KOMISJONI TEATIS

Ühtse Euroopa taeva tehnoloogiasamba SESAR kasutuselevõtmise juhtimiskord ja stimuleerivad meetmed

Sissejuhatus

SESAR ehk Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem ( Single European Sky ATM[1] Research Programme ) on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiasammas. Ühtne Euroopa taevas on 2004. aastal Euroopa Komisjoni loodud edasipüüdlik algatus Euroopa lennuliikluse korraldamise ümberkujundamiseks Euroopa lennutranspordisüsteemi kõiki tahke hõlmava lähenemisviisi abil. Lennuliikluse korraldamise ümberkujundamine aitab saavutada nii transpordi valges raamatus[2] kui ka aruandes „Flightpath 2050”[3] kirjeldatud lennunduseesmärke. SESAR aitab ühtse Euroopa taeva algatust rakendada, töötades välja lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi tehnoloogia ja menetlused, mis parandavad toimimist, suurendades praegust läbilaskevõimet kolm korda ja ohutust samal ajal kümme korda, ning vähendavad lennuettevõtjate kulusid 50 % ja iga lennu keskkonnamõju 10 % (ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuseesmärgid).

SESARi keskmes on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava[4] (edaspidi „üldkava”) – s.o kõigi asjaomaste sidusrühmade koostööraamistik. Esmakordselt osalevad kõik lennundusvaldkonna ettevõtjad lennuliikluse korraldamise ajakohastamise üleeuroopalise projekti kindlaksmääramises, arendamises ja rakendamises. Programm on praegu arendusetapis, mida juhib ühisettevõte SESAR[5] – s.o avaliku ja erasektori partnerlus, kuhu kuulub 17 liiget ja üle 80 muu osaleja, sealhulgas kolmandatest riikidest.

Üldkava kohaselt tuleb SESARi kasutuselevõtmiseks investeerida kokku üle 30 miljardi euro, kuid sellega luuakse suurt majanduslikku väärtust ning parandatakse ohutust, teenuste kvaliteeti ja keskkonnakaitset kogu Euroopas. Need hüved sõltuvad siiski äärmiselt palju sellest, kas sidusrühmad suudavad võtta SESARi kasutusele õigel ajal ja korraga (tabel 1).

Tabel 1[6]

SESARi kasutuselevõtmine vastavalt üldkavale | Mõju, juhul kui kasutuselevõtmisega viivitatakse 10 aastat | Mõju, juhul kui kasutuselevõtmine ei toimu korraga |

Kumulatiivne mõju ELi SKP-le | 419 miljardit eurot | –30 % | –28 % |

Loodud töökohtade arv | 328 000 | –58 % | –22 % |

CO2-heite vähenemine | 50 miljonit tonni | –110 % | –70 % |

Ühtse Euroopa taeva tehnoloogia ja menetluste kasutuselevõtmine on loomulik järg nende väljatöötamisele ja valideerimisele SESARi ühisettevõttes. 2009. aasta märtsis palus nõukogu komisjonil esitada SESARi kasutuselevõtuetapi ettevalmistamise ja sellele ülemineku ettepanekud, milles keskendutakse juhtimiskorrale ja piisava rahastamise meetmetele. Komisjoni talituste eelhinnang SESARi kasutuselevõtmise eesmärkide ja probleemide kohta esitati 2010. aasta detsembris avaldatud komisjoni talituste töödokumendis[7]. Sellele tuginedes korraldas kõrgetasemeline töökond, mida juhtis komisjon ja kuhu kuulusid Euroopa Lennundusohutusameti (EASA), Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) ja ühisettevõtte SESAR tippametnikud ning keda abistas paljusid eri sidusrühmi esindav eksperdirühm, põhjalikuma hindamise ja konsultatsioonid. Komisjon kujundas töökonna ja eksperdirühma järelduste,[8] muude konsultatsioonide ja õpitubade tulemuste ning sidusrühmade omaalgatuslike ettepanekute põhjal järgmise põhilise lähenemisviisi:

1. SESARi kasutuselevõtmine peab olema tulemuspõhine;

2. ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärgid ja lennuliikluse korraldamise ajakohastamisest oodatavad üldised majanduslikud hüved saavutatakse üksnes SESARi õigeaegse kasutuselevõtmisega samaaegsete ja kooskõlastatud kasutuselevõtumeetmete abil;

3. komisjon peab:

4. kehtestama kasutuselevõtmise tõhusa juhtimiskorra ning asjakohased stimuleerivad meetmed, kasutades ühtset Euroopa taevast käsitlevat kehtivat raamistikku ja olemasolevaid ELi rahastamismehhanisme;

5. võtma vajalikud meetmed, et luua usaldus kasutuselevõtuprotsessi vastu, mis innustab sidusrühmi tegema varakult investeeringuid, võttes nõuetekohaselt arvesse ka konkreetsete sidusrühmade, näiteks sõja-, kommerts- ja üldlennunduse vajadusi;

6. lennundussektoril,[9] eelkõige SESARi kasutuselevõtmisse investeerivatel sidusrühmadel, on tähtis osa kasutuselevõtumeetmete kooskõlastamisel ja samaaegsel rakendamisel ELi poliitilise järelevalve all.

Käesolevas teatises kirjeldatakse komisjoni peamisi ettepanekuid, milles käsitletakse SESARi kasutuselevõtmise juhtimiskorra ja stimuleerivate meetmete kehtestamist ning tegevuskava nende rakendamiseks alates 2012. aastast.

Ettevalmistus SESARi kasutuselevõtmiseks

Tuginemine ühtse Euroopa taeva raamistikule

Kasutuselevõtmise juhtimiskord ja stimuleerivad meetmed peavad põhinema olemasolevatel ühtse Euroopa taeva algatuse vahenditel[10]:

7. ühtse taeva komitee[11] ja lennundussektori nõuandekomitee[12] korraldavad ulatusliku konsulteerimise ELi liikmesriikides ja lennundussektoris;

8. tulemuslikkuse kava[13] ja maksustamiskava[14] on sidusrühmade peamised vahendid investeerimiskavade kooskõlastamiseks üldkavaga;

9. koostalitlusvõime rakenduseeskirjad on täitemehhanism, millega tagatakse tulemuslikkuse saavutamiseks vajalike komponentide kasutuselevõtmine;

10. funktsionaalsed õhuruumiosad on piirkonna tasandil samaaegse kasutuselevõtmise ja ühishangete korraldamise vahend;

11. üldkava on kokkulepitud tegevuskava, mis ühendab teadus- ja arendustegevuse kasutuselevõtustsenaariumidega, et saavutada tulemuseesmärgid; üldkava hõlmab ka reguleerivaid ning standardimissuuniseid ning selles määratakse kindlaks oluliste komponentide kasutuselevõtmine;

12. Eurocontrol abistab eelkõige ühtse taeva direktoraadi kaudu komisjoni tema rollis ELi reguleerimisasutusena;

13. võrgustiku haldusasutus tagab võrgustiku tulemuseesmärkide saavutamise ja on pädev kooskõlastama võrgustiku tulemuslikkusega seotud komponentide kasutuselevõtmist, tagades samal ajal võrgustiku strateegilise kava täiustamise[15];

14. tulemuslikkuse hindamise asutus aitab komisjonil seada komponentide kasutuselevõtmine tulemuslikkusele avalduva mõju alusel tähtsuse järjekorda, teostada kasutuselevõtmise üle järelevalvet ning määrata kavandatud tehnoloogiatäiustuste alusel kindlaks edasised tulemuseesmärgid;

15. ühisettevõte SESAR täiendab ja rakendab teadus- ja arendustegevust kasutuselevõtustsenaariumidega ühendavat üldkava ning kogub kokku mahukate programmide juhtimise alased tehnilised teadmised ja oskused, kaitstes avalikku huvi ning saavutades sidusrühmade toetuse;

16. EASA-l on oluline osa eeskirjade kehtestamisel ning ohutusejärelevalve teostamisel ja edendamisel ning ta abistab komisjoni sertifitseerimise ja koostalitlusvõimega seotud küsimustes;

17. riiklikud järelevalveasutused korraldavad aeronavigatsiooniteenuse osutajate ohutusjärelevalvet ja sertifitseerimist ning kontrollivad nende vastavust ühtse Euroopa taeva teenuse osutamise määrusele[16] ja sellega seotud ühistele aeronavigatsiooniteenuse osutamise ja kaitsemeetmete rakendamise nõuetele, mis on sätestatud koostalitlusvõime määruses[17];

18. ühtse Euroopa taeva sotsiaalse mõõtme kohta nõu andev eksperdirühm[18] annab nõu seoses meetmetega, millel on suur sotsiaalne mõju;

19. ühisprojektid[19] on tõhus abivahend juhtimiskorra kehtestamiseks ja ELi vahendite eraldamiseks.

Üldkava ajakohastamine

Üldkava on praegusel kujul tähtis vahend, mille abil tagatakse, et lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja arendustegevus on täielikult keskendunud kasutuselevõtmisele. Selles tuleb kindlaksmääratud kasutuselevõtustsenaariumid viia paremini kooskõlla oodatavate hüvedega, koostades neist terviklikud kasutuselevõtupaketid ja määrates selgelt kindlaks komponendid, mille kasutuselevõtmine on oluline ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkide saavutamiseks . Samuti tuleb selles võtta kasutusele Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) „ehitusplokkide”[20] kontseptsioon, et tagada SESARi koostalitlusvõime teiste lennuliikluse korraldamise ajakohastamist käsitlevate piirkondlike projektidega.

Ajutine juhtimiskord

Üleminek tulevasele juhtimiskorrale tuleb korraldada nüüd, et vältida hilinenud või sünkroonimata kasutuselevõtmist juhtimiskorra kehtestamisele eelneval kriitilisel ajavahemikul. Komisjon on juba loonud ühtse taeva komitee egiidi all tegutseva ajutise sihtotstarbelise juhtrühma, et toetada praeguste kasutuselevõtumeetmete samaaegset rakendamist. Komitee nõustus kõnealust protsessi tugevdama, muutes selle SESARi kasutuselevõtmise juhtimise üleminekukorraks, mis võimaldab katsetada tulevast juhtimiskorda.

Industrialiseerimise toetamine

SESARi kasutuselevõtmine hõlmab kaht eraldiseisvat etappi: industrialiseerimine ja rakendamine. Industrialiseerimine järgneb tehnoloogia valideerimisele ühisettevõttes SESAR ja see hõlmab standardimist, sertifitseerimist ning suuremahulist tootmist – sellega tegeleb tootev tööstus (maa peal ja õhus kasutatavate seadmete tootjad). Rakendamine hõlmab seadmete hankimist, paigaldamist ja kasutuselevõtmist ning menetluste rakendamist – sellega tegelevad õhuruumi kasutajad, aeronavigatsiooniteenuse osutajad ja lennuväljad.

Industrialiseerimise hoolikas kavandamine üldkavas on kasutuselevõtmise realistliku kavandamise alus. Industrialiseerimine tugineb tootva tööstuse otsustele turustada valideeritud SESARi tehnoloogiat ja lennuliikluse korraldamisega seotud toodete olelusringile. See nõuab ka suhtlemist reguleerivate organisatsioonide[21] ja standardiorganisatsioonidega[22]. Komisjon saab sertifitseerimis- ja standardimisprotsessi hõlbustada, andes ELi standardiorganisatsioonidele jätkuvalt rahalist toetust ja tehes koostööd Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga[23] ning ICAOga,[24] et tagada üleilmne koostalitlusvõime.

SESAR mõjutab paljusid lennunduse tahke: nii õhusõidukeid ja lennuvälju kui ka menetlusi ning töömeetodeid. Kuna ohutus on tähtis kõigi nimetatud tahkude puhul, on EASA-l selles protsessis oluline osa, sest ta tagab õigeaegse reguleerimise ning ohutuseeskirjade ja SESARi muudatuste vahelise kooskõla.

Pidev tehnoloogiline innovatsioon

Muutuvate toimivusnõuete toetamiseks tuleb arvesse võtta tehnoloogilise innovatsiooni pikemaajalist vajadust. Arendamine ja kasutuselevõtmine on omavahel seotud protsessid: ühelt poolt ei lõpe lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja arendustegevus ühisettevõtte SESARi volituste lõppemisega ja teiselt poolt toimub SESARi kasutuselevõtmine paljude aastate jooksul ning seda peab toetama teadus- ja arendustegevus, et tagada muutuva töökeskkonna jaoks vajalik tehnoloogiline reageerimisvõime.

Ühisettevõtte SESARi kogemused kinnitavad avaliku ja erasektori partnerluse väärtust lennuliikluse korraldamise alase teadus- ja arendustegevuse ühtsel juhtimisel[25]. Komisjon leiab, et ELi asutuse kaudu toimival avaliku ja erasektori partnerlusel on soovitud tulemused ning seda tuleks jätkata. Kuna ühisettevõtte SESAR volitused lõpevad 31. detsembril 2016, korraldab komisjon enne 2013. aastat vajaliku hindamise ja konsultatsioonid, et esitada nõukogule ja Euroopa Parlamendile asjakohane ettepanek.

SESARi kasutuselevõtmise rahastamine

Kasutuselevõtmise peamine probleem on õigeaegse rakendamise rahastamine. Rohkem kui kaks kolmandikku SESARi rakendamiseks vajalikust koguinvesteeringust teevad tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajad, kui nad varustavad oma õhusõidukid seadmetega (22 miljardit eurot)[26]. Ülejäänud investeeringud, mis tulevad tsiviil- ja sõjalennunduse valdkonnas aeronavigatsiooniteenuse osutajatelt, on vajalikud maapealsete seadmete hankimiseks (8 miljardit eurot)[27]. Tuleb tagada tugev seos investeeringute ja hüvede vahel. Tulemuslikkuse kavas[28] tulemuslikkuse põhivaldkondades – läbilaskevõime, keskkond, ohutus ja tasuvus – seatud eesmärgid peaksid olema jõuline ajend, mis õhutab aeronavigatsiooniteenuse osutajaid varakult investeerima uude tehnoloogiasse. Sõjaväe ja riiklikel õhusõidukitel ning üld- ja kommertslennunduses ei pruugi siiski olla positiivseid ärikogemusi SESARi kasutuselevõtmisel, kuid nad peavad sellest hoolimata investeerima teatavatesse SESARi seadmetesse ja neid rakendama. Lisaks on SESARi rakendusprojektide teostamiseks vaja võtta suuri finantsriske, mille eest küsitakse erafinantsturgudel kas kõrget hinda või millega seal üldse ei nõustuta. Seepärast tegutsevad käitajad pigem tagantjärele, mitte ennetavalt („viimasena tegutseja eelis”): õhus kasutatavatesse uutesse seadmetesse investeeriv lennuettevõtja ei pruugi saada sellest mingit kasu enne, kui aeronavigatsiooniteenuse osutaja on investeerinud vastavatesse maapealsetesse seadmetesse; samamoodi peaks aeronavigatsiooniteenuse osutajal olema positiivsed ärikogemused, kui suur osa õhusõidukeid on seadmetega varustatud.

Rakendusmeetmete optimaalne rahaline toetamine saavutatakse lõppkokkuvõttes avaliku ja erasektori vahendite kooskõlastatud kasutamisel asjakohaste rahastamisvahendite kaudu, mida kohandatakse vastavalt projekti laadile. Ajavahemikul 2014–2024 on negatiivsete ärikogemustega seotud riskide maandamiseks ja erasektori vahendite finantsvõimenduse tagamiseks vaja SESARi rakendamiseks ELi vahendeid hinnanguliselt 3 miljardit eurot. ELi vahenditest tuleks toetada SESARi rakendamist, hõlbustades üldkavas nimetatud oluliste komponentide – sh nende, mis on seotud kolmandate riikidega, kui see on asjaomase rahastamisvahendi puhul lubatud – kasutuselevõtmise sünkroonimist ja kooskõlastamist sidusrühmade vahel.

Euroopa Ühendamise Rahastu,[29] mis on integreeritud rahastamisvahend üleeuroopaliste võrkude poliitika[30] raames investeeringute tegemiseks ELi taristualastesse prioriteetidesse transpordi- (üleeuroopaline transpordivõrk), energia- ja telekommunikatsioonisektoris, hõlmab SESARi kasutuselevõtmiseks ettenähtud ELi vahendeid. Tuleb uurida ka muid võimalikke rahastamisallikaid, näiteks Euroopa Investeerimispanga laenud, ühtse Euroopa taeva maksustamiskava käsitlev määrus ja heitkogustega kauplemise süsteem.

Kasutuselevõtmise juhtimiskord

Kohaldamisala

SESARi kasutuselevõtmise juhtimiskord ja stimuleerivad meetmed peavad keskenduma kasutuselevõtumeetmetele, mida on üldkavas peetud ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkide saavutamiseks esmatähtsaks. Kasutuselevõtmine piirdub geograafiliselt eelkõige ühtse Euroopa taeva alaga. Juhtimiskord peaks siiski võimaldama vajalikku kooskõlastamist, sünkroonimist ja koostööd kolmandate riikidega, millel on üleeuroopaline perspektiiv.

Juhtimisfunktsioonid

Kasutuselevõtuprogrammi täiustamine

Kasutuselevõtmise juhtimiskorra raames tuleb välja töötada kasutuselevõtuprogramm, mis on siduv viitedokument rakendusprojektide sünkroonimiseks, kontrollimiseks ja rahastamiseks, ning seda programmi kohandada ja ajakohastada. Kasutuselevõtuprogramm peab olema täielikult kooskõlas üldkavaga ja võrgustiku strateegilise kavaga, ühendades kavandamise ja eelarvenõuded kasutuselevõtmise juhtimiskorda suunavaks ühtseks tööprogrammiks. Selles keskendutakse üldkavas sätestatud oluliste komponentide kasutuselevõtmisele, mille eesmärk on saavutada peamised tulemuseesmärgid, määrates kindlaks meetmed, mida asjaomased sidusrühmad peavad võtma, ning nendega seotud riskid ja riskimaandamismeetmed.

Kasutuselevõtuprogrammi rakendamine

See hõlmab järgmisi meetmeid:

- ajastamise sünkroonimine, kasutuselevõtumeetmete kooskõlastamine ning sidusrühmade investeerimiskavade viimine kooskõlla kasutuselevõtuprogrammiga, vältides samal ajal huvide konflikti ja toetades õiglast konkurentsi;

- sidusrühmade investeerimiskavade rakendamise toetamine tõhusa otsustamise, seaduslikkuse tagamise, parimate tavade jagamise, ühishangete edendamise, ühiste abivahendite ja suuniste väljatöötamise, teadlikkuse tõstmise, läbipaistvuse toetamise ja hüvede esiletõstmise kaudu;

- peamiste tulemuseesmärkide saavutamise kindlustamine ja toetamine ühtse Euroopa taeva vahendite ning asjakohaste õigusaktide kaudu;

- kasutuselevõtumeetmetega seotud riskide juhtimine ja riskimaandamismeetmete rakendamine.

Järelevalve ja aruandlus

Kasutuselevõtmise juhtimiskord peaks hõlmama ka kasutuselevõtuprogrammi rakendamise järelevalvet ja asjakohast aruandlust eelkõige järgmistes valdkondades:

- sidusrühmade investeerimiskavade ja kasutuselevõtuprogrammi kooskõla hindamine;

- kavandamise, eelarve ja tulemuslikkusega seotud puuduste avastamine ja neist teatamine, nende analüüsimine ning rakendamise osana võetavate parandusmeetmete kindlaksmääramine.

Finantsjuhtimine

Kasutuselevõtmise juhtimiskord peab tagama kasutuselevõtuprogrammi rakendamiseks vajalike olemasolevate avaliku ja erasektori rahaliste vahendite nõuetekohase ühendamise ning juhtimise:

- võimendades ja eraldades vahendeid mittediskrimineerivalt, et toetada õigeaegseid investeeringuid uute tehnoloogialahenduste ja menetluste rakendamisel;

- toetades sidusrühmi läbirääkimistel finantsorganisatsioonidega;

- tagades usaldusväärse ja läbipaistva finantsjuhtimise.

Juhtimisstruktuur

SESARi kasutuselevõtmise juhtimiskord peaks tagama ELi jõulise poliitilise järelevalve, nõuetekohase seose ühtse Euroopa taeva algatuse vahendite ja asutustega ning nende arvessevõtmise ja sidusrühmade – eelkõige kasutuselevõtmisse investeerivate sidusrühmade – keskse rolli. Seda saab saavutada ühtse struktuuri kaudu, mis koosneb kolmest omavahel seotud tasandist: poliitiline tasand, juhtimistasand ja rakendustasand. Sellise kolmetasandilise juhtimisega tegelevad vastutavad üksused oma pädevuse piires ja selles järgitakse põhimõtet, et reguleeriv ja järelevalvefunktsioon on eraldatud teenuste osutamisest.

Kõnealuse struktuuri võib määrata kindlaks ühisprojektide suunistes,[31] milles sätestatakse iga tasandi puhul peamised osalejad, nende kohustused, vastutus, osalemine juhtimisfunktsiooni täitmisel (tabel 2) ja iga tasandi osalejate ja vajalike välispartnerite vahelised suhted ning siduvad kokkulepped. Aruandluse struktuuris määratakse kindlaks, kuidas on jaotatud volitused ja toimub järelevalve kolmel tasandil, ning üldkavas ja võrgustiku strateegilises kavas sätestatakse meetmete ajakava. Kasutuselevõtmise juhtimiskord peaks olema piisavalt paindlik ja kiiresti reageeriv, et tulla toime ettenägematute asjaoludega, tagades samal ajal läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi ning vältides huvide konflikti.

Poliitiline tasand

Juhtimisstruktuuri kõrgeim tasand peaks kaitsma avalikku huvi ja tagama kooskõla ühtse Euroopa taeva raamistikuga, sätestades eelkõige tähtsamad tulemuseesmärgid ja ohutusnõuded, ning tagama õigeaegse reguleerimise ja ELi vahendite tõhusa juhtimise. Seda tasandit juhib komisjon, võttes arvesse tema institutsioonilist rolli ning kohustust rakendada ühtse Euroopa taeva algatust ja hallata ELi vahendeid, ning teda toetavad selles asjakohaselt:

- ühtse Euroopa taeva komitee ja lennundussektori nõuandekomitee, eelkõige õhuruumi kasutajad kui SESARi kasutuselevõtmise peamised kliendid;

- tulemuslikkuse hindamise asutus;

- Eurocontrol, eelkõige selle ühtse taeva direktoraat;

- EASA;

- ühtse Euroopa taeva sotsiaalse mõõtme kohta nõu andev eksperdirühm;

- Euroopa Kaitseagentuur.

Komisjon säilitab täieliku kontrolli otsuste üle, mis käsitlevad ühisprojektide rahastamist ELi vahenditest, kooskõlas asjaomaseid rahastamiskavu käsitlevate eeskirjadega ja sõlmides asjakohased lepingulised suhted rahalise toetuse saajatega. Sel tasandil tuleks luua nõuetekohased suhted kolmandate riikide, standardiorganisatsioonide ja ELi-väliste reguleerivate asutustega.

Juhtimistasand

Võttes arvesse, et lennundussektor vastutab süsteemi toimimise eest ja kannab enamiku kasutuselevõtumeetmete kuludest, on ilmne, et kõige sobivamaks lähenemisviisiks on luua kasutuselevõtmise haldusasutus, milleks on seda tasandit juhtiv lennundussektori esinduspartnerlus ja mis võimaldab lennundussektoril etendada juhtivat osa, mida ta SESARi kasutuselevõtmisel endale õiguspäraselt nõuab. Kõnealusele tasandile kuuluvad ka võrgustiku haldusasutus ja ühisettevõte SESAR, kes annavad oma pädevuse piires kasutuselevõtmise haldusasutusele tagasisidet selle kohta, milline on kasutuselevõtuprogrammi (eel- ja järel)mõju tegevusele ning milliseid tegevusalaseid ja tehnilisi täiustusi tuleb programmi vastavalt teha.

Kasutuselevõtmise haldusasutuse võib luua ühisprojektina vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikele 3, milles on sätestatud, et komisjon viib läbi sõltumatu tasuvusanalüüsi ning konsulteerib asjakohaselt liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega. Kasutuselevõtmise haldusasutuse tunnused ja sellele esitatavad nõuded määratakse kindlaks kõnealuse määrusega ettenähtud ühisprojektide suunistes, milles eelkõige:

- määratakse kindlaks lennundussektori partnerluse loomise menetlus;

- määratakse kindlaks kasutuselevõtmise haldusasutuse ülesanded ja nende täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas asjakohased mehhanismid huvide konflikti ohu vältimiseks ja riigiasutustega suhtlemiseks;

- määratakse kindlaks, millised sidusrühmad peavad partnerluses osalema, et tagada selle juhtimisalane ja geograafiline seaduslikkus ning nõuandvate sidusrühmade nõuetekohane eristamine ja et anda neile suurem (juhtiv) roll investorite ja tarnijatena;

- nähakse ette osalejate siduv kohustus arendada/täiustada ja rakendada poliitilise tasandi järelevalve all kasutuselevõtuprogrammi, kandes vajaduse korral kasutuselevõtmisega seotud riske;

- määratakse kindlaks võrgustiku haldusasutuse, ühisettevõtte SESAR ja sõjaliste rakendusprojektide kooskõlastamise eest vastutava asutuse ülesanded ning nendega toimuva koostöö korraldus;

- määratakse kindlaks välissuhted, eelkõige kolmandate riikidega üleeuroopalises kontekstis;

- toetatakse piirkondlikku kooskõlastamist funktsionaalsete õhuruumiosade kaudu.

Kasutuselevõtmise haldusasutus valitakse avaliku pakkumismenetlusega. Võiks ette näha, et kui lennundussektor jätab kasutuselevõtmise haldusasutuse jaoks partnerluse loomata, määratakse selle ülesande täitjaks olemasolev üksus.

Kasutuselevõtmise haldusasutus hindab rakendusprojektide rahastamisvajadusi ning vajaduse korral leiab nende rahuldamiseks avaliku ja erasektori rahastamisvahendid. Ta aitab poliitilisel tasandil otsustada ühisprojektidele riiklike vahendite eraldamise üle.

Rakendustasand

Kõnealusele tasandile kuuluvad peamiselt ühisprojektide juhid. Nad peavad rakendama kasutuselevõtmise haldusasutuse otsuseid, et tagada projektide kooskõla kasutuselevõtuprogrammiga. Kuna SESARi kasutuselevõtumeetmed on siiski ulatuslikumad kui need, mis on ühisprojektidena abikõlblikud, peaks kõnealune tasand olema avatud ka muudele rakendusprojektidele, mis käsitlevad:

- SESARiga seotud kasutuselevõtumeetmeid, mida rakendab sõjavägi;

- kasutuselevõtumeetmeid, mis ei ole seotud kasutuselevõtuprogrammi oluliste komponentide kasutuselevõtmisega, kuid on kooskõlas üldkavaga;

- väljaspool ühtse Euroopa taeva ala rakendatavaid kasutuselevõtumeetmeid.

Kõnealuste projektide ja kasutuselevõtmise haldusasutuse vahelised suhted määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi.

Tabel 2. Osalemine juhtimisfunktsioonides

[pic]

Kokkuvõte

SESARi kasutuselevõtmine on tähtis samm ühtse Euroopa taeva täieliku rakendamise suunas. Ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärke aitab tõhusalt saavutada ainult õigeaegne, samaaegne ja kooskõlastatud kasutuselevõtmine, mis on täielikult integreeritud ühtse Euroopa taeva raamistikku. Komisjoni eesmärk on toetada SESARi kasutuselevõtmist, jätkates ühtse Euroopa taeva algatuse vahendite rakendamist ja kooskõlastamist.

Kuna hinnanguliselt kulub kasutuselevõtmise haldusasutuse loomiseks ja kõige kiireloomulisemate ühisprojektide alustamiseks kuni 36 kuud, algatatakse viivitamata hulk meetmeid. Komisjon tagab eelkõige arendamise ja kasutuselevõtmise kooskõla ühtse Euroopa taeva raamistikuga ning inimteguri, sõjaväe ning ohutusega seotud küsimuste nõuetekohase arvessevõtmise. Vajaduse korral kaalub komisjon ühtse Euroopa taeva algatuse vahendite, näiteks tulemuslikkuse kava ja maksustamiskava kohandamist, et need oleksid rohkem kooskõlas kasutuselevõtmise eesmärkidega. Komisjon tugevdab ja kindlustab ka koostööd Eurocontroliga ühtse Euroopa taeva raamistikus, keskendudes tulemuslikkuse hindamise asutusele ja võrgustiku haldusasutusele, ning peab läbirääkimisi kõrgetasemelise lepingu sõlmimiseks ELi ja Eurocontroli vahel[32].

Et valmistada ette üleminekut SESARi kasutuselevõtmisele, tagab komisjon kasutuselevõtuprogrammi viitedokumentideks olevate kavade – võrgustiku strateegilise kava ja uuendatud üldkava (mis peaks vastu võetama 2012. aasta juulis) – kooskõla. Komisjon tagab, et üldkavas käsitletakse nõuetekohaselt industrialiseerimisega seotud küsimusi ning et standardi- ja sertifitseerimisasutustega ja tootva tööstusega sõlmitakse asjakohased suhted ning neid toetatakse ühisettevõtte SESAR tehniliste eriteadmiste kaudu. Seoses sellega toetab komisjon jätkuvalt ICAO standardimistegevust ja tehnilist koostööd Ameerika Ühendriikide ning Jaapaniga, et tagada üleilmne koostalitlusvõime.

Komisjon teeb vajalikud hindamised ja korraldab konsultatsioonid, et esitada enne 2013. aastat kooskõlas tulevase finantsperspektiiviga ettepanek ühisettevõtte SESAR volituste pikendamiseks pärast 31. detsembrit 2016. Ettepanek peaks käsitlema ka lennuliikluse korraldamise alase tulevase teadus- ja arendustegevuse juhtimist ning rahastamist, üldkava täiustamist ja arendustegevuse ning kasutuselevõtmise kooskõlastamist.

Samuti rakendab komisjon ühtse taeva komitees heakskiidetud meetmeid, et tugevdada varajaste kasutuselevõtumeetmete juhtimist, mille kaudu katsetatakse tulevikus rakendatavat kasutuselevõtmise juhtimiskorda, ja tagada selle jätkumine kuni tulevase kasutuselevõtmise juhtimiskorra kehtestamiseni (jaanuaris 2012). See hõlmab vahepealse kasutuselevõtuprogrammi algatamist (märtsis 2012).

Ühisprojekte ja asjaomaseid suuniseid kasutatakse kasutuselevõtmise juhtimiskorra kehtestamiseks ning õige- ja samaaegset kasutuselevõtmist toetavate meetmete suunamiseks. Kasutuselevõtmise juhtimiskorda rakendatakse kolmel tasandil, mis tagab ELi jõulise poliitilise järelevalve, kasutuselevõtmise tõhusa haldamise lennundussektori siduva partnerluse kaudu ja iga üksiku rakendusprojekti tõhusa juhtimise. Ergutusmeetmena kasutatakse ka ELi suunatud rahalist toetust, mida antakse olemasolevate rahastamisvahendite, eelkõige Euroopa Ühendamise Rahastu kaudu kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrgu suunistega. Komisjon kavatseb enne 2012. aasta lõppu ning pärast konsulteerimist liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega koostada ja vastu võtta ühisprojektide suunised, milles määratakse kindlaks juhtimiskorra kolm tasandit ja ühisprojektide abikõlblikkuse kriteeriumid. Seejärel valmistab komisjon suuniste alusel ja ühisettevõtte SESAR ühisettevõtte ning Eurocontroli abiga ette ja algatab pakkumismenetluse kasutuselevõtmise haldusasutuse loomiseks ning määrab kindlaks tulevased ühisprojektid.

[1] Lennuliikluse korraldamine.

[2] KOM(2011)144, 28.3.2011.

[3] http://ec.europa.eu/research/transport/pdf/flightpath2050_final.pdf.

[4] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/european_atm_en.htm.

[5] Määrus (EÜ) nr 219/2007, ELT L 64, 27.2.2007, lk 1.

[6] SESARi ühisettevõtte uuring, mis käsitleb SESARi makromajanduslikku mõju, http://www.sesarju.eu/news-press/documents/assessing-macroeconomic-impact-sesar-874, juuni 2011.

[7] SEK(2010) 1580 lõplik.

[8] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/deployment_en.htm.

[9] Lennundussektor hõlmab järgmist: aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajad, lennuväljade käitajad, tootev tööstus ja kutselised töötajad.

[10] SEK(2010)1580 (lõplik).

[11] Määrus (EÜ) nr 549/2004, artikli 5 lõige 1, ELT L 96, 31.3.2004, lk 6.

[12] Määrus (EÜ) nr 549/2004, artikkel 6, ELT L 96, 31.3.2004, lk 6.

[13] Määrus (EL) nr 691/2010, ELT L 201, 3.8.2010, lk 1.

[14] Määrus (EÜ) nr 550/2004, ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

[15] Määrus (EL) nr 677/2011, IV lisa, ELT L 185, 15.7.2011, lk 22.

[16] Määrus (EÜ) nr 550/2004, ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

[17] Määrus (EÜ) nr 552/2004, ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

[18] Komisjoni otsus K/2010/9016, 20.12.2010.

[19] Määrus (EÜ) nr 550/2004, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009, artikkel 15a, ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.

[20] Lennundussüsteemi üldist ajakohastamist käsitlev ICAO töödokument, mis esitati aeronavigatsioonitööstuse ülemaailmsel sümpoosionil, http://www2.icao.int/en/GANIS.

[21] Nt EASA ja ICAO.

[22] Nt ELi standardiorganisatsioonid, sealhulgas Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee, Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut, Euroopa Tsiviillennunduse Seadmete Organisatsioon ja Lennunduse Raadiotehnika Komisjon.

[23] 3. märtsil 2011 ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud koostöömemorandum tsiviillennundusalase teadus- ja arendustegevuse kohta, I lisa „Programmide SESAR ja NextGen koostalitlusvõime”.

[24] Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vaheline koostöömemorandum, millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik, ELT L 232, 9.9.2011, lk 2.

[25] Aruanne, mis käsitleb ühisettevõtte SESAR ja selle poolt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava täitmisel tehtud edusammude vahehindamist, KOM(2011)14 (lõplik), 24.1.2011.

[26] Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava: kokku 22 miljardit eurot, sh lennuettevõtjad (11,5 miljardit eurot), kommertslennundus (3,4 miljardit eurot), üldlennundus (940 miljonit eurot) ja sõjalennundus (6,4 miljardit eurot).

[27] Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava: kokku 8 miljardit eurot, sh sõjalennunduse valdkonna aeronavigatsiooniteenuse osutajad ja sõjaväelennuväljad (570 miljonit eurot), tsiviillennunduse valdkonna aeronavigatsiooniteenuse osutajad (6,2 miljardit eurot) ja tsiviillennuväljad (550 miljonit eurot).

[28] Määrus (EL) nr 691/2010, ELT L 201, 3.8.2010, lk 1.

[29] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu, KOM(2011)665, 19.10.2011.

[30] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta, KOM(2011)650, 19.10.2011.

[31] Määrus (EÜ) nr 550/2004, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009, artikli 15a lõige 2, ELT L 30, 14.11.2009, lk 34.

[32] Nõukogu poolt 6. oktoobril 2011. aastal antud volitused.