7. Me kinnitame, et kohustume jätkama riiklikke lennuprogramme ja selliseid ühisettevõtmisi nagu laiaulatuslikud koordineeritud reostuskontrolli operatsioonid, ning kiidame heaks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti poolt CleanSeaNeti kaudu pakutava satelliidifotode teenuse, mille abil on võimalik reostuseks paremini valmis olla ja seda ennetada.

6. Me kiidame heaks kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide (RPA-süsteemid) kui uute mereseire teostamise, meretranspordi tõttu õhku eralduvate saasteainete heite kontrollimise ja reostusele reageerimise teenuste riigisisese ja piirkondliku kasutamise ning kutsume lepinguosalisi üles jagama teadmisi ja kogemusi oma riiklike RPA-süsteemide kohta ja selle kohta, milline on nende roll lepingu täitmise tagamisel.

5. Me pooldame korralikult välja töötatud õhu- ja satelliitseiresüsteemi, mille abil jälgida Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel meresõitu, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesse ning muud merendustegevust. Tegemist on olulise seiresüsteemiga, mille abil tuvastada võimalikku reostust, hoida ära ebaseaduslikku heidet merre ning täita meile MARPOLi konventsiooniga pandud kohustusi.

4. Me rõhutame mereõnnetusteks valmisoleku, nende ennetamise ja neile reageerimise tõhususe olulisust. Me kinnitame, et kohustume Bonni lepingu raames tegema aktiivset koostööd hädaolukordadele reageerimise (sealhulgas ühise operatiivse reageerimise) süsteemide kavandamisel ja katsetamisel ning vastava väljaõppe korraldamisel. Me tunnistame hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse ja Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) eestvedamisel tehtava üleeuroopalise koostöö tähtsust.

3. Me oleme täiesti teadlikud merekeskkonna ja rannikuala majanduslikust ja sotsiaalsest väärtusest ning mõistame, et kulutused, mis tehakse merereostuse vältimiseks, selleks valmisoleku tagamiseks ja sellele reageerimiseks vajalikele ressurssidele, on väikesed võrreldes nendega, mis kaasnevad suurte reostusjuhtumite kõrvaldamisega.

2. Me kiidame heaks IMO eeskirjad, mille mõjul merereostus on vähenenud. Ent hoolimata mitmesugustest viimastel aastatel võetud meetmetest, kujutab muudest ainetest kui nafta tulenev juhuslik ja ebaseaduslik reostus Põhjamerele ja sellega külgnevatele aladele olulist ohtu.

TÄHELDADES nii meretranspordi kui ka muulaadse merendustegevuse (näiteks avamerel nafta ja gaasi tootmine ja vedu) pidevat kasvu ning arvestades asjaolu, et kuigi teada olevate naftareostusjuhtumite arv on viimastel aastatel vähenenud, püsib oht endiselt;

TUNNUSTADES Bonni lepingu raames viiekümne aasta jooksul tehtud edukat koostööd ja TEADVUSTADES ühist kasu, mida on võimalik saada edasisest piirkondliku koostöö ergutamisest, et ennetada Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel merendustegevusest tulenevat juhuslikku ja ebaseaduslikku merereostust, valmistuda selleks ning suuta sellele reageerida;

8. Me pooldame Bonni lepingu juhendite ja koodeksite, sealhulgas reostusetõrjejuhendi (Counter Pollution Manual) ja naftareostust käsitleva eeskirja (Bonn Agreement Oil Appearance Code) pidevat täiustamist ja ajakohastamist. Nende puhul on tegemist ainulaadsete teabeallikatega, mille abil ennetada reostust, selleks valmistuda ja sellele reageerida, ning mida on tunnustatud ka rahvusvahelise naftareostuseks valmisoleku, reostuse tõrje ja sellealase koostöö konventsiooni (OPRC) ning selle ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) protokolli raames.

9. Me kinnitame, et kohustume alal hoidma ja ajakohastama Bonni lepingu juurde kuuluvaid mereõnnetustele ühiselt reageerimise plaane (st DENGERNETHi plaan, MANCHEPLAN, NORBRITi plaan, neljapoolse tsooni plaan). Need on olulised vahendid, millele tuginedes saavad riigid reageerida kohe pärast reostusjuhtumi esinemist, sõltumata sellest, millise riigi vastutusalast reostus lähtub.

10. Teadvustades muutuvaid riske, mida põhjustavad üha kasvav ohtlike ja kahjulike ainete transport, suuremate ja autonoomsete laevade kasutamine, uute kütuste kasutuselevõtmine, mereliikluse alaline suur tihedus, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessid ning muu merendustegevus, tunnistame ressursside tasakaalustatuse olulisust, et tagada Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel reostuse ennetamise ja sellele reageerimise tõhusus. Me oleme nõus, et Bonni lepingu piirkonnas peaks edasine reageerimisvõime areng põhinema nii riigisisesel kui ka riikidevahelisel riskihindamisel.

11. Me kinnitame, et kohustume ühiselt ennetama õhu kvaliteeti kahjustavat merereostust, tehes koostööd ja panustades rahvusvaheliste merereostuse eeskirjade ja standardite rakendamisse ja järgimisse ning tagades majandustegevuses osalejatele võrdsed võimalused. Me juhime tähelepanu edule, mis on saavutatud direktiivi (EL) 2016/802 (mis sisaldab väävlisisalduse vähendamise nõudeid SOx-heitkoguste kontrolli piirkondades (maksimaalne väävlisisaldus 0,10 % alates 2015. aastast)) rakendamisel, ning tuletame meelde IMO viimatist lubadust tagada väävliheite üldise piirnormi (0,50 % alates 2020. aastast) rakendamine vastavalt MARPOLi VI lisale. Nende nõuete koordineeritud ja range rakendamise tulemusena (muu hulgas Põhjamere SOx-heitkoguste kontrolli piirkonnas) ning tänu sellele, et laevade nõuetele vastavuse määr on kogu Euroopa Liidus kõrge, on vääveldioksiidireostus rannikualadel ja linnades märkimisväärselt kahanenud. Me oleme valmis ühiselt panustama MARPOLi VI lisa täitmise järelevalvesse ja nimetama Põhjamere alates 2021. aastast NOx-heitkoguste (lämmastikoksiidide heitkoguste) kontrolli piirkonnaks. Lepinguosalistel on õigus vabalt otsustada, milliseid järelevalvemeetmeid nad võtavad.

12. Me teame, et sätted, millega Põhjameri nimetatakse MARPOLi I ja V lisa alusel eripiirkonnaks, ei hakka kehtima enne, kui need pole nõuetekohaselt jõustatud. Selles kontekstis tunnustame Põhjamere uurijate ja prokuröride võrgustiku tegevust, millega on edendatud reostuseeskirjade ja -standardite täitmist, ning oleme nõus tegema võrgustikuga edaspidigi koostööd, tagamaks MARPOLi konventsiooni kõigi asjaomaste lisade järgimine.

13. Me kinnitame, et kohustume rakendama ning täitma direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostusega seotud rikkumisi (koos muudatustega), pöörates seejuures erilist tähelepanu järelevalve ja nõuete täitmise alal tehtavale koostööle, aruandekohustuste täitmisele ja reostusrikkumiste eest tõhusate karistuste (sealhulgas kriminaalkaristuste) määramisele.

14. Me nõustume Euroopa Parlamendi ja nõukogu laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmeid käsitleva direktiivi muudetud versiooni vastuvõtmisega ning kohustume vahetama teavet ja tegema koostööd, et ennetada ebaseadusliku heite sattumist merre.

15. Me kiidame heaks IMO uue dokumendi „Heitgaaside puhastamise süsteemist (EGCS) vette sattuva vedela heite kohta kehtestatud eeskirjade ja suuniste hindamine ja kooskõlastamine, sealhulgas tingimused ja piirkonnad“ vastuvõtmise. Tegemist on olulise vahendiga, mille abil saada paremini aru mõjust, mida skraberite / heitgaaside puhastamise süsteemide heidetav pesuvesi avaldab merekeskkonnale.

16. Me rõhutame vajadust koordineeritud uurimis- ja arendusprogrammide järele, tagamaks, et olemasolevate ja tulevikus tekkida võivate probleemide lahendamisel rakendataks reostusetõrjemeetmetega seoses parimat võimalikku tehnikat ja parimaid seadmeid, näiteks senisest rangematele heite-eeskirjadele vastavate kütuste kasutuselevõtu ja üha laialdasema kasutamise puhul näib vaja minevat uuenduslikke reageerimisviise. Me kinnitame, et otsuste tegemist toetatakse parimate võimalike teadmiste, meetodite ja abivahenditega. Me lähtume uurimis- ja arendustegevuse prioriteetide seadmisel Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilisest tegevuskavast.

17. Me oleme teadlikud merenduse juhtimise integreeritud lähenemisviisidest ning asjaomaste merendussektorite ja -organitega tehtava koostöö tugevdamise olulisusest, et muuta merede haldamine terviklikumaks, eesmärgiga saavutada merealade puhul hea keskkonnaseisund vastavalt ELi merestrateegia raamdirektiivile.

18. Me kiidame heaks „IMO tegevuskava laevadelt merre sattunud plastprügi kohta“, mille eesmärk on tõhustada olemasolevaid eeskirju ja mis käsitleb merekeskkonnas leiduva plastprügi kui suure probleemi lahendamiseks võetavaid uusi tugimeetmeid.

19. Me kinnitame, et kohustume tegema koostööd teiste pädevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja asutustega, eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO), Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoniga (OSPAR), Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoniga (HELCOM), Vahemere piirkondliku merereostusega seotud hädaolukordadele reageerimise keskusega (REMPEC), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) ja Arktika Nõukoguga ning Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (Lissaboni leping) ja Kopenhaageni kokkuleppe osalistega, et jagada üksteisega kogemusi ja häid tavasid ning saavutada ühised eesmärgid.

Eespool öeldut arvesse võttes ja meie visiooni ellu viima kohustudes kinnitame, et oleme valmis tegema uusi jõupingutusi, saavutamaks kokkulepitud eesmärgid ning tagamaks Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel tõhusam merereostuse ennetus, parem reostuseks valmisolek ja sellele kiirem reageerimine, ning oleme VASTU VÕTNUD Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskava (esitatud 1. lisas), milles on nimetatud ajavahemiku kohta kehtestatud ambitsioonikad strateegilised sihid, tegevuseesmärgid ja nende saavutamiseks vajalikud meetmed.

2. LISA

Bonni lepingu strateegiline tegevuskava

2019–2025

Sissejuhatus

Bonni lepingu põhisisuks on teha piirkondlikku koostööd, et ennetada Põhjamerel laevade ja avamererajatiste põhjustatud merereostust ning selle vastu võidelda; teha järelevalvet, et merereostust tuvastada ja tõrjuda; korraldada merekatastroofide ja -reostusega seotud rikkumiste järgseid puhastustöid. Kõik need tegevused põhinevad Bonni lepingu raames viiekümne aasta jooksul tehtud teaduslikul, tehnilisel ja operatiivsel tööl. Koostööd tehes on lepinguosalised kogunud oskusteavet, et tulla toime merekeskkonnale avalduvate ohtudega. Ühtlasi ollakse valmis silmitsi seisma uute ülesannetega ja tegema koostööd ka ülejäänud rahvusvahelise kogukonnaga.