Aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis tuuakse näiteid teise ja kolmanda tervisevaldkonna tegevusprogrammi raames kaasrahastatud põhimeetmete kohta, mille lõpptulemused said kättesaadavaks 2016. aastal. Selles on esitatud kesksete teemadega (nt harvikhaigused ja Euroopa tugivõrgustikud, ravi koordineerimine, registrid, terviseturve – eriti arvestades Ebola viiruse epideemiat ja tubakatoodetega seonduvat) seotud meetmed, mida on käsitletud järjestikuste rahastamisotsuste raames. Töödokument sisaldab ka tabelit, milles antakse põhjalik ülevaade kõikidest kaasrahastatud meetmetest ja lepingutest.

Euroopa tugivõrgustike eesmärk on pakkuda ELis inimestele juurdepääsu parimale oskusteabele ja sageli elupäästvatele teadmistele, ilma et nad peaksid reisima mõnda teise riiki.

Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu kuulub üle 900 tervishoiuteenuse osutaja üle kogu ELi. Võrgustike eesmärk on tegeleda kompleks- või harvikhaiguste või seisunditega, mis vajavad väga spetsiifilist ravi ning teadmiste ja vahendite koondamist.

·Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO) sõlmitud otsest toetuslepingut, milles keskendutakse tehniliste suuniste väljatöötamisele ja kasutuselevõtule, et toetada rändajate juurdepääsu riikide tervishoiusüsteemidele (500 000 eurot), ning

Et toetada Euroopa tugivõrgustike kestlikkust, otsustati anda Chafea ja toetusesaajate vaheliste partnerluse raamlepingute kaudu toetused pikaajaliseks koostööks. Iga-aastane kaasrahastamine tagatakse seejärel konkreetsete toetuslepingute abil, millega kaetakse võrgustike teadusliku ja tehnilise koordineerimise kulud. 2017. aasta juuni seisuga on kõik 23 Euroopa tugivõrgustikku sõlminud partnerluse raamlepingud ning kahe tsükli konkreetsed toetuslepingud.

·MyHealth, mille raames töötavad seitsme liikmesriigi (Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Saksamaa, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik) 11 partnerit välja vaimse tervise ning nakkus- ja mittenakkuslike haigustega seotud tervisealased sekkumisstrateegiad. Projekti raames luuakse ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia platvorm (sealhulgas ELi tervishoiusüsteemide interaktiivne kaart), et toetada patsientidele ja tervishoiutöötajatele kättesaadavaid vahendeid ja terviseteabe rakendusi;

·ORAMMA, mille raames edendavad nelja liikmesriigi (Kreeka, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik) kaheksa partnerit turvalist emadust ja parandavad emadusega seotud tervishoiuteenuste kättesaadavust. Projekti raames katsetatakse ja hinnatakse integreeritud ja kulutõhusaid algatusi, et tagada turvaline emadus konkreetses ohus olevatele naistele. Selle eesmärk on edendada ka häid tavasid kogu ELi tervishoiusüsteemides, et tagada liikmesriikide võrdsus.

Kahe pakkumuse raames, mis käsitlevad rändajate ja pagulastega tegelevate tervishoiutöötajate koolitamist (4 107 214 eurot), rahastati rändajate ja pagulaste vaimse tervise ning traumajärgse stressi ja nakkushaiguste kindlakstegemisega seotud täiendõppepaketi väljatöötamist ja asjaomaseid koolitusi kümnes Euroopa riigis (Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Malta, Norra, Prantsusmaa, Serbia ja Sloveenia).

Projekt on suunatud tervishoiutöötajatele, õiguskaitseametnikele ja koolitajate koolitajatele. See peaks aitama paremini mõista rändajate vajadusi, tagama nende raviga tegelevatele inimestele paremad oskused ja avaldama positiivset mõju rahvatervisele nii asjaomastes riikides kui ka ELis tervikuna.

WHOga sõlmitud otsetoetuslepingu raames keskendutakse tehniliste suuniste, sealhulgas kontrollnimekirjade, standardsete töökordade, heade tavade näitajate ja teabelehtede väljatöötamisele ja kasutuselevõtule rändajate tervisega seotud kuues prioriteetses valdkonnas [vaimne tervis, tervise edendamine, mittenakkuslikud haigused, ema ja vastsündinu, laste tervis (sealhulgas immuniseerimine) ja eakate tervis], et toetada rändajate juurdepääsu riikide tervishoiusüsteemidele.

Peale selle toetati 2016. aasta tööprogrammi raames rahaliselt Euroopa võrgustikku, mille eesmärk on vähendada tervisega seotud haavatavust. Võrgustik koostas 2016. aastal ülevaatliku aruande, milles käsitletakse tervishoiuteenuste kättesaadavust inimestele, kes peavad tulema toime mitme terviseprobleemiga (see hõlmas 12 riigi 31 linna), ja õigusliku aruande, milles käsitletakse tervishoiuteenuste kättesaadavust (see hõlmas 17 riiki).

Üksikasjalik ülevaade kõigist 2016. aasta tööprogrammi raames rahastatud meetmetest on esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

Tervisevaldkonna tegevusprogrammi rakendamine

1.Eelarve

Kolmanda tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2014–2020) kogueelarve on 449,4 miljonit eurot. Sellest 30 miljonit eurot on ette nähtud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (Chafea) tegevuskuludeks, keda komisjon on volitanud programmi juhtima. Chafea on osutanud komisjonile tehnilist, teaduslikku ja haldusabi tervisevaldkonna tegevusprogrammi rakendamisel alates 2005. aastast. Chafea korraldab iga-aastaseid projektikonkursse, koordineerib esitatud pakkumuste hindamist, arutab, allkirjastab ja haldab seotud toetuslepinguid ning tutvustab meetmete tulemusi. Ta vastutab ka paljude hankemenetluste eest.

2016. aasta tööprogrammi töökavas kehtestatud eelarve oli 62 160 000 eurot, mis jagunes järgmiselt:

·tegevuskulud: 56 451 000 eurot, mis vastab liidu kolmanda tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2014–2020) eelarvereale 17 03 01 (Innovatsiooni soodustamine tervishoius, tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse parandamine ja liidu kodanike kaitsmine tõsiste piiriüleste terviseohtude eest);

·halduskulud: 1 500 000 eurot, mis vastab liidu kolmanda tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2014–2020) toetuskulude eelarvereale 17 01 04 02;

·tervisevaldkonna tegevusprogrammi osa Chafea eelarves: 4 209 000 eurot.

Tegevuseelarve oli kokku 57 992 112 eurot, kuna see hõlmas ka 1 541 112 eurot EFTA/EMP assigneeringuid ja sissenõutud assigneeringuid eelmistest eelarveaastatest.

2016. aasta tööprogrammi raames võeti kulukohustusi kokku 56 695 888,83 euro ulatuses: Chafea täitis eelarve sellest summast 48 248 609,99 euro ulatuses ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraat (DG SANTE) 8 447 278,84 euro ulatuses, mis hõlmas osa hangetest ja muudest meetmetest.