lõpule viidud (kiirreageerimise kord). Aasta lõpu seisuga ei olnud lõpetatud 16 kiirreageerimise korra toimikut ning 20 ühise välis- ja julgeolekupoliitika lepingu puhul, mille rakendustähtaeg oli juba möödas (suurema osa puhul 2008. aastal) ei olnud esitatud lõpparuannet. 6.27. Komisjon võttis juba 2009. aastal meetmeid vanade toimikute sulgemiseks (nii kiirreageerimise korra kui ka ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas) ja 2010. aastal selliseid jõupingutusi jätkatakse.

Järelkontrollid

6.28. Järelkontrollide osas lisas peadirektor oma kinnitavasse avaldusse reservatsiooni järelkontrollide tõhususe kohta ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja stabiliseerimisvahendi tegevuseelarve puhul. Reservatsioon esitati kontrollikoja poolt 2008. aastal tuvastatud puuduste ja siseauditi käigus avastatud puuduste alusel (vt ka punkt 6.49). 6.28. Välissuhete peadirektoraadi peadirektor kiitis heaks tegevuskava, et jälgida 2009. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsiooni täitmist ja parandada 2010. aastal antava kinnitava avalduse kvaliteeti.

6.29. Sellegipoolest tunnistab kontrollikoda, et 2008. aastaga võrreldes on parandatud järelkontrollisüsteemi toimimist. Töötati välja ja võeti kasutusele järelkontrollistrateegia ning viidi läbi rohkem järelkontrolle. Muudatuste mõjusust on võimalik hinnata alles tulevikus. 6.29. Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele ja jätkab oma jõupingutusi 2010. aastal. 2009. aastal täiustati muu hulgas kohapealsete kontrollide metoodikat, pakuti koolitusi ja täiendati järelkontrollide tulemuste dokumenteerimist käsitlevaid suuniseid.

Siseaudit

6.30. Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötas siseaudititalitus täisvõimsusel ja viis läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel.

Laienemise peadirektoraat

Eelkontrollid

6.31. Eelkontrollid hinnati osaliselt mõjusaks. Riiklike makseasutuste hallatud hankemenetlustes leidis kontrollikoda olulisel määral vigu (vt punkt 6.19 alapunkt a), mida ei hoitud ära ega avastatud ja parandatud Euroopa Liidu delegatsioonide eelkontrolli käigus. 6.31. Komisjon peab peakorterites ja ELi delegatsioonides tehtavaid eelkontrolle tõhusaks. Nagu märkis kontrollikoda, on komisjon jätkanud oma sisesüsteemide täiustamist ja viinud lõpule juhendite koostamise. 2008. aasta aruandes hinnati eelkontrolle tõhusaks.

6.32. Kontrollikoda tuvastas mitmeid puudusi detsentraliseeritud rakendussüsteemi rajamisel ja kasutamisel Türgis ja Horvaatias. Muu hulgas: 6.32. 2009. aastal jätkas laienemise peadirektoraat jõupingutusi, et tagada Horvaatia ja Türgi ametiasutuste tegevuse vastavus haldusvolituste (osalise) andmise tingimustele. Riskide vähendamiseks jättis komisjon delegatsioonidele õiguse teostada eelkontrolle. Kontrollikoda ei leidnud tehingute põhjaliku kontrolli käigus märkimisväärseid puudusi, välja arvatud see, et teatavatel juhtudel puudusid delegatsioonide otsuste täielikku põhjendatust tagavad kontrolljäljed.

a) vajadus selgemate suuniste järele juhtimise delegeerimisel, (6) et paremini selgitada komisjoni osalejate rolle selles protsessis; a) Kuna haldusvolituste andmise tingimusi täidab aina rohkem riike, on laienemise peadirektoraat 2009. aastal ajakohastanud 2008. aasta sisejuhendit, et võtta arvesse 2008. aastal haldusvolituste andmisega saadud kogemusi, ja esitanud kõikidele protsessis osalejatele täiendavad suunised. Praegu koostatakse täielikku haldusvolituste andmise juhendit, mis on mõeldud järgmise paari aasta jooksul esitatavate taotluste jaoks.

b) delegatsioonide juhtidele maksetaotluste kinnitamiseks esitatud tõendid delegatsioonide poolt läbiviidud kontrollide kohta on puudulikud. b) Delegatsiooni juhi roll rahaliste vahendite taotluse kinnitamisel on selgelt kindlaks määratud laienemise peadirektoraadis koostatud sisejuhendites. Delegatsiooni juhi juhtnööride kohaselt tehtud kontrollid on aluseks konkreetse rahaliste vahendite taotluse kinnitamisele.

6.33. Puudusi leiti ka komisjoni tsentraliseeritud halduses, sealhulgas puudulik dokumentatsioon ja eeskirjadest mittekinnipidamine. 6.33. Kontrollikoja tõstatud küsimused on tegelikult seotud kontrolljälgede senisest täielikuma tagamise, mitte oluliste vigadega eeskirjade kohaldamises. Enamik kontrollikoja tõstatatud küsimusi lahendati 2010. aasta alguses sisejuhendite ja selgitavate märkuste täiendamisega.

6.34. 2009. aasta lõpuks olid valmis kõik juhised programmide PHARE ja CARDS sulgemiseks ning heakskiitmiseks (sh kindlasummaliste korrektsioonide kasutamine). Samal ajal on laienemise peadirektoraat vähendanud, aga mitte veel täiesti likvideerinud PHARE ja uute liikmesriikide üleminekutoetuse lõppdeklaratsioonide kuhjumist (ikka veel esineb kuni viie aasta pikkuseid viivitusi). 6.34. Laienemise peadirektoraat on alates finantsmääruse ja rakenduseeskirjade muutmisest 2003. aastal alati kohaldanud raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise korda, nagu seda on nõutud osutatud finantsmääruses. Kõnealust korda on korrapäraselt ajakohastatud ning see on praegu asendatud 2010. aasta juunis vastuvõetud olulise konsolideeritud dokumendiga „Raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise poliitika detsentraliseeritud haldamises – Phare ja üleminekutoetused”, milles selgitatakse üksikasjalikult kindlasummaliste korrektsioonide kohaldamist süsteemi puuduste kõrvaldamiseks (näiteks laiendatud detsentraliseeritud haldamise puhul programmide raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise suhtes). 2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni, mida oli palju rohkem kui uusi algatatud programme. Praegu on veel juhtumeid, mille puhul ärakuulamismenetlus võtab aega ja mis võidakse sulgeda alles mitme aasta pärast.

Kontroll ja järelevalve

6.35. Kontroll ja järelevalve hinnati mõjusaks. Sellegipoolest leidis kontrollikoda, et juba eelnenud aastatel tuvastatud puudused ei ole veel täielikult kõrvaldatud.

6.36. Puudused hõlmavad juhtimisinfosüsteemidesse (CRIS, i-Perseus) sisestatud teabe kvaliteedi ebapiisavat kontrolli, mille tõendiks on kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrollimise käigus avastatud kodeerimisvead.

6.37. Lisaks märkis kontrollikoda, et detsentraliseeritud halduse puhul ei registreerita Euroopa Liidu delegatsioonide abisaajate juures läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemusi viisil, mis võimaldaks mõjusat analüüsi ja järelmeetmete võtmist.

Järelkontrollid

6.38. Järelkontrollid hinnati üldiselt mõjusaks. 6.38. Komisjon on seisukohal, et detsentraliseeritud haldamises on järelkontrollid täiesti tõhusad. Komisjon nõustub, et tsentraliseeritud haldamises ei kasutata järelkontrolle veel täiel määral. Käesolevas punktis käsitletud täiendavad järelauditid, mida teostab eraldiseisev horisontaalne üksus, on ette nähtud ainult selleks, et anda volitatud eelarvevahendite käsutajale täiendavat kindlust finantsmääruses sätestatud nõuete täitmise kohta.

6.39. 2009. aastal kavandas laienemise peadirektoraat eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrollide kasutusele võtmiseks. Uut strateegiat hakatakse kohaldama alles 2010. aastast. 6.39. Uue strateegiaga nähakse täiendava kindluse tagamiseks ette täiendavad kontrollid, mida ei ole finantsmääruses nõutud.

Siseaudit

6.40. Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötas siseaudititalitus täisvõimsusel ja viis läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Eelkontrollid

6.41. Eelkontrollid hinnati üldiselt mõjusaks.

6.42. Kontrollikoda on arvamusel, et kehtivad finantssüsteemid on piisavalt hästi kavandatud, et tuvastada ja parandada partnerite tehtud vigu. Siiski täheldas kontrollikoda, et partnerite süsteemide tavaauditite käigus leitud vigu ei võeta alati arvesse partneri akrediteeringu iga-aastase läbivaatamise käigus. See vähendab komisjoni saadavat kindlust selle suhtes, et partnerite sisekontrollisüsteemid on vigade ja eeskirjade mittejärgimise ärahoidmisel mõjusad. 6.42. Auditite tulemused on partnerite hindamiseks kättesaadavad ja neid on selleks ka kasutatud. Partnerite akrediteerimisel kasutatakse ka teostatud projektide järelevalvest saadud teavet ning muu hulgas vaadeldakse partneri rahalisi, õiguslikke ja tegevuse aspekte. Hindamiste ja auditite järel antakse partneritele sageli soovitusi nende sisekontrollisüsteemide parandamiseks. Seega on paljude auditeerimisaruannete otsesel tulemusel muudetud partnerite kontrollisüsteemidele antud hinnangut. Humanitaarabi peadirektoraadis välja töötatud auditite ja partnerite hindamise süsteemi raames on tekkinud kontrollisüsteem, mis annab tasakaalustatud ja hea ülevaate partnerite sisekontrollisüsteemidest, aidates vältida vigu ja eeskirjade rikkumist.

6.43. Lisaks on lepingute aluseks olevates rahastamisotsustes ära toodud eesmärgid liiga üldised, mis raskendab esitatud taotluste kõiki asjaolusid arvesse võtvat hindamist. Samuti ei võimalda tehtud hinnangute dokumentatsioon esitatud taotluste üldist võrdlust. 6.43. Kuigi humanitaarabi rahastamisotsustes sätestatud eesmärgid on selliste otsuste tegemiseks täiesti piisavad, tuleb neid vaadelda koos üksikasjaliku teabega konkreetsete vajaduste kohta, tõhusaks reageerimiseks kavandatud strateegiaga ja reageerimise eri aspektidega, mis on esitatud asjaomase otsuse lisadokumendis. Arvestades kriisi keerukust, erinevaid vajadusi ja teisi abiandjaid, on asjaomaseid üksikasjalikke vajadusi ja konkreetset reageerimise viisi kirjeldatud humanitaarabi peadirektoraadi partnerite esitatud ettepanekutes, nagu see on ette nähtud komisjoni rahastamisotsusega. Komisjon on seisukohal, et humanitaarabi peadirektoraadis välja töötatud projektide valikumenetlus vastab humanitaarabi eripäradele ja selles on usaldusväärselt tagatud humanitaarabi peadirektoraadi partnerite abi kvaliteet. Komisjon siiski nõustub, et ettepanekute hindamise dokumenteerimist saab täiustada, ühtlustada ja standardida.

Kontroll ja järelevalve

6.44. Üldiselt hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusaks. Kontrollikoda märgib siiski, et komisjon ei teosta järelevalvet sellisel tasemel, millega humanitaarhankekeskused (7) on harjunud partnerluse raamlepingu partnerite puhul, kuigi need keskused on olulised vigade esinemise riski vähendamisel hankemenetlustes. 6.44. Komisjon tervitab kontrollikoja üldist järeldust. Humanitaarhankekeskuste puhul tervitab komisjon nende olulisuse tunnustamist.

Välisauditid

6.45. Järelauditisüsteem hinnati mõjusaks. Kontrollikoda kinnitas, et 2008. aastal tehtud edusammud jätkuvad, kuigi tuvastati puudusi auditileidude järelkontrolli konsolideerimisel (eelkõige nende leidude, mis annavad põhjust abikõlbmatute kulude tagasinõudmiseks). 6.45. Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut ja kinnitab, et jätkab järelkontrollide täiustamist.

Siseauditid

6.46. Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötasid siseauditi üksused täisvõimsusel ja viisid läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

6.47. Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud lisas 6.3 .

6.48. Kontrollikoda tunnistab kõikide poliitikavaldkondade rühma peadirektoraatide tehtud edusamme seoses iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teabe kvaliteedi parandamisega. 6.48. Komisjon tegi uuringu, et tuvastada edutegurid, mis mõjutavad iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti. Tegurite tuvastamise järel võeti mitmeid meetmeid, et parandada kinnitava avalduse aluseks olevate tõendite kvaliteeti ja aruannete loetavust. Seega tervitab komisjon kontrollikoja positiivset hinnangut iga-aastastele tegevusaruannetele ja jätkab tööd, et täiustada nimetatud aruandeid kui kinnitava avalduse andmise alust.

6.49. Kontrollikoda nõustub peadirektorite hinnangutega välissuhete peadirektoraadi (üks reservatsioon ÜVJP ja stabiliseerimisvahendi tegevuseelarve järelkontrollide kohta) ja laienemise peadirektoraadi ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi osas (reservatsioonid puuduvad).

6.50. EuropeAidi peadirektori esitatud teabe analüüsi tulemused on lisatud aruandesse EAFide kohta. Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad osaliselt õiglase hinnangu finantsjuhtimise korrektsuse kohta. 6.50. Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et koostöötalituse EuropeAid tegevusaruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kasutatud kvantitatiivsetele näitajatele (vt Euroopa Arengufondi aruande punkt 50). Komisjon on seisukohal, et koostöötalituse EuropeAid tegevusaruande neljas osas esitatud kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, mis on aluseks kinnitava avalduse andmisele, on tõepoolest vajalikeks tõenditeks peadirektori poolt antavale piisavale kinnitusele ning annavad korrektsuse osas täpse hinnangu koostöötalituse EuropeAid finantsjuhtimisele.

KOKKUVÕTE JA SOOVITUSED

6.51. Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009 lõppenud aasta maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

6.52. Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad. 6.52. Komisjon on töötanud oma kontrollid välja selliselt, et need hõlmaksid komisjoni mitmeaastaste projektide täielikku elutsüklit. Komisjon on seisukohal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas on tõhusad ning neid on aastate jooksul märkimisväärselt täiustatud, mida tõendab ka täiesti korrektsete maksete osakaalu suurenemine kontrollikoja valimis. Kontrollikoja viimaste aastate jooksul antud soovitusi on järgitud ja kontrollikoda on paljusid edusamme tunnustanud, pidades peamiste kontrollisüsteemide olulisi osi tõhusaks.

6.53. Tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: 6.53.

a) välissuhete peadirektoraat peaks konsolideerima järelkontrolli metoodika ning võtma kohe meetmed siseaudiitori sellekohaste soovituste rakendamiseks; a) Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ja lisab, et ta on juba hakanud võtma kõikide välissuhete peadirektoraadi järelkontrollide kohta antud soovituste järgimiseks meetmeid.

b) välissuhete peadirektoraat peaks suunama piisavalt vahendeid nende kiirreageerimise korra ja ÜVJP lepingute analüüsimiseks ja sulgemiseks, mille rakendustähtajad on juba möödas; b) Komisjon nõustub kontrollikojaga ja rõhutab, et 2009. aastal tehti märkimisväärseid jõupingutusi, et kõrvaldada mahajäämus seoses kuhjunud vanade suletavate projektidega. 2009. aasta alguses avatud kiirreageerimise korra lepingutest suleti aasta lõpuks 75 %. Kõnealuseid jõupingutusi jätkatakse 2010. aastal.

c) laienemise peadirektoraat peaks andma selgemad suunised juhtimise delegeerimiseks, et paremini selgitada komisjoni erinevate osalejate rolle selles protsessis; c) Kuna haldusvolituste andmise tingimusi täidab aina rohkem riike, on laienemise peadirektoraat 2009. aastal ajakohastanud 2008. aasta sisejuhendit, et võtta arvesse 2008. aastal haldusvolituste andmisega saadud kogemusi, ja esitanud kõikidele protsessis osalejatele täiendavad suunised.

d) laienemise peadirektoraat peaks vaatama üle oma sisekontrolli kontrollnimekirjad, et dokumenteerida kõik läbiviidud kontrollid; d) Komisjon on juba võtnud vajalikke meetmeid tagamaks, et töötajate poolt teostatavaid tegevus-, finants- ja lepingukontrolle dokumenteeritakse senisest üksikasjalikumalt.

e) laienemise peadirektoraat peaks võtma meetmed, et parandada oma juhtimisinfosüsteemidesse sisestatavate andmete kvaliteeti (näiteks andmete kvaliteedi regulaarne analüüs ja kontroll); e) Välissuhete peadirektoraadi ühisesse teabesüsteemi (CRIS) sisestatavate andmete, eriti iga-aastase tegevusaruande koostamisel kasutatavate andmete kvaliteeti kontrollitakse korrapäraselt. IT-vahend, kuhu andmed sisestatakse, sisaldab samuti andmete kvaliteedi kontrolli. Lisaks pöörab komisjon suurt tähelepanu CRISi kasutajate koolitamisele.

f) laienemise peadirektoraat peaks töötama välja ja võtma kasutusele süsteemi, mis lihtsustaks läbiviidud kohapealsete kontrollide analüüsi ja järelemeetmete võtmist;

g) laienemise peadirektoraat peaks jätkuvalt suunama piisavalt vahendeid PHARE ja üleminekutoetuste raames esitatud kuhjunud lõpparuannete analüüsimiseks uutes liikmesriikides; g) Laienemise peadirektoraadis on aruannete lõplikku läbivaatamist peetud alates 2007. aastast prioriteediks. Ainuüksi 2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni.

h) humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks parandama humanitaarabimeetmete taotluste hindamise dokumenteerimist (näiteks viima sisse standardsed hindamisaruanded); h) Komisjon teeb juba jõupingutusi, et täiustada ja ühtlustada taotluste hindamise tsentraliseeritud dokumenteerimist. Ühe võimalusena kaalutakse kasutusele võtta standarditud hindamisaruanne.

i) humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks määratlema ja võtma kasutusele süsteemi partneritepoolse humanitaarhankekeskuste kasutamise kohta andmete kogumiseks ja analüüsimiseks. i) Kuigi kontrollikoja ettepanek on mõistlik, ei ole seda praeguste prioriteetide ja vahendite piiratuse tõttu lähiajal võimalik järgida.

6.54. EuropeAidi puudutavad soovitused on esitatud aruandes EAFide kohta. 6.54. Kontrollikoja soovituste järgimiseks EuropeAid — kaalub võimalikke meetodeid, mille abil saaks hinnata allesjäänud vigade hinnangulist finantsmõju; — hindab aktsepteeritava veaohu läbivaatamise raames oma kontrollide kulutasuvust; — viib lõpule rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamise ja levitab neid; — jätkab jõupingutusi, et tagada audititeabe nõuetekohane ja õigeaegne registreerimine; — täiustab oma auditeerimist toetavaid IT-süsteeme; — täiustab ja tugevdab suuniste ja vastastikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi tugirühm) läbivaatamise kaudu eelarvetoetuse andmise kriteeriume; — rakendab riigi rahanduse juhtimise valdkonnas eelarvetoetuse andmise suhtes läbivaadatud järelevalve- ja aruandlusraamistikku.

6.55. Eelnevate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud lisas 6.4 .

JÄRELMEETMED SEOSES ERIARUANDEGA NR 3/2006 HUMANITAARABI KOHTA TSUNAMI OHVRITELE

Sissejuhatus

6.56. 2006. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 3/2006, mis käsitles komisjoni humanitaarabi 2004. aasta 26. detsembril Põhja-Sumatrast läänes toimunud maavärinale järgnenud tsunami tagajärgede likvideerimiseks. Audit hõlmas humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi hädaabi ja mõningaid lühiajalisi taastustöid (8).

6.57. Eriaruandes nr 3/2006 esitas kontrollikoda mitmeid soovitusi, mille nõukogu ja parlament vastu võtsid. Kontrollikoda soovitas komisjonil järgmist: a) humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks kaaluma võimalusi katastroofist mõjustatud riikide valitsuste aitamiseks, et rahastamise tõhusama koordineerimise abil tagada abivajajate vajaduste rahuldamine; b) humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ning keskkonna peadirektoraadi (kodanikukaitse mehhanism) rollid tuleks muuta selgemaks, et tagada ühtne lähenemisviis; c) hädaabioperatsioonide jaoks tuleks ette näha pikem ajakava (nt kuue kuu asemel üheksa kuud), et võimaldada nende elluviimiseks piisav aeg; d) tuleks tugevdada oma seiresüsteemi ja lisada sellesse järgmised elemendid: kirjalik tagasiside partneritele pärast seirekülastust, võrdleva kuluteabe täiustamine ning parem selgitus rakenduskorra kohta, samuti teave selle kohta, kus milliseid tegevusi on ellu viidud; e) finants- ja haldusraamistiku lepingu raames tuleks võtta arvesse raskusi ÜRO agentuuride poolt elluviidud projektide dokumentidele juurdepääsul.

6.58. Oma vastuses kontrollikoja soovitustele kutsus komisjoni toetama ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse kooskõlastavat rolli ning parlament rõhutas lühiajalise humanitaarabi sidumise olulisust pikemaajalise taastamistegevuse ja ülesehitamisega.

Soovituste põhjal võetud meetmed

6.59. Pärast Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi küsimuses 2007. aastal esitati ühisavaldus, (9) et edendada koordineerimist ja häid tavasid liikmesriikide ja komisjoni vahel. 2008. aastal koostas komisjon tegevuskava, mis liideti konsensusega.

6.60. Komisjon toetab ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (HKT) juhirolli humanitaarabi koordineerimisel. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat on HKT rahastajate tugirühma liige ning ajavahemikus 2007–2009 sõlmis komisjon 43 koostöölepingut HKTga kogusummas umbes 30 miljonit eurot.

6.61. Komisjoni eesmärk on koordineerida ELi abistamisviise liikmesriikide omadega nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühma ja humanitaarabi komitee kaudu. Komisjon on ka parandanud 14-punkti-süsteemi kasutamist ELi humanitaarabi rahastamise registreerimiseks ning 2009. aastal tellis humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ülevaatliku uuringu humanitaarabi rahastajate koordineerimissüsteemidest kohalikul tasandil (10).

6.62. Sellest lähtuvalt tegi humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat 2008. ja 2009. aastal ELi liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ligikaudu 250 olukorda kirjeldavat aruannet, mis koostati kohapealsete töötajate poolt ning milles kirjeldatakse humanitaarolukorda konkreetset riiki või piirkonda tabanud kriisi ajal.

6.63. Vastuseks kontrollikoja soovitusele teatas komisjon 2009. aastal, et kodanikukaitse seire- ja teabekeskus viiakse keskkonna peadirektoraadist üle humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraati, muudatus jõustub 2010. aasta veebruaris.

6.64. Komisjon pani rõhku häda-, rehabiliteerimis- ja arenguabi sidumisele, mitte erakorraliste meetmete pikendamisele, mis komisjoni arvates nõuab olulist muudatust terve ELi välispoliitika õigusraamistikus ja kontseptsioonis. Selles kontekstis on õigusraamistikku täiendatud ning komisjon on võtnud meetmed koostöö edendamiseks humanitaar- ja arenguabi talituste ning muude toetajate vahel, eelkõige kohapeal ning riigi kriisi ja ebakindluse olukordades.

6.65. Komisjoni eesmärk oli kõrvaldada järelevalvesüsteemis tuvastatud puudused, peamiselt rangemate sisekontrollimenetluste ning järelevalvesuuniste läbivaatamise abil. Võrdleva kuluteabe süsteemi täiustamisel kasutatakse samuti konkreetsemat lähenemisviisi. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat töötab välja võrreldavate ühikuhindade üldsüsteemi, mis eeldatavalt sisaldab olulist osa tegelike ühikukulude andmeid. Sellegipoolest kaasatakse ühikukulude info (süsteemi tuntakse nime „Cost Observed for Results” (COR) all) Hope’i e-rakenduse infotehnoloogia platvormi eeldatavalt alles alates 2012. aastast. 6.65. Ühikukulude info ( Cost of Observed Results ) mudelit hakatakse välja töötama 2011. aastal, kui see on lisatud IT-süsteemi (Hope e-rakendus) osaks. Pärast testimist ja andmete sisestamist võetakse mudel eeldatavasti kasutusele 2012. aasta alguses.

6.66. Kontrollikoda on oma eriaruandes nr 15/2009 (11) põhjalikult uurinud ÜRO ametite poolt elluviidud projektide dokumentidele juurdepääsuga seotud probleeme. 6.66. Komisjon toetab täielikult kontrollikoja taotlusi saada ÜRO organisatsioonidelt vajalikke tõendeid ning see põhimõte on selgelt sätestatud ka finants- ja haldusraamistiku lepingus. Kui kontrollikoda teavitab komisjoni selles küsimuses tekkinud probleemidest, saab komisjon võtta ühendust oma kolleegidega ÜROs, et leida probleemile lahendus ja tagada kontrollikojale taotletud teave.

Järeldused

6.67. Komisjon on võtnud arvesse kontrollikoja ja eelarvele heakskiitu andvate institutsioonide soovitusi, kuigi järelevalvesüsteemi mõned konkreetsed parandused ootavad veel lõpuleviimist. Täpsemalt: 6.67.

a) komisjon on püüdnud tagada mõjusamat rahastamise koordineerimist konsensuse ja tegevuskava abil, ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimise talituse toetamise ja pideva suhtluse kaudu liikmesriikidega. Konsensuse tegevuskava vahearuanded, mis peavad olema esitatud 2010. aastal, peaksid andma süstemaatilise ülevaate sellest, kuidas komisjon kasutab maksimaalselt ära viit eelist, mis on seotud humanitaarabi rahastajate koordineerimise ja täiendavusega; a) Komisjon teeb praegu konsensuse tegevuskavast vahekokkuvõtet, mille lõplikud tulemused peaksid selguma 2010. aasta lõpuks.

b) kodanikukaitse seire- ja teabekeskuse üleviimine humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraati peaks eeldatavalt võimaldama kahe komisjoni talituse lähenemisviisi asjakohaselt ühtlustada; b) Seire- ja teabekeskuse üleviimine on juba loonud sünergiat, näiteks võimaldanud saada reaalajas teavet loodus- ja muude õnnetuste puhkemise kohta ning aidanud edendada koostööd humanitaarabi peadirektoraadi kohapeal asuvate tehniliste ekspertide ja kodanikukaitset tugevdama saadetud liikmesriikide ekspertide vahel.

c) 2007. aastal kasutusele võetud uued rahastamisvahendid (arengu- ja koostöövahend ning stabiliseerimisvahend) annavad komisjonile võimaluse lahendada hädaabi, ülesehituse ja arenguabi ühendamise probleem, kohaldades kriisist toibuvates riikides mitme eri poliitika kombinatsiooni; c) Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust uute rahastamisvahendite panuse kohta üleminekuprotsessi. Jõupingutuste tugevdamiseks on komisjon moodustanud talitustevahelise üleminekualase töörühma, et edendada ühist arusaama, koordineeritud lähenemisviise ja ühiseid seisukohti selliste üleminekuolukordade käsitamise kohta, mille jaoks on ette nähtud humanitaar- ja arenguabi ning stabiliseerimisvahendid. Eesmärk on täiustada kohapealset poliitikat ja selle raames koostatud programmide rakendamist ning aidata kaasa üleminekuolukordi käsitleva rahvusvahelise poliitika arutelule.

d) Kuigi COR-süsteemi arendamine on keeruline ja paljulubav ettevõtmine, on selle toimimist ja tulemusi võimalik hinnata alles pärast süsteemi täielikku rakendamist. d) Komisjon nõustub kontrollikoja seisukohaga ja kavatseb esitada esimesed tulemused 2011. aasta lõpus.

JÄRELMEETMED SEOSES ERIERUANDEGA NR 6/2006 KOMISJONI ARENGUKOOSTÖÖ KESKKONNAASPEKTIDE KOHTA

Sissejuhatus

6.68. 2006. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta (12). Auditi käigus uuriti nii komisjoni rahastatud keskkonnaprogramme kui seda, kuidas komisjon on keskkonnaaspektid arengukoostöösse süvalaiendanud.

6.69. Kontrollikoja 15 soovitust komisjonile, mille ka nõukogu ja parlament heaks kiitsid, hõlmasid kolme põhivaldkonda: tervikliku keskkonnastrateegia kehtestamine ja selle rakendamise jälgimine, keskkonnaaspektide süvalaiendamise tõhustamine ning keskkonnaprojektide tulemuslikkuse parandamine.

6.70. Lisaks soovitas parlament komisjonil kasutada rohkem tunnustatud professionaalseid oskusi, mida pakuvad liikmesriikide abi andmisega tegelevad ametiasutused ja eraettevõtted, kes on omandanud kogemusi, olles selliste asutuste partnerid keskkonnaprojektide juhtimise valdkonnas riiklike arengukoostöö projektide raames (13).

Soovituste põhjal võetud meetmed

6.71. Pärast kontrollikoja eriaruannet seadsid komisjoni talitused esikohale uue tervikliku keskkonnastrateegia koostamise ja esitasid 2006. aasta lõpuks strateegia kava eelnõu. Muudatused komisjoni prioriteetides tekitasid aga töös viivitusi, nii et uue strateegia kavandamise üksikasjad esitati komisjoni töödokumendis (14) alles 2009. aasta aprillis. Nõukogu kiitis selle dokumendi heaks ning kutsus juunis 2009 komisjoni koostama 2011. aastaks ELi üldise strateegiadokumendi. Märtsis 2010 olid komisjon ja liikmesriigid alles alustanud tööprogrammi koostamist uue strateegia kavandamiseks. 6.71. Strateegia ettevalmistamine viibis prioriteetide muutumise tõttu. Keskkonnastrateegiat ei avaldata enam eraldiseisva teatisena, vaid kõikide valdkondadevaheliste küsimuste (mitte ainult keskkonnaküsimuste) süvalaiendamist hõlmava senisest üldisema teatise lisana. Teatise vastuvõtmine oli kavandatud 2008. aasta lõppu. Sellise lähenemisviisiga sooviti vähendada komisjoni teatiste arvu, kuid sellest lõpuks siiski loobuti, kuna erinevate süvalaiendamist nõudvate küsimuste koondamine ühte dokumenti osutus väga keeruliseks ja tekkis vajadus senisest sihipärasema keskkonnaalase lähenemisviisi järele. 2009. aasta septembris kohtuti liikmesriikidega (ja kodanikuühiskonna esindajatega), et alustada ühiselt uue strateegia väljatöötamist.

6.72. Septembris 2006 rajas komisjon uue keskkonnastrateegia koostamiseks tegevusraamistiku, luues talitustevahelised töörühmad, mida juhtis arengu peadirektoraat ning mis koosnes asjaomaste peadirektoraatide esindajatest. Komisjon taotles tehnilist tuge, et määratleda võimalikud keskkonnaalase integratsiooni tulemusnäitajad, mida kasutada uue keskkonnastrateegia puhul 2006. aastal. Tehniline tugi viis 2009. aastal lõpuks esmakordselt läbi komisjoni keskkonnaalase integratsiooni tulemuslikkuse täieliku hindamise, kasutades selleks väljatöötatud näitajaid ja metoodikat. 6.72. Kontrollikoja üleskutsel töötati kehtiva keskkonnaaspektide integreerimise strateegia raames välja olulised kvantitatiivsed näitajad, mida on jälgitud alates 2006. aastast. Näitajad on seotud selliste vahendite kohaldamisega nagu keskkonnaprofiilid riigi ja piirkonna strateegia ettevalmistamises, keskkonnamõju hindamine programmide ja projektide raames, pakutud koolituse maht ja koolitatud töötajate arv. Projektide koostamisel keskkonnaküsimuste hindamiseks kasutatavad kvalitatiivsed näitajad määrati kindlaks ja neid kohaldati esimest korda 2009. aastal pilootprojektina tehtud järelhindamises.

6.73. Komisjon ei ole analüüsinud oma asutusesisest suutlikkust keskkonnastrateegia rakendamiseks. Komisjon on suutlikkust suurendanud peamiselt oma laiaulatusliku koolitusprogrammi abil ning personalile üksikasjalikumate suuniste edastamise kaudu. Lisaks on komisjoni peakorteri olulisemad osakonnad saanud juurde vaid piiratud arvul töötajaid, peamiselt tööks kliimamuutuste alal arengukoostöö vallas. 6.73. Komisjoni töötajate arvu nullkasvu eeldava personalipoliitika raames ja vastavalt kontrollikoja tehtud märkusele pööras EuropeAid tähelepanu pigem mittespetsialistidest töötajate oskuste suurendamisele, mitte komisjonisisese suutlikkuse analüüsimisele. EuropeAid on seda põhimõtet järginud kogu aruandeperioodi jooksul.

6.74. Suunised töötajatele keskkonnaaspektide lülitamise kohta arenguabisse anti välja 2006. aasta lõpus ning neid ajakohastati 2009. aastal, et kliimamuutusi paremini arvesse võtta. 2009. aastal EuropeAidi konsultantide poolt läbiviidud kontrolli käigus leiti siiski, et projektide kavandamisetapis keskkonnaaspektidega arvestamine vajab parandamist ligikaudu poolte projektitaotluste puhul. 6.74. Pilootprojektina tehtud järelhindamine oli üks meede projekti koostamise protsessi pideva täiustamise suunas.

6.75. Suur hulk komisjoni töötajaid on osalenud koolitustel arengukoostöö keskkonnaaspektide teemal ning komisjon on investeerinud koolitustesse märkimisväärseid summasid. Koolitus on alates 2009. aastast kohustuslik kõikidele EuropeAidi põhitöötajatele, kuid mitte arengu ja välissuhete peadirektoraatide töötajatele. 6.75. Keskkonnaküsimuste süvalaiendamise alane koolitus on tehtud kohustuslikuks kõikidele koostöötalituse EuropeAid peakorterites töötavatele ja delegatsioonidesse lähetatavatele töötajatele ning see oli 2009. aastal üks suurima osalusega koolitusi (rohkem kui 400 töötajat). Alates 2005. aastast on rakendatud ulatuslikku koolitusprogrammi, mis sisaldab ligikaudu 50 piirkondlikku koolitust, mida pakutakse koostöös riikidega ja millest suur hulk toimub peakorterites.

6.76. Komisjon ei ole veel viinud läbi keskkonnaalase abi üldhindamist, mis hõlmaks nii programme kui süvalaiendamist. Samuti ei ole veel koostatud keskset andmebaasi kõikidest hinnatud keskkonnaprojektidest. Komisjoni projektide järelevalvesüsteemi keskkonnaalaseid aspekte on küll laiendatud, kuid järelevalvearuandeid ei ole keskkonnaalasest aspektist hinnatud. 6.76. Arengukoostöö raames on keskkonnaküsimuste süvalaiendamise hindamine kavandatud 2011. aastaks. Praegu töötatakse välja projektide hindamise keskandmebaasi, mis hakkab tööle 2011. aastal. 2005. ja 2009. aastal hinnati Ladina-Ameerika piirkonna keskkonnaprojektide tulemuspõhist järelevalvet. EÜ üleriigilise koostöö hindamisel käsitleti keskkonnaaspekte valdkondadevahelise küsimusena.

6.77. Komisjon on võtnud meetmed, et parandada keskkonnaalaste projektide määratlemist, kuid ei suuda ikka veel täpselt hinnata keskkonnaga seotud kulutusi. Kliima-alaste projektide jaoks on komisjon võtnud kasutusele kulutuste ligikaudse hindamise süsteemi, kuid teistes valdkondades (eelkõige bioloogilise mitmekesisuse ja kõrbestumise alal) seda tehtud ei ole. 6.77. EuropeAid on küll suurendanud oma suutlikkust teha kindlaks keskkonnaprojektide kulud ja neid jälgida, kuid väga keeruliseks ülesandeks on jäänud selliste täpsete summade väljaarvutamine, mida eraldatakse keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks eeskätt muudele poliitikaeesmärkidele suunatud meetmete raames. Praegu peetakse OECD arenguabikomiteega arutelu selle üle, kuidas saaks Rio näitajatele tuginevaid kvalitatiivseid andmeid kõige paremini teisendada finantsandmeteks.

6.78. Riikide keskkonnaprofiilid on koostatud peaaegu kõikide riikide strateegiadokumentide jaoks ning nendele lisatud. Samuti on riiklikesse strateegiadokumentidesse lisatud eraldi osa keskkonna kohta. Sellegipoolest on riikide keskkonnaprofiilide kvaliteet kõikuv ning nende mõju riikide strateegiadokumentidele tervikuna üldiselt piiratud. Suuniste abil riikide strateegiadokumentide vahehindamiseks, mida antud järelkontrolli käigus läbi viidi, püütakse riiklikes strateegiadokumentides pöörata suuremat tähelepanu keskkonnale, samuti seadsid suunised nüüd esikohale kliimamuutuste küsimuste lisamise läbivaadatud riikide strateegiadokumentidesse. 6.78. Riikide keskkonnaprofiilide kvaliteet ja nende roll riigi strateegiadokumentides on tõepoolest väga erinev, kuid teatavate riikide keskkonnaprofiile on keskkonnaaspektide integreerimise suuniste alusel kliimamuutuste alaste küsimuste senisest paremaks kajastamiseks ajakohastatud. Ka vahehindamist käsitlevates suunistes on senisest enam tähelepanu pööratud keskkonna- ja kliimamuutuste alaste küsimuste käsitlemisele riikide, eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikide strateegiadokumentides.

6.79. Komisjon on kehtestanud suunised keskkonnateemade kaasamiseks eelarvetoetusega seotud tegevustesse. Tegelikkuses aga lisatakse harva eelarvetoetuse programmidesse keskkonnaalaseid tingimusi ja näitajaid ning vaid mõnel juhul on tehtud strateegiline keskkonnamõju hindamine. 6.79. 2011. aastal esitatakse uued eelarvetoetuse suunised, mis sisaldavad uusi juhiseid valdkondadevaheliste küsimuste kohta. Hoolimata konkreetsete keskkonnaalaste näitajate väljatöötamisest peetakse paljudes riikides keskkonnapoliitika arutelu rahastajate ühisraamistike raames, mis koostatakse pärast üldise eelarvetoetuse meetmete võtmist. Selleks et keskkonnamõju strateegiline hindamine oleks tõhus, tuleb analüüsida kohalikke olusid ja kaasata partnerriike, kuid selleks ei saa kedagi sundida.

6.80. Kuigi komisjoni suunistes on kehtestatud kõikidele projektidele asjakohane keskkonnaalase hindamise erikord, on EuropeAid jätnud delegatsioonide otsustada selle, kas nad loovad keskkonnaalased teabekeskused erikorra kontrollimiseks. Personali vähesuse tõttu ei saa EuropeAidi keskkonnaspetsialistid kõikide projektitaotluste keskkonnaalast hindamist kontrollida.

6.81. Komisjon on ka kehtestanud suunised keskkonnamõju hindamiseks projekti kavandamise käigus ning ka keskkonnamõju hindamise soovituste põhjal järelmeetmete võtmiseks. Punktis 6.77 viidatud EuropeAidi kontrolli alusel ei ole keskkonnamõju hindamise nõue siiski alati täidetud. 6.81. EuropeAid on koostanud teatised ja suunised, milles käsitletakse muude aspektide hulgas loodusvarade kogukonnapõhise majandamise toetamist. Paljudes EÜ programmides toetatakse kohalikul tasandil loodusvarade majandamisega seotud algatuste tegemist. Keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis viidatakse selgelt koostööle kohalike kogukondadega ja see põhimõte lisati ka projektikonkurssidesse, milles kutsuti üles esitama kokkuvõtteid, kus metsahalduse raames oleks tagatud kohalike kogukondade, sealhulgas põlisrahvaste omand ja õigused.

6.82. Keskkonnateemalise programmi (15) puhul on delegatsioonidel projektitaotluste hindamisel suurem roll. Riiklike strateegiadokumentide projektide osas sisaldab keskkonna integreerimise juhend suuniseid, mis on mõeldud projekti kavandamisel kohalike olude arvestamise tagamiseks.

6.83. Osana komisjoni finantshalduse lihtsustamisest tehti muudatusi finantsmääruses ja praktilistes suunistes, eesmärgiks oli muuta hankemenetlused lihtsamaks ja kiiremini teostatavaks.

6.84. EuropeAidi keskkonna-alastes suunistes viidatakse vajadusele pöörata tähelepanu kohalike kogukondade abistamisele loodusvarade jätkusuutliku kasutamise viiside leidmiseks, kuid selleks ei ole esitatud konkreetseid juhiseid. 6.84. Säästva arengu edendamiseks on EuropeAid koostanud mitu teatist, milles rõhutatakse kogukonnapõhiste lähenemisviiside tähtsust. Lisaks viidatakse keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis selgelt koostööle kohalike kogukondadega ja see põhimõte lisati muu hulgas ka projektikonkurssidesse, milles kutsuti üles esitama kokkuvõtteid, kus metsahalduse raames oleks tagatud kohalike kogukondade, sealhulgas põlisrahvaste omand ja õigused.

6.85. Komisjon ei ole hinnanud erinevate abivormide tulemuslikkust keskkonna toetamisel. EuropeAid on aga viimas lõpule uuringut valdkondlike lähenemisviiside kavandamisest ning käsitleb ka võimalust luua ELi sihtfondid, mida võiks kasutada keskkonna toetamiseks. 6.85. Keskkonda ja loodusvarasid hõlmavate valdkondlike lähenemisviiside uuring on ELis tihedas koostöös mitme ELi arenguametiga lõpule viidud ning kõnealuses valdkonnas rakendatakse praegu üksikuid EÜ valdkondliku poliitika toetusprogramme. Võrreldes varasemaga on see kahtlemata uus arengusuund. Finantsmääruse läbivaatamist käsitleva ettepaneku alusel võidakse ette näha võimalus luua ELi sihtfonde. Samuti on sõlmitud üleandmislepingud, mis võimaldavad ELi liikmesriikidel panustada ELi juhitavasse ülemaailmsesse kliimamuutuste liitu. Keskkonnaalaste uuenduslike rahastamismehhanismide raames on võimalik luua avaliku ja erasektori partnerlusi ning kasutada laene koos toetustega.

6.86. Komisjon kasutas endiselt liikmesriikide ja eraettevõtete kogemusi, et viia ellu oma keskkonnaprogramme, ja suurendas võimalust erasektori osalemiseks keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis. 6.86. Komisjon jätkab oma keskkonnastrateegia rakendamisel liikmesriikide ja eraettevõtjate eksperditeadmiste kasutamist.

Järeldused

6.87. Komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme kontrollikoja ulatuslike soovituste rakendamisel. Eelkõige kehtib see seoses institutsioonisisese suutlikkuse suurendamisega töötajate koolitamise ja neile suuniste andmise abil. Sellegipoolest tõi EuropeAidi 2009. aasta kontroll välja puudusi mõnede uute keskkonnaaspektide süvalaiendamise menetluste rakendamises. 6.87. Komisjon tervitab tunnustust märkimisväärsete edusammude kohta, mida on tehtud komisjoni välisabi valdkonnas keskkonnaküsimuste süvalaiendamisel. Ühe meetmena pideva täiustamise suunas tehti pilootprojektina järelhindamine, mille raames vaadati läbi vastastikuse eksperdihinnangu menetlused (kvaliteedi tugirühm) ja kehtestati keskkonnaaspektide jaoks senisest selgemad näitajad, mida saab silmas pidada projektitaotluste ettevalmistamisel.