EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.9.2020 COM(2020) 565 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025













































Peame rassismist rääkima. Aga peame ka tegutsema. Kui on piisavalt tahet, on alati võimalik muutusi ellu kutsuda. Mul on hea meel elada ühiskonnas, mis mõistab rassismi hukka. Kuid me ei tohiks sellega piirduda. „Ühinenud mitmekesisuses“ on Euroopa Liidu juhtmõte. Meie ülesanne on nende sõnade järgi käia ning nende tähendusest kinni pidada. Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni kõne Euroopa Parlamendis, 17. juuni 2020 1.Sissejuhatus: juhtmõttest „Ühinenud mitmekesisuses“ kinni pidamine Diskrimineerimine rassilise või etnilise päritolu alusel on Euroopa Liidus keelatud. Siiski tuleb seda meie ühiskonnas ette. Ainult rassismivastasest hoiakust ei piisa. Peame ka tegelikult midagi selle vastu võitlemiseks korda saatma. Rassism kahjustab ühiskonda mitmel eri viisil. See tähendab, et paljud Euroopa elanikud kogevad diskrimineerimist, millel on mõju nende inimväärikusele, võimalustele elus edasi jõuda, jõukusele ja heaolule ning sageli ka turvalisusele. Diskrimineerimine on ka see, kui Euroopa Liidu põhiväärtusi ei järgita. Kõigil peaks ELis olema võimalus kasutada oma põhiõigusi ja -vabadusi ning osaleda ühiskonnas võrdsetel alustel rassilisest või etnilisest päritolust sõltumata. Meie sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku tugevuse allikas on meie ühtsus mitmekesisuses – rassism nõrgestab meid kõiki. EL saab teha ja peab tegema rohkem, et tagada kõigi võrdne kohtlemine ja võrdõiguslikkus. Praegu on aeg tegutseda. Üle poole eurooplastest usub, et selline diskrimineerimine on nende riigis laialt levinud. Me ei saa enam eirata seda, et meie usk võrdõiguslikkusesse ja juurdunud rassismiga tegelikkus on vastuolus. Ülemaailmne liikumine „Black Lives Matter“ on seda teravalt meelde tuletanud. On aeg rassismi ja rassilise diskrimineerimise levimist tunnistada, nende vastu võidelda, ning mõelda, mida saaksime kohalikul, riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil ära teha. EL rajaneb mitmekesisusel ning sellisel ühiskonnal, kus valitsevad pluralism, sallivus ja mittediskrimineerimine: meie tegutsemisajend ei peaks olema üksnes vastutustunne, vaid ka vajadus oma väärtustest kinni pidada. Väärtuste kaitsmine algab kodust, meie oma institutsioonist. Komisjon võtab meetmeid, et oma personali märkimisväärselt mitmekesistada ja anda kõigile töökeskkonnas võrdsed võimalused edasi jõuda ja oma panus anda. Rassism esineb eri vormides. Kõige ilmsemad on individuaalne rassism ja rassiline diskrimineerimine. Rassiline või etniline päritolu on liigagi sageli diskrimineerimise aluseks. COVID-19 pandeemia ja terrorirünnakute tagajärjed on kõige värskemad juhtumid, kus rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesi ebaõiglaselt süüdistatakse. Aasia ja Aafrika päritolu inimesed, moslemid, juudid ja romad on kõik sallimatuse all kannatanud. Kuid sama kahjulikud võivad olla ka muud, vähem ilmsed rassismi ja rassilise diskrimineerimise vormid, näiteks need, mis põhinevad teadvustamata eelarvamustel. Rassistlikku ja diskrimineerivat käitumist esineb ka sotsiaal- ja finantsasutustes ja poliitilistes institutsioonides ning see mõjutab võimu ja poliitika kujundamist. Sellise struktuurse rassismi tõttu jäävad alatiseks püsima takistused, mille ainus põhjus on rass või etniline päritolu. Rassismi all kannatavad inimesed tunnevad iga päev selle mõju tööle, tervishoiule, eluasemele, rahastamisele või haridusele. Samuti on sellega seotud vägivallajuhtumid. Rassismil on eri vorme, näiteks mustanahaliste, romade, juudi ja Aasia päritolu inimeste vastasus ning usu või veendumustega seotud rassism, nagu moslemivastane vaen. Kõigi nende puhul õõnestatakse eelarvamustel põhinevate stereotüüpide tõttu inimese väärtuslikkust. Lisaks usutunnistusele või veendumustele võib rassismiga koos esineda diskrimineerimist ja vaenu ka muudel alustel, sealhulgas sugu, seksuaalne sättumus, vanus või puue, või rändajate vastane vaen. Selle arvessevõtmiseks on vaja valdkondadevahelist lähenemisviisi. ELil on olemas tõeliselt võrdõigusliku liidu loomiseks vajalikud õigusaktid ja terviklik poliitika. Neid tugevdatakse nüüd seoses võrdõiguslikkuse konkreetsete aspektidega . Komisjon täiendab neid temaatilisi jõupingutusi, esitades üldise strateegia, millega tagatakse, et ELi põhiõiguste hartat kohaldatakse liikmesriikides tõhusalt ning et hartas sätestatud õigused, sealhulgas võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, on kõigi jaoks reaalsed. Tegevuskavaga nähakse ette meetmed, mille eesmärk on teha rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste hääl kuuldavaks ning tuua kõigi tasandite osalejad kokku, et koos rassismi vastu tulemuslikumalt võidelda ja anda kõigile võimalus elada rassismi- ja diskrimineerimisvaba elu. 2.Individuaalne rassism – inimestele ja ühiskonnale tekitatava kahju kõrvaldamine Allikas: Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring – peamised tulemused , FRA (2017a) Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on korraldanud mitmesuguseid uuringuid, mis näitavad, et ELis esineb diskrimineerimist väga laialdaselt. Uuringutes vaadeldi ka seda, millistes eluvaldkondades esineb rassilist diskrimineerimist kõige rohkem. Diskrimineerimine tööturul on murettekitav ning seda esineb nii töö otsimisel kui ka töökohal – 22 % vastanutest tundsid, et neid diskrimineeritakse nende etnilise päritolu või sisserändaja tausta tõttu.

Korteri või maja üürimisel või ostmisel oli diskrimineerimise ajendiks nimi (44 %), nahavärvus või füüsiline välimus (40 %) ja kodakondsus (22 %). Seoses juurdepääsuga kaupadele ja teenustele (avalik haldus, ühistransport, kauplused, restoranid jne) diskrimineeriti kõige rohkem romasid (28 %) ja Põhja-Aafrika päritolu inimesi (27 %). Rassiline diskrimineerimine oli tervishoius vähem levinud (viimasel aastal 3 %), kuigi rühmade vahel esines suuri erinevusi: kõige laialdasemalt diskrimineeriti romasid (8 %), kelle oodatav eluiga on samuti madalam kui elanikkonnal üldiselt. Uuringuandmed näitavad ka seda, et rassilised tunnused mõjutavad tõenäosust, et politsei peab inimese kinni. 14 % küsitletutest vastasid, et politsei on nad viimase aasta jooksul kinni pidanud, ning neist 40 % arvas, et viimane kinnipidamine oli tingitud nende etnilisest päritolust või sisserändaja taustast. Kokku väitis 3 % vastanutest, et nad kogesid viimasel aastal rassistlikku vägivalda, ning veel 24 % koges sel perioodil rassistlikku ahistamist. Peaaegu pooled (47 %) juudi päritolu vastajatest kartsid, et nad langevad antisemiitliku verbaalse solvamise või ahistamise ohvriks, ning üle kolmandiku (40 %) kartsid, et neid rünnatakse füüsiliselt avalikes kohtades. Vihkamisest ajendatud vägivallast ja ahistamisest aga sageli ei teatata. FRA uuringust Aafrika päritolu inimeste kohta selgub, et peaaegu kaks kolmandikku (64 %) rassistliku vägivalla ohvritest ei teatanud politseile või muule organisatsioonile või teenistusele kõige värskemast juhtumist, millega nad kokku puutusid. 2.1.Rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastu võitlemine õigusaktide abil: läbivaatamine ja meetmed Praegu põhineb diskrimineerimise, rassismi, ksenofoobia ja muud liiki sallimatuse vastu võitlemine Euroopa tasandil kehtestatud ELi õigusraamistikul. See põhineb mitmel aluslepingute sättel ning mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse üldpõhimõtetel, mida on kinnitatud ka ELi põhiõiguste hartas. Kuigi rassismi vastu võitlemiseks on vaja sihikindlalt tegutseda paljudes valdkondades, on seadusega pakutav kaitse kriitilise tähtsusega. Diskrimineerimisvastase kaitse tervikliku süsteemi toimimiseks on vaja eelkõige kehtestada tõhus õigusraamistiku rakendamise kontroll, et tagada üksikisiku õiguste ja kohustuste tegelik järgimine. Ühtlasi tuleb hoolitseda selle eest, et kaitses ei oleks lünki. Hiljutised rassilisi pingeid suurendavad sündmused on pannud kahtlema rassilise või etnilise diskrimineerimise vastase õiguskaitse tõhusas rakendamises. Sellega seoses tuntakse muret ka õiguskaitseasutuste ja vähemuste vaheliste suhete üle (vt punkt 2.2). Komisjon hindab põhjalikult kehtivat õigusraamistikku, et välja selgitada, kuidas seda paremini rakendada, kas see on endiselt eesmärgipärane ja kas esineb kõrvaldamist vajavaid lünki. Hindamisel tuginetakse ELi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise pidevale järelevalvele, eelkõige korrapärasele dialoogile liikmesriikidega ja tulevasele aruandele rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi rakendamise kohta. Samuti on oluline tagasiside sidusrühmadelt, eelkõige nendelt, kes esindavad rassismi ja rassilise diskrimineerimise all kannatavaid isikuid, et teha kindlaks, mida on ELi tegevuse ulatuse ja mõju maksimeerimiseks vaja muuta. Rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv ja võrdõiguslikkust edendavad asutused Rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv on rassil või etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise vastast õiguskaitset kujundanud üle kahe aastakümne. Sellega keelatakse otsene ja kaudne diskrimineerimine rassilise või etnilise päritolu alusel järgmistes valdkondades: töö saamine ja kutsealale pääsemine, haridus, sotsiaalkaitse, sealhulgas tervishoid, sotsiaalsed soodustused ning avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme kättesaadavus. Komisjon on viimastel aastatel tõhustanud direktiivi rakendamise järelevalvet. Erilist tähelepanu on pööratud roma laste diskrimineerimisele hariduses. Komisjon esitab 2021. aastal aruande direktiivi kohaldamise kohta ja teeb 2022. aastaks võimalike õigusaktide ettepanekuid. Aruandes hinnatakse, milliseid järeldusi tuleks teha direktiivi rakendamise põhjal, ja tehakse kindlaks võimalikud puudused. Üks valdkond, mida tuleb analüüsida konkreetselt uute õigusaktide vastuvõtmise seisukohast, on õiguskaitse. Aruande alusel võib ka kavandada jätkuvaid meetmeid, mille eesmärk on käsitada esmatähtsana rikkumismenetlusi, millel on suur mõju. Direktiivi kohaselt peavad kõik liikmesriigid määrama asutuse, kes osutab diskrimineerimise ohvritele sõltumatut abi, edendab võrdõiguslikkust, viib läbi sõltumatuid uuringuid ning annab välja sõltumatuid aruandeid ja soovitusi. Need võrdõiguslikkust edendavad asutused on olulised selleks, et diskrimineerimise all kannatavad üksikisikud ja rühmad saaksid oma õigusi täiel määral kasutada: need asutused peaksid suutma tõhusalt täita neile ELi õigusaktidega ette nähtud ülesandeid. ELi õigus jätab siiski liikmesriikidele võrdõiguslikkust edendavate asutuste volituste ja toimimispõhimõtete kindlaksmääramisel kaalutlusõiguse. See toob aga kaasa suured erinevused riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste vahel, mida komisjon püüdis vähendada oma 2018. aasta soovituses võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta. Võrdõiguslikkust edendavate asutuste roll ja sõltumatus ning võimalik vajadus nende asutuste rolli tugevdavate uute õigusaktide järele on oluline teema 2021. aasta aruandes. Samuti julgustab komisjon liikmesriike võimaldama riiklikul tasandil strateegilise kohtuvaidluse kasutamist kooskõlas komisjoni soovitusega võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta ja oma riiklike menetluseeskirjadega. Strateegiline kohtuvaidlus on keskse tähtsusega üldsuse teadlikkuse suurendamisel ning inimõiguste selgitamisel ja kaitsmisel. Praegu kohaldatakse ELi diskrimineerimisvastaseid õigusakte muudes kui tööhõive, kutse- ja ametiõppe valdkondades ainult soo ja rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimise suhtes. Puudub kõiki diskrimineerimise aluseid hõlmav horisontaalne lähenemisviis. Selleks et kaotada lüngad kaitses igas vormis diskrimineerimise eest, innustab komisjon nõukogu jõudma üksmeelele, et võtta vastu komisjoni 2008. aasta ettepanek, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest . Raamotsus rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta ning muud õiguslikud vahendid rassismi vastu võitlemiseks Raamotsuse (rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega) eesmärk on tagada, et tõsiste rassismi- ja ksenofoobiailmingute eest mõistetavad kriminaalkaristused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Selle vahendi tõhus rakendamine on väga oluline tagamaks, et vaenukõnele ja vaenukuritegudele reageeritakse tõhusate kriminaalmeetmetega ning et kuriteoohvri staatust tunnustatakse ja talle pakutakse tõhusaid õiguskaitsevahendeid. Raamotsust täiendab kuriteoohvrite õiguste direktiiv, mille eesmärk on muu hulgas tagada vaenukuritegude ja vaenukõne ohvrite võimalus õiglus jalule seada, nende kaitse ja toetus. Komisjon on alates 2014. aastast jälginud raamotsuse ülevõtmist ELi liikmesriikide õigussüsteemidesse. Tõsist muret tekitab see, mil määral kriminaliseeritakse riiklikes kriminaalkoodeksites vaenukõne ja vaenukuriteod korrektselt. Esmajärjekorras teeb komisjon ulatuslikke jõupingutusi selleks, et tagada raamotsuse täielik ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine kogu ELis, eelkõige juhul, kui vaenukõne määratlus või vaenukuritegude kriminaliseerimine ei ole nõuetekohaselt siseriiklikku õigusesse üle võetud, ning algatab vajaduse korral rikkumismenetluse. Rassism levib ka internetis. Raamotsusega nõutakse liikmesriikidelt, et nad kriminaliseeriksid avaliku (sh internetis toimuva) vägivallale või vihkamisele õhutamise nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära, rahvuse või rassilise või etnilise päritolu alusel. Kuid internetis esineb üha sagedamini ebaseaduslikku vaenule õhutamist ja rassistlikud vaenukõned on levinud nähtus. Neli aastat tagasi võttis komisjon vastu internetis leviva ebaseadusliku vaenukõne vastase võitluse ELi tegevusjuhendi ja IT-platvormid võtsid vabatahtlikult kohustuse vaenukõne läbi vaadata ja vajaduse korral eemaldada. Kuigi tegevusjuhendi viienda hindamise tulemused näitavad, et internetis leviva vaenukõne kõrvaldamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme, peavad platvormid siiski parandama läbipaistvust ja kasutajatele antavat tagasisidet. Komisjon jätkab koostööd IT-ettevõtetega ja laiendab neid jõupingutusi muudele sotsiaalmeedia platvormidele, sealhulgas neile, mida peamiselt kasutavad lapsed ja noorukid, ning praktiliste meetmete edendamist, et võidelda internetis leviva vaenukõne vastu ja edendada mitmekesisuse aktsepteerimist. Järgmine samm on digiteenuste õigusakt, mille eesmärk on suurendada ja ühtlustada veebiplatvormide ja teabeteenuste pakkujate kohustusi ning tugevdada järelevalvet platvormide sisupoliitika üle ELis . Kaalumisel on valikuvariant kehtestada kohustus võtta kasutusele teavitamise ja meetmete mehhanism ning aruandlus- ja läbipaistvuskohustused, mille kohaselt peavad platvormid andma teavet selle kohta, kuidas nad reageerivad ebaseaduslikule sisule, sealhulgas vaenukõnele. See edendaks mitte ainult veebisisu modereerimise põhimõtteid, mis kaitsevad sõnavabadust internetis, vaid annaks ka aluse internetis levivate rassistlike vaenukõnede ulatuse ja liikide kohta andmete kogumiseks, aidates kodanikuühiskonnal ja poliitikakujundajatel välja töötada poliitikastrateegiaid, mis aitavad rassismile tõhusalt reageerida. Komisjon teeb ELi internetifoorumi raames koostööd liikmesriikide ja internetiettevõtetega, et koostada keelatud vägivaldsete äärmuslike sümbolite ja rühmituste loetelu, mida võib kasutada vabatahtlikkuse alusel veebisisu modereerimisel. Seda tutvustatakse ELi internetifoorumi ministrite taseme kohtumisel 2020. aasta detsembris. Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis on sätestatud nõuded, mis kaitsevad audiovisuaalmeedia teenuste ja videojagamisplatvormide kasutajaid vägivallale või vihkamisele õhutamise ning diskrimineerivate audiovisuaalsete äriteadete eest. Samuti kehtestatakse selles videojagamisplatvormidele kohustus võtta asjakohaseid meetmeid, et kaitsta kasutajaid rassistliku ja ksenofoobse sisu eest. Tuleks rõhutada, et kõikide sõnavabadust piiravate meetmete puhul tuleb asjakohastel juhtudel järgida põhiõiguste harta artiklites 11 ja 52 sätestatud nõudeid ning liikmesriikide põhiseaduslikke tavasid.

Komisjon teeb järgmist: -esitab 2021. aastal aruande rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi rakendamise kohta; -esitab 2022. aastaks kõik vajalike õigusaktide ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võrdõiguslikkust edendavate asutuste rolli ja sõltumatuse tugevdamiseks; -tagab rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse täieliku ja nõuetekohase ülevõtmise ja rakendamise kogu ELis, sealhulgas rikkumismenetluste kaudu. Komisjon kutsub liikmesriike üles: -tagama ELi õiguse täieliku ülevõtmise ja nõuetekohase kohaldamise liikmesriikides; -jõudma kiiresti kokkuleppele komisjoni 2008. aasta ettepaneku suhtes, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. 2.2.Muud võimalused kui ELi õigusaktid – teeme rohkem, et võidelda rassismi vastu igapäevaelus Võitlus õiguskaitseasutuste poolse diskrimineerimise vastu Tõhus politseitöö ja põhiõiguste austamine täiendavad teineteist. Õiguskaitseasutustel on seaduste järgimise ja turvalisuse tagamisel oluline roll. Rassismi vastu võitlemiseks on oluline mitmekesisust arvesse võtta ja tagada õiglane õiguskaitse. Diskrimineerimist käsitlevaid aruandeid on esitatud juba ammu: FRA on lisanud oma uuringutesse ka ebaseadusliku profileerimise ja politsei tegevuse. Selline diskrimineerimine võib kahjustada usaldust ametiasutuste vastu ja viia muude negatiivsete tulemusteni, nagu kuritegudest teatamata jätmine ja vastuseis avalikule võimule. ELi ametid, nagu Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL), on juba eraldanud märkimisväärseid vahendeid, et suurendada liikmesriikide suutlikkust tagada põhiõiguste ja põhimõtete järgimine riiklike osalejate poolt, eelkõige mittediskrimineerimise valdkonnas. Selle eesmärgi saavutamisele on kaasa aidanud ka rahvusvahelised organisatsioonid. Õiguskaitseametnikud kasutavad profileerimist üldiselt ja õiguspäraselt kuritegude ennetamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks. Profileerimine, mille tulemuseks on diskrimineerimine isikuandmete eriliikide, näiteks rassilist või etnilist päritolu paljastavate andmete alusel, on siiski ebaseaduslik . Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI) hoiatas 2020. aasta juulis konkreetselt rassilise profileerimise eest . Rassismi, ksenofoobia ja muus vormis sallimatusega võitlemise kõrgetasemelise töörühma kaudu toetab komisjon liikmesriike diskrimineeriva suhtumise ennetamisel õiguskaitseasutustes, arendades vaenukuritegude uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks vajalikke oskusi ning tagades ohvrite õiglase ja sobiliku kohtlemise. See hõlmab peamiste lünkade ja vajaduste kaardistamist ELi liikmesriikides ning koolitusmeetmeid vaenukuritegude avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks. FRAd kutsutakse üles koguma ja levitama häid tavasid, mis edendavad õiglast politseitegevust, tuginedes olemasolevale koolitusjuhendile ja tegevusjuhendile ebaseadusliku profileerimise ennetamise kohta. Samuti peaks amet jätkuvalt koguma ja avaldama andmeid, mis käsitlevad politsei suhtumist vähemustesse. CEPOL peaks täiustama inimõigusi, eetikat ja rassismi käsitlevate terviklike koolituspakettide väljatöötamist ning suurendama keskastme ja kõrgemate politseiametnike ning õiguskaitseasutuste esindajate teadlikkust õiglasest ja kaasavast politseitegevusest. Rassistliku motiiviga toime pandud vaenukuritegudest teatamata jätmine takistab tõsiselt õiguskaitset ja poliitika kujundamist. Hiljutises ohvrite õigusi käsitlevas ELi strateegias tunnistatakse, et ebasoodsas olukorras või haavatavasse elanikkonnarühma või vähemusse kuuluvatel kuriteoohvritel võib puududa piisav usaldus ametiasutuste vastu, mistõttu ei anna nad kuritegudest teada. Üks strateegia viiest põhiprioriteedist on luua ohvritele kuritegudest teatamiseks turvaline keskkond. Õiguskaitseasutuste personali mitmekesisus ja kaasav politseitegevus võivad suurendada usaldust õiguskaitseasutuste vastu ja seega parandada kuritegudest teatamist. ECRI soovitas liikmesriikidel tungivalt töötada välja värbamismenetlused, millega tagatakse elanikkonna mitmekesisust kajastav politsei koosseis, ning politsei ja vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste vahelise dialoogi raamistikud. Usaldus ja kindlustunne on väga olulised, et tõhustada kõigi koostööd ja seega ka õiguskaitse tõhusust. Olemasolev töörühm, mis käsitleb vaenukuritegude registreerimist, andmete kogumist ja vaenukuritegudest teatama julgustamist, töötab välja peamised juhtpõhimõtted selle kohta, kuidas julgustada ohvreid vaenukuritegudest teatama, ning FRA esitab 2021. aastal aruande vaenukuritegudest teatamise julgustamise kohta. Ohutus ja julgeolek Mõned liikmesriigid on võtnud meetmeid rassistlike rühmituste ja nende sümbolite keelustamiseks, sageli vaenukuritegusid, vaenukõnet või terrorismi käsitlevate õigusaktide alusel, või on kehtestanud kriminaalkaristused inimsusevastaste kuritegude ja/või natsistlike ja fašistlike perioodide eitamise ning terrorirühmituste propaganda eest. Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et saavutada parem ühine arusaam sellest, kuidas vägivaldsete äärmusrühmitustega tegeleda. See hõlmab vägivaldse ekstremismi suhtes võetud riiklike meetmete kaardistamist, mille tulemused esitatakse asjaomastele nõukogu töörühmadele 2020. aasta novembris. Koostöö liikmesriikidega jätkub, et teha kindlaks vägivaldse ekstremismi vastases võitluses esinevad lüngad ning kasutusel olevad parimad tavad ja soovitused; teave nende kohta on kavas esitada 2021. aasta alguses. Inimeste kogunemiskohtades tuleb tagada parem kaitse. Kuigi see on peamiselt liikmesriikide pädevuses, on komisjon suurendanud oma jõupingutusi 2017. aasta tegevuskava raames, et toetada avaliku ruumi kaitset . Viimastel aastatel on nii Euroopas kui ka mujal maailmas korraldatud terrorirünnakuid pühakodades ning selle ajendiks on sageli rassivaen . Julgeolekuliidu strateegias selgitati, kuidas komisjon teeb koostööd nii erasektori kui ka piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et vähendada avalikus ruumis olevatele inimestele avalduvaid ohtusid. Uute tehnoloogiatega seotud riskid Digipööret ja uusi tehnoloogiaid saab tänu nende pakutavatele paljudele võimalustele kasutada rassismivastase võitluse tugevdamiseks. Kuid need võivad kaasa tuua ka uusi probleeme seoses rassilise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja võrdsete võimalustega üldisemalt, kui puudub piisav kontroll. Komisjoni valges raamatus tehisintellekti kohta on kirjeldatud, kuidas kiiresti areneva tehnoloogia teatavate kasutusviisidega võivad kaasneda mitmed riskid. Algoritmide kasutamine võib hoida alles või isegi stimuleerida rassilist kallutatust, kui algoritmide treenimiseks vajalikud andmed ei kajasta ELi ühiskonna mitmekesisust. Näiteks on uuringud näidanud, et tehisintellektil põhinevate näotuvastusalgoritmide väärklassifitseerimise määr võib olla kõrge, kui neid kasutatakse mõnes demograafilises rühmas, nagu naised või rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. See võib viia kallutatud tulemusteni ja lõppkokkuvõttes diskrimineerimiseni. Komisjon ja amet EU-LISA töötavad välja näotuvastustehnoloogiaid, mida saaks kasutada ELi enda suurtes IT-süsteemides piirihalduse ja julgeoleku valdkonnas. ELi andmekaitse-eeskirjad juba sisaldavad mitmeid kaitsemeetmeid seoses biomeetriliste andmete töötlemisega konkreetse füüsilise isiku tuvastamise eesmärgil. Tulevases tehisintellekti horisontaalse õigusraamistiku ettepanekus käsitletakse konkreetselt tehisintellekti süsteemides tekkivat kallutatuse ja diskrimineerimise ohtu. Eeldatavasti pakutakse kallutatuse avastamiseks ja korrigeerimiseks välja konkreetsed nõuded koolitustel kasutatavate andmekogumite kvaliteedile ning kallutatuse avastamise ja kõrvaldamise katsemenetlustele, et negatiivset diskrimineerivat mõju varakult ära hoida ning tagada pidev järelevalve ja seire kehtivate võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide järgimise üle kogu tehisintellekti toimimistsükli jooksul. Biomeetrilist kaugtuvastust ja muud sekkuvat seiretehnoloogiat võib käsitada kõrge riskiga tehisintellekti rakendustena, mis peavad vastama erinõuetele ja läbima eelneva vastavushindamise. Tööhõive, haridus, tervishoid ja eluase Hoolimata diskrimineerimisvastasest täiustatud õigusraamistikust, esineb tööturule, haridusele, tervishoiule ja eluasemele juurdepääsul endiselt ebavõrdsust ning õigusloomet tuleb seepärast toetada poliitiliste meetmetega. Kui õiguskaitsest ei piisa, võitleb komisjon rassismi vastu ka poliitikastrateegiate ja rahastamisprogrammide abil. Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on muuta kõigi igapäevaelu õiglasemaks, olenemata sellest, kas inimene õpib, töötab, otsib tööd või on pensionil, elab linnas või maapiirkonnas ja samuti sõltumata tema isikutunnustest, sealhulgas rassilisest või etnilisest päritolust. Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, mille komisjon esitab 2021. aastal, toetab veelgi võrdsust tööturul, sealhulgas rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste puhul . Ühtlasi teeb komisjon 2021. aastal ettepaneku võtta kasutusele lastegarantii, mille eesmärk on tagada kõigi abi vajavate laste parem sotsiaalne kaasatus ja nende juurdepääs põhiteenustele. Jõuka ja sotsiaalse Euroopa saavutamine sõltub meist kõigist. COVID-19 kriis on siiski toonud esile ebavõrdsuse või seda isegi süvendanud. Kasutades täiel määral ära taasterahastu „Next Generation EU“ ja struktuurireformide tehnilise toetuse vahendi pakutavaid võimalusi, teeb komisjon liikmesriikidega koostööd tagamaks, et toetades valdkondi, nagu tööturg, haridus ja koolitus, sotsiaalkaitse, tervishoid ja eluase, edendatakse võrdõiguslikkust. Programmitöö perioodil 2021–2027 toetatakse ELi vahenditega liikmesriikide jõupingutusi edendada sotsiaalset kaasatust, tagades kõigile võrdsed võimalused ja võideldes diskrimineerimise vastu. ELi vahenditega edendatakse taristu arendamist ja tagatakse kõigile, kuid eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, võrdne juurdepääs tööturule, tervishoiule ja sotsiaalhoolekandele, eluasemele ning kvaliteetsetele, segregeerimata ja kaasavatele haridus- ja koolitusteenustele.

-Tööhõive Tööhõive valdkonnas on keelatud diskrimineerida soo, rassilise või etnilise päritolu, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ning usutunnistuse või veendumuste alusel. Sellest hoolimata on diskrimineerimine tööl või töö otsimisel laialt levinud ning see võib esineda eri vormides ja mõjutada teatavaid rühmi rohkem kui teisi . Aafrika päritolu inimesed näevad näiteks eriti tugevat vastuolu oma töökoha kvaliteedi ja haridustaseme vahel – selles rühmas on tööhõive määr kõrgharidusega inimeste hulgas madalam kui elanikkonnas üldiselt . On tõendeid selle kohta, et end elulookirjelduses avalikult moslemina määratlevad tööotsijad saavad vähem kutseid töövestlustele kui võrdse kvalifikatsiooniga tööotsijad, kelle elulookirjeldus on usuliselt neutraalne. Nende noorte osakaal, kes ei tööta, õpi ega osale koolitusel, on Põhja-Aafrika või Aafrika päritolu või roma kogukondades võrreldes üldelanikkonnaga palju kõrgem . COVID-19 kriisi tõttu probleemid tõenäoliselt süvenevad, sest majanduslangus tavaliselt suurendab ebavõrdsust. Sellega seoses on kehtivate õigusaktide täielik rakendamine ja nende täitmise tagamine otsustava tähtsusega. Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava aitab samuti paremini võidelda tööhõive valdkonnas esineva diskrimineerimisega. Lisaks aitavad õiged oskused hõlpsamini tööd leida, tööl püsida ja töökohta vahetada. Selleks on vaja, et kõigil inimestel oleksid võrdsed võimalused oma oskusi täiendada, sõltumata rassilisest või etnilisest päritolust ning muudest diskrimineerimise alustest. Komisjon võttis hiljuti vastu Euroopa oskuste tegevuskava, mille nurgakiviks on sotsiaalne õiglus, ja nõukogu soovituse kutsehariduse ja -õppe kohta, milles kutsutakse üles kaasama kutsehariduse ja -õppe programmidesse haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid, sealhulgas rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesi. Ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit noored, näiteks rassilise või etnilise vähemuse taustaga noored ja sisserändajatest noored, seisavad tööturule sisenemisel silmitsi täiendavate takistustega. Tugevdatud noortegarantiis tunnistatakse seda probleemi ja soovitatakse liikmesriikidel parandada kõige haavatavamate noorteni jõudmist ning pöörata vajalikku tähelepanu diskrimineerimise kõikidele vormidele. Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustik kaardistab lähenemisviisid, mis käsitlevad mittediskrimineerimist avalikes tööturuasutustes kogu ELis, ja edendab nende alusel vastastikust õppimist . Ka sotsiaalsed ettevõtted ja sotsiaalmajandus laiemalt võivad olla rassilise ebavõrdsuse vastases liikumises teerajajad ning nende rolli käsitletakse Euroopa sotsiaalmajanduse tegevuskavas, mille komisjon esitab 2021. aastal. -Haridus Rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi kohaselt peab kõigil lastel nende rassilisest või etnilisest taustast sõltumata olema võrdne juurdepääs haridusele. Õpetajaid tuleb koolitada töötama kõigi lastega ja nad peavad arvestama erineva taustaga õpilaste vajadustega, sealhulgas rassilise diskrimineerimisega seotud aspektidega. Koolid peaksid olema turvapaigad, kus ei esine kiusamist, rassismi ega diskrimineerimist. Lastele tuleks varakult õpetada võrdõiguslikkust, austust ja kaasatust ning neid tuleks julgustada edendama selliseid väärtusi oma eakaaslaste seas ja oma kogukondades. Kuigi haridus- ja koolitussüsteemide sisu ja korralduse eest vastutavad liikmesriigid, on kaasava hariduse tugevdamine üks ELi koostöö prioriteete. Kaasav ja õiglane haridus on Euroopa haridusruumi üks prioriteetidest. Kaasavad ja õiglased peavad olema ka digiõpe ja -haridus vastavalt ajakohastatud digiõppe tegevuskavale, mis esitatakse käesoleval aastal. Komisjon esitab 2021. aastal lapse õiguste tervikliku strateegia, mis hõlmab rassismi ja diskrimineerimise vastaseid meetmeid. Koolide panus rassiliste stereotüüpide ja eelarvamuste vähendamisse laste hulgas on otsustava tähtsusega. Ka noored saavad rassismi ja diskrimineerimise vastases võitluses olulist osa mängida. Komisjon ja liikmesriigid kogusid ELi noortedialoogi käigus noorte eurooplaste seisukohti, mille põhjal määrati kindlaks 11 Euroopa noortega seotud eesmärki. Need moodustavad visiooni Euroopast, mis võimaldab noortel oma potentsiaali täielikult realiseerida, edendada võrdõiguslikkust ja kaasavaid ühiskondi. Programmist „Erasmus+“ rahastatakse projekte, mis aitavad kaasa rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste integreerimisele. Ka Euroopa solidaarsuskorpus võib edendada solidaarsustegevust, mille eesmärk on võidelda rassismi ja diskrimineerimise vastu, ning laialdast osavõttu. Tulevaste programmide puhul tehakse jõupingutusi selleks, et suurendada sotsiaalset kaasatust ja jõuda rohkem inimesteni, kellel on teistest vähem võimalusi, vähendades selleks muu hulgas asjaolusid, mis takistavad alaesindatud rühmadel ja vähemustel programmides osalemast, ning valmistades projektide korraldajaid ja osalejaid ette nii, et nad oskaksid eri taustaga inimestega delikaatselt suhelda. Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik toetab õpetajate, noorsootöötajate ja kõiki vanuserühmi hõlmava laiema kogukonna jõupingutusi, et tulla toime klassiruumis vastandlike arvamustega arutelude ja häbimärgistavate sõnavõttudega. -Tervis COVID-19 kriis on toonud esile rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste tervisealase ebavõrdsuse tagajärjed . Rassism on traumaatiline ja võib seega mõjutada ka inimeste vaimset tervist. Uues programmis „EL tervise heaks“ ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas käsitletakse tervisealast ebavõrdsust, võttes arvesse eri rühmade konkreetseid vajadusi. Parimate tavade vahetamine tervishoiutöötajate vahel kogu ELis ning arutelud patsiendiorganisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga aitavad tagada patsiendikeskse lähenemisviisi, mis arvestab rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste konkreetsete vajadustega. ELi tervishoiupoliitika platvorm pöörab erilist tähelepanu rassilisel või etnilisel päritolul põhineva ebavõrdsuse vähendamisele ning edastab kodanikuühiskonna ettepanekud ELi ja liikmesriikide tasandi tervishoiupoliitika kujundajatele. Komisjoni tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühmal palutakse valida välja parimad tavad rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste kaasamiseks terviseennetusstrateegiatesse, mida suurendatakse ELi eelarvetoetuse abil. Sellele tööle võiksid kaasa aidata ka täiendavad teadusprojektid programmi „Euroopa horisont“ raames. Sotsiaal-majanduslikke tervist mõjutavaid tegureid tuleks uurida rassilisest vaatepunktist. -Eluase Rassilist diskrimineerimist kogevatel inimestel on suurem oht sattuda elama halbadesse tingimustesse ja kannatada elukoha segregatsiooni tõttu. Diskrimineerimine eluasemeturul suurendab segregatsiooni, mis omakorda mõjutab haridus- või töövõimalusi ning avaldab lastega perede puhul olulist kahjulikku mõju laste arengule. Sotsiaal- ja elamusektoris leviva segregatsiooni ennetamise ja/või selle vastu võitlemise meetmete eest vastutavad eelkõige riiklikud ja kohalikud ametiasutused. Ühtekuuluvuspoliitika fondid jäävad ajavahemikul 2021–2027 peamisteks vahenditeks, millega toetatakse segregeerimata eluaseme tagamise meetmeid ning mille abil antakse juurdepääs kaasavatele ja kvaliteetsetele põhiteenustele. ELi põhiõiguste harta järgimine on jätkuvalt oluline ja see välistab rahalise toetuse meetmetele, mis aitavad kaasa mis tahes uue segregatsiooni tekkimisele. Komisjoni renoveerimislaine algatus suurendab sotsiaaleluasemete ja muude madalama sissetulekuga elanikkonnarühmadele mõeldud eluasemete energiatõhusust. Komisjon teeb järgmist: -tagab, et tehisintellekti horisontaalse õigusraamistiku ettepanekus käsitletakse konkreetselt tehisintellekti süsteemides tekkivat kallutatuse ja diskrimineerimise ohtu; -kasutab poliitikameetmeid ja rahastamisprogramme, et võidelda rassismi ja diskrimineerimisega, mida esineb seoses töö, hariduse ja koolituse, tervishoiuteenuste, sotsiaalkaitse ja eluaseme saamisega; -tagab, et tulevane lapse õiguste terviklik strateegia sisaldaks konkreetseid rassismi ja diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid. Komisjon kutsub liikmesriike üles: -suurendama jõupingutusi, et vältida õiguskaitseasutustes diskrimineerivat suhtumist ja suurendada vaenukuritegude vastase õiguskaitsealase töö usaldusväärsust; -kaardistama riiklikud vägivaldsele ekstremismile reageerimise meetmed ning tegema kindlaks puudused selle vastases võitluses ja parimad tavad. FRA peaks koguma andmeid ja levitama häid tavasid, mis edendavad õiglast politseitööd. CEPOL peaks pakkuma tõhusaid koolitusprogramme. 3.Struktuurne rassism – põhiprobleemi lahendamine Rassism on sageli sügavalt juurdunud meie ühiskonna ajaloos, põimudes selle kultuuriliste põhjuste ja normidega. See võib ilmneda ühiskonna toimimises, võimu jaotuses ning kodanike suhtlemises riigi ja avalike teenustega. See võib olla teadvustamata ja see avaldub sageli suutmatuses võtta arvesse rassismist mõjutatud inimeste huve, isegi kui see ei pruugi olla otsene katse neid kõrvale tõrjuda. Kuna struktuurse rassismi mõju võib olla sama sügav ja kahjulik kui individuaalsel rassismil, tuleb selle olemasolu tunnistada ja sellega tuleb tegeleda ennetava poliitika abil. Valdkonnaülene perspektiiv süvendab arusaamist struktuursest rassismist ja tõhustab reageerimist.

3.1.Poliitika suundumuste muutmiseks Stereotüüpide vastu võitlemine ja ajalooteadlikkuse suurendamine Stereotüübid võivad olla sajandeid vanad, nad hoiavad visalt kinni hoiakutest ja neil on kalduvus iseenesest süveneda. Liiga sageli tugevdab stereotüüpe suundumus sotsiaalsete lõhede poole, mis paigutavad vähemused sotsiaalses, aga ka füüsilises mõttes enamusest erinevasse ruumi. Eelarvamuste ja stereotüüpide vastu saab kõigepealt võidelda rassismi ajalooliste juurte tunnistamisega. Kolonialism, orjandus ja holokaust on meie ajaloo lahutamatu osa ja neil on tänapäeva ühiskonnale tõsised tagajärjed. Ajaloolise mälu tagamine on oluline osa kaasamise ja mõistmise edendamisel: näiteks peaks EL selgelt tähistama rassismiga seotud olulisi mälestuspäevi, nagu rahvusvaheline orjapidamise keelustamise päev , nagu pakkus välja Euroopa Parlament. Euroopa Nõukogu haridusprogrammide keskmes on ajalugu ja ajaloo õpetamine. 2020. aasta juulis võttis Euroopa Nõukogu vastu soovituse, milles kutsutakse üles lisama romade ja/või rändrahvaste ajalugu koolide õppekavadesse ja õppematerjalidesse. Osana ELi tegevusest kultuuri ja väärtuste valdkonnas toetatakse programmiga „Loov Euroopa“ ning kodakondsuse, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmiga projekte, mille eesmärk on kõrvaldada tõkked ning soodustada alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalset kaasatust ja osalemist, sealhulgas selliseid aspekte nagu vähemuste koht Euroopa ühiskonnas ja kolonialismi ajalooline pärand. See, kuidas rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesi meedias kujutatakse ja kas nad üldse on esindatud, võib tugevdada negatiivseid stereotüüpe, sest nende alaesindatus meediavaldkonna kutsealadel tugevdab seda suundumust veelgi. Tasakaalustatud demokraatlikuks aruteluks on vaja sõltumatut ja pluralistlikku meediat. Tasakaalustatud ja positiivsete narratiivide edendamine, ajakirjanike teadlikkuse ja teadmiste suurendamine ning meediapädevuse edendamine on olulised viisid kaasava ühiskonna edendamiseks. Romasid käsitlevatele seminaridele tuginedes töötab komisjon välja rea seminare rassiliste ja etniliste stereotüüpide kohta, mis toovad kokku ajakirjanikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste esindajad. Lisaks töötab komisjon koos Euroopa Ajakirjanike Liiduga 2021. aasta alguseks kavandatud internetiseminaride seeria kallal, et suurendada teadlikkust moslemitest ja islamist ning edendada tasakaalustatud lugude jutustamist. Kultuuri- ja loomemajandus seisab silmitsi sarnaste probleemidega, nagu alaesindatus filmitegijate seas või stereotüübid muudes kultuuriväljundites. Samal ajal võivad need tööstusharud olla võimsad vahendid võrdõiguslikkuse, mitmekesisuse ja kaasatuse edendamiseks. 2021. aastal ja pärast seda ning tuginedes varasematest algatustest saadud kogemustele, edendab komisjon teadlikkuse suurendamist sihipärase teabevahetustegevuse kaudu. See hõlmab poliitilise, spordi-, äri- või kultuurimaailma kõrgetasemeliste võtmeisikuteni jõudmist ning laia kõlapinnaga organisatsioonide kutsumist toetust pakkuma. Väärinfo üks eesmärke võib olla keskenduda eelkõige vähemustele ning laiendada sotsiaalseid rahutusi. COVID-19 pandeemia tõi selle kohta palju näiteid. Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskus keskendub faktikontrollijate ja teadlaste toetamisel väärinfo vastu võitlemisel eelkõige vähemuskogukondadele suunatud väärinfole ja vandenõudele. Väärinfo kaudu levivate rassilise diskrimineerimise narratiivide piiramine on samuti meediapädevuse kampaaniate oluline osa. Neid eesmärke toetab projekt „Meediapädevus kõigile“ . Seda tööd arendatakse edasi tulevases Euroopa demokraatia tegevuskavas ning meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavas. ELi meetmed spordi valdkonnas tähtsustavad samuti projekte, mis võitlevad stereotüüpide vastu ning edendavad sotsiaalset kaasatust spordi kaudu, sealhulgas koostöös võtmeorganisatsioonidega, nagu Euroopa Jalgpalliliit (UEFA) ja Rahvusvaheline Jalgpalliliit (FIFA). 2021.–2027. aasta programmi „Erasmus+“ raames rohujuure tasandi spordile keskendumine muudab osalemise lihtsamaks igasuguse taustaga inimestele, sealhulgas rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimestele. Kultuurisektor alates muusikast kuni kino ja etenduskunstideni on võimas valdkond, kus edendada kaasatust ja võidelda rassismi vastu. Õiged andmed teadlike poliitiliste valikute tegemiseks Täpsed ja võrreldavad andmed on olulised, et poliitikakujundajad ja avalikkus saaksid hinnata diskrimineerimise ulatust ja laadi ning töötada välja poliitika ja seda kohandada, jälgida ja hinnata. See nõuab andmete eristamist etnilise või rassilise päritolu alusel. Võrreldes andmetega muude diskrimineerimise aluste kohta, nagu sugu, puue ja vanus, on selliseid andmeid siiski suhteliselt vähe. Takistuste hulka kuuluvad probleemid ühise metoodika loomisel, sest mõned liikmesriigid koguvad selliseid andmeid, teised aga teadlikult väldivad sellist lähenemisviisi. Selle tulemusena keskendutakse paljudes uuringutes sellele, kuidas diskrimineerimist tajutakse, või kasutatakse selliseid asendusnäitajaid nagu kodakondsus või sünniriik. Usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kogumine Euroopa ja riiklikul tasandil on tõhusa tegevuse oluline eeltingimus. Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil (FRA) on oluline roll, näiteks teeb ta komisjoniga koostööd, et toetada liikmesriikide jõupingutusi vaenukuritegusid käsitlevate andmete kogumise ja registreerimise parandamisel. Järgmise kahe aasta jooksul uurib põhiõiguste amet sisserändajate ja sisserändajate järeltulijate olukorda ning juutide diskrimineerimist ja nende vastu suunatud vaenukuritegusid. Diskrimineerimist käsitlevaid Eurobaromeetri uuringuid korraldatakse korrapäraselt, et aja jooksul oleks võimalik jälgida hoiakute ja arusaamade muutumist. Võrdõiguslikkust edendavad asutused saavad teha kasulikku koostööd, et uurida oma võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumise süsteeme, kõrvaldada takistused, mis kahjustavad selliste süsteemide tõhusust ja/või võrdlemist ja koostalitlusvõimet, ning kaaluda, kuidas nende andmekogumist kõige paremini parandada ja koordineerida. Komisjon toetab jõupingutusi sellise koordineerimise arendamiseks. Siiski on vaja astuda märkimisväärsem samm võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumise uue lähenemisviisi suunas. Ühise andmekogumi suunas liikumise eeltingimus on põhiseaduslike normide, ELi andmekaitsealaste õigusaktide ja ELi põhiõiguste harta täielik järgimine. Tuleb kehtestada kaitsemeetmed tagamaks, et delikaatseid andmeid võrdõiguslikkuse kohta ei saaks seostada üksikisikuga. See tähendab isikuandmete kaitse normide täielikku järgimist, eelkõige võimaliku väärkasutuse või kuritarvitamise riski leevendamiseks. Komisjon korraldab võrdõiguslikkust käsitlevate andmete teemal ümarlaua, kuhu tulevad kokku peamised sidusrühmad, et uurida rassilise või etnilise päritoluga seotud andmete kogumisel esinevaid takistusi ja teha kindlaks võimalused ühtsema lähenemisviisini jõudmiseks, sealhulgas valdkondadevaheliste andmete osas, mis käsitlevad näiteks religiooni või veendumusi ja sugu. Eesmärk peaks olema, et liikmesriigid liiguksid rassilise või etnilise päritolu alusel eristatud andmete kogumise suunas, võttes täielikult arvesse oma siseriiklikku konteksti, et hõlmata nii subjektiivseid kogemusi seoses diskrimineerimise ja viktimiseerimisega kui ka rassismi ja diskrimineerimise struktuurilisi aspekte. Need andmed peaksid olema põhjalikud, usaldusväärsed, korrapärased ja õigeaegsed; integreeritud ELi ja riiklikesse uuringutesse; ning nii esinduslikud kui ka võrreldavad. Eurostat korraldab 2021. aastal ELi tööjõu-uuringus erimooduli, mis käsitleb rändajate olukorda tööturul ja hõlmab tööalase diskrimineerimisega seotud aspekte. Komisjon teeb järgmist: -võtab mitmeid meetmeid, et käsitleda rassilisi ja etnilisi stereotüüpe meedia, kodanikuühiskonna ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste esindajatega; -võtab meetmeid, et edendada võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumise ühtset lähenemisviisi, eelkõige seoses rassilise või etnilise päritolu alusel eristatud andmetega. Komisjon kutsub liikmesriike üles: -käsitlema aktiivselt rassilisi ja etnilisi stereotüüpe meedia, hariduse, kultuuri ja spordi kaudu; -parandama rassilise või etnilise päritolu alusel eristatud andmete kogumist. 3.2.Raamistik tulemuste saavutamiseks: ELi vahendite täielik rakendamine Tegevus kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil -Riiklikud tegevuskavad Rassismiga tuleb võidelda kõigil tasanditel ja seda tuleks käsitleda terviklikult. Riiklikud tegevuskavad on osutunud edukaks viisiks, kuidas liikmesriigid saavad tõhusalt võidelda rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastu, kohandades samal ajal konkreetseid meetmeid vastavalt oma olukorrale. Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti hiljutise aruande kohaselt on aga ainult umbes pooltel liikmesriikidel sellised kavad juba olemas. Komisjon kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja ja võtma vastu rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastased riiklikud tegevuskavad. Lisaks rassismivastase tegevuse suunamisele riiklikus kontekstis võiks tegevuskavasid kasutada ka heade tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel.

Komisjon teeb ettepaneku teha liikmesriikidega koostööd, et määrata kindlaks riiklike tegevuskavade ühised juhtpõhimõtted, kaasates tihedalt kodanikuühiskonna ja võrdõiguslikkust edendavad asutused. Komisjon esitab 2021. aasta lõpuks peamised põhimõtted ja elemendid, mis on vajalikud tõhusate riiklike tegevuskavade koostamiseks. See võiks olla aluseks kõikidele liikmesriikidele, et töötada 2022. aasta lõpuks välja ja võtta vastu riiklikud tegevuskavad. Ühised juhtpõhimõtted võiksid hõlmata järgmist: ükäesolevas ELi tasandi tegevuskavas sätestatud poliitikavaldkondade järgimine, nagu rassismivastast võitlust käsitlevad õigusaktid, võitlus õiguskaitseasutuste poolse diskrimineerimise vastu ning mittediskrimineerimine hariduse ja koolituse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas; põhinemine põhjalikul hinnangul meetmete kohta, mida on vaja riiklikul tasandil kõikides käesolevas tegevuskavas sätestatud valdkondades; ükohandatus sotsiaalsele, ajaloolisele ja kultuurilisele kontekstile ning riikide eripäradele , et vastata kõige pakilisematele vajadustele; üpiirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna ja võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste kaasamine nende kavandamisse, rakendamisse ja hindamisse; üandmete kogumine ja näitajate kindlaksmääramine edusammude mõõtmiseks; ütuginemine ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo praktilistele suunistele ning kindlaksmääratud põhielementidele ja põhimõtetele, kuidas selliseid kavasid välja töötada. Komisjon kutsub liikmesriike üles andma korrapäraselt aru riiklike tegevuskavade tõhusa rakendamise kohta. See aitab kaasa heade tavade vahetamisele, vastastikusele õppimisele ning edusammude hindamisele riiklikul ja ELi tasandil. Komisjon teeb ettepaneku anda korrapäraselt aru rassismivastaste riiklike tegevuskavade rakendamise kohta, koostades esimese aruande 2023. aasta lõpus. -Piirkondliku ja kohaliku tasandi mobiliseerimine sisulise mõju saavutamiseks kohapeal Kohalikel omavalitsustel on palju kogemusi rassismi vastu võitlemise tõhusate strateegiate väljatöötamisel ja võrgustike loomisel. Komisjon jätkab selliste kavade ja võrgustike toetamist. Näiteks võiks neid teemasid arutada programmi URBACT kaudu (mida toetab ühtekuuluvuspoliitika rahastamine ja mis ühendab linnapoliitika kujundajaid). See töö võib tugineda ka koostööle Euroopa suurlinnade võrgustikuga (EUROCITIES) ja UNESCO juhitud Euroopa linnade rassismivastase koalitsiooniga . Muud kohalikud algatused, nagu rahvusvaheline linnakoostöö programm või kliima- ja energiaalane linnapeade pakt , võiksid lisaks sotsiaalse kaasatuse toetamisele sellistes valdkondades nagu kütteostuvõimetuse vähendamine või õigus korralikule eluasemele, toimida kas platvormide või mudelitena, mille abil arendada edasi linna tasandi meetmeid rassilise võrdõiguslikkuse edendamiseks. Linnade võrgustiku projektides tuleks esmatähtsaks pidada teadlikkuse suurendamist ja teadmiste suurendamist rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste rolli kohta Euroopa ühiskonnas ja kultuuris. Selleks et tunnustada linnade jõupingutusi jõulise kaasamispoliitika kehtestamiseks kohalikul tasandil ja need nähtavaks muuta, käivitab komisjon iga-aastase Euroopa kaasamise ja mitmekesisuse pealinna(de) nimetamise. Maapiirkonnad seisavad silmitsi spetsiifiliste probleemidega, nagu kaugus, uustulnukate suhteliselt suur osakaal elanikkonnas (need on sageli sisserändajate esimene saabumispunkt), põhiteenuste ja -taristu võimalik puudumine ning vaesuse ja töötuse kõrgem määr. ELi vahendid täiendavad riiklikke meetmeid haavatavate maakogukondade probleemide lahendamiseks, mida püütakse leevendada ka tulevase maapiirkondade pikaajalise visiooniga. -Töö erasektoriga Ettevõtlusorganisatsioonidel ja üksikutel ettevõtetel on mittediskrimineerimise, mitmekesisuse ja kaasatuse tagamisel keskne roll. Mitmekesisuse hartasid allkirjastades võtavad organisatsioonid endale vabatahtliku kohustuse luua oma töötajatele kaasav töökeskkond ja seda säilitada, olenemata nende soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest, vanusest, puudest või seksuaalsest sättumusest. Euroopa mitmekesisuse hartade kuu jooksul 2021. aasta mais korraldab komisjon kõrgetasemelise ürituse, mis toob kokku poliitikakujundajad, mitmekesisuse hartale allakirjutanud ettevõtete tegevjuhid ja muud sidusrühmad, et vaadata läbi ja edendada rassilise ja etnilise päritolu arvestamist mitmekesisuse strateegiates. Seejärel võetakse kasutusele veebipõhine töövahend, mis aitab ettevõtetel hinnata oma sisemist mitmekesisust ja mitmekesisuse strateegiaid; see põhineb kohandatavatel personaliuuringutel, allalaaditaval küsimustikul ja hindamise tulemustele tuginevatel soovitustel organisatsiooni mitmekesisuse suurendamiseks. Süvalaiendamine Poliitika väljatöötamisel, sotsiaalsest kaasatusest tehisintellektini, rohelisest kokkuleppest digitaalse kaasamiseni ja vaenukõne käsitlemisest rändepoliitikani, tagatakse võrdõiguslikkuse mõõtme integreerimisel ka see, et ELi ja liikmesriikide poliitika teenib kõigi inimeste huve, olenemata nende rassilisest või etnilisest päritolust. Komisjon püüab tagada, et võitlus konkreetsetel alustel diskrimineerimise vastu ja selle põimumise vastu muude diskrimineerimise alustega, nagu sugu, puue, vanus, religioon või seksuaalne sättumus, integreeritakse kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, õigusaktidesse ja rahastamisprogrammidesse. Uue võrdõiguslikkuse sisemise rakkerühma üks ülesanne on tagada kõigi poliitikavaldkondade täielik kaetus. Töötatakse välja suunised ja koolitus süvalaiendamise kohta, et toetada kõiki, kes on kaasatud võrdõiguslikkuse aspekti integreerimisse ELi meetmete igasse etappi, ning komisjoni poliitikatsükli jooksul edendatakse aktiivsemat konsulteerimist organisatsioonidega, kes esindavad rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesi. Teisi ELi institutsioone ja liikmesriikide ametiasutusi kutsutakse üles tegema koostööd edukate süvalaiendamise vahendite ja tavade alal. Liikmesriigid saavad tehnilise toetuse vahendi kaudu taotleda tehnilist abi võrdõiguslikkuse kaasamiseks poliitikakujundamisse ja reformiprotsessidesse. ELi rahaliste vahendite kasutuselevõtmine ELi eelarvest on toetatud ja toetatakse jätkuvalt võrdõiguslikkuse eesmärkide saavutamist nii sihipäraste meetmete kui ka süvalaiendamise kaudu. Hästi kavandatud programmid, tõhus rakendamine ja arukad rahastamiskombinatsioonid tugevas õigusraamistikus aitavad olemasolevaid vahendeid maksimaalselt ära kasutada, tagades, et rahastamine jõuab nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad. Komisjoni ettepanek järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta pakub mitmeid olulisi võimalusi mittediskrimineerimise ning rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste toetamiseks ELi rahaliste vahendite kaudu. Kuigi uuel kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmil on diskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemiseks konkreetsed eesmärgid, aitavad ka muud fondid toetada võrdõiguslikkust ja kaasatust edendavaid investeeringuid, näiteks programm „Euroopa horisont“. Osana taasterahastust „Next Generation EU“ toetatakse uue taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga investeeringuid ja reforme, mis on olulised majanduse püsivaks taastamiseks, ning edendatakse majanduslikku ja sotsiaalset vastupanuvõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. See toetus annab liikmesriikidele võimaluse edendada haavatavate rühmade, sealhulgas romade ja teiste rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste kaasamist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid on rassismi ja diskrimineerimise vastases võitluses üliolulised osalejad. Komisjoni eesmärk ei ole mitte ainult tagada aktiivne koostöö kodanikuühiskonnaga, vaid ka aidata tagada rahalist toetust valitsusvälistele organisatsioonidele ja kogukonnapõhistele organisatsioonidele. Selleks püüab komisjon luua tugeva partnerluskultuuri kodanikuühiskonna osapooltega, et edendada sotsiaalset kaasatust, põhiõigusi ja võrdõiguslikkust alates poliitika kujundamisest kuni selle rakendamiseni. Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema sama.

Kuna enamiku ELi eelarvest täidavad liikmesriigid, on neil võtmeroll sihipärase poliitika kujundamisel ja rahastamisprogrammide kasutamise maksimeerimisel, et toetada rassismi ja diskrimineerimise all kannatajaid. Liikmesriike kutsutakse üles nende vajadustega tegelema, kasutades mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ vahendeid. Komisjoni eesmärk on tagada, et tulevastes partnerluslepingutes ja ühise põllumajanduspoliitika kavades käsitletakse nõuetekohaselt riigipõhiseid probleeme kaasamise ja diskrimineerimise valdkonnas ning et võrdõiguslikkust ja kaasatust edendavaid meetmeid rakendatakse rakenduskavade kaudu. Seda toetavad ka konkreetsete ELi fondide suhtes aastatel 2021–2027 kohaldatavad tingimused, mille kohta tegi ettepaneku komisjon ja mille eesmärk on tagada põhiõiguste austamine , sealhulgas mittediskrimineerimine ning romade võrdõiguslikkus, kaasamine ja osalemine . Võitlus rassismi ja diskrimineerimise vastu välispoliitikas Rassism on ülemaailmne probleem ning on oluline, et ELi sise- ja välistegevus rassismi ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks oleksid sidusad ja üksteist vastastikku tugevdavad. Võitlus rassismi ja mis tahes alusel toimuva diskrimineerimise vastu on ELi inimõiguste tegevuskava põhieesmärk välissuhete valdkonnas ning kajastub seega asjaomastes ELi rahvusvahelistes lepingutes ja välistegevuse dokumentides, sealhulgas inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas aastateks 2015–2019, ning see lisatakse sellele järgnevasse tegevuskavasse aastateks 2020–2024, mis võetakse vastu 2020. aasta viimases kvartalis. Nõukogu poolt 2019. aastal vastu võetud ELi inimõigustealastes suunistes mittediskrimineerimise kohta välistegevuses esitatakse ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele kontseptuaalsed ja tegevussuunised rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastases võitluses. Samuti innustab EL laienemisprotsessis osalevaid riike järgima liidu õigustikku diskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobia käsitlemise kohta. ELi kaubanduspoliitikal on samuti roll võitluses diskrimineerimise ja rassismi vastu. Rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvaheline konventsioon on kesksel kohal ELi rassismivastases võitluses, koostöös ja poliitilistes dialoogides partnerriikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. COVID-19 kriis suurendab tõenäoliselt veelgi ebavõrdsust, eelkõige tervishoius, kus rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed ja pagulased on pandeemia mõjude suhtes haavatavamad. Suur ebavõrdsus takistab ka kestlikku arengut ning kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Mis puudutab rahalist toetust, siis rassismivastase võitluse, mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse väärtuste kõik aspektid on kindlalt integreeritud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendisse ning on läbiv prioriteet järgmises, naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendis. Ebavõrdsuse suurenemine on ülemaailmne nähtus, mis muudab üha olulisemaks rahvusvaheliste partnerluste loomise nende probleemide ühiseks ja sidusaks lahendamiseks. Tuginedes sellele tugevale välistegevuse raamistikule, püüavad komisjon ja kõrge esindaja veelgi tugevdada partnerlusi peamiste rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete partneritega, et võtta rassismivastases tegevuskavas kasutusele uuendatud lähenemisviis. Komisjon teeb järgmist: -esitab peamised põhimõtted ja elemendid, mida on vaja tõhusate riiklike rassismivastaste tegevuskavade koostamiseks 2021. aasta lõpuks, tuginedes liikmesriikide ametiasutustega tehtud ühistööle; -esitab esimese aruande riiklike tegevuskavade rakendamise kohta 2023. aasta lõpuks; -käivitab iga-aastase Euroopa kaasamise ja mitmekesisuse pealinna(de) nimetamise; -korraldab 2021. aasta kevadel kõrgetasemelise ürituse rassilise ja etnilise päritolu arvessevõtmise kohta eraettevõtete mitmekesisuse strateegiates; -püüab koos kõrge esindajaga veelgi tugevdada partnerlusi peamiste rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete partneritega, et võtta rassismivastases tegevuskavas kasutusele uuendatud lähenemisviis. Komisjon kutsub liikmesriike üles: -võtma 2022. aasta lõpuks vastu riiklikud rassismivastased tegevuskavad; -tagama kodanikuühiskonna esindajate ja võrdõiguslikkust edendavate asutuste kaasamine rassismivastaste riiklike tegevuskavade koostamisse, rakendamisse ja hindamisse. 3.3ELi positiivsed meetmed: kuulamine ja tegutsemine Positiivsetel meetmetel võib olla oluline roll, et korvata sisulise võrdõiguslikkuse puudumist ühiskonnas: formaalne võrdõiguslikkus üksi ei pruugi vastata teatavate inimrühmade erivajadustele. Saab võtta meetmeid, et kompenseerida ebasoodsat olukorda, millega puutuvad kokku rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Liidu õigus ei takista liikmesriike võtmast konkreetseid meetmeid, et hoida ära või kompenseerida halvemust, mis tuleneb diskrimineerimisest rassilise või etnilise päritolu alusel, mille suhtes on ette nähtud kaitse. Liikmesriike innustatakse ka leidma viise, kuidas edendada kohustusi integreerida võrdõiguslikkusega seotud kaalutlused avaliku sektori asutuste igapäevategevusse. Avaliku sektori õiguslikud kohustused edendada ennetavalt ja süstemaatiliselt võrdõiguslikkust, mida nimetatakse ka seadusjärgseteks võrdõiguslikkusega seotud kohustusteks, seavad võrdõiguslikkuse avaliku poliitika keskmesse. Need on olulised riigiasutustele poliitikakujundajatena, teenuseosutajatena, tööandjatena ning kaupade ja teenuste hankijatena. On leitud, et sellised kohustused võimaldavad rakendada tõhusaid ja ennetavaid lähenemisviise, mis käsitlevad diskrimineerimise likvideerimist ja võrdõiguslikkuse edendamist. Komisjon jätkab heade tavade vahetamise hõlbustamist liikmesriikide vahel seadusjärgsete kohustuste kehtestamisel ja rakendamisel. Kaasavad demokraatiad Enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi suurenes teadlikkus demokraatliku osaluse ja esindatuse takistustest marginaliseerumisele vastuvõtlike rühmade, näiteks rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste puhul . Kaasava demokraatia saavutamist takistasid õiguslikud ja haldusprobleemid, juurdepääsutõkked ja institutsioonilised probleemid. Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimisi käsitlevas aruandes jõuti järeldusele, et on vaja teha veel edusamme. Komisjon teatas oma kavatsusest teha koostööd Euroopa tasandi erakondade, Euroopa valimiskoostöö võrgustiku ja kodanikuühiskonnaga, et parandada osalemist, ning see on osa tööst, mida tehakse Euroopa demokraatia tegevuskava ja komisjoni tulevase ELi kodakondsuse aruande raames. See on ka valdkond, kus on oluline koguda andmeid vähemuste demokraatliku osalemise kohta, et teha kindlaks probleemi ulatus täielikus kooskõlas põhiõiguste ja andmekaitsenõuetega. Uued struktuurid kuulamiseks ja õppimiseks: alaline teabevahetuse raamistik Oma poliitilistes suunistes rõhutas president von der Leyen: „Meil võivad olla erinevad veendumused, võime kuuluda erinevatesse vähemusrühmadesse, kuid peame üksteist kuulama, üksteiselt õppima ja selle mitmekesisuse omaks võtma.“ ELi institutsioonide poliitikakujundajad ja liikmesriigid peavad suhtlema igapäevaselt rassismi kogevate inimestega ja neilt õppima. Komisjon peab esmatähtsaks rassismist mõjutatud isikute kuulamist ning rakendab ja jälgib seda tegevuskava, kaasates rassismi ja diskrimineerimist kogevaid inimesi. Selleks nähakse ette korrapärane konsulteerimine ja dialoog liikmesriikide, võrdõiguslikkust edendavate asutuste ja kohaliku tasandi esindajatega, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes esindavad mõjutatud isikute muresid. Need dialoogid ei hõlma mitte ainult käesolevas tegevuskavas välja kuulutatud sihipäraseid meetmeid, vaid neil on keskne roll ka rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste perspektiivide integreerimisel kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse. See tähendab kohalike kodanikuühiskonna osalejate poole pöördumist ja nendega tihedama koostöö tegemist. Komisjon kohtub korrapäraselt ja vähemalt kaks korda aastas nende kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes tegelevad rassismivastase võitlusega Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil, et teha kokkuvõte rassismivastases võitluses tehtud edusammudest. See dialoog peaks hõlmama ka diasporaavõrgustike, sotsiaalpartnerite, erakondade, ettevõtete, haridus- ja koolitusteenuste osutajate, sotsiaaltöötajate, tervishoiutöötajate, akadeemiliste ringkondade, kultuuri- ja spordiorganisatsioonide ning noorteorganisatsioonide esindajaid. Eelkõige peaks see andma hääle rohujuure tasandi osalejatele, kellel on vahetud teadmised ja kogemused, et määrata kindlaks, kuidas oleks kõige õigem edasi liikuda. Seoses ekspertidega peaks tegevuskava rakendamise muutma olemasolevate kõrgetasemeliste töörühmade oluliseks fookuseks. Need pakuvad võimalusi aruteluks, teabevahetuseks ning koordineerimise ja koostöö tugevdamiseks riiklike ametiasutuste, kodanikuühiskonna ja võrdõiguslikkust edendavate asutuste vahel. Lisaks määrab komisjon rassismivastase võitluse koordinaatori. Koordinaator teeb tihedat koostööd rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimestega ja edastab nende mured komisjonile. Koordinaator suhtleb liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondadega, et tugevdada rassismiga võitlemisele suunatud poliitilisi meetmeid. Lisaks ühendab koordinaator jõud komisjoni talitustega, et rakendada komisjoni poliitikat rassismi ennetamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas. Euroopa tuleviku teemaline konverents annab kõigi eluvaldkondade esindajatele igast liidu nurgast võimaluse arutada, mis on nende jaoks oluline, sealhulgas põhiõigused ja ELi väärtused, mis on liidu ja selle tuleviku jaoks keskse tähtsusega. Rassismivastane võitlus ELis nõuab suurimat poliitilist tähelepanu. Komisjon korraldab rassismivastase tippkohtumise, kus osalevad ELi institutsioonid, liikmesriigid, kodanikuühiskond, võrdõiguslikkust edendavad asutused ja rohujuure tasandi organisatsioonid. Tippkohtumine korraldatakse rassilise diskrimineerimise kaotamise rahvusvahelise päeva raames 21. märtsil 2021; seda päeva tähistab komisjon igal aastal.

Komisjon teeb järgmist: -tugevdab tegevuskava rakendamiseks dialoogi liikmesriikide, võrdõiguslikkust edendavate asutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohaliku tasandi esindajatega; -määrab rassismivastase võitluse koordinaatori; -korraldab 2021. aasta kevadel rassismivastase tippkohtumise. Komisjon kutsub liikmesriike üles: -võtma konkreetseid meetmeid, et hoida ära või kompenseerida halvemust, mis tuleneb diskrimineerimisest rassilise või etnilise päritolu alusel, mille suhtes on ette nähtud kaitse; -leidma viise, kuidas edendada kohustusi integreerida võrdõiguslikkusega seotud kaalutlused avaliku sektori asutuste igapäevategevusse. 4.ELi enda inimressursid Euroopa Komisjon kui tööandja peab näitama eeskuju. Et olla tänapäevane organisatsioon, vajab komisjon tööjõudu, mis oleks meie ühiskonna kui terviku suhtes representatiivne. Komisjoni volituste raames rakendatakse uusi meetmeid, et edendada mitmekesisust ning tagada diskrimineerimisvaba ja kaasav töökoht kõigile inimestele, olenemata nende rassilisest või etnilisest päritolust või nahavärvist. Kõik need meetmed moodustavad osa tulevase personalistrateegia laiemast meetmekogumist, mis kujundab komisjoni kui avaliku halduse asutuse moderniseerimist. Personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadis luuakse mitmekesisuse ja kaasamise büroo, mis jälgib kõigi asjakohaste meetmete väljatöötamist ja rakendamist. Büroo on ka ühtseks kontaktpunktiks kõigile ekspertidele ja teenistustele, kes aitavad edendada mitmekesisust, võrdsust ja kaasatust kõigis komisjoni talitustes. Esimest korda kogutakse andmeid komisjoni personali mitmekesisuse kohta spetsiaalse mitmekesisuse ja kaasamise uuringu kaudu, mis on vabatahtlik ja anonüümne. Selle tulemused sillutavad teed tõenditel põhinevale poliitikale ja meetmetele personalistrateegia raames. Uuring hõlmab kõiki töötajate kategooriaid ja käsitleb kõiki võimalikke diskrimineerimise aluseid, sealhulgas andmeid töötajate rassilise ja etnilise päritolu kohta, järgides täielikult isikuandmete kaitse norme. See on aluseks tulevaste edusammude mõõtmisel. Teised ELi institutsioonid ja asutused võiksid võtta sarnaseid meetmeid . Mitmekesisuse toetamise kohustus kehtib organisatsiooni kõigil tasanditel ja hõlmab seega kõigi tegevusüksuste ja palgaastmete töötajaid. Sellega seoses on peamiseks vahendiks värbamis- ja valikuprotsessid ELi institutsioonides. Kuigi valikuprotsess on tulemuspõhine ja järgib võrdsete võimaluste poliitikat, tuleb kandidaatide seas toetada suuremat mitmekesisust. Järgmise kuue kuu jooksul koostatakse sihtotstarbelise teabevahetuse strateegia . 2020. aasta lõpuks kuulutab Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) välja konkursi, et ergutada koostööle erinevate eksperdiorganisatsioonide ja vähemusi esindavate ühendustega, ning loob mitmekesisuse partnerorganisatsioonide võrgustiku töövõimaluste ja konkursside kohta teabe saamiseks. See võrgustik on oluline ka selleks, et paremini mõista, mis heidutab kaalumast ELi institutsioone kui võimalikke tööandjaid. Koostöös liikmesriikidega töötatakse välja võrdsuse ja mitmekesisuse seire vahend, et teha kindlaks võimalikud lüngad taotlejate hulgas, võimalikud segavad tegurid ja nende kõrvaldamise viisid. Selleks et veelgi tugevdada mis tahes võimaliku diskrimineerimise ennetamist värbamisprotsessis, osalevad personalispetsialistid teadvustamata eelarvamusi käsitleval kohustuslikul koolitusel ning omandavad täiendavad oskused talentide otsimise ja vestlustehnikate valdkonnas. Seda toetavad värbamisprotsesside, -menetluste ja -vahendite võrdsuse ning mitmekesisuse kontrollid, et teha kindlaks mis tahes võimalik kallutatuse või diskrimineerimise oht ja vajalikud parandusmeetmed. Komisjon on kindlalt pühendunud kõigi asjakohaste meetmete võtmisele, et tagada võrdsuse ja mitmekesisuse kontrollide käigus tuvastatud probleemide tulemuslik lahendamine. Komisjoni pühendumus mitmekesisusele laieneb ka komisjoni praktikaprogrammile (Blue book) . Komisjon viib läbi kogu programmi võrdsuse ning mitmekesisuse kontrolli, et esitada 2021. aastal strateegia, millel on konkreetsed eesmärgid seoses rassilise või etnilise vähemuse taustaga taotlejate esindatusega. Need eesmärgid kehtivad kandideerimiskutsete suhtes, mis kuulutatakse välja 2022. aastal. Täiendavate meetmete võtmisest komisjoni töötajate mitmekesisuse suurendamiseks oleks siiski vähe kasu, kui töökoht ise ei ole täielikult kaasav. Komisjon rakendab täiendavaid meetmeid kaasatust suurendava kultuuri edendamiseks. Rõhutatakse kõrgema ja kesktaseme juhtide keskset rolli, sealhulgas muutes komisjoni mitmekesisuse ja kaasamise harta iga talituse juhtkonna lubaduse lahutamatuks osaks. Kõigile töötajatele pakutakse korrapäraseid koolitusi teadvustamata eelarvamuste kohta, sealhulgas seoses rassilise ja etnilise päritoluga ja seoses muude diskrimineerimise alustega. Korraldatakse spetsiaalne asutusesisene teavituskampaania, mis hõlmab mitmekesisuse ja kaasatuse kõiki aspekte, sealhulgas rassilist ja etnilist päritolu. ELi tegevuse osana võetakse töötajatele suunatud teadlikkuse suurendamise meetmeid, näiteks korraldatakse personaliüritusi või avaldatakse artikleid, et tähistada rassismiga seotud olulisi mälestuspäevi. 2021. aastal toimub üritus seminarina teemal „Räägime rassilisest ja etnilisest mitmekesisusest“, mis hõlmab mitmesuguse rassilise või etnilise taustaga juhtide ja töötajate isiklikke lugusid. Koos ennetusmeetmetega jätkatakse ranget järelevalvet diskrimineerimise, ebavõrdsuse või sallimatuse juhtumite üle töölevõtmisel või töökohal. See tähendab, et kandidaadid ja töötajad peaksid tundma, et nad võivad teatada kõigist võimalikest ebaausatest, diskrimineerivatest või vaenulikest tavadest. Praegu vaadatakse läbi komisjoni poliitikaraamistikku ahistamise kohta, millega võimaldatakse võidelda töökohal esineva soovimatu käitumise kõigi vormide vastu, sealhulgas nende vastu, mis tulenevad rassilisest diskrimineerimisest. Komisjon võrdleb kõiki oma meetmeid mitmekesisuse ja kaasamise edendamiseks teiste haldusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraettevõtjatega ning peab korrapärast dialoogi teiste ELi institutsioonidega. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis on suunatud kandidaatidele ja töötajatele, kellel on rassilise või etnilise vähemuse taust. Komisjon hindab 2023. aastaks oma töötajate rassilise ja etnilise mitmekesisuse suurendamiseks võetud meetmete tõhusust. Komisjon teeb järgmist: -näitab eeskuju institutsioonina, astudes samme komisjoni töötajate esindatuse märkimisväärseks parandamiseks värbamis- ja valikumeetmete abil; -kutsub teisi ELi institutsioone üles astuma samme kooskõlas käesoleva tegevuskavaga, et edendada mitmekesisust ja kaasatust oma töökohtadel. 5.Kokkuvõte