ET Euroopa Liidu Teataja C 267/12

Regioonide Komitee arvamus teemal „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2009–2010: potentsiaalsed kandidaatriigid”

(2010/C 267/04)

I POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised edusammud ja ajakava

1. tervitab Euroopa Komisjoni teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2009–2010”, ning teatist Islandi ELi liikmeks saamise taotluse kohta;

2. tervitab potentsiaalsete kandidaatriikide tehtud edusamme, mille tulemusena esitasid Albaania ja Serbia 2009. aastal ühinemistaotluse, samuti kaubanduse ja sellega seotud küsimuste ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu vahelepingu rakendamise jätkamist kõigis potentsiaalsetes kandidaatriikides ning jätkuvaid reforme Kosovos;

3. nendib, et EL on teinud suuri jõupingutusi, et lähendada potentsiaalseid kandidaatriike ELile. Hiljutised jõupingutused hõlmasid muu hulgas finantskriisi mõju leevendamist ning ettepanekuid viisanõuete lihtsustamiseks. Mõlemal puhul on tegemist algatustega, mis näitavad inimestele selgelt ELi väärtust;

4. tervitab viisarežiimi kaotamist Serbia ja Montenegro kodanikele, mis võimaldab nende viisavaba reisimist enamikku ELi liikmesriikidesse; samuti väljendab lootust, et peagi täidavad viisarežiimi kaotamiseks vajalikud kriteeriumid veel Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina;

5. võtab teadmiseks 26. oktoobril 2009. aastal vastu võetud nõukogu järeldused Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia kohta ning Aadria mere ja Joonia mere piirkonna nõukogu deklaratsiooni ELi Aadria mere ja Joonia mere piirkonna strateegia toetuseks, mille võtsid 5. mail 2010. aastal Anconas vastu (1) Aadria mere ja Joonia mere piirkonna (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Montenegro, Serbia ja Sloveenia) algatuse kaheksa liikmesriigi välisministrid, ning väljendab heameelt ELi makropiirkondade strateegia kui olulise vahendi üle integratsiooniprotsessi kiirendamiseks, sh tänu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väärtustamisele;

6. rõhutab, et laialdase üldsuse toetus tulevasele liikmesusele on oluline tegur eduka integratsiooniprotsessi saavutamiseks. Kohalik ja piirkondlik tasand saaks sellele kaasa aidata, nagu ka suurendada suutlikkust ELi õigusakte rakendada ja finantstoetust vastu võtta. Seetõttu on äärmiselt oluline,

— et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antaks võimalus osaleda aktiivselt riiklikus integreerumisprotsessis, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu Euroopa kohalike omavalitsuste harta põhimõtetega;

— et ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) kujundataks välja nii, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid praegusest suuremal määral kasutada programmi investeerimiseks ja suutlikkuse suurendamiseks;

— et kohalik ja piirkondlik tasand oleksid kaasatud integreerumisprotsessi, kuna Kopenhaageni kriteeriumid eeldavad tugevaid institutsioone ja rahastamissüsteeme. Sel viisil luuakse eeldused läbipaistvateks ettevalmistus- ja otsustussüsteemideks;

— IPAd käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 artikli 2 lõike 1 kohaselt kuulub määruse reguleerimisalasse „a) demokraatlike institutsioonide (…) tugevdamine” ning „c) avaliku halduse reform, sealhulgas abisaaja riigile antava abi haldamise detsentraliseerimiseks süsteemi loomine (…)”. Seda ja potentsiaalsete kandidaatriikide praegusi tavasid arvestades tuleks IPA kavandamisjärku lisada kohustuslik mehhanism kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimiseks;

— IPA kavandamisjärk riikides on vastuvõetamatult pikk. Komitee soovitab komisjonil vaadata kiiremas korras läbi kavandamise tingimused, et muuta menetlus sujuvamaks;

Teavitamine

7. märgib, et kohalik ja piirkondlik tasand on väga heas positsioonis kodanikega dialoogi pidamiseks ja nende teavitamiseks integreerumisprotsessist, samuti ELi õigusaktidega kohandumisega kaasnevatest väljakutsetest;

8. rõhutab, kui oluline on, et EL edendab kõikide ühiskonnakihtide kaasatust ja head juurdepääsu teabele. Eriti uute demokraatiate jaoks on teabele juurdepääs äärmiselt oluline. Sellised riigid on sageli kõige haavatavamad populistlike voolude suhtes, mida ei tasakaalusta pluralistlik arutelu;

9. rõhutab, kui oluline on, et ELi poolt levitatav teave ning potentsiaalsete kandidaatriikide olukorra analüüsid oleksid konkreetsed ja selged. Vastasel juhul tekiks valesti tõlgendamise oht. See omakorda võib tekitada integreerumisprotsessi eest vastutavate valitsuste jaoks raskusi protsessi kõikide mõõtmete juhtimisel. Seevastu avatud arutelu ja hästi teavitatud kodanikud võivad suureneda tõenäosust, et konfliktide standardlahendused, mis on aja jooksul etnilisi pingeid süvendanud, lõdvenevad;

Haldussuutlikkuse suurendamine

10. leiab, et IPA-programmi tuleb paremini kasutada, andmaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimaluse kasutada oma pädevusi integreerumisprotsessi tugevdamiseks. Ühinemiseelse abi rahastamisvahend saab lisaks sellele edendada institutsioonide suutlikkuse suurendamist ühiskonna kõigil tasandeil;

11. jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et piirkonnasisesel koostööl on integreerumisprotsessi jaoks kõige suurem tähtsus. Kohalikud omavalitsused on võrgustiku NALAS (2) kaudu loonud näite riikidevahelise vahetuse kohta piirkonna tasandil;

12. märgib, et komisjoni aruande väärtus tõuseks märgatavalt, kui vaatenurka laiendataks, nii et see hõlmaks suuremal määral kohalikku ja piirkondlikku tasandit, kus pärast ühinemist rakendatakse suurt osa õigusakte;

13. avaldab kahetsust, et haldussuutlikkuse hindamisel ei keskendu komisjon korrapäraselt kandidaatriikide kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

Kohalik ja piirkondlik tasand ning kodanikuühiskond

14. leiab, et kodanikuühiskonnal on väga oluline roll stabiilse demokraatia ülesehitamisel. Seetõttu peab ka kodanikuühiskond olema integreerumisprotsessis esindatud;

15. soovitab teha suuremaid õigusalaseid jõupingutusi, et toetada ühiskonna haavatavaid liikmeid. Mitmes kandidaatriigis on rahvatervise ja sotsiaalpoliitika ning samuti naiste haavatavuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustes areng maha jäänud;

16. märgib, et potentsiaalsete kandidaatriikide suutlikkus arvestada vähemusrühmade huvidega on integreerumisprotsessi jaoks äärmiselt oluline. Üksmeel praktiliste lahenduste osas leitakse sageli just kohalikul või piirkondlikul tasandil;

17. jagab komisjoni seisukohta, et potentsiaalsete kandidaatriikide haldussuutlikkust on vaja suurendada. Kui piirkondliku avaliku halduse kool hakkab täie hooga tegutsema, on väga oluline, et kohalikud ja piirkondlikud esindajad saaksid koolitusprogrammides osaleda;

Konkreetsed märkused riikide kohta

Albaania

18. tervitab asjaolu, et opositsioon võtab taas parlamendi tööst osa, ehkki teatud piirangutega. Albaanias puudub veel ühinemiseks vajalik koordineerimine ühiskonnakihtide vahel;

19. märgib, et mitmete ühenduse õigusraamistikku kuuluvate valdkondade õigusaktide ühtlustamises on tehtud edusamme, eriti pärast ametliku taotluse esitamist ELiga ühinemiseks. Kui ametlikud läbirääkimised algavad, järgitakse Lissaboni lepingus sätestatud menetlust, mille kohaselt tuleb kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele teavet anda ja need kaasata;

20. rõhutab, et väga oluline on kaasata kohalikud omavalitsused Albaania ees seisvasse protsessi, st eelseisvasse läbirääkimiste protsessi;

21. rõhutab, kui oluline on, et Albaanias kasutataks komisjoni vahendit haldussuutlikkuse arendamiseks haldusreformis kõikidel haldustasanditel (Twinning, TAIEX ja SIGMA). See on äärmiselt oluline nii tõhusate ja avatud institutsioonide loomiseks kui ka jõupingutuste innustamiseks, et piirata korruptsiooni, mis kujutab endast tõsist probleemi;

22. toonitab, et on oluline, et Albaania kiirustaks toimiva kinnisvaraturu väljaarendamisega. Kõnealune protsess võimaldaks kohalikel omavalitsustel parandada pikas perspektiivis oma maksustamisbaasi;

23. meenutab, et detsentraliseerimisprotsess on Albaanias alles algusjärgus. Vastuvõetud õigusakte, mis on ette nähtud kohalikul tasandil rakendamiseks, ei ole alati rakendatud. Õigusaktide rakendamine on tähtis ka vähemuste huvide kaitsmise seisukohast;

24. märgib, et komisjon piirdub majandus- ja sotsiaalõigusi käsitleva peatüki puhul ainult õigusloomega, kuid komitee soovitab samas käsitleda ka rakendamist ning analüüsida, kuidas uute õigusaktide puudulik rakendamine puudutab haavatavaid rühmi;

25. jagab komisjoni seisukohta, et maksude valdkonnas on tehtud edusamme, kuid märgib samas, et tasakaalustamatus vastutusalade ja ressursside jaotamisel detsentraliseerimisprotsessis sisaldab endas ohte;

Bosnia ja Hertsegoviina

26. märgib, et Bosnia põhiseadus, mis põhineb Daytoni lepingul, on aidanud kaasa keeruka haldusstruktuuri tekkimisele. Muu hulgas just Daytoni lepingu ülesehituse tõttu puudub Bosnial ja Hertsegoviinal Euroopa õigusaktidele vastav haldussuutlikkus. Lõhenenud riigina vajab Bosnia sellist juhtimist, mis suudab ületada vastuolud ja algatada ühiseid lahendusi. Otsuste langetamisel etnilisusest lähtuv valitsemine ei ole Bosnia kodanike huvides;

27. avaldab kahetsust põhiseaduse reformimist käsitlevate Butmiri läbirääkimiste ebaõnnestumise üle ning kutsub Bosnia ja Hertsegoviina kõigi rahvusrühmade esindajaid leidma kõigile vastuvõetavat lahendust, mis võimaldaks riigil saavutada täieliku suveräänsuse ja suutlikkuse jätkata reforme ja Euroopaga integreerumise protsesse;

28. märgib samuti, et kui Bosnia killustatud juhtimise tagajärjed jõuavad avalikkuse ette, avaldatakse otsuste langetamise süsteemile survet, mis viiks niikuinii reformideni. Nimetatud surve vallandamiseks peab EL selgesõnaliselt teavitama tegelikest poliitilistest alternatiividest, st pidev keskendumine vastuolusid võimendavatele probleemidele või selline poliitika, mis avab riigi siseturu neljale vabadusele;

29. järeldab viisaküsimuse puhul, et arutelu tuleks pidada uues vormis ja sellele tuleks anda uus sisu. Viisaküsimus näitab, et kui rahvas midagi nõuab, siis suudavad riigijuhid ka tegutseda. Siin lasub vastutus ELil, eriti Regioonide Komiteel. Bosnia kodanikele tuleb nende kohaliku tasandi juhtide kaudu aidata mõista, mida ühinemiseks vaja on ja millised hüved sellega kaasnevad. Vaja on parandada pühendumust ja sidusust ning pöörata tähelepanu väärtustele ja ideedele, mis on kooskõlas inimeste ja nende õiguste austamisega;

30. jagab komisjoni seisukohta, et praegune haldusstruktuur avaldab ettevõtluskeskkonnale negatiivset mõju;

31. näeb võimalusi toetada reformimeelseid jõude Bosnias, et aidata saavutada tugevamat riiki ning aidata kaasa detsentraliseerimisprotsessile ja kohalike omavalitsuste tugevdamisele. Kodanikud, kes soovivad võimalusi reisimiseks, kes mõistavad, miks ei teha investeeringuid ning miks struktuurifondid jäävad unistuseks, võivad osutuda selleks rühmaks, kes õhutab arutelu ka muudes valdkondades kui viisaküsimus. Regioonide Komitee peab andma oma panuse teavitamiskampaaniatesse ja kohtumistesse Bosnia kohaliku tasandi valitud juhtidega, kes omakorda saavad aidata muudatusi läbi viia;

32. märgib, et keerukas haldusstruktuur on üks põhjus, miks kohalikel omavalitsustel ja nende organisatsioonidel on üksnes piiratud määral teavet ELi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta;

33. järeldab, et riiklikku tasandit tuleks tugevdada mitmes pädevusvaldkonnas, eelkõige andes sellele ühise vastutuse kohalike omavalitsuste seaduse eest;

34. kutsub üles võimaldama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kasutamist ka kohaliku omavalitsuse tasandil;

Serbia

35. väljendab rahulolu selle üle, et Serbia parlament kiitis heaks Vojvodina autonoomse piirkonna uue, 1. jaanuaril 2010. aastal jõustunud põhimääruse, millega tugevdatakse Vojvodina piirkondlikke pädevusi, ning märgib, et Serbia teeb integreerumisprotsessis olulisi edusamme. Detsentraliseerimisprotsess on siiani mõnevõrra killustatud ning ministeeriumide pädevusalades on kahetsusväärseid kattumisi. Reformide alal tehakse jõupingutusi piirkondliku tasandi arendamiseks, millel oleks pädevused arengu ja majanduskasvu valdkonnas, kuid rakendamise osas on veel ebaselgusi. Haldussuutlikkuse tugevdamine, mida teostas Serbia omavalitsuste liit (3) rahvusvahelise abiga, on komitee arvates oluline ressurss kohalike omavalitsuste ajakohastamiseks;

36. viitab sellele, et integratsiooniprotsessiga peavad kaasnema sisemised reformid ühiskonna kõikidel tasanditel;

37. tervitab, et 2009. aasta märtsis loodud Serbia Vabariigi haldusalase detsentraliseerimise nõukogule (National Council for Decentralisation of the Republic of Serbia) tehti ülesandeks koostada eksperdirühma abiga ulatuslik Euroopa standarditele vastav haldusalase detsentraliseerimise strateegia. See võib aidata hoogustada edasist reformiprotsessi;

38. tervitab kohalike omavalitsuste institutsiooniliseks tugevdamiseks tehtud edusamme. Kindel rahastamine, millega saab arvestada, on haldussuutlikkuse suurendamise kõrval üks põhilisi valdkondi, kus on vaja võtta meetmeid, et kohalikud omavalitsused vastaksid täielikult Kopenhaageni kriteeriumidele stabiilsete avalik-õiguslike asutuste kohta. Lähitulevikus on oluline küsimus tagastada kinnisvara kohalikele omavalitsustele ning anda neile võimalus vara omandamiseks;

39. märgib, et hoolimata sellest, et Serbial on tulude ja kulude ühtlase jaotamise süsteem, on mitmetel kohalikele omavalitsustel raskusi teenuste baastaseme hoidmisega. Reforme on vaja ka omafinantseerimise määra tõstmiseks kohalikes omavalitsustes. Seda saab saavutada, kui rahastamisel rakendada põhimõtet, et uute pädevusvaldkondade kulud kaetakse riigi vahenditega;

40. tervitab Serbia algatust lihtsustada kohalikel omavalitsustel keskkonna valdkonna meetmete võtmist keskkonnamaksudel põhineva keskkonnafondi abil. See on hea näide meetmete kohta, mis hõlbustavad kohalike omavalitsuste kohanemist ELiga. Osa nimetatud maksutuludest läheb kohalikele omavalitsustele sihtotstarbeliste tuludena, mida võib muu hulgas kasutada vajaliku pädevuse arendamiseks keskkonnamõju hindamise valdkonnas;

41. leiab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit nähakse enamasti vahendina Serbia keskvalitsuse reformimiseks ning suuremate investeeringute võimaldamiseks infrastruktuuri. Sellise rõhuasetusega seoses on kahetsusväärne, et vaid väga piiratud osa läheb hädavajalikeks meetmeteks, näiteks kohaliku tasandi haldussuutlikkuse suurendamiseks;

42. tervitab Serbia parlamendi 31. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Srebrenicas 1995. aasta juulis toimunud sündmuste kohta. Resolutsioonis mõistetakse hukka seal toimunud veresaun. Resolutsiooni vastuvõtmine on oluline samm oma ajaloo ümberhindamisel. Serbia valitsus edastab sellega positiivse signaali leppimiseks, Serbia-siseseks arenguks ja ka edasiseks lähenemiseks Euroopa Liidule;

Kosovo (4)

43. tervitab stabiliseerumist Kosovos. Rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas suure rühma ELi riikide jõupingutused on aidanud saavutada jätkusuutliku õigusriigi ja kodanike suurema julgeoleku. Samas leidub arengutes suurema stabiilsuse suunas jooni, mis meenutavad olukorda Bosnias ja Hertsegoviinas ning on oht etnilise lõhe tekkimiseks, mis võib tulevikus integreerumist raskendada. See võib raskendada integreerumisprotsessi selles riigis, kus ühiskonna haridustase on madal ning avalik-õiguslikud asutused veel vähe arenenud;

44. rõhutab õigusriigi põhimõtete järgimise olulisust Kosovos ning leiab, et rahvusvahelisel kohalolekul Kosovos on otsustav roll riigi etniliste rühmade rahuliku kooseksisteerimise nimel tehtud jõupingutustes;

45. tervitab kohalike omavalitsuste reformialgatust ja detsentraliseerimisprotsessi Kosovos;

46. näeb, et Kosovo praeguse arengu tulemusena tekib veel hulk etnilisusel põhinevaid kohalikke omavalitsusi. See tähendab samas suuremat vajadust kohalikul tasandil toimuva dialoogi järele. Kõnealuse arengu tulemusel hakkavad eelkõige kohaliku tasandi koostööstruktuurid etendama olulist rolli nimetatud tasandi koostöö innustamisel. Sellistes jõupingutustes võiksid ühised IPA-projektid toimida sillana. Kosovo edasise arengu jaoks ning arvestades nii riigi piiratud ühiskondlikke ressursse kui ka institutsioonide olulist rolli sotsiaalse solidaarsuse ja üldhuviteenuste universaalsuse edendamisel, on äärmiselt oluline vältida etnilistel põhjustel dubleeritud asutusi, nagu koolid ja haiglad. Need sümboliseerivad poliitilist ebaõnnestumist ja riiklike vahendite halba kasutamist ning suurendaksid vaid etnilist lõhet;

47. soovitab pöörata tähelepanu Kosovo suutlikkuse parandamisele hariduse valdkonnas, et Kosovo võiks saada kasu oma elanikkonna demograafilisest koosseisust. On küllaltki suur oht, et suur osa praegusest noorte põlvkonnast emigreerub pärast kooli lõpetamist;

48. rõhutab asutuste haldussuutlikkuse olulisust riigi piiratud ühiskondlike ressursside tõhusa kasutamise jaoks. Samal ajal saab ressursse vabastada nt tervishoiu parandamiseks;

49. toetab komisjoni seisukohta, et äsja vastu võetud riigihangete seaduse rakendamise parandamiseks on vaja ulatuslikke jõupingutusi hariduse valdkonnas;

50. soovitab kasutada IPA-programmi ressursina haldussuutlikkuse ulatuslikuks parandamiseks riigis. Selle abil saab riigis parandada arusaamist ühinemisnõuetest ning ELiga ühinemisega kaasnevatest hüvedest;

Montenegro

51. tervitab Montenegro otsustavust integreerumisprotsessis, mis peegeldub valitsuse ja kohalike omavalitsuste esindajate ametlikus dialoogis, milleks saadakse kokku mitu korda aastas;

52. jagab komisjoni seisukohta, et Montenegro avalikus halduses on kõigil tasanditel vältimatult vaja haritud inimressurssi. Selle tulemusena on valitsus suunanud oma vahendid koordineerimiseks, milles kohalik tasand on hästi esindatud. See on andnud häid tulemusi nii reformiprotsessi tempo osas kui ka riigi suutlikkuse osas välisrahastajate jõupingutuste koordineerimisel. Kõik see on olnud võimalik tänu sellele, et IPA-programm on olnud kohalike omavalitsuste tähelepanu keskmes;

53. märgib, et kohalikes omavalitsustes käimasolevatele reformidele on hoolimata pikaleveninud reformiprotsessist eelnenud ulatuslik arutelu nii linnapea rolli kui ka kohalike omavalitsuste vabatahtliku partnerluse üle, et parandada valmisolekut struktuurifondide toetusteks;

54. tervitab karmimat õigusakti, mille kehtestamise eesmärk oli piirata korruptsiooni nii kohalikel valimistel kui ka üldiselt, kasutades selleks sagedasemaid väliskontrolli;

55. märgib, et kohalikud omavalitsused ei saa maksumäärade osas kuigi palju kaasa rääkida, mis omakorda avaldab mõju kohalikule isevalitsemisele;

56. märgib lisaks, et kolm aastat, mida on vaja esimeste ühinemiseelse abi rahastamisvahendist rahastatavate projektide rakendamisfaasi jõudmiseks (kavandamisest käivitamiseni), on vastuvõetamatult pikk aeg. Ehkki järgmistel aastatel on IPA toetuse saamise ettevalmistusperiood lühem, tuleks eeskirju lihtsustada, et seda aega lühendada;

Island

57. toetab Euroopa Komisjoni soovitust alustada ühinemisläbirääkimisi Islandiga ning võimaldada talle ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames ühinemiseelset rahalist toetust.

Brüssel, 9. juuni 2010 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) www.aii-ps.org

(2) Kagu-Euroopa kohalike omavalitsuste liitude võrgustik

(3) Linnade ja Omavalitsuste Alaline Konverents

(4) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244/99 alusel.