Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa) /* COM/2012/0493 final - 2012/ () */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist toetuse saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 4. mail 2012 esitas Saksamaa taotluse EGF/2012/002 DE/manroland, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes manroland ja selle kahes tütarettevõttes (edaspidi „manroland”) ning samuti ühes tarnivas ettevõttes Saksamaal. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber: || EGF/2012/002 Liikmesriik || Saksamaa Artikkel 2 || punkt a Põhiettevõtja || manroland AG Tütarettevõtjad ja tarnijad || 3 Vaatlusperiood || 1.1.2012–30.4.2012 Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 1.8.2012 Taotluse kuupäev || 4.5.2012 Koondamisi vaatlusperioodil || 2239 Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 45 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 2284 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 2103 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 10 305 889 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 400 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,74 Kogueelarve (eurodes) || 10 705 889 Fondi toetus eurodes (50 %) || 5 352 944 1. Taotlus esitati komisjonile 4. mail 2012 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 10. juulini 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 3. Tõendamaks seost koondamiste ning maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Saksamaa, et ettevõtja manroland on trükimasinate tootja ning valmistab poogenofsettrükimasinaid ja ka rullofsettrükimasinaid. Ettevõtja manroland on pikka aega olnud rahvusvaheliselt tuntud oma kõrgete tootmisstandardite ja kvaliteetsete toodete valmistamise poolest. 4. Trükimasinate turg on väga rahvusvaheline. Ettevõtja manroland juba tegutseb rahvusvahelisel tasandil, nagu seda teevad ka tema konkurendid Saksamaal ja teistes Euroopa riikides. Viimastel aastatel on sellised esilekerkivad turud nagu Hiina, India ja Lõuna-Ameerika riigid (näiteks Brasiilia) suurendanud oma nõudlust trükimasinate järele ning muutunud seetõttu olulisteks klientideks nii Saksamaa kui ka teiste Euroopa trükimasinatootjate jaoks. Kuid samas on nad ka ise muutunud aina olulisemateks tarnijateks üha globaalsemaks muutuval turul. Hiinast, Indiast ja Lõuna-Ameerikast pärit tootjad ning samuti üha suurem hulk konkurente Ida-Euroopast, USAst ja Jaapanist on viimasel aastakümnel oma turuosa suurendanud. Selle tulemusel seisavad kõrget kvaliteeti pakkuvad Saksamaa tootjad nüüd silmitsi karmi rahvusvahelise konkurentsiga, kusjuures konkurentide pakutav kaup on enamasti halvema kvaliteediga ja odavam. 5. Suundumusega rahvusvaheliselt integreeritumate turgude poole kaasnevad püsivad struktuurimuutused trükitehnikate kasutamises ning samuti spetsialiseeruvad tarnijad mõnes allsektoris rohkem. Kui ühelt poolt on rahvusvahelisi tarnijaid rohkem ja teisalt toimuvad muutused trükitehnikates, jääb keskmisele trükimasinate tootjale väiksem turuosa. Müük väheneb, kasum kahaneb ja tööandjad peavad mõtlema koondamiste peale. Viimastel aastatel pidi ettevõtja manroland globaliseerumise tõttu seda teed minema. 6. Saksamaa ametiasutused toovad ka näiteid protektsionismi kohta trükimasinate turul. Nad väidavad, et Indias kohaldatakse masinate suhtes 23 % imporditollimaksu ning et Hiina – mis on kõige kiiremini kasvav seadmete tootmise turg – kasutab toetusi ning lubab toodete piraatlust, leebemaid või olematuid ohutusnõudeid töökohtades, vähest keskkonnakaitset ja on ette näinud vaid mõned ühiskondlikud normid ning seal puudub igasugune üldine sotsiaalkaitse. Kõik see võimaldab toota väiksemate kuludega ning põhjustab välismaistele konkurentidele ebavõrdseid tingimusi[4]. Praeguses Hiina viisaastakuplaanis (2011–2015) nimetatakse masinate ja seadmete sektorit ühena seitsmest peamisest tööstusharust, millele Hiina riiklik rahastamine on suunatud. Selline tegevus on aidanud Hiina trükiseadmete tootjatel jõuda Euroopa riikide kehtestatud kõrgete tehnoloogiastandarditeni, kuid nende tööjõukulud on keskmiselt 11 % väiksemad võrreldes keskmiste tööjõukuludega Euroopa masinasektoris. Sellest tulenevalt on Hiina muutunud üheks tugevamaks rahvusvaheliseks konkurendiks trükimasinate sektoris[5]. 7. Väljaspool Hiinat asuvad konkurendid püüavad vältida imporditollimaksude kujul kehtestatud tõkkeid, suunates tootmise teistesse Aasia riikidesse. Selle tulemusel on Euroopa trükimasinate tarnijad (sealhulgas ettevõtja manroland) kaotanud alates 2000ndate aastate esimese kümnendi keskpaigast märkimisväärse rahvusvahelise turuosa. Aastatel 2000–2004 oli Euroopa tootjate turuosa maailmas keskmiselt 67 %, kuid see vähenes aastatel 2005–2011 keskmiselt 53 %le. Trükimasinate import väljaspool Euroopat asuvatelt tarnijatelt ELi turule kasvas 18 %lt (keskmine aastatel 2000–2005) 24 %le (keskmine aastatel 2006–2010)[6]. 8. Aastatel 2005–2011 kaotas ettevõtja manroland 10 % oma turuosast rullofsettrükiseadmete turul. Peale selle vähenes ettevõtja müügitulu ajavahemikul 2000–2010 hooti järsult. Selline suundumus põhjustas tulu vähenemist ja kahjumi teket ning lõpuks kaasnesid sellega koondamised, mis andsid põhjust kõnealuse taotluse esitamiseks. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 9. Saksamaa esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 10. Taotluses antakse teada 2177 koondamisest ettevõttes manroland AG ja 62 koondamisest tema kahes tütarettevõttes ning samuti 45 koondamisest ühes tema tarnivas ettevõttes (Gefinal Systema). Seega kokku on toimunud 2284 koondamist, millest 2239 koondamist toimus neljakuulise vaatlusperioodi jooksul alates 1. jaanuarist 2012 kuni 30. aprillini 2012. Koondamised ettevõttes manroland AG ja tema tütarettevõtetes arvutati määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande alusel, samas kui koondamised ettevõttes Gefinal Systema arvutati määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taande alusel. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 11. Saksamaa ametiasutused väidavad, et ettevõtja manroland oli maailmaturu liider rullofsettrükimasinate tootmises ning oli varem majandustsüklis üle elanud mitmeid tõuse ja mõõnasid, mis olid andnud talle väärtuslikke kogemusi selles osas, kuidas raskematel aegadel ettevõtet juhtida. Ettevõtja oli juba jõudnud töötajatega kokkuleppele palkade külmutamises ning töötajate arvu järk-järgulises vähendamises aastatel 2011–2012. Varasemat kahju olid kompenseerinud ettevõtja manroland omanikud ettevõtja Allianz Capital Partners ja ettevõtja MAN. 2011. aasta sügisel keeldusid omanikud edasistest maksetest, millega kaasnes koheselt ettevõtja manroland maksejõuetus ja kolmandiku töötajate koondamine. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus 12. Taotlus on seotud 2284 koondamisega, millest 2177 leidis aset ettevõttes manroland AG, lisaks toimus 62 koondamist ettevõtte manroland kahes tütarettevõttes (manroland Vertrieb und Service GmbH ja manroland Vertrieb und Service Deutschland GmbH) ning samuti 45 koondamist tarnivas ettevõttes Gefinal Systema (metallitööstusettevõtja). Neist koondamistest kavatsetakse EGFi meetmetega hõlmata 2103. 13. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 1836 || 87,30 Naised || 267 || 12,70 ELi kodanikud || 1979 || 96,96 Kolmanda riigi kodanikud || 62 || 3,04 15–24aastased || 45 || 2,14 25–54aastased || 1514 || 71,99 55–64aastased || 543 || 25,82 üle 64aastased || 1 || 0,05 14. Tütarettevõtete 62 koondatud töötaja puhul puuduvad andmed nende rahvuse kohta, seega on asjaomastes kategooriates protsendi arvutamisel kasutatud koguarvu, s.t 2041. 15. Toetust vajavate töötajate hulgas on 142 inimest pikaajaliste terviseprobleemide või puudega. 16. Ametikohtade lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Protsent Seadusandjad, kõrgemad ametnikud ja juhid || 15 || 0,73 Spetsialistid || 93 || 4,56 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 273 || 13,38 Ametnikud || 167 || 8,18 Oskus- ja käsitöölised || 93 || 4,56 Seadme- ja masinaoperaatorid ja -koostajad || 1321 || 64,72 Lihttöölised || 79 || 3,87 17. Tütarettevõtete 62 koondatud töötaja puhul puuduvad andmed nende ametikohtade jaotuse kohta, seega on selles tabelis protsendi arvutamisel kasutatud koguarvu, s.t 2041. 18. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Saksamaa kinnitanud, et EGFi toetuse rakendamise eri etappide ja eelkõige sellele juurdepääsu tagamise puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 19. Kõnealused koondamised on seotud Saksamaa kolme üsna erineva piirkonnaga. Esimene neist on Augsburg (Baieri), teine on Offenbach (Hessen) ja kolmas Plauen (Saksimaa). Sulgemine ja koondamised on mõjutanud ka teisi naabruses asuvaid suuremaid linnu, sealhulgas Aschaffenburgi, Wiesbadenit, Darmstadti ja Frankfurti. 20. Neist linnadest on kõige kehvem olukord Plauenis, mis on Saksamaa idaosas asuv väikese rahvaarvuga linn, kuid kus inimesed sõltuvad suurel määral sotsiaaltoetustest. Ettevõtja manroland maksejõuetuse tõttu kaob nüüd piirkonna suuruselt kolmas tööandja (enne sulgemist 700 töötajat), mis oli üks vaid kolmest ettevõtjast, kes oli piisavalt suur, et sõlmida oma töötajatega kollektiivsed palgakokkulepped. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 21. Ettevõttes manroland töötas enne maksejõuetuse väljakuulutamist 6500 töötajat. Tegemist oli tänapäevase masinatootjaga, kes omas kaasaegseid oskusteadmisi ja pakkus atraktiivset palka. Selle ettevõtte kokkuvarisemine (millega kaasneb tööjõu vähenemine kolmandiku võrra) tähendab ka oskuste kadumist, mis võib mõjutada teisi tööandjaid ja asjaomaseid piirkondi. Tööotsijad peavad nõustuma madalama palgatasemega, mis omakorda vähendab nende ostujõudu ja rahavoogu kohalikus majanduses. Lisaks kaotavad need kolm piirkonda ühe kõige mõjuvõimsama tööandja ning lähitulevikus ei paista tema asemele tekkivat ühtegi samaväärset. 22. Paljud töötajad olid ettevõttes manroland töötanud pikka aega ja saavutanud suure staaži tõttu kõrge palgataseme. Oma vanuse tõttu on neil raske leida kiiresti uut tööd ning peaaegu võimatu jõuda taas sama palgatasemeni. 23. Allpool toodud tabelis on esitatud töötuse määr mõjutatud piirkondades ning muutuse määr võrreldes eelmise aasta sama kuuga. Piirkond || Töötuse määr Veebruar 2012 || Muutus töötuses Veebruar 2012 / Veebruar 2011 Saksamaa || 7,9 || Augsburg || 5,4 || +4,5 % Offenbach || 8,3 || +6,7 % Plauen || 11,7 || +2,9 % Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguliste kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendatavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 24. Ettevõtjaga manroland seotud tööturu osapooled võtsid 2012. aasta jaanuaris vastu sotsiaalkava, mis näeb ette üleminekuäriühingute moodustamise koondatud töötajate jaoks. Augsburgi ja Plaueni puhul on koordinaator PTG (Projekt- und Trainingsgesellschaft) ning tema üleminekuäriühing töötab 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013. Offenbachi puhul on üleminekuäriühing PRM Personalentwicklungs-gesellschaft, mis töötab 1. veebruarist 2012 kuni 31. juulini 2012, kusjuures seda perioodi on võimalik pikendada. 25. Soovitakse kasutada järgmisi meetmeid. – Lühiajalised hüvitised (Transferkurzarbeitergeld). Tegemist on päevarahaga, mida maksavad riiklikud tööhõiveasutused töötaja poolt varem teenitud netopalga alusel. Kehtestatud määr on 60 % varasemast netopalgast ning seda määra tõstetakse 67 %ni, kui abisaaja leibkonnas elab vähemalt üks laps. Ettevõtja manroland on võtnud kohustuse maksta kinni selle summa ja varasemast palgast 80 % moodustava summa vahe. Saksamaa ametiasutuste hinnangul makstakse seda igale töötajale keskmiselt 6–8 kuud. Selle meetme eelarves arvatakse maha need toetused, mida kasutatakse ESFist rahastatavate koolituste kaasrahastamiseks esimeses etapis ning lisaks nähakse täiendavad mahaarvamised ette nende perioodide eelarvetes, mille jooksul töötajad ei ole hõlmatud aktiivsete tööturupoliitika meetmetega. Toetust makstakse 2001 töötajale, kes otsustasid asuda tööle üleminekuäriühingusse. 102 töötajat, kes eeldatavasti osalevad meetmes, kuid mitte üleminekuäriühingu töös, saavad töötushüvitist (see ei sisaldu EGFi paketis). – Kvalifikatsioonikoolitused. Need kursused on peamiselt suunatud tütarettevõtjate ja tarniva ettevõtja endistele töötajatele, sest ettevõtja manroland AG endised töötajad on juba kvalifitseeritud ning neile pakutakse erikursuseid nende olemasoleva kvalifikatsiooni tõstmiseks. Koolitatavatele antakse võimalus ise valida neile kõige sobivamad kursused, tuginedes esialgsele intervjuule ja kutsesobivuse hindamisele. Koolitust pakutakse nn pehmete oskuste ja ka nn kõvade oskuste vallas ning väljastatakse sertifikaat töökohal kogemuste kaudu saadud olemasolevate oskuste kohta. Kursuste kestus varieerub 3 päevast 100 päevani. – Töötoad ja arutelurühmad. Neid korraldatakse vastavalt vajadusele eri suunitlusega, näiteks eakamatele töötajatele, puudega töötajatele, koolituse eesmärgist lähtuvalt jne. Igal rühmal on oma mentor. – Kaasnevad meetmed ja rahvusvaheline tööotsing. Programmi raames antakse koondatud töötajatele võimalus teha erinevaid teste, sealhulgas psühholoogilisi ja pädevus teste ja läbida tervisekontrolle. Neil aidatakse saada soovituskirju ja läbi teha mis tahes ennetavaid terviseprotseduure, mida tulevased tööandjad nõuda võivad (nt vaktsineerimine). Vajaduse korral võimaldatakse neil osaleda töömessidel ja keelekursustel ning aidatakse varasemate diplomite ja tunnistuste tõlkimisel, pakutakse kultuuridevahelist koolitust jne. – Põhjalik nõuanne ettevõtlusega alustamiseks. Koondatud töötajad, kes soovivad luua oma ettevõtte, võivad saada abi oma ettevõtte kavandamiseks, elluviimiseks ja rahastamiseks. Lisaks pakutakse põhiteadmisi ärijuhtimise, turunduse ja müügi kohta. Pakutakse individuaalset nõu ja juhendamist ning samuti kontakte võrgustike ja erinevate erialaekspertidega (juristid, maksukonsultandid, turundus- ja panganduseksperdid jne). – Tööotsingud. Üleminekuäriühing kasutab kontakte oma piirkonna tööandjatega selleks, et saada teavet selliste tulevaste vabade töökohtade kohta, mille kohta ei ole kuulutust veel avaldatud. Seejärel otsib see äriühing kõige sobivamaid kandidaate EGFi meetmetega hõlmatud töötajate hulgast, et aidata neil potentsiaalsete tööandjatega ühendust võtta. Kui töötajatel on mõni oskus puudu, pakub äriühing neile vajalikku koolitust. – Tööleasumise toetus. See peaks aitama koondatud töötajatel otsustada madalama palgaga töökoha vastuvõtmise kasuks (kui palk on vähemalt 10 % väiksem nende eelmisest brutopalgast). Tegemist on ühekordse toetusega, mille suurus on EGFist rahastatavate meetmete rakendamise alguses 4000 eurot ning mis väheneb 1000 euroni, kui see toetus võetakse välja rakendamisetapi lõpuosas. – Juhendamine ja nõustamine uuel töökohal ja töötu olemise ajal. Kui koondatud töötaja on vastu võtnud uue töökoha ja vajab ikka veel mingit liiki abi, võib üleminekuäriühingu juhendaja anda jätkuvalt nõu ja tagada, et töötaja suudab optimaalselt kohaneda. Neid töötajaid, kes ei ole üleminekuäriühingu tegevuse lõpuks leidnud uut töökohta, nõustavad edasi asjaomased personaliliikmed, kes aitavad neil ka koostada isiklikke dokumente, mida tulevikus kasutada. 26. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotlusega hõlmatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. See hõlmab korrapäraseid kohtumisi tööturu osapoolte ja teiste sidusrühmadega, kellega juba enne taotluse esitamist arutati EGFi toetuse vajalikkust ja taotluse sisu. Teavitamine hõlmab veebisaiti, millel tuuakse esile EGFi toetuse positiivne mõju. 27. Saksamaa ametiasutuste välja pakutud individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 3 määratletud abikõlblike meetmete hulka. Saksamaa ametiasutuste hinnangul on kogukulu 10 705 889 eurot, millest individuaalsete teenustega seotud kulud on 10 305 889 eurot ning EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud on 400 000 eurot (3,74 % kogusummast). Fondilt taotletav kogusumma on 5 352 944 eurot (50 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Lühiajalised hüvitised (Transferkurzarbeitergeld). || 2001 || 2727,67 || 5 458 067,67 Kvalifikatsioonikoolitused (Qualifizierungsmassnahmen) || 770 || 2293,01 || 1 765 617,70 Töötoad ja arutelurühmad || 1453 || 327,58 || 475 973,74 Kaasnevad meetmed ja rahvusvaheline tööotsing (Flankierende und internationale Unterstuetzung) || 1135 || 186,01 || 211 121,35 Põhjalik nõuanne ettevõtlusega alustamiseks (Existenzgruenderberatung) || 60 || 621,93 || 37 315,80 Tööotsingud (Stellenresearch) || 1050 || 275,19 || 288 949,50 Tööleasumise toetus (Aktivierungszuschuss) || 430 || 2709,92 || 1 165 265,60 Juhendamine ja nõustamine uuel töökohal ja töötu olemise ajal (Nachbetreuung) || 1050 || 860,55 || 903 577,50 Individuaalsed teenused kokku || || 10 305 889 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 20 000 Haldus || || 340 000 Teavitamine ja reklaam || || 20 000 Kontrollimeetmed || || 20 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 400 000 Eeldatavad kulud kokku || || 10 705 889 EGFi toetus (50 % kogukuludest) || || 5 352 944 28. Saksamaa ametiasutused kinnitavad, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid. Selle töötajaterühma toetamiseks varem (alates 1. veebruarist 2012) võetud meetmeid kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist tegevusprogrammi ESF-BA raames. Need meetmed ja EGFist kaasrahastatavad meetmed on selgelt eristatavad. Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et kehtestatud on sätted, mis on vajalikud mis tahes topeltrahastamise vältimiseks ELi rahastamisvahenditest. 29. Lisaks väidavad Saksamaa ametiasutused oma taotluses, et EGFi pakett pakub olulist lisaväärtust sellele, mida riiklike ja ESFi rahaliste vahenditega oleks võimalik saavutada. See võimaldab kasutada kulukamaid koolitusliike, pikemaid kursusi parema kvalifikatsiooni omandamiseks ning toetada töötajaid pikema aja jooksul, kui seda oleks suutnud teha üleminekuäriühing EGFi rahastamiseta. Kuupäev(ad), millal alustati või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele 30. Saksamaa alustab EGFi kaasrahastamist taotlevas kooskõlastatud paketis sisalduvate individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 1. augustil 2012. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 31. Tööturu osapooled ja teised sidusrühmad on olnud kaasatud selle taotluse koostamisse ja rakendamisse algusest peale. 16. aprillil 2012 korraldati kõigi sidusrühmade, sealhulgas töötajate esindajate vahel ümarlauakohtumine, kus tutvustati EGFi toetuse taotluse põhiandmeid ning kus kõik osapooled avaldasid oma toetust. Lisaks otsustasid erinevad sidusrühmad teha tihedat koostööd meetmete rakendamisel. 32. Saksamaa ametiasutused kinnitasid, et siseriiklikes ja ELi õigusnormides sätestatud kollektiivse koondamise nõuded on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 33. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Saksamaa ametiasutused oma taotluses: · kinnitanud, et EGFist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate individuaalseks toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite restruktureerimiseks; · kinnitanud, et eespool osutatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 34. Saksamaa ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist abi hakkavad haldama samad organid, kes haldasid ka varasemaid EGFist Saksamaale antud toetusi – Saksamaa Liitvabariigi töö- ja sotsiaalministeeriumi (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) alluvuses tegutseb ka kõnealuse juhtumi puhul korraldusasutusena Gruppe Europaïsche Fonds für Beschäftigung – Referat EF 3 ja kontrolliasutusena Organisationseinheit Prüfbehörde. Rahastamine 35. Saksamaa taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 5 352 944 euro ulatuses, mis moodustab 50 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb Saksamaa esitatud teabel. 36. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 37. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 38. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 39. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 40. Fondi eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajamineva 5 352 944 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[7] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[8] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,[9] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF”) on asutatud selleks, et anda täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud suurte struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on EGFi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (3) Saksamaa esitas 4. mail 2012 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes manroland AG ja selle kahes tütarettevõttes ning samuti ühes tarnivas ettevõttes, ning täiendas taotlust lisateabega kuni 10. juulini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 5 352 944 euro eraldamiseks. (4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Saksamaa taotluse põhjal rahalist toetust, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 5 352 944 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] Gisela Lanza, Thomas Ender, Dennis Schuler ja Stevens Peters, „Chancen und Risiken des deutschen Maschinen- und Anlagenbaus in der chinesischen Automobilindustrie”, Global Advanced Manufacturing Institute ja Karlsruhe Institute of Technology, 2011. [5] Study on the Future Opportunities and Challenges of EU-China Trade and Investment Relations. Study 1: Machinery, Euroopa Komisjon, 2011, lk 3. [6] Allikad: ettevõtja manroland AG, turu-uuring. [7] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [8] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [9] ELT C […], […], lk […].