Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 393/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Méditerranée“

PGI-FR-A1154-AM03

Teate kuupäev: 1. juuli 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti 4 on lisatud viide 2019. aasta oktoobri ametlikule geograafilisele koodile. Sellega tunnustatakse ja kehtestatakse kommuunide loetelu riigi tasandil departemangude kaupa. See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale INSEE avaldatud ametliku geograafilise koodi 2019. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õigusliku määratlemise. Koonddokumenti on täiendatud selle viitega punktis „Geograafiline piirkond“.

2. Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähisega „Méditerranée“, millele vajaduse korral lisatakse geograafilise üksuse nimi „Comté de Grignan“ või „Coteaux de Montélimar“, hõlmatud veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide loetellu on lisatud järgmised 18 sorti:

„’Artaban N’, ’Assyrtiko B’, ’Cabernet blanc B’, ’Cabernet cortis N’, ’Floreal B’, ’Monarch N’, ’Muscaris B’, ’Nebbiolo N’, ’Pinotage N’, ’Prior N’, ’Sauvignac B-Rs’, ’Solaris B’, ’Soreli blanc B’, ’Souvignier gris B’, ’Verdejo B’, ’Vidoc N’, ’Voltis B’, ’Xinomavro N’.“

Koonddokumendi punkti „Peamised veiniviinamarjasordid“ ja tootespetsifikaadi I peatüki punkti 5 on täiendatud, et võtta arvesse nende uute sortide kasutuselevõttu. Need on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes vastupidavad sordid, mis võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid. Need sordid vastavad kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks kasutatavatele sortidele ilma veini omadusi muutmata. Nende uute resistentsete sortide valik ei sea kahtluse alla seose tõendamist territooriumiga.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Méditerranée

2. Geograafilise tähise tüüp:

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Vaiksed punased, roosad ja valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Toodetavaid veine iseloomustab puuviljaline aroom, mille intensiivsus ja laad varieeruvad olenevalt viinamarjasortidest, millest neid valmistatakse, ning kasutatavatest tehnoloogiatest.

Punaste veinide puhul, mille värvus on tavaliselt rohkem või vähem intensiivne granaatpunane, tehakse ekstraheerimised, et säilitada mahedaid tekstuure, mis jätavad suhu küpseid ja magusaid tanniine.

Roosad veinid on kahvaturoosa värvusega, mis olenevalt pressimisprotsessist on rohkem või vähem intensiivne. Valgetel veinidel, mis on enamasti kahvatukollase värvusega, on tavaliselt rohelisi helke. Valgete ja roosade veinide puhul võimaldab eri tegurite kombinatsioon (maatükkide valik happesuse säilitamiseks, viinamarjasordid ja temperatuuri reguleerimise tehnoloogia) säilitada tasakaalu puuviljasuse, kontsentreerituse ja värskuse vahel.

Nende veinide puhul on järgitud ühenduse õigusaktides kindlaks määratud analüütilisi kriteeriume.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. punased, roosad ja valged kvaliteetvahuveinid

LÜHIKIRJELDUS

Kvaliteetvahuveinid valmistatakse kõige vähem alkohoolsetest kuveedest, mis on kõige elavamad. Neil on samasugused värvusnüansid ja organoleptilised omadused nagu vaiksetel veinidel, kuid need on värskemad, peenekoelisemad ja püsivama järelmaitsega, mille toovad esile väikesed ja elegantsed mullid.

Nende veinide puhul on järgitud ühenduse õigusaktides kindlaks määratud analüütilisi kriteeriume.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätetatud kohustustest.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 120 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse ja neid töödeldakse ning geograafilise tähisega „Méditerranée“ hõlmatud vaiksed veinid valmistatakse Alpes de Haute Provence’i, Hautes-Alpesi, Alpes-Maritimesi, Ardèche’i, Bouches-du-Rhône’i, Drôme’i, Vari, Vaucluse’i, Corse-du-Sudi ja Haute-Corse’i departemangudes ning Isère’i, Loire’i ja Rhône’i departemangu järgmistes kommuunides:

— Isère’i departemang: kõik kommuunid Roussilloni, Vienne-Nord’i ja Vienne-Sudi kantonites ning Saint-Lattier’ kommuun Saint-Marcellini kantonis;

— Loire’i departemang: kõik kommuunid Pélussini kantonis, Tartaras’, Saint-Josefi, Saint-Martin-la-Plaine’i, Génilaci, Dargoire’i ja Châteauneuf’i kommuunid Rive-de-Gier’ kantonis, Chagnon’i ja Cellieu kommuunid La Grand-Croix’ kantonis;

— Rhône’i departemang: Échalas’ ja Saint-Jean-de-Touslas’ kommuunid Givors’i kantonis, Condrieu, Tupin-et-Semons’, d’Ampuis’, Saint-Romain-en-Gali, Loire-sur-Rhône’i, Trèves’i, Les Haies’, Longes’i, Saint-Cyr-sur-le-Rhône’i, Sainte-Colombe’i kommuunid Condrieu kantonis, Rontaloni, Saint-Didier-sous-Riverie, Saint-Maurice-sur-Dargoire’i, Saint-Sorlini ja Soucieu-en-Jarresti kommuunid Mornant’ kantonis.

Eespool määratletud geograafilist piirkonda kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega „Méditerranée“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade korjamise ja töötlemise ning nende veinide valmistamise suhtes, välja arvatud Drôme’i departemangus, kus neid toiminguid ei tohi teha järgmiste kommuunide territooriumil: Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d’Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny, Véronne.

7. Peamine veiniviinamarjasort/peamised veiniviinamarjasordid

’Alicante Henri Bouschet N’ (tume)

’Aligoté B’ (hele)

’Alphonse Lavallée N’ (tume)

’Aléatico N’ (tume)

’Aramon N’ (tume)

’Aramon blanc B’ (hele)

’Aramon gris G’ (hall)

’Aranel B’ (hele)

’Arinarnoa N’ (tume)

’Artaban N’ (tume)

’Assyrtiko B’ (hele)

’Aubun N’ (tume) – ’Murescola’

’Barbaroux Rs’ (roosa)

’Biancu Gentile B’ (hele)

’Bourboulenc B’ (hele) – ’Doucillon blanc’

’Brun argenté N’ (tume) – ’Vaccarèse’

’Cabernet blanc B’ (hele)

’Cabernet cortis N’ (tume)

’Cabernet franc N’ (tume)

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Caladoc N’ (tume)

’Calitor N’ (tume)

’Cardinal Rg’ (punane)

’Carignan N’ (tume)

’Carignan blanc B’ (hele)

’Chambourcin N’ (tume)

’Chardonnay B’ (hele)

’Chasan B’ (hele)

’Chasselas B’ (hele)

’Chasselas rose Rs’ (roosa)

’Chatus N’ (tume)

’Chenanson N’ (tume)

’Chenin B’ (hele)

’Cinsaut N’ (tume) – ’Cinsault’

’Clairette B’ (hele)

’Clairette rose Rs’ (roosa)

’Clarin B’ (hele)

’Colombard B’ (hele)

’Cot N’ (tume) – ’Malbec’

’Couderc noir N’ (tume)

’Counoise N’ (tume)

’Danlas B’ (hele)

’Egiodola N’ (tume)

’Floreal B’ (hele)

’Gamaret’

’Gamay Fréaux N’ (tume)

’Gamay N’ (tume)

’Gamay de Bouze N’ (tume)

’Gamay de Chaudenay N’ (tume)

’Ganson N’ (tume)

’Gewurztraminer Rs’ (roosa)

’Gramon N’ (tume)

’Grenache N’ (tume)

’Grenache blanc B’ (hele)

’Grenache gris G’ (hall)

’Gros Manseng B’ (hele)

’Gros vert B’ (hele)

’Jurançon noir N’ (tume) – ’Dame noire’

’Listan B’ (hele) – ’Palomino’

’Lival N’ (tume)

’Lledoner pelut N’ (tume)

’Macabeu B’ (hele) – ’Macabeo’

’Marsanne B’ (hele)

’Marselan N’ (tume)

’Mauzac rose Rs’ (roosa)

’Melon B’ (hele)

’Merlot N’ (tume)

’Merlot blanc B’ (hele)

’Meunier N’ (tume)

’Mollard N’ (tume)

’Monarch N’ (tume)

’Monerac N’ (tume)

’Mourvaison N’ (tume)

’Mourvèdre N’ (tume) – ’Monastrell’

’Muscardin N’ (tume)

’Muscaris B’ (hele)

’Muscat Ottonel B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat d’Alexandrie B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat de Hambourg N’ (tume) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains blancs B’ (hele) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains rouges Rg’ (punane) – ’Muscat’, ’Moscato’

’Nebbiolo N’ (hele)

’Nielluccio N’ (tume) – ’Nielluciu’

’Petit Manseng B’ (hele)

’Petit Verdot N’ (tume)

’Picardan B’ (hele) – ’Araignan’

’Pinot blanc B’ (hele)

’Pinot gris G’ (hall)

’Pinot noir N’ (tume)

’Pinotage N’ (tume)

’Piquepoul blanc B’ (hele)

’Piquepoul gris G’ (hall)

’Piquepoul noir N’ (tume)

’Plant droit N’ (tume) – ’Espanenc’

’Portan N’ (tume)

’Prior N’ (tume)

’Ravat blanc B’ (hele)

’Ribol N’ (tume)

’Riesling B’ (hele)

’Riminèse B’ (hele)

’Rosé du Var Rs’ (roosa)

’Roussanne B’ (hele)

’Sauvignon B’ (hele) – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ (hall) – ’Fié gris’

’Sciaccarello N’ (tume)

’Semillon B’ (hele)

’Seyval B’ (hele)

’Solaris B’ (hele)

’Soreli B’ (hele)

’Souvignier gris Rs’ (roosa)

’Syrah N’ (tume) – ’Shiraz’

’Tannat N’ (tume)

’Tempranillo N’ (tume)

’Terret gris G’ (hall)

’Terret noir N’ (tume)

’Tibouren N’ (tume)

’Téoulier N’ (tume)

’Ugni blanc B’ (hele)

’Valdiguié N’ (tume)

’Varousset N’ (tume)

’Verdejo B’ (hele)

’Vermentino B’ (hele) – ’Rolle’

’Vidoc N’ (tume)

’Villard blanc B’ (hele)

’Villard noir N’ (tume)

’Viognier B’ (hele)

’Voltis B’ (hele)

’Xinomavro N’ (tume)

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Geograafilise piirkonna eripärad

Kaitstud geograafilise tähisega „Méditerranée“ hõlmatud geograafiline piirkond hõlmab Prantsusmaa kagupoolset veerandikku.

See territoorium koosneb mitmesugustest pinnavormidest, mida raamivad kõrged mäetipud nii mandril kui ka Korsikal.

Orud, platood ja mäenõlvad asuvad külg külje kõrval ümbruses, mis on alati vahemereline. Sellest ühisest ajaloost annavad tunnistust arhitektuur, maastikud, kultuur ja tavad.

Seda ajalugu on kujundanud Vahemeri, olgu siis geoloogilisest vaatevinklist (erinevad mere sissetungid praegusele kontinendile), ajaloolises ja kultuurilises plaanis (kreeklaste, seejärel roomlaste ja genualaste mõju Korsikal) ning eelkõige mis puudutab kliimat.

Vahemere kultuur avaldub tänapäeval eluviisides (toitumine, oliiviõli ja lavendli piirkond) ning maastikes, kus võib näha põuakindlat taimestikku ja reljeefe, mis raamivad orge, kus sai areneda põllumajandus nii, et optimeeriti väheste veevarude kasutamist.

Selles piirkondlikus tervikus, mida iseloomustab niisugune Vahemere mõju, eristatakse Korsikat, Provence’i, Lõuna-Alpe, Rhône’i jõe orgu ja seda piiravaid pinnavorme.

Vahemereline kliima hõlmab eriliste tuulte süsteemi, milles esinevad meretuul – Lioni lahel ja Provence’is puhuv niiske lõunatuul, mis muudab äärmusliku temperatuuri mõõdukamaks – ning mistraal – kuiv ja mõnikord väga tugev tuul, mis puhub Rhône’i jõe teljel põhjast lõunasse, aidates kaasa sellele, et viinamarjaistandustes säilib hea sanitaarne olukord.

Kogu piirkonnas on erakordselt palju päikest ja väga kõrge temperatuur.

Need territoriaalsed olud on loomulikult loonud Vahemere piirkonna identiteedi, mida iseloomustab soe, kuiv ja tuuline kliima ning pigem lubjakivimullad, mis on looduslikult hästi kuivendatud, kusjuures viinamarjaistanduste eripära on see, et need on rajatud mäemassiivide lähedusse või kõrgustesse. Selline olukord soodustab viinapuude arengut.

8.2. Toote eripära

Kaitstud geograafilise tähise „Méditerranée“ eripära põhineb geograafilisel asendil, aga ka ajaloolistel juurtel. Viinapuid nagu ka oliivipuid istutasid siia foiniiklased juba 6. sajandil enne Kristust ning seda Rhône’i jõe orgu ja foiniikia linna Massalia – tänapäeval enam tuntud Marseille’ nime all – ümbrusesse. Veinikaubandust arendasid need Kreeka teerajajad, kes suutsid ära kasutada Massalia sadama ja Rhône’i kui peamise ühendustelje strateegilist asendit, et vedada amforaid, mis sisaldasid „uut ja eksootilist kreeka jooki, mida valmistati kääritatud viinamarjamahlast“. Viinamarjade kasvatamine hoogustus Rooma okupatsiooni päevil ning tõelise hoo sai see sisse keskajal Lyonis ja Marseille’s ning Korsikal genualaste mõju all.

Kaitstud geograafilise tähisega „Méditerrannée“ hõlmatud geograafilise piirkonna looduslikud trumbid on soodustanud viinamarja kui kultuuri kasvatamist. Selle piirkonnaga lahutamatult seotud veinikultuur on võimaldanud viinamarjakasvatajatel oma oskusteavet pidevalt edasi arendada. See põhineb avatud sortide segul, mida siiski iseloomustab teatav hulk põhisorte, mida võib sellest geograafilisest piirkonnast leida.

Vaikseid punaseid veine iseloomustab nende värvuse suur intensiivsus ja tanniinide paindlikkus. Lõhnabukett on puuviljane (punased marjad või küpsed puuviljad), mõnikord vanilli- ja röstimisnootidega.

Tänu looduslike tegurite domineerimisele valitseb valgete ja roosade veinid puhul tasakaal puuviljasuse, kontsentreerituse ja värskuse vahel.

Kvaliteetvahuveinid valmistatakse kõige vähem alkohoolsetest kuveedest, mis on kõige elavamad. Neil on samad omadused nagu vaiksetel veinidel, kuid need on värskemad ja nende lõhnabukett on peenem.

Tõendid vahuveinide tootmise kohta kaitstud geograafilise tähisega „Méditerranée“ hõlmatud piirkonnas pärinevad keskajast. Hiljutine tootmine on märkimisväärselt kasvanud alates 1909. aastast, kui Bouches du Rhône’i departemangus loodi ettevõtja Royal Provence (Tête Noire), mis toodab praegu peaaegu 4 000 000 pudelit. See tootmine on säilinud ka nimetatud territooriumi teistes osades. Ardèche’is eelistatakse sorte ’Marsanne B’ ja ’Roussanne B’ ning ’Chardonnay B’, mida Ardèche’i viinamarjakasvatajad on tootnud ja veiniks teinud 25 aastat. Drôme on alates 1980. aastatest kasutanud ka sorti ’Chardonnay B’ koos sortidega ’Viognier B’ ja ’Muscat à petits grains B’ valgeteks veinideks ja ’Syrah N’ roosadeks veinideks. Korsika tootis 20. sajandi alguses veini „vinu Forzatu“ (le vin forcé), hiljem turustas ühistukelder Les vignerons Corsicans juba 1983. aastal oma esimese vahuveinikuvee, mis oli valmistatud sortidest ’Chardonnay B’ ja ’Meunier N’. Vaucluse’i departemangus tootis kelder Pernes les Fontaines 70. aastatel lauaviinamarju, sh sorti ’Gros vert B’, ja valmistas ise suletud vaadis vahuveini. Unustada ei tohi ka keldri Terres Valdèze põhiveinitoodangut, millega varustatakse Kriteri alates 50. aastatest. Tema turg on nüüd laienenud teistegi ettevõtjateni ja müügimaht ulatub 15 000 hektoliitrini aastas. Hautes Alpesi departemangus on tootmine lokaalsemat laadi, kuid täpselt sama vana, ulatudes 1959. aastasse, ning Alpes de Haute Provence’i departemangus on alates 70. aastatest valmistatud valgeid veine (paljud sordi ’Chardonnay B’ baasil).

Vari departemangus asutati 1952. aastal ettevõtja Les Vins Bréban, millega ühines 1982. aastal Libra. Tootmine arenes tänu neile kiiresti ja on keskendatud roosadele vahuveinidele, näiteks Bouches du Rhône’is.

Seega on nimetatud tootmispiirkonnas selle KGTga veinide valmistamisse kaasatud ligi 200 ettevõtjat, kusjuures pooled keldrid on ühistud ja on umbes 30 müüjat ning toodang on ligi 10 000 hektoliitrit kvaliteetvahuveini.

8.3. Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Niisugune territoorium ja see ajalooline kultuurikogukond on muidugi mõista viinud selleni, et piirkonna veiniettevõtjad on taotlenud oma veini tunnustamist nimetuse „Vin de Pays de Méditerranée“ all. See eesmärk saavutati 1. augustil 1999.

KGT „Méditerranée“ kätkeb endas Vahemere kaguosa kümne departemangu viinamarjakasvatajate oskusteavet. Nende Vahemerest mõjutatud viinamarjaistanduste soodne asukoht, kus ilm on eriti päikeseline ja kus on mitmekesised maa-alad, mis kõik sobivad viinamarjakasvatuseks ja peente veinide tootmiseks, on võimaldanud välja arendada tugeva veinivalmistustraditsiooni.

Vahemereline kliima soodustab viinamarjade korralikku küpsemist tänu sellele, et päikest on palju ja sademeid sobival hulgal. Selle Vahemere-äärse piirkonna eripärased territoriaalsed omadused koos viinamarjasortide valiku ja veinivalmistustehnika valdamisega võimaldavad toota veine, mille kontsentratsioon, puuviljalisus ja värskus on tasakaalus. Viinapuude istutamine alati kõrgete mäemassiivide lähedusse või kõrgustesse ja niiskete lõunatuulte mõju kujutavad endast piirkondlikku eripära, mis annab veinidele nende iseloomuliku värskuse.

Kaitstud geograafilise tähisega „Méditerrannée“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide eripäraks, mida iseloomustab enamikus departemangudes alates 20. sajandi algusest pikaajaline vahuveinide traditsioon, on nende rikkalik kooslus, viinamarjasortide kohanemine territooriumi mitmekesisusega ja selle territooriumi erilised omadused.

Valgete vahuveinide valmistamisel kasutatavad peamised viinamarjasordid on ’Chardonnay B’, ’Ugni blanc B’, ’Grenache blanc B’, ’Vermentino B’ ning roosade vahuveinid puhul, mis moodustavad tänapäeval 2/3 toodangust, ’Cinsault N’, ’Grenache N’, ’Muscat de Hambourg N’ ja ’Syrah N’, mida on segudes palju.

Selline oskusteave varase korje, viinamarjasortide segamise ja territooriumide valiku alal tagab põhiliste kvaliteetveinide elavuse, värskuse ja tasakaalu ning võimaldab saada vahuveine, mille alkoholisisaldus on lõpuks väike.

Kasutatud tootmismeetodid on kas teine kääritamine pudelites või Charmat’ meetod (nn suletud vaadi tehnika), mis on kõige levinum ja kaubanduslikult kõige nõutavam. Asjaolu, et viimane võimaldab veini valmistada kiiresti, teeb sordile iseloomuliku ning kasutatavate sortide lõhnakoostisosa järgimise ja värvi säilitamise (mis on väga oluline eelkõige roosade veinide puhul) hõlpsamaks, samuti hoitakse ka KGTga „Méditerrannée“ hõlmatud veinide identiteeti. Valmistatavad vahuveinid on värsked ja happesed ning suus intensiivsed, nende puhul on tasakaalus elavus ja intensiivne lõhnabukett.

Geograafilise tähisega „Méditerranée“ seotud ambitsioonid, mida tootjad on selgelt väljendanud, seisnevad eksporditurgude arengus.

Niisugune piirkondlik dünaamika, mida KGT „Méditerranée“ endas kannab, on suutnud ühendada hulga ettevõtjaid (253 keldrit, sh 174 erakeldrit ja 79 ühistukeldrit, ning 51 müüjat). Tootmismaht kasvab pidevalt (100 000 hl 2000. aastal, 475 000 hl 2012. aastal).

Nende veinide tuntus on kasvanud nii kohalikul tasandil tänu piirkonna suurele turistide ligitõmbavusele kui ka riiklikul või rahvusvahelisel tasandil tänu Pariisi üldise põllumajanduskonkursi arvukatele auhindadele või paljudele mainimistele veiniteatmikus „Le Guide Hachette des Vins“.

KGT „Méditerranée“ on ka Cannes’i rahvusvahelise filmifestivali kriitikanädala ametlik partner ja varustaja.

KGT „Méditerranée“ on rahvusvaheliselt tunnustatud (44 % toodangust eksporditakse igal aastal) ja seda hindavad turistid, keda on selles piirkonnas palju, eriti suvel. Viimaseid kutsutakse kokkulepetega KGTga „Méditerranée“ hõlmatud veinide tootjate ja kohalike gastronoomiaspetsialistide vahel üles avastama vahemerelise dieedi eeliseid.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“, paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Kaitstud geograafilisele tähisele „Méditerranée“ võib vastavalt käesolevas spetsifikaadis sätestatud tingimustele lisada ühe järgmistest väiksemate geograafiliste üksuste nimedest:

— „Comté de Grignan“,

— „Coteaux de Montélimar“.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on erandina määratletud kaitstud geograafilise tähisega „Méditerranée“ vaiksete veinide valmistamise ja tootmise puhul, hõlmab ühelt poolt järgmiste ringkondade territooriume, välja arvatud nende geograafilises piirkonnas loetletud ringkondade kommuunid:

— Loire’i departemang: Saint-Etienne’i ringkond,

— Rhône’i departemang: Lyoni ringkond,

— Isère’i departemang: Grenoble’i ja Vienne’i ringkond ning teiselt poolt järgmiste ringkondade territooriumid:

— Nîmes’i ja Alèsi ringkond (asuvad Gard’i departemangus),

— Mende’i ringkond (asub Lozère’i departemangus),

— Le Puy-en-Velay ja Yssingeaux’ ringkond (asuvad Haute-Loire’i departemangus),

— Montbrisoni ja Roanne’i ringkond (asuvad Loire’i departemangus),

— Villefranche-sur-Saône’i ringkond (asub Rhône’i departemangus),

— Bourg-en-Bresse’i ringkond (asub Aini departemangus),

— La Tour-du-Pini ringkond (asub Isère’i departemangus),

— Chambéry ja Saint-Jean-de-Maurienne’i ringkond (asuvad Savoie departemangus).

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on erandina määratletud kaitstud geograafilise tähisega „Méditerranée“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide valmistamise puhul, kui sellele tähisele on lisatud või mitte ühe punktis 2 nimetatud väiksema geograafilise üksuse nimetus, koosneb eespool nimetatud territooriumidest ning on laiendatud Aini ja Savoie departemangudele.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-207485f2-babd-4ddf-a9ea-da697f56f434

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.