Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang – digipööre piiriülese õigusalase koostöö vallas

A. Vajadus meetmete järele

Mis on probleem ja miks on tegemist ELi tasandi probleemiga?

Kaks probleemi, mida käsitletakse, seisnevad selliste digivahendite puudumises, mis toetaksid täielikult I.koostööd eri ELi riikide õigussüsteemide vahel (piiriülene õigusalane koostöö) ja II.inimeste/organisatsioonide suutlikkust kasutada vajaduse korral teiste ELi riikide õigussüsteeme (piiriülestes kohtuasjades õiguskaitse kättesaadavust hõlbustavate digivahendite puudumine). Praegu toimub teabevahetus piiriülestes kohtuasjades peamiselt paberil. Kui on olemas digitaalne sidekanal, kasutatakse seda üksnes soovi korral; e-allkirju ja -templeid ei tunnustata kõikjal, kuna nende liikides (st lihtne, täiustatud või kvalifitseeritud e-allkiri või -tempel) ei ole kokku lepitud. See olukord mõjutab nii piiriüleste kohtumenetlustega seotud kohtuid / pädevaid asutusi kui ka füüsilisi/juriidilisi isikuid, sest põhjustab viivitusi ning suurendab kulusid ja halduskoormust neid puudutavate kohtuasjade menetlemisel. See on ka vastuolus tänapäevase elu üldise digiteerimisega (eriti era- ja ärisektoris), mida COVID-19 pandeemia on veelgi kiirendanud.

Mida tahetakse saavutada?

Algatuse üldeesmärk on parandada õiguskaitse kättesaadavust ja piiriülese õigusalase koostöö tõhusust. Selleks on kavas luua digitaalne sidekanal, mis võimaldab piiriülese õigusalase koostöö menetlustes tõhusalt kasutada digivahendeid.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaarsus)?

Piiriülesed kohtuasjad jäävad väljapoole liikmesriikide õigussüsteemide haaret, sest riigisisesed kohtumenetlused ei saa ulatuda riigipiiridest kaugemale. Seega ei saa liikmesriigid ise algatuse eesmärki piisavalt ühtlustatud viisil saavutada ja seda on võimalik teha üksnes liidu tasandil.

B. Lahendused

Millised on poliitikavariandid eesmärkide saavutamiseks? Kas on olemas eelistatud variant? Kui ei, siis miks?

Peamisi poliitikavariante on kaks – mitteseadusandlik variant ja seadusandlik variant, millel on mitu allvarianti. Mitteseadusandlik variant Komisjon võtaks vastu soovituse, mis julgustaks liikmesriike võimaldama digivahendite kasutamist piiriülese õigusalase koostöö menetlustes. Komisjon jätkaks ka olemasolevate IT-süsteemide edasiarendamist, ilma et ta näeks ette õigusliku aluse nende kasutamiseks piiriülestes kohtuasjades. Seadusandlik variant Komisjon võtaks vastu määruse digivahendite kasutamise kohta õigusalases koostöös ja õiguskaitse kättesaadavamaks muutmisel, sealhulgas e-allkirjade ja -templite kehtivuse ja tunnustamise kohta, ning videokonverentside kasutamise kohta kaugistungiteks tsiviil-, kaubandus- ja kriminaalasjades. Kehtestataks sätted, mis tagavad e-dokumentide aktsepteerimise ja õigusliku kehtivuse ning sisaldavad piiriülesele teabevahetusele esitatavaid andmekaitsenõudeid. Allvariandid Seadusandliku variandi allvariandid on järgmised: –digitaalse sidekanali vabatahtlik või kohustuslik kasutamine liikmesriikide kohtute / pädevate asutuste ning justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste ja ELi organite vaheliseks teabevahetuseks, kui see on asjakohane; –elektroonilise teabe vabatahtlik või kohustuslik vastuvõtmine füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt piiriülestes kohtuasjades; –usaldusteenuste reguleerimata jätmine või reguleerimine. Eelistatud poliitikavariant Eelistatud on seadusandlik variant, millel on järgmised omadused: digitaalse sidekanali kohustuslik kasutamine, elektroonilise teabe kohustuslik vastuvõtmine füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning usaldusteenuste reguleerimine.

Millised on eri sidusrühmade seisukohad? Kes toetab millist poliitikavarianti?

Enamik liikmesriike ja vabaühendusi, kellega konsulteeriti, toetavad seadusandlikku varianti, mis näeb ette digikanali kohustuslikku kasutamist teabevahetuseks kohtute / pädevate asutuste vahel ning justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste ja ELi organitega ning kohustuslikku elektroonilist teabevahetust füüsiliste/juriidiliste isikutega piiriülestes menetlustes. Toetatakse ka videokonverentsi kasutamist piiriülestes kohtuasjades.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel juhul peamiste poliitikavariantide) eelised?

Kuna see võib tunduvalt vähendada piiriülestes kohtumenetlustes osalemise kulusid ja tänu kiiremale teabevahetusele lühendada menetluste kestust, tooks algatus otsest kasu füüsilistele ja juriidilistele isikutele (sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele), keda eri ELi õigusaktid mõjutavad. Kohtute / pädevate asutuste vaheline ning füüsiliste/juriidiliste isikutega toimuv elektrooniline teabevahetus aitab kohtuasjade menetlemist automatiseerida ning kaotab vajaduse dokumente skaneerida, printida ja käsitsi registreerida. Hinnanguline aastane kogusääst ·Algatus tooks kasu ametiasutustele, sest vähendaks nende halduskoormust. Keskmine üldine aastane sääst ELi tasandil on hinnangute kohaselt 23 372 900 eurot postikuludelt ja 2 216 160 eurot paberikuludelt – see teeb kokku 25 589 060 eurot. ·Füüsilised ja juriidilised isikud säästavad 4 098 600 eurot postikuludelt ja 388 800 eurot paberikuludelt. ·Kohtumenetluse kestus: kuna vähem dokumente saadetakse postiga, lüheneb keskmine saatmisaeg nulli päevani, mis toob kaasa menetluste kestuse aastase lühenemise kokku 15 389 999 päeva võrra. ·Füüsilised ja juriidilised isikud säästavad keskmise saatmisaja pealt 2 700 000 päeva. ·Säästetud tööaeg: kohtute / pädevate asutuste tasandil säästetakse menetlemisaja pealt 874 inimtööaastat. ·Paber: säästetakse 181 448 100 standardlehte 80 g A4 trükipaberit, sellest 31 833 000 säästavad füüsilised ja juriidilised isikud. Tekib positiivne majanduslik mõju teatavat liiki ettevõtjatele: IT-nõustamisteenuste osutajatele, videokonverentsiseadmete ja muude kaugsidevahendite tootjatele, interneti- ja telekommunikatsiooniteenuse osutajatele, pilvsalvestusteenuste osutajatele ning arhiveerimisteenuste osutajatele. Nende ettevõtjate tulud eeldatavasti suurenevad. Printimis- ja postikuludeta paberivabal teabevahetusel on väiksem CO2 jalajälg (nt ühiku kohta 50–90 % väiksem kui samaväärsel tavapostisaadetisel). Videokonverentsi kasutamine kaotab piiriülese menetluse osaliste ühest kohast teise sõitmise vajaduse – videokonverents tekitab vaid 7 % füüsiliste kohtumistega seotud CO2 heitest.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Elektrooniliste tõendite digitaalse vahetussüsteemi (eEDES) ja dokumentide kättetoimetamise / tõendite kogumise IT-süsteemide laiendamisega kogu eelistatud (seadusandliku) variandi kohaldamisalasse kuuluvale teabevahetusele kaasneks ühekordsete kogukuludena 18 700 000 eurot viie aasta jooksul. See tähendab 3 740 000 eurot investeeringuid aastas. Iga-aastased jooksvad kulud (hooldus- ja tugikulud), mis on seotud IT-süsteemi käitamisega EL 27 tasandil, on hinnanguliselt 8 100 000 eurot, st 3 inimtööaastat liikmesriigi kohta x 100 000 eurot.

Milline on mõju VKEdele ja konkurentsivõimele?

Menetlusaja lühendamine ja menetluskulude vähendamine tooks ELi ettevõtjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) reaalset kasu. Need ettevõtjad saaksid kasu ka suuremast õiguskindlusest ja parematest võimalustest oma õigusi maksma panna, kui nad tegutsevad teistes ELi riikides.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Ei ole. Euroopa Komisjoni pakutava IT-süsteemi käitamine nõuab jooksvaid kulusid, mis on liikmesriigi kohta alla 300 000 euro aastas.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Algatusel on positiivne mõju põhiõigustele ja digitaalsele ühtsele turule, sest see lühendab kohtumenetluste kestust ja suurendab digivahendite kasutamist üldiselt.

Proportsionaalsus?

Eelistatud poliitikavariant ei nõuaks selliste meetmete võtmist, mis koormaksid liikmesriike rohkem, kui on algatuse eesmärkide saavutamiseks vajalik. Liikmesriikide valitsused peaksid üksnes rakendama meetmeid, mis tagavad digivahendite loomise ja toimimise teabe vahetamiseks piiriülestes kohtuasjades.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?