[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.1.2009

KOM(2008) 902 lõplik

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

liikmesriikide 2007. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

liikmesriikide 2007. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel

SISUKORD

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE liikmesriikide 2007. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel 1

1. Sissejuhatus 3

2. Kokkuvõte liikmesriikide aastaaruannetest 3

2.1. Laevastike kirjeldus seoses kalapüügiga 4

2.2. Püügikoormuse vähendamise kavade mõju püügivõimsusele 6

2.3. Koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava ja sihttasemete järgimine 9

3. Püügivõimsuse reguleerimise eeskirjade täitmine. Üldised tulemused 9

3.1. Emamaalaevastiku tulemused (välja arvatud äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevad) 9

3.2. Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike tulemused 9

4. Komisjoni järeldused 10

1. Sissejuhatus

Liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal enne 1. maid aruande[1] selle kohta, milliseid jõupingutusi on eelnenud aastal tehtud püsiva tasakaalu saavutamiseks laevastiku püügivõimsuse ja olemasolevate kalapüügivõimaluste vahel. Liikmesriikide aruanded on avaldatud „Europa” veebisaidil[2]. Komisjon koostas esitatud aruannete ja ühenduse kalalaevastiku registri andmete põhjal 2007. aasta kohta kokkuvõtte, mille ta esitas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele (STECF) ning kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomiteele. Käesoleva aruandega esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile liikmesriikide aruannete kokkuvõtte, millele on lisatud tehniline lisa (I lisa) ja eespool nimetatud komiteede arvamused (II lisa). Lisas on esitatud üksikasjalikud märkused võimsuse reguleerimise kohta[3] koos tabelite ja graafikutega, mis kajastavad ELi kalalaevastiku üldisi suundumusi ja laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava järgimist liikmesriikides. Lisaks sellele on „Europa” veebisaidil avaldatud järgmine ingliskeelne teave:

- kavade järgmise üksikasjalikud tulemused liikmesriikide kaupa;

- ühenduse äärepoolseimate piirkondade tulemused;

- liikmesriikide aruanded.

2. Kokkuvõte liikmesriikide aastaaruannetest

Käesoleval aastal esitas ainult 13 liikmesriiki oma aruande õigel ajal. Kaheksa aruannet hilines kahest nädalast kuni kahe kuuni. Käesoleva aruande koostamise hetkeks ei olnud Ühendkuningriik veel oma aruandeid esitanud. Viivitustele vaatamata esitas komisjon koondaruande eespool nimetatud komiteedele 31. juuliks 2008. Tuleks lisada, et kuigi paljud liikmesriigid järgisid määruse 1438/2003 artiklis 13 sätestatud aruande koostamise juhiseid, ei olnud esitatud teabe kvaliteet käesoleva aruande koostamiseks alati piisav.

Käesolevas aruandes võetakse kokku liikmesriikide kirjeldused oma kalalaevastike kohta, olemasolevate püügikoormuse vähendamise kavade mõju, laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava järgimine liikmesriikides ning kalalaevastiku haldamise süsteemide tugevad ja nõrgad küljed.

Soovides aidata liikmesriikidel ühtlustatult ja hästi põhjendatult analüüsida kalalaevastike ja olemasolevate kalapüügivõimaluste vahelist tasakaalu, palus komisjon kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteel koostada suunised püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu paremaks analüüsimiseks. Komisjon edastas need liikmesriikidele, nõudes, et nad hindaksid püügivõimust kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee esitatud mitmesuguste näitajate alusel. Mõned liikmesriigid ei kasutanud suuniseid, väites, et neil ei olnud piisavalt aega või vastavaid andmeid selle ülesande täitmiseks. Lühikesele tähtajale vaatamata esitasid mõned liikmesriigid mõne näitaja või kõigi nõutud näitajate arvutused.

2.1. Laevastike kirjeldus seoses kalapüügiga

Belgia. Laevastiku tonnaaž vähenes 2007. aasta jooksul veidi ilma riigiabita, samas kasvas üldine võimsus väga vähe. Belgia aruandes kohaldati suuniseid piimtraali kasutava laevastikuosa suhtes, mis on Belgia laevastiku tähtsaim osa. Võimsuse vähene kasutamine ja investeeringute negatiivne tulem (2006. aasta andmete põhjal) osutavad teatavale liigsele püügivõimsusele. Euroopa Kalandusfondi 2007.–2013. aasta programmide käigus nähakse ette täiendavat laevade vanametalliks lammutamist, kuid likvideeritava võimsuse täpseid koguseid ei ole määratletud.

Bulgaaria. Bulgaaria laevastik koosneb peamiselt väikestest laevadest. 2 536 laevast ainult 105 on pikemad kui 12 meetrit. Bulgaaria laevastiku kohta esitatud esimesest aruandest nähtub, et 2007. aasta jooksul suurenes veidi püügivõimsus (ca 1 %). Aruandes on esitatud püügivõimsuse tasakaalu mõne näitaja arvutus vastavalt suunistes esitatud soovitustele, kuid ei ole tehtud mingeid järeldusi seoses laevastiku suurusega.

Taani. Nagu ka eelmistes, alates 2003. aastast esitatud aruannetes, arvutati majandusmudeli (EIAA) abil välja laevade minimaalne arv, mis on vajalik kvootidega lubatud kalakoguste püüdmiseks kaheteistkümnes vastavalt andmekogumismäärusele[4] liigitatud kalalaevastiku osas. Merepäevade arvuks võeti kõnealuste laevade puhul maksimaalne võimalik arv aastas. Leiti, et kalavarude hetkeseisu arvestades on kalalaevastiku kõikides osades erinevates suurusjärkudes liigset püügivõimsust. Vastavalt kõnealusele mudelile peetakse praegust tegutsevate laevade arvu olemasolevate püügivõimalustega tasakaalus olevaks. Tegutsevate laevade arvu on 2006. aastaga võrreldes vähendatud umbes 3 %. Aruandes väideti, et üle 800 laeva kogutonnaažiga 7 143 GT ja 33 456 kW ei tegutsenud 2007. aastal. Püügivõimsust riigiabi toel 2007. aastal ei vähendatud. See viitab püügivõimsuse liigsele suurusele.

Saksamaa: Saksamaa aruandes ei kasutatud suuniseid. Selle asemel kasutati kalalaevastiku osade püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu uurimisel kvalitatiivset bioloogilist lähenemist. Kalalaevastiku osad vastasid MAGP IV raames määratletutele. Aruandes hinnati, kas igas kalalaevastiku osas on püügivõimsuse suundumus kooskõlas peamiste asjaomaste kalavarude arvukuse ja püügitaseme suundumustega. 2007. aasta jooksul vähendati riigiabita veidi püügivõimsust seisevpüüniseid kasutavate laevade, Põhjamere traalerite ja piimtraali kasutavate laevade osas. Kaugpüügilaevastiku püügivõimsus suurenes veidi. Ühe suure traaleri lisandumine selles laevastiku osas tõstis Saksa kalalaevastiku üldist püügivõimsust (11 % brutoregistertonnides ja 3 % kilovattides).

Eesti. Eesti aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Kalalaevastik on jaotatud kolmeks osaks laevade pikkuse, püügivahendite ja püügipiirkondade põhjal. Eesti kalalaevastik peab vähendama tursa lubatud kogupüüki Läänemeres ning rakendama NAFO taastamiskava. Uusi mitmeaastaseid majandamis- ja taastamiskavasid 2007. aastal Läänemeres ega Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) reguleeritavates piirkondades ei kehtestatud.

Kreeka. Kreeka aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. 2007. aasta jooksul jätkati püügivõimsuse vähendamise rahastamist riigiabi toel, mille tulemusena utiliseeriti 1 528 GT ja 8 264 kW. Suurem osa Kreeka kalalaevastikust koosneb väikestest rannapüügilaevadest, millel kasutatakse mitmesuguseid seisevpüüniseid.

Hispaania. Hispaania aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Hispaania jätkas riiklike vahendite kasutamist kalalaevastiku püügivõimsuse vähendamiseks, üle 9 000 GT ja 21 000 kW lammutati 2007. aasta jooksul vanarauaks, kuid aruandes ei esitatud mingeid üksikasju püügi ja laevastiku osade kohta, kus kõnealune utiliseerimine läbi viidi. Kalalaevastikku hallatakse osade kaupa, nagu seda tehti MAGP IV raames.

Prantsusmaa. Prantsusmaa aruanne esitati liiga hilja ning jäi seetõttu koondaruandest välja.

Iirimaa. Iirimaa aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Aruandes väidetakse siiski, et paljud sihtliigid on väljaspool ohutuid bioloogilisi piire. Kvoodid ja lossitud saagi maht vähenevad palju kiiremas tempos kui püügivõimsus. 2007. aastal laevu ei utiliseeritud, kuid 2008. aastaks on ette nähtud suuremahuline laevade utiliseerimine valge lihaga kalaliikide püügiga tegelevas laevastikuosas.

Itaalia. Itaalia kalalaevastiku püügivõimsus vähenes riigiabi toel aluste vanametalliks lammutamise tõttu. 2007. aastal kanti maha 177 alust kogutonnaažiga 9 422 GT ja mootorite koguvõimsusega 38 372 kW. Itaalia aruanne hõlmas suunistes soovitatutest mõne tasakaalunäitaja arvutusi. Itaalia kalalaevade keskmine püügitegevus väheneb järjekindlalt, 2007. aasta jooksul 131 päeva laeva kohta. Saak püügivõimsuse ühiku kohta, mida mõõdetakse GT x päevade arv, vähenes samuti veidi.

Küpros. Küprose aruandes ei kasutatud suuniseid ega hinnatud püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelist tasakaalu. Küprose laevastiku tonnaaži vähendati 2007. aastal riigiabita 3 % ja püügivõimsust 9 %. Küprose aruandes märgitakse, et laevastiku võimsus suureneb 2008. aastal selle tulemusel, et väikeste kalalaevade staatus muudetakse harrastuslikust kutselise kalapüügi vahendiks.

Läti. Läti aruandes ei kasutatud püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamiseks kõnealuseid suuniseid. Siiski kinnitatakse, et avamere kalalaevastiku (8 laeva) püügivõimsus on olemasolevate kvootidega tasakaalus. Ajavahemikul 2007–2013 on ette nähtud 70 laeva utiliseerimine laevastiku Läänemere osas ja 110 laeva utiliseerimine väikelaevade osas, et kohandada püügivõimsust olemasolevate kvootidega. Riigi abi kasutades utiliseeriti 2007. aastal 17 laeva koguvõimsusega 950 GT ja 2 228 kW.

Leedu. Leedu aruandes esitati mõne näitaja arvutus vastavalt suunistes esitatud soovitustele, kuid ei tehtud mingeid järeldusi seoses laevastiku suurusega. Siiski osutavad esitatud näitajad liigse püügivõimsuse olemasolule Läänemere laevastikuosas. Riigiabiga utiliseeriti 2007. aastal 11 laeva koguvõimsusega 1173 GT ja 1893 kW.

Malta. Malta aruanne hõlmab suunistes soovitatud tasakaalunäitajate arvutusi. Laevastiku suurust peetakse olemasolevatele ressurssidele vastavaks ja vähendamist ette näha ei ole. Kalalaevastikku kuuluvad täis- ja osaajaga töötavad laevad. Aruanne hõlmab ka harrastuspüügilaevu, ehkki need ei ole kutselise kalapüügiga tegelevad laevad ega kuulu ühise kalanduspoliitika reguleerimisalasse. Kalalaevastik koosneb peamiselt alla 12 m pikkustest väikelaevadest, mille arvele langeb 99 % kogu laevastikust. Malta kalalaevastiku püügivõimsus ei muutunud 2007. aasta jooksul võrreldes eelmise aastaga, samuti ei viidatud ühegi liigi püügikoormuse tõusule.

Madalmaad. Madalmaade aruandes oli kasutatud komisjoni soovitatud suuniseid. Aruandes märgiti siiski, et püügimahu ja püügivõimaluste vahelist tasakaalu on raske hinnata, kuna asjaomaste laevastikuosade kohta on keeruline saada analüüsiks vajalikke üksikasjalikke andmeid. Madalmaade aruandes väljendatakse seisukohta, et suunistes esitatud näitajad ei sobi pelaagilise püügi puhul, kuna see on suunatud rahvusvahelistele vetele. Kõnealused näitajad osutavad liiga suurele püügivõimsusele piimtraale kasutavas laevastikuosas. Aasta lõpus rakendatud utiliseerimiskava abil vähendati püügivõimsust 15 % võrra, kuid selle numbrilised tulemused väljenduvad alles 2008. aasta alguse arvudes. Pelaagiliste traalerite laevastikuosas suurenes püügivõimsus 2007. aastal tonnaažilt 7 % ja võimsuselt 12 % võrra pärast seda, kui asendati 2006. aastal vähendatud võimsus.

Poola. Poola aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Pärast kalalaevastiku Läänemere osas 2005. ja 2006. aastal aset leidnud suurt vähendamist järgnes 2008. aastal edasine, kuid tunduvalt väiksem vähendamine. 24 laeva võimsusega 700 GT ja 2 600 kW arvati kalalaevastikust riigiabiga lõplikult välja.

Portugal. Portugali aruandes ei kasutatud suuniseid ega lisatud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Portugali emamaa kalalaevastiku koguvõimsus vähenes 2007. aastal ainult 0,4 %, suurem osa sellest vähendati riigiabi toel.

Sloveenia. Sloveenia aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Sloveenia kalalaevastiku püügivõimsus vähenes mõnevõrra 2007. aasta jooksul riigiabita. Kalalaevastikul on struktuuriprobleeme, eelkõige vanade laevade ja aegunud püüniste tõttu. Vastavalt Vahemere kalavarusid käsitleva määruse sätetele koostatud majandamiskava keskmes on püügivõimsuse reguleerimine ja põhjatraalidega püügi vähendamine.

Soome. Soome aruandes ei kasutatud suuniseid ning see ei hõlmanud kalalaevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hinnangut. Soome kalalaevastiku laevade arv ja võimsus kahanes mõnevõrra 2007. aastal, kuid ühtki laeva riigiabi toel ei utiliseeritud. 2003. aasta 1. jaanuari tasemega võrreldes on püügivõimsus vähenenud 19 % GT ja 12 % kW.

Rootsi. Rootsi aruanne hõlmas suunistele vastavat tasakaalunäitajate hinnangut. Tulemused näitavad, et mõned kalavarud on ülepüütud, suurema osa laevastiku töökoormus on väike ja selle majanduslik tulemuslikkus ei ole rahuldav. See on selge märk liigsest püügivõimsusest ning aruandes seda ka mööndakse. Ajavahemikul 2007–2013 on ette nähtud vähendada põhjalähedasi liike püüdva laevastikuosa püügivõimsust 50 % ja pelaagiliste liikide osa 30 %.

Ühendkuningriik. Ühendkuningriigilt ei olnud käesoleva aruande koostamise ajaks aruannet saadud.

2.2. Püügikoormuse vähendamise kavade mõju püügivõimsusele

Liikmesriigid teatasid erinevate taastamismeetmete ja püügikoormuse vähendamise kavade kohaldamisest 2007. aastal. Liikmesriikide aruannetest ei selgu täpselt, kas püügikoormuse vähendamise kavad on olnud või saavad tõhusaks vahendiks püügivõimsuse ja kalavarude vahelise püsiva tasakaalu saavutamisel. Komisjon on seisukohal, et püügikoormuse vähendamise kavade tulemused kalalaevastike suuruse osas on kesised ning et jõupingutusi tuleb suurendada.

Belgia. Kalalaevastik pidi järgima II lisa[5] kava ja läänerannikuvete püügikoormuse korda. Kogu laevastiku merepäevade arvu ei ületatud, sest teatavad laevad ei kasutanud oma päevi ära. Hoolimata merepäevade arvu piiramisest ei jäänud olemasolevad kvoodid kasutamata. Kammkarpide püügivõimalused kasutati peaaegu täielikult ära. ICES VIII piirkonnas olid eraldatud püügikoormuse mahud siiski ebapiisavad ning kvoote ja püügikoormust tuli Madalmaadega vahetada.

Taani. Taani kalalaevastik peab järgima II lisa meetmeid kui osa tursavarude taastamise kavast. II lisa kohaldamise kõige tähtsam tulemus on püügikoormuse vähendamine keskmiselt 47 % võrreldes 2003. aasta tasemega. Püügipäevade koguarvu vähendati 49 %. Püügipäevade ülekandmine koos individuaalsete ülekantavate kvootide rakendamisega 2007. aastal on põhjustanud ülejäänud püügivõimsuse koondumise palju vähema arvu laevade kätte, samas tegutses osa laevastikust 2007. aastal väga vähe või üldse mitte.

Saksamaa: Püügikoormuse vähendamise kavade mõju kalalaevastikule oli väike nagu 2006. aastalgi, mõjutades peamiselt kalastamist Läänemerel. Täpseid koguseid ei määratletud.

Eesti. Eesti kalalaevastiku Läänemere osa suhtes ei ole kohaldatud püügikoormuse vähendamise kava, kuid selle laevastikuosa suhtes kohaldati Läänemere tursavarude taastamiseks võetud meetmeid. Aruandes ei esitatud siiski hinnangut nende meetmete tõhususe kohta.

Kreeka. Kreeka laevastiku suhtes ei ole kohaldatud ühtki püügikoormuse kohandamise kava.

Hispaania. Kalalaevastikku mõjutasid püügikoormuse vähendamise meetmed, mis võeti Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni piirkonnas uusmeremaa merluusi ja merevähi (IIB lisa) ning süvamereliikide ja -ressursside püügikoormuse vähendamiseks. Vahemere, Cadizi lahe ja Kanaari saarte püügipiirkondade suhtes jäid kehtima riiklikud majandamiskavad. Aruandes teatati süvamereliikide tegeliku püügikoormuse 12%lisest vähendamisest, mis vastab püügikoormuse maksimaalsele nominaalsele 10%lisele vähendamisele. Seevastu suurenes tegelik püügikoormus merluusi ja merevähi taastamise kava raames, kui asjaomasele laevastikuosale anti 2007. aastal täiendavaid merepäevi, pidades silmas laevade lammutamist vanametalliks. Aruandes ei selgitata, millisel määral on riigiabi toel püügivõimsuse lõplik vähendamine ligikaudu 100 aluse ja 9 000 GT võrra seotud selliste püügikoormuse vähendamise meetmetega.

Prantsusmaa. Prantsusmaa aruanne esitati liiga hilja ning jäi seetõttu koondaruandest välja.

Iirimaa. Iiri laevastiku suhtes kohaldatakse mõlemat püügikoormuse vähendamise kava, nii seda, mis võeti vastu lubatud kogupüügi ja kvootide määruse II lisa raames, kui ka seda, mis võeti vastu vastavalt läänerannikuvete püügikoormuse korrale, ehkki kummalgi ei olnud mingit mõju kalalaevastiku püügivõimsusele 2007. aastal. Kalavarude taastamise kavade rakendusalasse jäävad kalavarud (ICES VIa ja VIIa piirkond) on väga mitmekesised. Seetõttu leiab Iiri valitsus, et püügikoormuse vähendamise kavade mõju on keeruline hinnata.

Itaalia. Itaalia kalalaevastiku suhtes ei kohaldatud ühtki püügikoormuse kohandamise kava.

Küpros. Püügikoormuse vähendamise kohustuslikke kavasid Küprose kalapüügi suhtes ei kohaldatud.

Läti. Läti kalalaevastiku suhtes kohaldati Läänemere tursavarude taastamiseks võetud meetmeid, kuid ei ole osutatud, millist mõju need avaldasid püügikoormusele. Tursavarude kehv seisund, vananevad laevad ja suurenevad kütusekulud on sundinud laevaomanikke taotlema laevade utiliseerimise hüvitist.

Leedu. Leedu kalalaevastiku suhtes kohaldati Läänemere tursavarude taastamiseks võetud meetmeid, kuid ei ole osutatud, millist mõju need avaldasid püügikoormusele. Kõnealuse laevastiku vähendamine riigiabiga jätkus 2007. aastal, mil kõige vanemad ja kõige ebatõhusamad laevad lammutati vanarauaks. Kalalaevastiku püügivõimsuse vähendamisel aastatel 2005–2006 oli positiivne mõju majandustulemustele (2006. aasta andmed), kuna suurenes saak ühe laeva kohta.

Malta. Malta laevastiku suhtes ei kohaldatud ühtki püügikoormuse kohandamise kava.

Madalmaad. Kalalaevastik peab Põhjamerel järgima nn merepäevade piirangut (II lisas sätestatud kord). Nende meetmete tagajärjel ei vähenenud tunduvalt piimtraale kasutava laevastikuosa üldine püügivõimsus. Üldine võimsus vähenes 2,9 %, samal ajal vähenes tonnaaž 0,5 %. Lesta ja merikeele varude taastamise piirkonnas rakendatud püügikoormus suurenes 2007. aastal 6 % võrreldes 2006. aastaga, kuid jäi siiski madalamale 2005 aasta tasemest. Selle üks põhjuseid oli püügivahendite muutus, millega kaasnes suurem merepäevade arv. Madalmaad otsustasid rakendada IIA lisa nii paindlikult kui eeskirjad lubavad: püügipäevade ülekandmine ühelt aluselt teisele ja ühest püügiperioodist teise oli lubatud.

Poola. Püügikoormuse vähendamise kava tulemusel vähenes 2007. aastal Läänemere kalalaevastiku püügipäevade arv 2004. aastaga võrreldes 44 %, 24–40-meetriste kutrite osas aga peaaegu 70 %. Ajavahemikul 2004–2007 langes turska püüdvate laevade merepäevade arv 56 %.

Portugal. 2007. aastal jätkati merluusi ja merevähi taastamise kava (lubatud kogupüügi määruse IIB lisa) kohaldamist, kuid aruandes ei teatatud, et selle tulemusena oleks vähendatud püügivõimsust. Siiski märgitakse aruandes, et asjaomased laevad tegid suuri jõupingutusi, sealhulgas peatasid oma tegevuse, et järgida lubatud merepäevade arvu. Sellest hoolimata suurenes siiski üldine tegelik püügikoormus võrreldes 2006. aastaga. 2007. aastal vähenes jätkuvalt nende päevade arv, mis veedeti Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas. Süvamereliikide suhtes kohaldatakse püügikoormuse piiramise riiklikke meetmeid.

Sloveenia. Sloveenia laevastiku suhtes ei kohaldata ühtki püügikoormuse kohandamise kava.

Soome. Soome laevastiku suhtes ei kohaldatud 2007. aastal ühtki püügikoormuse kohandamise kava. Vaatamata püügivõimsuse märkimisväärsele vähendamisele ajavahemikul 2003–2006, on Soome kalalaevastiku üldine püügivõimsus kasvanud 2005. aastast saadik ning 2007. aastal oli see 10 % suurem kui 2003. aastal. Püügivõimsuse suurenemine on leidnud aset pelaagilise kalapüügi osas. Tursapüügiks kasutatavate passiivpüüniste osas vähendati püügivõimsust järk-järgult ning 2007. aastal ei toimunud selles laevastikuosas mingit tegevust triivvõrguga püüdmise keelu tõttu.

Rootsi. Kalalaevastiku suhtes kohaldatakse IIA lisa ning püügikoormus on lubatud kogupüügi vähenemise ja merepäevade väiksema arvu tõttu tasapisi langenud. 2007. aasta oli viimane aasta, mil triivvõrgud olid lubatud. Triivvõrguga püüdmise keelustamise tõttu lammutati riigiabi toel vanarauaks kümme ujuvvõrke kasutavat laeva. Pelaagiliste liikide suhtes kehtestati 2007. aastal individuaalsed kvoodid.

Ühendkuningriik. Ühendkuningriigilt ei olnud käesoleva aruande koostamise ajaks aruannet saadud.

2.3. Koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava ja sihttasemete järgimine

Vastavalt 22. juulil 2008 kasutada olnud ühenduse laevastikuregistri andmetele järgisid kõigi liikmesriikide kalalaevastikud 2007. aasta lõpus oma püügivõimsuste ülempiire. ELi kalalaevastiku püügivõimsuse suundumus näitab püsivat langust. Kõik asjaomased liikmesriigid järgisid emamaalaevastiku sihttasemeid.

3. Püügivõimsuse reguleerimise eeskirjade täitmine. Üldised tulemused

3.1. Emamaalaevastiku tulemused (välja arvatud äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevad)

Vastavalt ühenduse laevastikuregistri andmetele vähenes ühenduse laevastiku üldvõimsus ajavahemikul 2003–2007 kahest järjestikusest laienemisest hoolimata ligikaudu 197 000 GT ja 720 000 kW, mis tähendab ligikaudu 11%-list netovähenemist tonnaažis. EL 15 kalalaevastiku võimsus vähenes 207 000 GT ja 788 000 kW, võrreldes EL 10 kalalaevastiku vähendamisele suuruses 71 000 GT ja 152 000 kW. EL 10 kalalaevastiku võimsuse vähenemine on alates ühinemisest olnud suhteliselt suurem kui EL 15-s ajavahemikul 2003–2007 (26 %, võrreldes 11 %ga mootorivõimsuse puhul). Ajavahemikul 2003–2007 arvati ELi kalalaevastiku koosseisust viie aasta jooksul riigiabi toel välja ligikaudu 198 000 GT ja 638 000 kW (välja arvatud äärepoolseimates piirkondades), millest 25 000 GT ja 81 000 kW arvati koosseisust välja 2007. aastal.

Üldiselt ei ole ELi kalalaevastiku püügivõimsuse netovähenemine siiski piisav, kui arvestada püügivõimsuse vähendamist neutraliseerivaid tehnoloogilisi edusamme ning suurema osa ühenduse kalavarude, eelkõige põhjalähedaste liikide kehva olukorda, mis nõuab äärmuslikku püügikoormuse vähendamist.

Käesoleva aruande lisa tabelites 1 ja 2 on esitatud laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava ja sihttasemete täitmine 31. detsembri 2007 seisuga. Kõik liikmesriigid on neid eeskirju täitnud.

Üksikasjalikud andmed (tabelid ja graafikud) liikmesriikide kalalaevastike püügivõimsuse suundumuste kohta on saadaval „Europa” veebisaidil[6].

3.2. Äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike tulemused

Äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevastike võimsus ja selle muutumine ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2007 on esitatud käesoleva aruande lisa tabelis 4. Tulemustest on näha, et Hispaania ja Portugali äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevastike tonnaaž ja võimsus on märgatavalt vähenenud. Prantsusmaa ülemeredepartemangude osas on aluste koguarv ja nende tonnaaž veidi vähenenud, mootorivõimsus aga suurenenud.

2007. aasta lõpuks ületati veidi sihttaset ainult ühes laevastikuosas 17st äärepoolseimate piirkodade laevastikuosadest. Kõnealune laevastikuosa on CA2 (üle 12 m pikkused alused, mis on registreeritud Kanaari saartel ja kalastavad ühenduse vetes).

4. Komisjoni järeldused

Võrreldes 2003. aastaga, mil liikmesriigid esitasid aruanded esimesest korda, on aruannete kvaliteet pidevalt paranenud, kuid teha on veel palju. Nagu ka varasematel aastatel, ei kirjeldanud enamik liikmesriike oma aruannetes kalalaevastikke seoses kalapüügiga nii, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1438/2003 artikli 13 lõike 1 punktis a, et komisjonil oleks võimalik analüüsida jõupingutuste tulemusi püügimahu ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise püsiva tasakaalu saavutamisel, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 14. Selle asemel keskendusid liikmesriigid kalalaevastike suhtes rakendatud riiklikele haldussüsteemidele ning laevastiku püügivõimsuse suundumustele seoses laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kavaga.

Suuniste kasutamine püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamiseks on samm õiges suunas, kuid mitte kõik liikmesriigid ei kasutanud seda vahendit. Komisjon tunnistab, et nende suuniste kohaldamise lühike tähtaeg ja üsna tehniline laad tekitasid mõnele liikmesriigile raskusi. Käesoleval aastal tuleks teha täiendavaid pingutusi, et rakendada kõnealuseid suuniseid täielikult 2008. aasta aruandes.

Suurem osa aruandeid on koostatud viisil, mis ei võimalda tuua välja selget seost püügikoormuse meetmete ja laevastiku püügivõimsuse reguleerimise vahel ega analüüsita neis tegeliku püügikoormuse suundumusi. Üldiselt öeldes näib püügikoormuse kohandamise meetmete mõju kalalaevastiku püügivõimsusele olevat piiratud. Mõnel juhul on laevastiku püügivõimsuse vähendamise peamiseks põhjuseks ilmselt kombinatsioon laevastiku halvast majanduslikust suutlikkusest ja ühenduse või riiklike fondide kättesaadavusest. Osalt võib see olla tingitud asjaolust, et mitmetes kalapüügipiirkondades puuduvad püügikoormuse haldamise süsteemid või on nende mõju piiratud (II lisa, läänerannikuveed, süvavee püügipiirkonnad, mõned riiklikud kavad jne).

2007. aastal jätkus ELi kalalaevastiku püügivõimsuse aeglane, kuid stabiilne vähenemine, jäädes aastas 2 % ja 3 % vahele. Lisas esitatud joonised 3 ja 5 näitavad, et see on olnud üldine suundumus viimase 16 aasta jooksul, ehkki see suundumus ei ole nii ühesugune, kui vaadata liikmesriike eraldi. See asjaolu paneb küsimärgi alla ühise kalanduspoliitika raames kohaldatud püügikoormuse reguleerimise meetmete tõhususe.

Teaduslik hinnang ütleb meile, et 30 % kalavarudest, mille kohta on olemas andmed, püütakse väljaspool ohutuid bioloogilisi piire, ning et 80 % püütakse maksimaalsest jätkusuutlikust saagikusest kõrgemal tasemel. Samal ajal on suure osa kalalaevastiku võimsus alakasutatud, st püügipäevade arv on väiksem kui maksimaalselt võimalik ja majandustulemused on halvad ning see tendents on 2008. aasta jooksul veelgi süvenenud. Kõnealuseid kaalutlusi silmas pidades on saavutatud püügivõimsuse vähendamine ebapiisav selleks, et selle tagajärjel tekiks lähemas tulevikus püsiv tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel. Lisaks on oht, et tehniline progress, mille mõju mõnede hinnangute kohaselt on samas suurusjärgus kui täheldatud püügivõimsuse vähendamised, neutraliseerib nende mõju.

Nõukogu võttis 22. juulil 2008. aastal vastu EL kalalaevastiku ümberkorraldamise ajutised ja konkreetsed meetmed, andes sellega laevastiku ümberkorraldamiseks võimaluse, mida ei tohi kasutamata jätta.

[1] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 14 ja määruse (EÜ) nr 1438/2003 artikliga 12.

[2] .

[3] Vastavalt 2002. aasta detsembris vastuvõetud ühisele kalanduspoliitikale kehtib kalalaevastike haldamisel üldreegel, et laevastiku võimsust, mida väljendatakse tonnaaÛ[4]i ja mootorivõimsusena, da väljendatakse tonnaa˛i ja mootorivõimsusena, ei tohi suurendada rohkem kui seda võimsust samal ajavahemikul vähendatakse.

[5] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1639/2001, (EÜT L 222, 17. august 2001, lk 53–115).

[6] Nõukogu määrus (EÜ) nr 51/2006 (ELT L 1, 20. jaanuar 2006, lk 1–183).

[7] .