20061223

P6_TA(2006)0549

Kehavigastuste ärahoidmine ja ohutuse edendamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta (KOM(2006)0329 — C6-0238/2006 — 2006/0106(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0329) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 152 lõike 4 teist lõiku, millele vastavalt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0238/2006);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0398/2006),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2 a (uus)

(2 a) Üle 65 aasta vanused inimesed moodustavad 16 % kogu ELi elanikkonnast, kuid nende arvele langeb tervelt 40 % surmaga lõppenud kehavigastustest; seega on neil surmaga lõppeva kehavigastuse oht üle kahe korra suurem ja toruluude murrud on vanemaealiste inimeste haiglasse sattumise peamine põhjus.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5 a (uus)

(5 a) Rahvatervist mõjutavad bioloogilised erinevused, keskkond, teabe kättesaadavus ja sotsiaalmajanduslikud tingimused.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 5 b (uus)

(5 b) Sooline aspekt tuleks tuua kõigisse valdkondadesse, sealhulgas ka tervishoiupoliitikasse. Tuleks astuda samme soopõhiste kvantitatiivsete uuringute läbiviimiseks ja kohaldada ressursside jaotamisel soopõhise eelarvestamise põhimõtet.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 5 c (uus)

(5 c) Naiste vastu suunatud perevägivald on peamine 16 kuni 44 aasta vanuste naiste surma ja invaliidistumise põhjus.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 6

(6) Kehavigastuste risk jaotub nii liikmesriikide kui ka sotsiaalsete rühmade vahel ebaühtlaselt. Kehavigastuse tagajärjel surmasaamise risk on kõrgeima vigastuste määraga liikmesriigis viis korda suurem kui madalaima vigastuste määraga liikmesriigis.

(6) Kehavigastuste risk jaotub liikmesriikide vahel ebaühtlaselt ning muutub sõltuvalt keskkonna-, töö- ja sotsiaalsetest tingimustest, soost ning vanusest. Kehavigastuse tagajärjel surmasaamise risk on kõrgeima vigastuste määraga liikmesriigis viis korda suurem kui madalaima vigastuste määraga liikmesriigis.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 7

(7) Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks. On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.

(7) Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks ja suurendades üldsuse teadlikkust riskikäitumise tagajärgedest. Ka laiema rahvatervise alase lähenemisviisi omaksvõtmine võib kehavigastuste ja vägivalla määra oluliselt vähendada. On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite vastaste meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 8

(8) Enamik nendest meetmetest on osutunud tasuvaks, kuna tervishoiusüsteemide ennetusest saadav kasu ületab sageli abimissiooni kulutusi mitmeid kordi.

(8) Enamik nendest meetmetest on osutunud inimeste elu ja tervise kaitsmiselkulutasuvaks, kuna nii era- kui avaliku sektori, eelkõige tervishoiusüsteemide jaoks ületab ennetusest saadav kasu sageli meditsiinilise sekkumise kulutusi mitmeid kordi. Majanduslike ja tervishoiukulude kõrval ei tohiks alahinnata ka inimkaotusi ja ühiskonna tegelikke kulusid, kuna majanduslikud ja tervishoiukulud ei hõlma lööke, mis tabavad ohvrite peresid ja sotsiaalseid tugivõrgustikke või kogukondi, töökohti ja koole.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 9

(9) Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või töökoht, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.

(9) Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või töökohad, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega, naistega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 9 a (uus)

(9 a) Vaatamata hiljutistele uurimustele alahinnatakse perevägivallast tulenevaid kehavigastusi siiani nii füüsilise ja psüühilise kahju tekitamise kui ka tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide kulutuste suurendamise seisukohalt.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 9 b (uus)

(9 b) Arvesse tuleks võtta seost alkoholi ja narkootikumide kättesaadavuse ja tarbimise ning vägivallast ja õnnetusjuhtumitest, eelkõige liiklusõnnetustest tingitud kehavigastuste esinemise vahel.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 10

(10) Seega on vaja töötada välja kehavigastuste järelevalve ja aruandluse süsteem, mis võiks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikides, et arendada ja kehtestada kehavigastuste ärahoidmise riiklikud põhimõtted, sealhulgas parimate tavade vahetus. Sellist süsteemi arendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsuse nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) ja mis tahes jätkuprogrammide alusel, ning kõnealune süsteem luuakse kehavigastuste riikliku järelevalve ja aruandluse põhjal, mis tuleb välja töötada ühtsel ja ühtlustatud viisil.

(10) Seega on vaja töötada välja kehavigastuste järelevalve ja aruandluse süsteem, mis võiks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikides, et arendada ja kehtestada kehavigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamiseriikliku poliitika, sealhulgas parimate tavade vahetuse. Selline süsteem luuakse kehavigastuste riikliku järelevalve ja aruandluse põhjal, mis tuleb välja töötada ühtsel ja ühtlustatud viisil.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 10 a (uus)

(10 a) Kehavigastuste järelevalve süsteemi tuleks kaasata olemasolevad kehavigastuste alased programmid ning kehavigastusi puudutavad andmebaasid ja võrgustikud, mida komisjon on juba ulatuslikult rahastanud. See on absoluutselt vajalik samm, et saavutada sünergiat ning kärpida kulusid tänu juba toimivate mehhanismide kasutamisele.

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 10 b (uus)

(10 b) Kui praegused kehavigastuste järelevalve- ja kontrollisüsteemid osutuvad mõnele liikmesriigile liiga kulukaks, tuleks kasutada alternatiivseid süsteeme, näiteks selliseid, mis tuginevad haiglate statistika põhjal koostatud ja kergemini kättesaadavatele "minimaalsetele andmekogumitele".

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 10 c (uus)

(10 c) Tagamaks, et parimad tavad tõepoolest teenivad iga üksiku riigi võimeid ja vajadusi, tuleks toetada institutsioonide väljaarendamist ja inimressursside arengut ning teadusuuringuid, eriti riikides, mille arvele langeb suurim osa välditavatest kehavigastustest.

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 11

(11) Ühenduse rahvatervise programmi vahendite rakendamise tõhustamiseks ja kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud seitse esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja vähem kaitstud liiklejate ohutus, spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla ärahoidmine. Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid abimissioonide tõhususe kohta ja abimissioonide eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.

(11) Kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud kaheksa esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja eelkõige vähem kaitstud liiklejate ohutus, tööl saadavate kehavigastuste ennetamine ja töökohtade ohutus, spordivigastuste ja vabal ajal tekkinud vigastuste, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla, eelkõige naiste- ja lastevastase vägivalla ärahoidmine. Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid meditsiinilise sekkumise tõhususe kohta ja selle eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.

Muudatusettepanek 16

Soovitus liikmesriikidele, punkt 1

1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millega antakse võrreldavat teavet, kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut ja ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust seoses toodete ja teenuste ohutusega;

1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millel on juurdepääs muudele asjaomastele andmebaasidele, millega antakse võrreldavat teavet ja jaotatakse andmed soo ja vanuse alusel, kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut, keskendudes vigastusteguritele, jälgitakse ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust ühelt poolt seoses toodete ja teenuste ohutusega ja teiselt poolt seoses üldsuse teadlikkuse suurendamisega, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele, nagu noored;

(1 a) arendama sektoritevahelist koostööd, hõlmates ja tugevdades partnerlussuhteid sidusrühmadega kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil ning rakendades kooskõlastatud ja ühtseid abinõusid kehavigastuste ja ebaturvalisuse vastu.

Muudatusettepanek 17

Soovitus liikmesriikidele, punkt 2

2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades osakondadevahelist koostööd ja suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi, edendades ohutust ja rakendades selliseid riiklikke plaane, pöörates erilist tähelepanu lastele, eakatele inimestele ja vähem kaitstud liiklejatele, eelkõige spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;

2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades nii osakondadevahelist koostööd kui koostööd sidusrühmadega, suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi, luues soodustusi ohutuse edendamiseks ja rakendades selliseid riiklikke plaane praktikas, pöörates erilist tähelepanu kõrge riskiga rühmadele nagu lapsed, eakad ja puuetega inimesed, naised ja liiklejad, eelkõige spordivigastuste ja vabal ajal tekkinud vigastuste, naiste suguelundite moonutamise, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla, eelkõige naiste- ja lastevastase perevägivalla tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;

Muudatusettepanek 18

Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 a (uus)

2 a) viima läbi teadusuuringuid, eriti tahtlikult enda poolt vigastuste tekitamise ja riskialti käitumise kohta;

Muudatusettepanek 19

Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 b (uus)

(2 b) pöörata erilist tähelepanu kehavigastusi ja ebaturvalisust esile kutsuvatele sotsiaalsetele teguritele: kehavigastuste, suremuse ja haigestumuse määrade suurimad erinevused ilmnevad rikaste ja vaesemate riikide ning sama riigi erinevate ühiskonnaklasside vahel. See lõhe suureneb selliste tegurite tõttu nagu liikluse tihenemine, suurenev ebavõrdsus sissetulekutes, tööpuuduse kasv, ühiskonna toetuse vähenemine, turgude liberaliseerimine, alkoholi laiem kättesaadavus ning puudulikud reguleerimis- ja jõustamismehhanismid. Eriti ohustatud on töötud, etnilised vähemusrühmad, võõrtöötajad, põgenikud, puuetega ja kodutud inimesed;

Muudatusettepanek 20

Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 c (uus)

2 c) võtma meetmeid, et kehavigastuste ärahoidmise häid tavasid kajastavad andmebaasid tugineksid usaldusväärsetele andmetele, mille juures võetakse arvesse kohalikke olusid, ja et andmeid toetaksid teadusuuringud, mis kajastavad konkreetseid majandus-, sotsiaalseid, infrastruktuuri ja kultuurilisi iseärasusi, mille raames teostatakse edukat poliitikat;

Muudatusettepanek 21

Soovitus liikmesriikidele, punkt 3

3) tagama, et vigastuste ärahoidmist ja ohutuse edendamist hakatakse süstemaatiliselt kasutama tervishoiutöötajate kutseõppes, nii et kõnealused rühmad oskavad pädevate nõustajatena teenindada oma patsiente, kliente ja üldsust.

3) tagama, et vigastuste ärahoidmist ja ohutuse edendamist hakatakse süstemaatiliselt kasutama, parandades tervishoiu- ja teiste töötajate haridust ja kutseõpet, nii et kõnealused rühmad oskavad pädevate nõustajatena teenindada oma patsiente, kliente ja üldsust; tõstma üldsuse teadlikkust põhjuste ja tagajärgede kohta, rõhutades nii üksikisikute kui ühiskonna vastutust kehavigastuste ärahoidmisel ja ohutuse edendamisel.

Muudatusettepanek 22

Soovitus liikmesriikidele, punkt 3 a (uus)

3 a) tagama, et kindlustusfirmad, kellel on juurdepääs kehavigastusi puudutavatele andmetele edastaksid kõik asjakohased andmed liikmesriikidele, et oleks hõlpsam välja selgitada õnnetuste kõige sagedasema toimumise viise ja asukohti ning parandada selle teabe abil ennetustegevust.

Muudatusettepanek 23

Soovitus komisjonile, punkt 1

1) toetama ja eelistama ühenduse rahvatervise programmi raamistikus ja jätkuprogrammides kogu ühendust hõlmava kehavigastuste järelevalvesüsteemi kehtestamist, kogudes liikmesriikide andmeid kehavigastuste kohta nende riiklike järelevalvesüsteemide alusel, ja tegema andmebaasis oleva teabe hõlpsalt kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele;

1) toetama ja eelistama kogu ühendust hõlmava kehavigastuste järelevalvesüsteemi kehtestamist, kogudes liikmesriikide andmeid kehavigastuste kohta nende riiklike järelevalvesüsteemide alusel, ja tegema andmebaasis oleva teabe hõlpsalt kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele;

Muudatusettepanek 24

Soovitus komisjonile, punkt 1 a (uus)

1 a) esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu artiklile 251 ja punktis 1 viidatule õigusakti ettepaneku, milles nähakse ette rajada kogu ühendust hõlmav kehavigastuste järelevalve süsteem teabe levitamiseks ja häid tavasid puudutava teabe vahetamiseks, koos üksikasjadega selle finantsmõju kohta;

Muudatusettepanek 25

Soovitus komisjonile, punkt 2

2) kehtestama kogu ühendust hõlmava heade tavade teabevahetuse mehhanism ja levitama kõnealust teavet asjakohastele sidusrühmadele;

Muudatusettepanek 26

Soovitus komisjonile, punkt 3 a (uus)

3 a) toetama ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide kaudu meetmeid, mis hõlmavad kehavigastuste ärahoidmist ning paremat ja ohutumat infrastruktuuri;

Muudatusettepanek 27

Soovitus komisjonile, punkt 4

4) toetama heade tavade ja poliitiliste meetmete väljatöötamist seitsme kindlaksmääratud eelisvaldkonna suhtes, kasutades ühenduse rahvatervise programmiga ja selle jätkuprogrammidega ette nähtud vahendeid, ja tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldist raamistikku ning teadusuuringute raamprogrammi;

4) töötama välja head tavad ja poliitilised meetmed kaheksa kindlaksmääratud eelisvaldkonna suhtes; tagama, et kõigis tulevastes kehavigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamise programmides võetakse arvesse ebavõrdseid tervisealaseid tingimusi, arvestades, et ühiskonna toetuse puudumine, nõrk ühtekuuluvustunne ja sotsiaalne tõrjutus kahandavad inimeste võimet taluda sotsiaalseid konflikte, ilma et see leiaks väljundi vägivallas, sealhulgas enesele vigastuste tekitamises;

Muudatusettepanek 28

Soovitus komisjonile, punkt 5

5) koostama hindamisaruannet neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad ja hindama edasiste meetmete vajadust.

5) koostama hindamisaruande neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad, hindama edasiste meetmete vajadust ning viima läbi olemasolevate ja tulevaste meetmete ja abinõude soolise mõju hindamise.

[1] ELTs seni avaldamata.

--------------------------------------------------