(5)Liit ja Gruusia on otsustanud tugevdada oma partnerlust ning on leppinud kokku aastate 2021–2027 ühise töö prioriteetides, mida järgitakse poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni saavutamisel, nagu on lepinguga ette nähtud.

Biomeetrilist passi omavate Gruusia kodanike õigus reisida viisavabalt Schengeni ala riikidesse, mis jõustus 28. märtsil 2017, on oluliselt suurendanud lepinguosaliste vahelist liikuvust ja inimestevahelisi kontakte turvalises ja hästi hallatud keskkonnas. Käesoleva ajakohastatud assotsieerimiskava eesmärk on tagada viisavaba reisimise tingimuste jätkuv täitmine kooskõlas viisanõude kaotamise protsessis võetud kohustustega ja viisanõudest vabastamise peatamise korra raames esitatud komisjoni korrapärastes aruannetes sisalduvate soovitustega. Koostöös, mida EL ja Gruusia seoses viisanõude kaotamisega teevad, jääb tähtsale kohale rände, sealhulgas ebaseadusliku rändega seotud küsimuste ja Gruusia kodanike esitatud alusetute varjupaigataotlustega tegelemine ning avaliku korra ja julgeolekuga seotud probleemide käsitlemine. Põhjalikumalt võiks uurida seadusliku rände hõlbustamise võimalusi.

Sellele järgnevate ELi ja Gruusia assotsieerimiskavadega valmistatakse ette ja hõlbustatakse assotsieerimislepingu rakendamist. Assotsieerimiskava prioriteedid täiendavad ELi ja Gruusia kohustust rakendada täielikult kõiki assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sätteid. Asjaolu, et assotsieerimiskavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele, ei mõjuta muude asjaomaste lepingute või idapartnerluse mitmepoolse mõõtme raames peetava dialoogi ulatust ega sellega seotud volitusi. Assotsieerimiskava ei mõjuta ka nende kohustuste täitmist, mis on võetud assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu alusel alates selle jõustumisest, ning toetab dünaamilise ühtlustamise põhimõtet.

·Assotsieerimiskava raames võetavaid meetmeid tuleks rakendada täielikus kooskõlas assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepinguga, kaasa arvatud selle preambuliga.

·Assotsieerimiskava rakendamisel tuleks igati järgida läbipaistvuse, vastutuse ja kaasavuse põhimõtteid.

·Assotsieerimiskava rakendamiseks on vaja mõlema lepinguosalise panust ja dialoogi assotsieerimisega seotud reformide teemal.

·Assotsieerimiskava eesmärk on saavutada praktiliste meetmete järkjärgulise rakendamise kaudu käegakatsutavad ja konkreetsed tulemused.

·Lepinguosalised mõistavad, et on tähtis toetada kokkulepitud prioriteete asjakohaste ja piisavate poliitiliste, tehniliste ja rahaliste vahenditega.

·Assotsieerimiskava rakendamist jälgitakse ja hinnatakse ning selle kohta esitatakse igal aastal aruanne, mis hõlmab muu hulgas üldisi edusamme. Tehtud edusammud vaadatakse läbi, sealhulgas assotsieerimislepingus sätestatud institutsiooniliste struktuuride kontekstis. Ka kodanikuühiskonda innustatakse pöörama oma järelevalvetegevuses tähelepanu assotsieerimiskavale.

·Euroopa Liit toetab Gruusiat assotsieerimiskavas esitatud eesmärkide ja prioriteetide rakendamisel. Selleks kasutatakse kõiki olemasolevaid ELi toetuse allikaid, samuti eriteadmisi ja nõuandeid, parimaid tavasid ja oskusteavet, jagatakse teavet ning toetatakse suutlikkuse suurendamist, institutsioonide tugevdamist ja uute abivahendite väljatöötamist. EL rõhutab, et abi andmine sõltub ühiselt kokku lepitud rangetest tingimustest, mis on seotud reformide edenemisega. EL teeb koostööd ka teiste partneritega, et tagada teiste Gruusia partnerite antava toetuse koordineerimine ning tugevdada Euroopa tiimi koordineeritud toetust, mille andmisel ühendatakse ELi, liikmesriikide ja finantsasutuste vahendid. Assotsieerimiskava rakendamisel on abiks ka asjaomased ELi rahastamisvahendid. Sellest hoolimata ei ole assotsieerimiskava rahastamiskava ega asenda lepinguosaliste poolset programmide või rahastamise kavandamist.

Ehkki assotsieerimiskava on eeskätt vahend assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamiseks, kajastavad selles kindlaks määratud prioriteedid ka pika tähtajaga poliitilisi eesmärke, mis on visandatud ühisteatises „Idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat. Vastupanuvõime tugevdamine – idapartnerlus, mis toob kasu kõigile“ ja idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, mis on aluseks 2020. aasta järgsetele idapartnerluse prioriteetidele. EL lähtub Gruusia abistamisel nendest prioriteetidest, nagu on ette nähtud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi ja vastavate 2020. aasta järgsete programmdokumentidega. EL võib anda abi ka teistest ELi vahenditest. Mis tahes abi antakse täielikus kooskõlas ELi välisabi suhtes kohaldatavate rakenduseeskirjade ja menetlustega.

Assotsieerimiskava prioriteedid

EL ja Gruusia peavad assotsieerimislepingu ja assotsieerimiskava rakendamist esmatähtsaks, et kinnistada ja edendada ELi ja Gruusia kokku lepitud ühiseid väärtusi ja põhimõtteid. Assotsieerimislepingus on ette nähtud, et poliitilist assotsieerimist ja majandusintegratsiooni Euroopa Liiduga tuleb kiirendada.

Pärast assotsieerimislepingu allkirjastamist on Gruusia võtnud meetmeid ja viinud ellu olulisi reforme, et lepingut tulemuslikult rakendada. Mõlemad lepinguosalised tunnistavad, et Gruusia on teinud edusamme ELiga tihedama poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni saavutamisel, ning kordavad, et edaspidi on vaja teha veel suuri ja jätkusuutlikke edusamme, et kodanikud saaksid ELi ja Gruusia assotsieerimislepingust täit kasu.

ELi ja Gruusia koostöös on käesoleva assotsieerimiskava rakendamise ajal kesksel kohal Gruusia demokraatia ja õigusriigi alase tegevuskava elluviimine, tehes ulatusliku ja kaasava protsessi raames põhjalikke poliitilisi, kohtu- ja korruptsioonivastaseid reforme.

Assotsieerimislepingu ning selle osaks oleva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu tulemuslik rakendamine, mis on seotud laiema õigusaktide ühtlustamise protsessi ja seonduvate vajalike reformidega, aitab luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuheteks ELiga, mis viib Gruusia edasise järkjärgulise majandusintegratsioonini Euroopa Liidu siseturul, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingus.

EL kordab, et toetab kindlalt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning kinnitab oma mittetunnustamis- ja osalemispoliitikat Gruusias ja oma kindlat pühendumist rahu, stabiilsuse ja konfliktide lahendamise hõlbustamisele Gruusias. Peale selle tunnistab EL Gruusia märkimisväärset panust ELi ühisesse julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse, sealhulgas ELi juhitud kriisiohjeoperatsioonides osalemise kaudu. EL on valmis jätkama Gruusiaga koostööd julgeolekuküsimustes, et viia naabruspiirkonnas ellu oma strateegilised prioriteedid.

ELi ja Gruusia koostöö, sealhulgas idapartnerluse raames tehtava koostöö eesmärk on toetada ka arvukate üleilmsete poliitiliste eesmärkide saavutamist, kaasa arvatud Pariisi kliimakokkuleppe ning kestliku arengu tegevuskava 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärgi rakendamist. Mõlemad pooled on kohustunud kokkulepet ja tegevuskava täitma. Koostöö tugevdab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ja aitab Euroopa positsiooni maailmas tugevdada.

Sellega seoses tuleks pöörata ennekõike tähelepanu järgmistele reformimeetmetele.

A. Peamised tegevusprioriteedid

1. Vastupanuvõimelise, kestliku ja integreeritud majanduse valdkond

1.1. Majandusareng, ettevõtlus ja investeerimiskliima

Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada Gruusia kodanike hüvanguks ja heaolu suurendamiseks majandusarengut ning Gruusia ja ELi majandusintegratsiooni. Sellega vähendatakse sotsiaal-majanduslikku ja hariduslikku ebavõrdsust, parandatakse töötingimusi ning tagatakse samal ajal majanduse CO2 heite järkjärguline vähendamine ja kliimaneutraalsus. Praegust olukorda arvesse võttes on väga oluline tegeleda COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega, suurendades ühtlasi lühi- ja pikaajalist vastupanuvõimet. Sellega seoses tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et COVID-19 järel taastataks majandus keskkonnahoidlikul viisil ning et saavutataks keskkonna- ja kliimaeesmärgid. Majanduse kestlikuks ja õiglaseks taastamiseks on väga oluline säilitada töötajate kaitse ja edendada inimväärset tööd.