ET Euroopa Liidu Teataja C 65/1

KOMISJONI TEATIS

TEHNILISED JUHISED MÄÄRUSE (EÜ) nr 689/2008 RAKENDAMISE KOHTA

avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) artiklile 23

2011/C 65/01

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS

2. ROTTERDAMI KONVENTSIOON

3. MÄÄRUS (EÜ) nr 689/2008

3.1. Artikkel 1. EESMÄRGID

3.2. Artikkel 2. REGULEERIMISALA

3.3. Artikkel 3. MÕISTED

3.4. Artikkel 4. MÄÄRATUD RIIGIASUTUS

3.5. Artikkel 5. EUROOPA LIIDU OSALEMINE KONVENTSIOONIS

3.6. Artikkel 6. KEMIKAALID, MILLE SUHTES KEHTIB EKSPORDIST TEATAMISE NÕUE, KEMIKAALID, MIS VASTAVAD PIC-TEATAMISE TINGIMUSTELE, JA KEMIKAALID, MILLE SUHTES KEHTIB PIC-PROTSEDUURI NÕUE

3.7. Artikkel 7. KOLMANDATELE RIIKIDELE EDASTATAVAD EKSPORDITEATISED

3.8. Artikkel 8. KOLMANDATELT RIIKIDELT SAADAVAD EKSPORDITEATISED

3.9. Artikkel 9. TEAVE KEMIKAALIDE EKSPORTIMISE JA IMPORTIMISE KOHTA

3.10. Artikkel 10. OSALEMINE PIC-TEATAMISPROTSEDUURIS

3.11. Artikkel 11. PICi SEKRETARIAADILE EDASTATAV TEAVE KEMIKAALIDE KOHTA, MIS EI VASTA PIC-TEATAMISE TINGIMUSTELE

3.12. Artikkel 12. KEMIKAALIDE IMPORDIGA SEOTUD KOHUSTUSED

3.13. Artikkel 13. KEMIKAALIDE EKSPORDIGA SEOTUD MUUD KOHUSTUSED LISAKS EKSPORDIST TEATAMISELE

3.14. Artikkel 14. TEATAVATE KEMIKAALIDE JA KEMIKAALE SISALDAVATE TOODETE EKSPORT

3.15. Artikkel 15. TEAVE TRANSIITVEDUDE KOHTA

3.16. Artikkel 16. EKSPORDITAVATELE KEMIKAALIDELE LISATAV TEAVE

3.17. Artikkel 17. LIIKMESRIIKIDE JA EKSPORTIJATE KOHUSTUSED SEOSES EKSPORDI JA IMPORDI KONTROLLIMISEGA

3.18. Artikkel 18. KARISTUSED

3.19. Artikkel 19. TEABEVAHETUS

3.20. Artikkel 20. TEHNILINE ABI

3.21. Artikkel 21. JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

3.22. Artikkel 22. LISADE AJAKOHASTAMINE

3.23. Artikkel 23. TEHNILISED JUHISED

3.24. Artikkel 24. KOMITEE

4. OHTLIKE KEMIKAALIDE EKSPORDI JA IMPORDI EUROOPA ANDMEBAAS

5. NÄITED

1. LISA. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa

2. LISA. Määruse (EÜ) nr 689/2008 II lisa

3. LISA. Määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa

4. LISA. Peamiste menetluste skeemid

5. LISA. Ülevaade eksportija peamistest kohustustest määruse (EÜ) nr 689/2008 järgimiseks

6. LISA. Soovitatavate keelte loetelu teatavatesse riikidesse eksporditavate toodete märgistamiseks

7. LISA. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 689/2008 määratud riigiasutuste loetelu

8. LISA. OECD riigid, kelle puhul võib kohaldada selgesõnalise nõusoleku nõudest loobumist

MÄRKUS

Käesoleva juhendiga ei kehtestata uusi õigusnorme. Juhend kajastab komisjoni arusaama määrusest (EÜ) nr 689/2008 ja muudest viidatud õigusaktidest. Juhendiga ei anta uusi õigusi ega seata uusi kohustusi, mida ei ole ette nähtud määruses (EÜ) nr 689/2008. Tuleb märkida, et ELi õiguse siduv tõlgendamine on igal juhul lõppkokkuvõttes Euroopa Liidu Kohtu ülesanne.

KASUTATUD LÜHENDID JA MÕISTED

CLP – määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 [classification, labelling and packaging] CoP – konventsiooniosaliste konverents [Conference of the Parties] MRA – määratud riigiasutus [inglise keeles Designated National Authority, DNA] EDEXIM – ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi Euroopa andmebaas [European Database Export Import of Dangerous Chemicals] EÜ – Euroopa Ühendus [inglise keeles European Community, EC] EMÜ – Euroopa Majandusühendus [inglise keeles European Economic Community, EEC] EL – Euroopa Liit [inglise keeles European Union, EU] FAO – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon [Food and Agriculture Organization of the United Nations] GHS – ühtne ülemaailmne klassifitseerimis- ja märgistamissüsteem [Globally Harmonised System of Classification and Labelling] „Ohulause” – ohuklassile ja -kategooriale määratud lause, millega kirjeldatakse ohtliku aine või seguga seotud ohtude olemust, sealhulgas vajaduse korral ohu määra OECD – Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon [Organisation for Economic Co-operation and Development] PCBd – polüklooritud bifenüülid PIC – eelnevalt teatatud nõusolek [Prior Informed Consent] POPs – püsivad orgaanilised saasteained [persistent organic pollutants] „Hoiatuslause” – lause, mis kirjeldab ohtliku aine või segu kasutamisest või hävitamisest tuleneva kokkupuute kahjulike mõjude minimeerimiseks või ennetamiseks soovitatud meedet (meetmeid) „R-laused” – laused, mis kirjeldavad ohtlike ainete kasutamisel esinevatest ohtudest tulenevaid riske REACH – määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist [Regulation (EC) No 1907/2006 concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals] RIN – viitenumber [Reference Identification Number] „S-laused” – laused, mis kirjeldavad toote ohutu kasutamisega seotud ohutusnõudeid ja hädaolukorras tegutsemist TARIC – Euroopa ühenduste integreeritud tariifistik [Tarif Intégré de la Communauté] TFEU – Euroopa Liidu toimimise leping [Treaty on the Functioning of the European Union] UNEP – ÜRO keskkonnaprogramm [United Nations Environment Programme]

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Liidu keemiatööstus on maailma suuremaid kemikaalide tootjaid. Selle toodete hulka kuulub väga suur hulk aineid väga mitmesuguseks otstarbeks. Mõned ained on inimese tervise ja/või keskkonna jaoks ohtlikud ja neid tuleb kasutada kontrollitud tingimustes. Teatavate ekspordiks toodetavate ja teistes riikides kasutamiseks ettenähtud kemikaalide kasutamine on Euroopa Liidus keelustatud või rangelt piiratud.

Oluline on teada, kuidas ohtlikke kemikaale ohutult ladustada, transportida, kasutada ja kõrvaldada. Samuti on tähtis teada, mida teha hädaolukorras ning kuidas lahendada kiiresti ja tõhusalt meditsiinilisi ja keskkonnaprobleeme. Paraku ei ole paljud riigid, eelkõige arenguriigid, suutelised kemikaale piisavalt ohutult kasutama. Sageli puudub töötajatel piisav koolitus ohtlike kemikaalide õigeks kasutamiseks ja kõrvaldamiseks. Kõnealuste riikide valitsustel ja äriühingutel ei pruugi olla asjakohaseid ladustamise ja käitlemise võimalusi. Neil võivad puududa teadmised selle kohta, millised on kemikaalidega seotud ohud ning kuidas vältida nende kahjulikku mõju inimestele ja keskkonnale.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (1) on viimane aastate jooksul rakendatud meetmetest, mille eesmärgiks on leida probleemile lahendus. Osutatud määrusega rakendatakse ELis rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri (PIC-protseduur) käsitlev Rotterdami konventsioon, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ning soodustada selliste kemikaalide keskkonnaohutut kasutamist. Osutatud määrusega rakendatakse ka püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni üks nõudeid, kuna sellega keelustatakse konventsioonis püsivaks orgaaniliseks saasteaineks tunnistatud kemikaalide eksport, kui Stockholmi konventsioonis ei ole ette nähtud konkreetset erandit. Sellega asendatakse (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 304/2003 (3).

Määrusega (EÜ) nr 689/2008 on veel kord kinnitatud ELi kohustust aidata tagada nõuetele vastav kontroll ohtlike kemikaalidega kauplemise ja kasutamise üle kogu maailmas, lähtudes põhimõttest, et EL peab aitama kaitsta inimeste tervist ja keskkonda nii oma territooriumil kui ka väljaspool. Määrus põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 133 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207) ja EÜ asutamislepingu artiklil 175 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 192), et rõhutada sätete mõju nii kaubandus- kui ka keskkonnaküsimustele.

Määruses (EÜ) nr 689/2008 on tehtud rida tehnilisi muudatusi määruse (EÜ) nr 304/2003 rakendamist käsitlevates sätetes, arvestades rakendamisega saadud kogemusi. Eelkõige on selles, arvestades impordiks selgesõnalise nõusoleku taotlusele vastuse saamisel esinevaid viivitusi, ette nähtud menetlus, millega teatavate kemikaalide eksportimine võib jätkuda ajutisel alusel, kui kõigile mõistlikele jõupingutustele vaatamata ei ole impordiriigilt õnnestunud vastust saada. Määruses on esitatud konkreetsed tingimused, mis on vajalikud selliste erandite lubamiseks, ning on kehtestatud sellekohased tähtajad. Lisaks on teatavatel tingimustel kohane loobuda selgesõnalise nõusoleku saamise kohustuse rakendamisest teatavate kemikaalide ekspordi suhtes Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikidesse.

Läbivaadatud määruses on ka tõhustatud ja laiendatud komisjoni andmebaasi EDEXIM osa, kuna selles on nõutud koodide määramist eksporditeatistele, impordiotsustele, nõusolekutele ja eranditele, mida säilitatakse andmebaasis. Tollieeskirjade jõustamise hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks peavad eksportijad esitama nimetatud koodid oma ekspordideklaratsioonides. Määruses on ka terve hulk Rotterdami konventsiooni nõuetest kaugemale minevaid sätteid, et saavutada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrgemat taset.

Käesoleva juhendi II osa alguses on esitatud sissejuhatus Rotterdami konventsioonisse, kaasa arvatud selle aluspõhimõtted ja mehhanismid. Selles osas on kokkuvõte, millistes valdkondades läheb ELi määrus kaugemale Rotterdami konventsiooni nõuetest. Käesoleva juhendi III osas on ükshaaval läbi vaadatud määruse (EÜ) nr 689/2008 artiklid ning selgitatud iga sätte nõudeid ja rõhutatud eri sätete vahelist seost. IV osas on käsitletud komisjoni osa määruse igapäevases rakendamises ja EDEXIMi andmebaasi haldamises. Lõpuks on V osas esitatud mõned näited, kuidas määruse nõuded tegelikus elus eri juhtudel toimivad.

Lisades on esitatud kasulikku lisateavet. 1. kuni 3. lisa kordavad määruse (EÜ) nr 689/2008 I, II ja III lisa. Tuleb silmas pidada, et määruse I lisa korrapäraselt ajakohastatakse, ning uusim versioon on kättesaadav komisjoni veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu. 4. lisas on kemikaalide ekspordiga seotud selliste peamiste menetluste skeemid, mis on kehtestatud määruse rakendamiseks, ning 5. lisas on esitatud eksportijate peamiste kohustuste ülevaade. 6. lisas on loetletud eksporttoodete märgistamiseks soovitatavad keeled. 7. lisas on loetletud liikmesriikide määratud asutused ning 8. lisas on loetletud OECD riigid, kelle puhul võib kohaldada selgesõnalise nõusoleku nõudest loobumist ning selliste riikide määratud asutused.

Tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006) (4) (CLP-määrus) on esitatud kemikaalide klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise uued ELi eeskirjad ja et osutatud määrusega on juba asendatud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (5) teatavad osad. Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 asendatakse direktiiv 67/548/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (6) täielikult 1. juuniks 2015. Määruses (EÜ) nr 689/2008 kasutatavad terminid põhinevad endiselt varasematel direktiividel, kuid lähitulevikus kohandatakse need vastavaks CLP-määrusele. Näiteks ei kasutata CLP-määruses terminit „valmistis”, selle asemel on „segu”. Käesolevate juhiste puhul tuleb järelikult arvestada, et termin „valmistis” tähendab sedasama mis CLP-määruses „segu”.

2. ROTTERDAMI KONVENTSIOON

Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda (prior informed consent procedure – eelnevalt teatatud nõusoleku protseduur) käsitleva Rotterdami konventsiooni eesmärk on suurendada ühist vastutust ning soodustada poolte koostööd ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda selliste kemikaalide võimaliku kahjuliku mõju eest ning aidata kaasa nende keskkonnaohutule kasutamisele. Konventsioon töötati välja, toetudes ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 1989. aastal muudetud rahvusvaheliselt kaubastatavaid kemikaale käsitleva informatsiooni vahetamise Londoni juhendi rakendamisel saadud kogemustele ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1990. aastal muudetud pestitsiidide levitamise ja kasutamise rahvusvahelisele tegevusjuhendile. Osutatud õigusaktides nähti ette vabatahtlik eelnevalt teatatud nõusoleku protseduur.

Konventsioon võeti vastu ja avati allakirjutamiseks konverentsil Rotterdamis 1998. aastal ning see jõustus 24. veebruaril 2004. Konventsiooni olid 31. oktoobriks 2010 ratifitseerinud 139 osalist. Iga kahe aasta tagant toimub osaliste konverents. Lisaks konventsiooni rakendamist ja rakendamisega seotud menetlusküsimusi käsitlevate otsuste vastuvõtmisele on konventsiooniosalised otsustanud, et konventsiooni sekretariaadi töö peaksid ühiselt enda peale võtma ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP) Genfis ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) Roomas.

Enne konventsiooni vastuvõtmist osales Euroopa Liit vabatahtlikus menetluses, mis muudeti Euroopa Ühenduses siduvaks määrusega (EMÜ) nr 2455/92. Pärast seda, kui Euroopa Liit oli 20. detsembril 2002 Rotterdami konventsiooni ratifitseerinud (vt nõukogu otsus 2003/106/EÜ (7)), asendati määrus (EMÜ) nr 2455/92 määrusega (EÜ) nr 304/2003, millega täielikult rakendati konventsiooni sätted ja mis sisaldas ka terve rea konventsiooni nõudeid ületavaid sätteid. Eelkõige otsustas EL mitte piirata määruse reguleerimisala kemikaalidega, mida reguleeritakse konventsiooniga, vaid hõlmata ka sellised kemikaalid, mis on keelustatud või rangelt piiratud ELi tasandil. ELi õigusaktide arendamise käigus osutus vajalikuks teha neli muudatust I lisas, et hõlmata täiendavaid kemikaale. Määrus (EÜ) nr 304/2003 on nüüd asendatud määrusega (EÜ) nr 689/2008 ja selles on säilitatud konventsiooni reguleerimisulatust ületavad sätted.

Konventsioon hõlmab kaht kemikaalide kategooriat, nimelt pestitsiide ja tööstuskemikaale. Peamine põhimõte on see, et konventsiooni III lisas loetletud kemikaale, mille kasutamine on keelustatud või rangelt piiratud, võib eksportida üksnes importiva konventsiooniosalise eelnevalt teatatud nõusoleku korral (PIC). On kehtestatud protseduur, mis võimaldab ametlikult teada saada ja teatavaks teha importivate riikide otsuseid selle kohta, kas nad soovivad edaspidi saada teatavate kemikaalide saadetisi, ning tagada, et eksportivad riigid neid otsuseid järgivad. Praegu kohaldatakse PIC-protseduuri 40 kemikaali suhtes. Konventsiooniga loodi mehhanism uute ainete lisamiseks tingimusel, et teatud kriteeriumid on täidetud.

Osalised peavad sekretariaadile niinimetatud PIC-teatistega teatama kõigist vahetult kohaldatavatest regulatiivmeetmetest, millega teatav konventsiooni reguleerimisalasse kuuluv kemikaal on keelustatud või rangelt piiratud. PIC-teatiste alusel algatatakse kemikaali lisamine PIC-protsessi. Kui sekretariaat on saanud teatised vähemalt kahelt (konventsiooniosaliste konverentsi poolt konventsiooni kohaselt kindlaksmääratud) erinevasse geograafilisse piirkonda kuuluvalt konventsiooniosaliselt, hindab saadud teavet kemikaalide hindamise komitee, millesse kuuluvad kemikaalide kasutamise eksperdid, keda on määranud valitsused. Kui konventsiooni asjaomased kriteeriumid on täidetud, koostab kemikaalide hindamise komitee otsustamise juhenddokumendi ning soovitab konventsiooniosaliste konverentsil kanda kemikaal III lisasse ja kaasata PIC-protseduuri. Konventsiooniosaliste konverents otsustab seejärel konsensusega, kas kaasata kemikaal protseduuri või mitte. Seejärel edastatakse otsustamise juhenddokument kõikidele konventsiooniosalistele, et neil oleks võimalik võtta vastu kõiki asjaolusid arvestav otsus, kas lubada kemikaali importi, keelduda sellest või lubada seda teatud tingimustel. Sekretariaat edastab iga kuue kuu järel saadud vastused konventsiooniosalistele nn PIC-ringkirjadega, mis pannakse üles ka PICi veebisaidile http://www.pic.int/. Ka impordiotsused avaldatakse sel veebisaidil asuvas andmebaasis. Eksportivad konventsiooniosalised on kohustatud tagama, et eksportijad järgiksid kõiki importi käsitlevaid otsuseid. Sellise kohustuse eesmärk on kaitsta importivaid riike, kel ei ole vajalikku infrastruktuuri, et kaitsta end soovimatu impordi eest.

Konventsiooni teine oluline teema on seotud konventsiooniosaliste vahelise teabevahetusega potentsiaalselt ohtlike kemikaalide kohta, mida võib eksportida. Selles valdkonnas kõige olulisem on nõue, et konventsiooniosaline, kes kavatseb eksportida kemikaali, mis on tema territooriumil keelustatud või mille kasutamine on rangelt piiratud, peab teavitama importivat konventsiooniosalist sellisest ekspordist enne esimest saadetist ja seejärel igal aastal (nn eksporditeatise protseduur), kuni kemikaali suhtes kohaldatakse PIC-protseduuri ja importiv pool edastab konventsiooniosaliste hulgas levitatava kemikaali käsitleva impordiotsuse. Lisaks peab eksportiv konventsiooniosaline nõudma, et PIC-protseduuri kaasatud kemikaalide ekspordi puhul oleksid need nõuetekohaselt märgistatud, et tagada sellise teabe kättesaadavus, mis käsitleb inimeste tervise või keskkonnaga seotud ohtusid ja/või riske. Eksportiv konventsiooniosaline võib kehtestada sarnased nõuded ka muude siseriiklikult keelustatud või rangelt piiratud kasutusega kemikaalide ekspordi suhtes.

Ühtlasi sisaldab konventsioon sätteid, milles käsitletakse konventsiooniosaliste vahelist tehnilise abi andmist. Konventsiooniosalised, kelle kemikaalide reguleerimise kavad on kõrgema tasemega, peaksid osutama tehnilist abi, sealhulgas pakkuma koolitust, näiteks arenguriikidele, et arendada nende infrastruktuuri ja suutlikkust hallata kemikaalide kasutamist.

Nagu juba öeldud, on määruses ka terve hulk Rotterdami konventsiooni nõudeid ületavaid aspekte, et saavutada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrgemat taset. Ekspordist teatamise ja selgesõnalise nõusoleku nõuded on laiendatud kõikidele riikidele, selle asemel et kohaldada neid üksnes konventsiooniosaliste suhtes. Määruse kohaldamisala on laiendatud, et hõlmata kõik kemikaalid, mis on keelustatud või rangelt piiratud ELi tasandil. Suurema hulga kemikaalide hõlmamiseks on kaks konventsioonikohast kasutuskategooriat jagatud veel kaheks alakategooriaks: pestitsiidid on jagatud põllumajanduslikeks ja muudeks pestitsiidideks ning tööstuskemikaalid kutselise kasutaja poolt ja tarbija poolt kasutatavateks kemikaalideks. Seepärast võib ELi määruse kohaselt kemikaali kasutamise keeld või range piirang alakategooria tasandil (isegi kui see ei ole keelustatud või rangelt piiratud kasutusega konventsiooni tasandil) tähendada ekspordist teatamise nõuet. Seega tuleb mõne kemikaali puhul, mis konventsiooni 5. artikli kohaselt ei kuulu PIC-teatamise alla ja millele seepärast ei kohaldata konventsiooni 12. artikli kohast ekspordist teatamist, ikkagi kohaldada ekspordist teatamist vastavalt osutatud määrusele.

Lisaks on ELi eksportijad kohustatud esitama eksporditeatised olenemata kavandatud kasutusest ja sellest, kas kemikaal on keelustatud või rangelt piiratud kasutusega ELis. Sama eeskiri kehtib ka selgesõnalise nõusoleku taotluse kohta. Lõpuks nõutakse selgesõnalist nõusolekut ka muude kemikaalide puhul kui konventsiooni kohaselt PIC-protseduuriga hõlmatud kemikaalid; nimelt on hõlmatud kõik kemikaalid, mille puhul kehtib PIC-teatamise nõue kummaski kahest konventsiooni kategooriast.

3. MÄÄRUS (EÜ) nr 689/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta võeti vastu 17. juunil 2008 ning jõustus 1. augustil 2008. Sellega asendati määrus (EÜ) nr 304/2003, mis tunnistati kehtetuks. Järgnevalt kirjeldatakse määruse peamisi sätteid.

3.1. Artikkel 1. EESMÄRGID

Määrusel on mitu eesmärki:

— rakendada Rotterdami konventsioon (mõnel juhul konventsiooni enda sätetest laiemas ulatuses), samuti seoses riikidega, kes ei ole konventsiooniga liitunud;

— kehtestada kõigi ohtlike kemikaalide ekspordi suhtes samad pakendamis- ja märgistamisnõuded, mida kohaldatakse ELis, välja arvatud juhul, kui osutatud nõuded ei ole vastuolus importiva riigi nõuetega.

Tuleb märkida, et lõpptoote pakend ja märgistus peab alati olema kooskõlas sellise importiva riigi nõuetega, kus toodet turustatakse ja kus sellised nõuded on kehtestatud.

3.2. Artikkel 2. REGULEERIMISALA

Määrust kohaldatakse:

— kemikaalide suhtes, mille puhul kehtib PIC-protseduuri nõue;

— kemikaalide suhtes, mille kasutamine ELis on keelustatud või rangelt piiratud;

— kõigi eksporditavate kemikaalide suhtes seoses pakendamise ja märgistusega (ELi nõuete kohta vt artikkel 16).

Määrust ei kohaldata muudes ühenduse õigusaktides määratletud narkootiliste ainete, radioaktiivsete ainete, jäätmete, keemiarelvade, toidu ja toidulisandite, söötade, geneetiliselt muundatud organismide ja farmaatsiatoodete (välja arvatud desinfektsioonivahendid, insektitsiidid ja parasiiditõrjevahendid) suhtes. Samuti ei kohaldata määrust kemikaalide suhtes, mida eksporditakse või imporditakse uurimise või analüüsimise eesmärgil, kui kasutatavad kogused ei mõjuta tõenäoliselt inimeste tervist ega keskkonda ning kemikaali enda kogus mingil juhul ei ületa 10 kg või koos muude ainetega segus (valmistises) oleva kemikaali kogus ei ületa 10 kg.

Tuleb märkida, et määruse sätete kohaldamisalast välja jäetud ekspordi hõlbustamiseks on kehtestatud eriline haldusmenetlus. See väljajätmine kehtib kemikaalide kohta, mida eksporditakse teadusliku töö või analüüsi jaoks kogustes kuni 10 kg. Kõnealust menetlust, mida nimetatakse erilise viitenumbri taotlemiseks, on kirjeldatud punktis 3.17. Tuleb märkida, et seda menetlust kasutatakse ka I lisa 3. osas loetletud kemikaalide puhul, mille impordiks on antud luba PIC-ringkirjas avaldatud impordiga nõustumise otsusega ja millele kohaldatakse artikli 7 lõiget 6.

3.3. Artikkel 3. MÕISTED

Määruses on määratletud järgmised mõisted: kemikaal; valmistis; toode; pestitsiid ja tööstuskemikaal (need on konventsioonis kasutatud kategooriad, mis määruses jagatakse mõlemal juhul kahte alakategooriasse); kemikaal, mille kohta kehtib ekspordist teatamise kohustus; PIC-teatamise tingimustele vastav kemikaal; kemikaal, mille kohta kehtib PIC-protseduuri nõue; keelustatud kemikaal ja range kasutuspiiranguga kemikaal.

Näiteks: kemikaal on aine, mis esineb iseseisvalt või valmistise koosseisus, või valmistis, nii tehislikuna kui ka loodusest saaduna, kuid see mõiste ei hõlma elusorganisme. Pestitsiid on kemikaal, mis kuulub ühte järgmistest alakategooriatest: seda kasutatakse taimekaitsevahendina või muu otstarbega pestitsiidina, näiteks biotsiidina. Tööstuskemikaal on kemikaal, mis kuulub ühte järgmistest alakategooriatest: kutselisele kasutajale ettenähtud kemikaal või tavakasutajale ettenähtud kemikaal. Keelustatud kemikaal on kemikaal, mille igasugune kasutamine on inimeste tervise või keskkonna kaitsmiseks ühes või mitmes kategoorias või alakategoorias ELi vahetult kohaldatava regulatiivmeetmega keelustatud. See hõlmab ka kemikaale, millele ei ole antud heakskiitu esmakordseks kasutamiseks või mille tootja on kõrvaldanud kas ELi turult või teatamis-, registreerimis- või heakskiitmismenetlusest ja mille kohta on tõendeid, et need põhjustavad tervise- või keskkonnaprobleeme. Range kasutuspiiranguga kemikaal on defineeritud eelmisega sarnaselt ja on kemikaal, mille kasutamine on ühes või mitmes kasutuskategoorias või alakategoorias peaaegu täielikult keelustatud.

Mõisted kattuvad üldjoontes konventsioonis kasutatud mõistetega, kuid on ka teatavaid olulisi erinevusi.

Kemikaalide kasutuse alakategooriate kehtestamine ELis keelustatud või range kasutuspiiranguga kemikaalide ekspordist teatamise vajaduse kindlaksmääramiseks tähendab, et ekspordist teatamise protseduuri rakendatakse suurema hulga kemikaalide suhtes kui muidu. Kõnealused kemikaalid on loetletud määruse I lisa 1. osas. Selleks, et kemikaal vastaks PIC-teatamise tingimustele (I lisa 2. osa), peab see konventsiooni kasutuskategoorias olema ELis keelustatud või range kasutuspiiranguga. Kemikaali mõiste hõlmab ka ainet, mis esineb iseseisvalt või valmistise koosseisus, s.t vähemalt kahest ainest koosnevas segus või lahuses.

Mõistete hulka kuulub ka „toode”. See on valmis toode, mis sisaldab kemikaali, mille kasutamine selles konkreetses tootes on ELi õigusnormidega keelustatud või rangelt piiratud. Toodete suhtes, mis sisaldavad selliseid kemikaale reageerimata kujul, kehtib ekspordist teatamise kohustus. V lisas loetletud toodete puhul kohaldatakse ekspordipiirangut.

Ekspordi mõiste kohaselt kohaldatakse määrust ekspordile väljapoole Euroopa Liidu tolliterritooriumi. Tolliterritooriumi mõiste hõlmab ka tsoone, milles kohaldatakse erilisi tollieeskirju, näiteks vabatsoone ja tolliladusid.

Konkreetselt on määratletud ka eksportija – see on isik, kel on ekspordileping, või lepingu puudumisel selline isik, kes võib anda korralduse kemikaali eksportimiseks väljapoole Euroopa Liidu tolliterritooriumi (olenemata sellest, millisest liikmesriigist toimub eksportimine väljapoole tolliterritooriumi). Kui eksportija ei asu ELis, peab eksportija kohustusi täitma ELis asuv lepinguosaline.

Lõpuks tuleb rõhutada, et kui ei ole kindlaks määratud teisiti, laienevad määrusest tulenevad kohustused kõikidesse riikidesse toimuvale ekspordile, olenemata sellest, kas need riigid on konventsiooniosalised või mitte.

3.4. Artikkel 4. MÄÄRATUD RIIGIASUTUS

Liikmesriik peab määrama riigiasutuse (riigiasutused), kes täidab (täidavad) määrusega nõutud haldusülesandeid ja teavitab (teavitavad) sellest komisjoni.

3.5. Artikkel 5. EUROOPA LIIDU OSALEMINE KONVENTSIOONIS

ELi konventsioonis osalemisel on komisjon ühine määratud asutus, kes teeb tihedat koostööd liikmesriikide määratud asutustega. Komisjon vastutab ELi eksporditeatiste edastamise, PIC-teatiste esitamise, kolmandatelt riikidelt eksporditeatiste vastuvõtmise, PIC-kemikaale käsitlevate ühenduse otsuste esitamise ning teabevahetuse eest PICi sekretariaadiga. Komisjon kooskõlastab ka ELi tegevust kõikides konventsiooniga, konventsiooniosaliste konverentsi ja selle allorganitega, näiteks kemikaalide hindamise komiteega seotud tehnilistes küsimustes.

3.6. Artikkel 6. KEMIKAALID, MILLE SUHTES KEHTIB EKSPORDIST TEATAMISE NÕUE, KEMIKAALID, MIS VASTAVAD PIC-TEATAMISE TINGIMUSTELE, JA KEMIKAALID, MILLE SUHTES KEHTIB PIC-PROTSEDUURI NÕUE

Nimetatud kategooriatesse kuuluvad kemikaalid on loetletud määruse 1. lisas. Loetelu on käesoleva juhendi I lisas esitatud selle avaldamise seisuga. Ajakohastatud loetelu on kättesaadav EDEXIMi veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

Lisa on jagatud kolmeks osaks vastavalt kategooriatele.

1. osas on loetletud kemikaalid või kemikaalirühmad, mille suhtes kehtib ekspordist teatamise nõue. Selles on kõik kemikaalid, mis on ELis keelustatud või range kasutuspiiranguga vähemalt ühes alakategoorias (s.t pestitsiidid, mida kasutatakse taimekaitsevahenditena, muud pestitsiidid, nagu biotsiidid, tööstuskemikaalid kutselistele kasutajatele ja tööstuskemikaalid tavakasutajatele). Selles on loetletud ka kemikaalid, mis vastavad PIC-teatamise tingimustele, ning kemikaalid, mille puhul kehtib PIC-protseduuri nõue (konventsiooni III lisas loetletud kemikaalid).

2. osas on loetletud kemikaalid, mis vastavad PIC-teatamise tingimustele, kuna need on konventsiooni ühes kasutuskategoorias (s.t pestitsiid või tööstuskemikaal) Euroopa Liidus keelustatud või range kasutuspiiranguga.

3. osas on loetletud kemikaalid või kemikaalirühmad, mille puhul kehtib PIC-protseduuri nõue (konventsiooni III lisas loetletud kemikaalid).

Iga kande juurde on märgitud kasutuskategooria või alakategooria. Kõige tähtsamad regulatiivsete meetmete allikad ELis keelustatud või range kasutuspiiranguga kemikaalide kohta on järgmised: direktiiv 91/414/EMÜ, (8) mis asendatakse alates 14. juunist 2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta, (9) direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (11).

Tuleks silmas pidada, et I lisa eri osades kemikaalide loetelud kattuvad. Kõik 2. ja 3. osas loetletud kemikaalid on loetletud ka 1. osas (välja arvatud 8 PIC-kemikaali, mis on loetletud 3. osas, kuid jäetud välja 1. osast, kuna nende suhtes kehtib vastavalt Stockholmi konventsioonile ekspordikeeld (12). Lisaks ekspordist teatamisele peab 2. ja 3. osas loetletud kemikaalide ekspordiks olema importiva riigi selgesõnaline nõusolek (vt artikkel 13).

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa on muudetud komisjoni määrustega (EL) nr 15/2010 ja (EL) nr 196/2010 ning seda ajakohastatakse ka edaspidi, arvestades ELi regulatiivseid meetmeid ning konventsiooni võimalikku muutmist. Uusim versioon on kättesaadav komisjoni veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

3.7. Artikkel 7. KOLMANDATELE RIIKIDELE EDASTATAVAD EKSPORDITEATISED

Ekspordist teatamise kohustus kehtib kõikide I lisa 1. osas loetletud kemikaalide ekspordi puhul mis tahes riiki, olenemata sellest, kas see riik on konventsiooniosaline või mitte ning olenemata kemikaali kasutusvaldkonnast. Ka I lisas loetletud kemikaali sisaldava valmistise ekspordist tuleb teatada, kui kemikaali sisalduse tõttu kehtib vastavalt direktiivile 1999/45/EÜ märgistamiskohustus. I lisas loetletud kemikaale sisaldavate teatavate toodete puhul kehtib samuti ekspordist teatamise kohustus (vt artikkel 14). Iga asjaomase aine, valmistise või toote kohta tuleb esitada eraldi eksporditeatis ja hiljem väljastatakse sellele eraldi viitenumber (Reference Identification Number – RIN).

Kui ELi liikmesriigi eksportija kavatseb eksportida esimest korda või esimest korda igal järgneval aastal EList kolmandasse riiki kemikaali, mille suhtes kehtib teatamise kohustus, tuleb järgida ekspordist teatamise protseduuri.

Ent ekspordist teatamine ei ole enam vajalik, kui kemikaali suhtes on kehtestatud PIC-protseduuri nõue ja importiv konventsiooniosaline on andnud impordivastuse, välja arvatud juhul, kui importiv pool nõuab teatamist. Ekspordist teatamine ei ole vajalik ka juhul, kui importiv riik loobub ametlikult õigusest saada eksporditeatist. Selline teave on kättesaadav EDEXIMi veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu, osas „Info Importing Country”.

Kõigil muudel juhtudel peab eksportija esitama liikmesriigi määratud asutusele eksporditeatise vähemalt 30 päeva enne esmast eksporti ja igal järgneval kalendriaastal vähemalt 15 päeva enne esimest eksporti. Soovitatav on siiski esitada teatis määratud riigiasutusele võimalikult varakult, et jääks piisavalt aega selle menetlemiseks.

Samal kalendriaastal samasse riiki toimuvast sama kemikaali ekspordist ei pea teatama, kui importiv riik ei nõua teisiti. Sama kemikaali eksporti mõnda muusse kolmandasse riiki loetakse siiski esmaseks ekspordiks ja sel juhul tuleb järgida ekspordist teatamise protseduuri.

Eksporditeatises nõutav teave on esitatud määruse II lisas ning käesoleva juhendi 2. lisas. Eksporditeatise esitamiseks tuleks kasutada EDEXIMi esitatud eksporditeatise vormi. Määratud riigiasutus, mis võib nõuda eksportijalt oma halduskulude katteks halduslõivu, kontrollib teatist ja andmete puudumisel võtab nende saamiseks võimalikult kiiresti ühendust eksportijaga. Kui eksporditeatis on EDEXIMi veebisaidile üles laaditud (kas otse eksportija või määratud riigiasutuse poolt), registreeritakse teatis EDEXIMi poolt ja sellele väljastatakse viitenumber (RIN). Sel ajal kui määratud riigiasutus ja/või komisjon teatist menetleb, hoitakse teatise projekti EDEXIMis. Pärast komisjoni heakskiidu saamist saadetakse lõplik teatis importiva riigi määratud asutusele koos kättesaamisteate vormiga ja, kui eksportija on selle esitanud, aine või valmistise ohutuskaardi koopiaga. Sellist lõplikku teatist säilitatakse EDEXIMis ning see on kättesaadav eksportijale ja määratud riigiasutustele. Viitenumber aktiveeritakse vastavalt teatele, mis saadetakse (kas otse EDEXIMi poolt või määratud riigiasutuse kaudu) eksportijale, et teavitada teda viitenumbri kehtivusest. Eksportimine on lubatud ajavahemiku jooksul, mis on määratletud artikli 7 lõikega 2 ja viitenumbri kehtivusega. I lisa 2. ja 3. osas loetletud kemikaalide puhul võidakse viitenumbrit mitte aktiveerida, kuna esmalt on vaja saada importiva riigi määratud asutuse selgesõnaline nõusolek (vt artikkel 13). Artiklis 7 ettenähtud eksporditeatise menetluse illustreerimiseks on 4. lisas esitatud menetluse skeem (skeem 1).

Eksporditeatise viitenumber kehtib eksportija poolt teatises esitatud eksportimise kuupäevast või võimalikult varasest kuupäevast vastavalt määruses esitatud ajapiirangule. Eksporditeatise viitenumber kehtib üksnes kuni selle aasta 31. detsembrini, mille kohta teatis on esitatud. Kui mõnel järgmisel aastal soovitakse uuesti eksportida, tuleb esitada uus eksporditeatis, see menetleda ja saata importivale riigile. Sel juhul peab eksportija uuesti sisestama eksporditeatise EDEXIMi ja komisjon saadab importivale riigile uue eksporditeatise. Seejärel antakse välja uus viitenumber ja valideeritakse see selleks kalendriaastaks.

Komisjon toimib Euroopa Liidu ühise määratud asutusena ja seepärast saadab ja saab ta liikmesriikide eest kõik eksporditeatised. Seega nõuab just komisjon eksporditeatiste kättesaamise teatisi. Komisjon saadab EList importivale riigile iga I lisas loetletud kemikaali / sellist kemikaali sisaldava valmistise esmase ekspordi kohta teatise hiljemalt 15 päeva enne esimest eksporti ja seejärel igal aastal enne selle aasta esimest eksporti. Isegi kui komisjon on juba saatnud eelteatise importivale riigile seoses eksportija teatisega, on muu eksportija kohustatud esitama teatise enne tema esimest asjaomase kemikaali eksporti asjaomasel aastal. Iga kalendriaasta asjaomaste kemikaalide ja importivate riikide loetelu tehakse avalikkusele kättesaadavaks veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

Kui eksport on seotud rahvatervise või keskkonna eriolukorraga, kus viivitus halvendab olukorda, võib liikmesriik (komisjoniga konsulteerides) otsustada osaliselt või täielikult ooteperioodist või teabele esitatavatest nõuetest loobuda.

Importiva riigi valitsus võib vastata ELi eksporditeatisele täiendava teabe nõudmisega. Sellise teabe esitab eksportija, asjaomase liikmesriigi määratud asutus või komisjon. Kui tegemist on 1. osa ainega või 2. ja 3. osa ainega, mille kohta on juba olemas üldine selgesõnaline nõusolek, ei mõjuta see eksportija õigust kemikaali eksportida.

Uus teatis on vaja esitada:

— kui on muudetud ELi õigusakte, mis käsitlevad kõnealuse kemikaali turustamist ja kasutamist või märgistamist;

— kui valmistise koostist on muudetud nii, et asjaomas(t)e kemikaali(de) sisaldus on senisest erinev (näiteks sellisel määral, et nõutavat märgistust on muudetud).

Uues teatises tuleks öelda, et tegemist on varasema teatise läbivaatamisega. Seda tuleb teha, märkides „linnukese” eksporditeatise vormil väite juurde, et teatise puhul on tegemist varasema teatise läbivaatamisega.

Kui importiv riik ei kinnita teatise kättesaamist, peab komisjon teostama teatise järelkontrolli. Vajaduse korral saadetakse teatise koopia. See ei mõjuta siiski otseselt ekspordimenetlust. Näidetega 1 ja 3 V osas on illustreeritud I lisa 1. osas loetletud aine eksporditeatise menetlemist.

3.8. Artikkel 8. KOLMANDATELT RIIKIDELT SAADAVAD EKSPORDITEATISED

Kui komisjon saab kolmandalt riigilt eksporditeatise kemikaali kohta, mille turustamine või kasutamine on päritolumaal keelatud või rangelt piiratud, registreerib ta selle EDEXIMi andmebaasis. Komisjon kinnitab iga kemikaali puhul esimese teatise kättesaamist teiselt riigilt. Komisjon edastab teatise koopia ja kogu olemasoleva teabe impordi sihtliikmesriigi määratud asutusele ja nõudmise korral koopiad teistele liikmesriikidele.

Kui eksporditeatise saab liikmesriigi määratud asutus, edastab ta selle koos kogu kättesaadava teabega komisjonile.

3.9. Artikkel 9. TEAVE KEMIKAALIDE EKSPORTIMISE JA IMPORTIMISE KOHTA

Iga aasta esimese kvartali jooksul eksportija, kes ekspordib järgmist:

— I lisas loetletud ained,

— valmistised, mis sisaldavad I lisas loetletud ainet kontsentratsioonis, mis on nii suur, et see tekitab direktiivis 1999/45/EÜ sätestatud märgistamiskohustuse, või

— tooted, mis sisaldavad I lisa 2. ja 3. osas loetletud aineid reageerimata kujul, või valmistised, milles sellise aine sisaldus on nii suur, et see tekitab direktiivis 1999/45/EÜ sätestatud märgistamiskohustuse,

teatab oma liikmesriigi määratud asutusele eelmisel aastal igasse importivasse riiki lähetatud aine kogused (nii iseseisva ainena kui ka valmististe või toodete koosseisus). Kõnealusele teabele lisatakse nimesid ja aadresse sisaldav loetelu kõikide importijate kohta, kellele kemikaale saadeti. Tuleb märkida, et mõiste „toode” tähendab, et teavet ekspordi kohta nõutakse ainult siis, kui konkreetses tootes sisalduva kemikaali kasutamine on ELi õigusnormidega keelatud või rangelt piiratud, mitte aga kõigi muude toodete kohta, milles ainet tohib piiranguteta kasutada.

I lisa 2. ja 3. osas loetletud kemikaalide eksport, mis toimub eksportiva riigi määratud asutuse ja komisjoni heakskiidul, kuid ilma importiva konventsiooniosalise või muu riigi selgesõnalise nõusolekuta, loetletakse eraldi (vt artikli 13 lõige 7).

Importijad peavad esitama samasuguse teabe siseturule viidud kemikaalide koguste kohta.

Määratud riigiasutuse või komisjoni nõudmisel tuleb esitada vajalikku lisateavet.

Määratud riigiasutused koguvad ja võtavad kokku eksportijatelt ja importijatelt saadud teabe vastavalt määruse III lisas sätestatud vormile ning edastavad selle komisjonile. Komisjon avaldab mittekonfidentsiaalse teabe üldkokkuvõtte Internetis.

3.10. Artikkel 10. OSALEMINE PIC-TEATAMISPROTSEDUURIS

PIC-teatamise tingimustele vastavad kemikaalid (s.t need, mis on konventsiooni kasutuskategoorias Euroopa Liidus keelustatud või range kasutuspiiranguga) on loetletud I lisa 2. osas. Pärast kemikaali lisamist nimekirja peab komisjon teatama sellest PICi sekretariaadile hiljemalt 90 päeva jooksul pärast ELi asjakohase regulatiivmeetme jõustumist. Teatis peab sisaldama määruse IV lisas loetletud teavet. Kui komisjonil osutatud teavet ei ole, võib ta nõuda, et eksportija või importija esitaks sellise teabe 60 päeva jooksul. Teatis tuleb ajakohastada, kui kemikaali keelustavat või selle kasutamist rangelt piiravat regulatiivmeedet muudetakse.

Teatamissüsteemi prioriteetide kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse seda, kas kemikaali suhtes on juba kehtestatud PIC-protseduuri nõue, mil määral on võimalik täita Rotterdami konventsiooni IV lisas teabe kohta sätestatud nõudeid ning kui tõsist ohtu kemikaal endast kujutab, eelkõige arengumaade puhul.

Liikmesriigid võivad komisjoni kaudu edastada ka teatised siseriiklike regulatiivmeetmetega keelustatud või range kasutuspiiranguga kemikaalide kohta. Sellisel juhul peab asjaomane liikmesriik esitama vastava teabe komisjonile, kes edastab selle kõikidele ülejäänud liikmesriikidele. Viimastel on märkuste saatmiseks aega neli nädalat. Lõpuks otsustab regulatiivmeetmed esitanud liikmesriik, kas paluda komisjonil edastada teatis PICi sekretariaadile või esitada teave vastavalt artiklile 11.

Kui komisjon saab teiselt konventsiooniosaliselt PIC-teatamist käsitlevat teavet, edastab ta selle kohe kõikidele liikmesriikidele ning vajaduse korral valmistab ette asjaomaste ELi meetmete vastuvõtmise. Lisaks pannakse selline teave üles EDEXIMi veebisaidile http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

3.11. Artikkel 11. PICi SEKRETARIAADILE EDASTATAV TEAVE KEMIKAALIDE KOHTA, MIS EI VASTA PIC-TEATAMISE TINGIMUSTELE

Lisaks PIC-teatamisele on määruses sätestatud ka teine keelustatud või range kasutuspiiranguga kemikaalide kohta teabe levitamise võimalus, mis põhineb teabevahetust käsitlevatel konventsioonisätetel. Need on asjakohased näiteks kemikaalide puhul, mis on Euroopa Liidus keelustatud või range kasutuspiiranguga ainult ühes kasutamise alakategoorias ja ei vasta seega PIC-teatamise tingimustele. Sätted on asjakohased ka kemikaalide puhul, mis on keelustatud või range kasutuspiiranguga siseriiklike regulatiivmeetmete alusel ühes või mitmes liikmesriigis, kui asjaomased liikmesriigid jõuavad pärast eespool osutatud nõuandemenetlust otsusele, et PIC-teatamine ei ole otstarbekas.

Sellisel juhul annab komisjon PICi sekretariaadile asjakohase teabe, mis võimaldab teavitada muid konventsiooniosalisi.

3.12. Artikkel 12. KEMIKAALIDE IMPORDIGA SEOTUD KOHUSTUSED

Määrusega nõutakse, et liikmesriigid kontrolliksid I lisas loetletud kemikaalide importi ja määraksid selle eest vastutava asutuse, näiteks tolliameti (13). Kuigi määruses ei ole üksikasjalikke sätteid impordi piiramise või keelamise kohta, on määrusega kehtestatud ka menetlus, mille abil komisjon saab koostöös liikmesriikidega anda hinnanguid ja võtta vastu importi käsitlevaid otsuseid PIC-protseduuriga hõlmatud kemikaalide suhtes.

Komisjon saab PICi sekretariaadilt otsustamise juhenddokumendid ning saadab need liikmesriikidele. Üheksa kuu jooksul pärast seda, kui sekretariaat on välja saatnud otsustamise juhenddokumendid, võtab komisjon asjaomase kemikaali ja juhenddokumendis täpsustatud kasutuskategooria(te) suhtes vastu Euroopa Liidu impordiotsuse. Enne otsuse vastuvõtmist saab komisjon arvamused liikmesriikidelt, kasutades nõuandekomitee menetlust ja hääletamist komitees, mis on moodustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) artiklile 133.

Impordiotsused tehakse vastavalt juba olemasolevatele ELi õigusaktidele, mida kohaldatakse Rotterdami konventsiooni kontekstis. Otsus, kas kemikaali lubatakse importida ELi territooriumile ja/või sellel kasutada ja/või viia ELi territooriumil turule, tehakse ELi õigusaktiga, millega reguleeritakse kõnealuse kemikaali importi, kasutamist või turuleviimist, näiteks REACHiga või taimekaitsetooteid või biotsiide käsitleva õigusaktiga. Seepärast ei ole määruses (EÜ) nr 689/2008 üksikasjalikke sätteid impordi piiramise või keelamise kohta.

Impordiotsus teatatakse Rotterdami konventsiooni sekretariaadile (14) ja eksportivad konventsiooniosalised on kohustatud sellist otsust järgima.

Impordiotsus ei ole adresseeritud liikmesriikidele ja sellega ei kehtestata seepärast liikmesriikidele ega käitajatele järgimiseks kohustuslikke eeskirju. Liikmesriikidele ja käitajatele järgimiseks kohustuslikud eeskirjad kehtestatakse muude asjakohaste ELi õigusaktidega. Kui kõnealust õigusakti muudetakse või kemikaali õiguslik staatus muul viisil muutub (nt pärast asjaomaste õigusaktide raamistikus läbiviidud hindamist), vaadatakse läbi ka impordiotsused.

Vajaduse korral nimetatakse impordiotsuses asjaomaste liikmesriikide kirjaliku taotluse korral täpsemaid siseriiklikke eeskirju. Impordiotsus on seotud kemikaali jaoks PIC-konventsioonis kindlaks määratud kasutuskategooriaga.

Otsustamise juhenddokumendis sisalduva teabe hindamisel kaaluvad komisjon ja liikmesriigid vajadust võtta ELi meetmeid ning kui see osutub inimeste tervise ja keskkonnaga seotud ohtude vältimiseks vajalikuks, teeb komisjon ettepaneku asjakohaste ELi õigusaktide kohta.

3.13. Artikkel 13. KEMIKAALIDE EKSPORDIGA SEOTUD MUUD KOHUSTUSED LISAKS EKSPORDIST TEATAMISELE

ELi eksportijad peavad järgima kolmandates riikides vastu võetud impordiotsuseid (nii ajutisi kui ka lõplikke), mis avaldatakse iga kuue kuu järel PICi sekretariaadi koostatud PIC-ringkirjas (ja tehakse teatavaks konventsiooni veebisaidil http://www.pic.int). Komisjon edastab PIC-ringkirjad määratud riigiasutustele ja ettevõtjate ühendustele. Komisjon hoiab neid avalikkuse jaoks kättesaadavana ka EDEXIMi andmebaasis http://edexim.jrc.ec.europa.eu. Lisaks on võimalik otsustega tutvuda liikmesriikide määratud asutustes. Impordiotsuse järgimise kohustus algab kuus kuud pärast seda, kui sekretariaat on teabe edastanud.

Selliste I lisa 3. osas loetletud kemikaalide ekspordi puhul, mille impordiotsused on avaldatud uusimas impordiga nõusolekuid käsitlevas PIC-ringkirjas, ei ole artikli 7 lõike 6 kohaselt vaja ekspordist teatada, kui importiv konventsiooniosaline seda ei nõua. Eksportijad peavad tollideklaratsioonis siiski esitama impordiotsuse viitenumbri (RIN). Viitenumbri võib saada kas haldusmenetlusega, mida nimetatakse erilise viitenumbri taotlemiseks, või EDEXIMi impordiotsuste andmebaasist. Kuna impordiotsuste andmebaasi ei ole veel olemas, tuleb esialgu kasutada esimest võimalust. Erilise viitenumbri taotlemise menetluse kohaselt kontrollib eksportija eelkõige, kas ekspordi kohta kehtib artikli 13 lõike 6 punkt b koostoimes artikli 7 lõikega 6. Kui see on nii, taotleb eksportija erilise viitenumbri eksportiva riigi määratud asutuselt. Kui kõik nõuded on täidetud, kiidab eksportiva riigi määratud asutus taotluse heaks ja aktiveerib viitenumbri, mida eksportija peab kasutama tollideklaratsioonis (osutatud menetlust illustreerib 4. lisas skeem 4). Teise meetodi kohaselt (mis ei ole esialgu veel kättesaadav) lubatakse eksportijal vaadata EDEXIMi impordiotsuste andmebaasi veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu, millest ta leiab tollideklaratsioonis kasutatava viitenumbri. Eksportija tagab, et tema eksport vastab kõigile impordiotsuses esitatud nõuetele.

Paljudel juhtudel ei saada importivad riigid PICi sekretariaadile vastust või saadavad ajutise otsuse, milles ei käsitle importimist. Välja arvatud edaspidi esitatud piiratud erandid, on määruses seega mindud konventsioonist kaugemale ja nõutud, et enne ekspordi toimumist tuleb importivalt riigilt saada selgesõnaline nõusolek. Lisaks kohaldatakse seda nõuet mitte ainult kemikaalide suhtes, mille kohta kehtib PIC-protseduuri nõue (määruse I lisa 3. osas loetletud kemikaalid), vaid ka kemikaalide suhtes, mis vastavad PIC-teatamise tingimustele (I lisa 2. osas loetletud kemikaalid).

Selgesõnalist nõusolekut tuleb taotleda ja see saada eksportiva liikmesriigi määratud asutuse ning importiva riigi määratud asutuse või muu pädeva asutuse kaudu. Soovitatakse, et ei eksportija ega importija ei võtaks nende asutustega ise ühendust enne, kui eksportija liikmesriigi määratud asutus on teinud ametliku ettepaneku. Teave määratud riigiasutuste ja (muude kui konventsiooniosaliste) muude asjakohaste asutuste kohta on kättesaadav EDEXIMi veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu. Kui importiva riigi määratud asutuse väljaselgitamisega tekib raskusi või kui muul põhjusel on raske vastust saada, võib komisjon abiks olla. Eksportiva liikmesriigi määratud asutus peaks komisjoni teavitama, kui ta saab ajakohastatud teavet kolmandate riikide määratud asutuste kohta.

Kui ei komisjon ega eksportija riigi määratud asutus ei saa vastust 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist, saadab komisjon importija riigi määratud asutusele meeldetuletuse. Komisjon võib saata vajaduse korral täiendavaid meeldetuletusi, kui vastust ei ole saadud järgmise 30 päeva möödumisel. Osutatud menetlust illustreerib 4. lisa skeem 2.

Selgesõnalist nõusolekut soovitatakse taotleda võimalikult aegsasti enne eksportimist. Eksporditeatise esialgne versioon (mis on kättesaadav EDEXIMi kaudu) on vajalikku teavet andev vahend, mis võimaldab importival riigil otsust vastu võtta. Et lihtsustada protsessi importiva riigi määratud asutuse või muu asjakohase asutuse jaoks, oleks hea, kui eksportijad esitaksid eksportija riigi määratud asutusele kõik registreerimised või load (koopiana), mis importiv riik on kõnealuse kemikaali kohta välja andnud. Eksportija määratud riigiasutus võiks siis lisada osutatud dokumendid nõusolekutaotlusele.

Selgesõnalise nõusoleku võib anda mitmes erinevas vormis. Selle võib anda näiteks ametliku impordiotsusena, mis edastatakse sekretariaadi kaudu ning millega väljendatakse importiva riigi selget nõusolekut impordiks (kemikaalide puhul, mille kohta kehtib PIC-protseduuri nõue), või importiva riigi asjaomaste asutuste e-postisõnumi või ametliku kinnitava kirja vormis. Iga dokument, mida on kasutatud selgesõnalist nõusolekut vajava kemikaali ekspordiloa alusena, saab kordumatu tunnuse ja seda hoitakse EDEXIMis.

Kui määratud riigiasutus on saanud aine või valmistise kohta selgesõnalise nõusoleku, laadib määratud riigiasutus selle üles EDEXIMi. Seda „olemasolevat” selgesõnalist nõusolekut võivad määratud riigiasutused siis kasutada eksporditeatiste kinnitamiseks ja komisjon võib seda kasutada viitenumbrite kontrollimiseks kõnealusesse riiki saadetava iga edasise taotluse puhul, kui esialgses selgesõnalise nõusoleku vastuses ei ole esitatud mingeid konkreetseid tingimusi. Seepärast peaksid määratud riigiasutused kontrollima EDEXIMi, et näha, kas seal on juba kohaldatavaid selgesõnalisi nõusolekuid. Kui on, siis ei ole määratud riigiasutusel vaja kõnealuselt riigilt selgesõnalist nõusolekut uuesti taotleda. Kui nõusolek on olemas, peaks määratud riigiasutus kinnitama eksporditeatise ja edastama selle komisjonile ning mitte looma uut selgesõnalise nõusoleku taotlust. Komisjon kontrollib EDEXIMis, kas ekspordi jaoks on juba olemas kehtiv nõusolek, ja kui on, kasutab olemasolevat nõusolekut viitenumbri kontrollimiseks.

Kemikaali kohta antud selgesõnaline nõusolek kehtib ELi iga eksportija edasise ekspordi jaoks kolme kalendriaasta jooksul, kui selgesõnalises nõusolekus ei ole öeldud teisiti. Importiva riigi täpsustatud tingimused peaks selgesõnalise nõusoleku saanud määratud riigiasutus teatama kõikidele eksportijatele, pannes need üles EDEXIMi eksportijate liideses väljale „Notes” („Märkused”). Kolmanda aasta lõpul peab eksportiva riigi määratud asutus esitama importiva konventsiooniosalise määratud riigiasutusele või muu importiva riigi asjakohasele asutusele uue selgesõnalise nõusoleku taotluse, mis saadetakse komisjoni kaudu. Uuele taotlusele vastuse saabumiseni tohib kõnealuse kemikaali eksporti jätkata 12 kuu jooksul.

Kui lisaks eksporditeatise esitamisele nõutakse aine jaoks selgesõnalist nõusolekut (s.t 2. osa kemikaalid ja teatavad 3. osa kemikaalid, mille jaoks ei ole impordiotsust), võib selgesõnaline nõusolek olla erineva kehtivustähtajaga, mis enamasti erineb viitenumbri (RIN) kehtivustähtajast. Vaikimisi kehtib selgesõnaline nõusolek selle saamise aastast arvestades kolmanda aasta lõpuni. Kuid viitenumber kehtib üksnes teatise esitamise aasta 31. detsembrini, pärast seda viitenumber desaktiveeritakse. Sel juhul tuleb järgmisel aastal teha uus eksporditeatis ja komisjon annab välja uue viitenumbri. Selline uus viitenumber aktiveeritakse kohe eksporditeatise menetlemisel, kui kõik tingimused on täidetud. Uut nõusolekut ei ole vaja taotleda, kuni selgesõnaline nõusolek aegub selle saamise aastast arvestades kolmanda aasta lõpul.

Määrusega on ette nähtud kaks võimalikku erandit nõudest, et enne PIC-protseduuri nõudva või PIC-teatamise tingimustele vastava kemikaali eksportimist tuleb saada selgesõnaline nõusolek. Esiteks võib teataval üksikjuhul loobuda nõudest, kui PIC-teatamise tingimustele vastavat kemikaali (I lisa 2. osas loetletud kemikaal) eksporditakse OECD riikidesse (15). Otsuse nõudest loobumise kohta teeb eksportiva riigi määratud asutus, pidades nõu komisjoniga; otsuse aluseks on asjaolu, et kõnealune kemikaal on importimise ajal litsentsitud, registreeritud või lubatud kõnealuses OECD riigis. Osutatud menetlust illustreerib 4. lisa skeem 3.

Teiseks võib erandi teha teatavatel üksikjuhtudel vastavalt artikli 13 lõikele 7, kui vaatamata kõigile mõistlikele püüetele ei saada 60 päeva jooksul vastust sõnaselge nõusoleku taotlusele PIC-protseduuri nõudva või PIC-teatamise tingimustele vastava kemikaali kohta (I lisa 2. või 3. osas loetletud kemikaal). Otsuse nõudest loobumise kohta teeb eksportiva riigi määratud asutus, pidades nõu komisjoniga, ja see peab põhinema importiva konventsiooniosalise või muu riigi ametlikest allikatest pärinevatel tõenditel, et kõnealune kemikaal on litsentsitud, registreeritud või lubatud kõnealuses riigis. I lisa 3. osas loetletud kemikaali ekspordi üle otsustamisel tuleb otsuses võtta arvesse ka võimalikku mõju importiva konventsiooniosalise või muu riigi inimeste tervisele ja keskkonnale. Selliseid erandeid võib lubada kuni 12 kuuks, pärast mida nõutakse selgesõnalist nõusolekut, kui ei ole saadud vastust esialgsele selgesõnalise nõusoleku taotlusele. Pärast kuni 12 kuu möödumist, kui ei ole saadud vastust selgesõnalise nõusoleku taotlusele, taotleb eksportija oma määratud riigiasutuse kaudu uuesti selgesõnalist nõusolekut, mis tähendab, et eespool kirjeldatud menetlus hakkab jälle otsast peale.

Selgesõnalise nõusoleku taotlusele vastuse saamise tõenäosuse suurendamiseks soovitatakse määratud riigiasutustel kasutada võimalikult palju ÜRO ametlike keelte süsteemi ja taotleda selgesõnalist nõusolekut selles keeles, mis on importiva riigi puhul kõige asjakohasem. Määratud riigiasutused võivad leida ametliku nõusoleku taotluste ja vastuste näidisvormid kõige levinumates keeltes nagu inglise (EN), prantsuse (FR) ja hispaania (ES) keel selgesõnalise nõusoleku (Explicit Consent) osas EDEXIMi veebisaidil http://edexim.jrc.ec.europa.eu.

Eksportija liikmesriigi määratud asutused edastavad üksikasjaliku teabe kemikaalide kohta, mille suhtes on selgesõnalist nõusolekut taotletud ja vastus saadud, samuti lubatud erandite kohta EDEXIMile ning seda teavet säilitatakse EDEXIMi andmebaasis. Iga tõendina kasutatud dokumenti (importiva riigi tehtud otsus või muu tõend, mida kasutati nõudest loobumise puhul) saab EDEXIMi andmebaasis kindlaks teha sellele omistatud kordumatu tunnuse (selgesõnalise nõusoleku tunnus) järgi. Kõik selgesõnalise nõusoleku taotlused koos kogu asjakohase teabega, kaasa arvatud nende staatus, on loetletud EDEXIMi andmebaasis ja neid saab lugeda muu liikmesriigi määratud asutus. Mittekonfidentsiaalse teabe teeb komisjon avalikkusele kättesaadavaks Internetis.

Tuleb märkida, et selgesõnalise nõusoleku hankimise kohustus kehtib ka siis, kui eksporditakse valmistisi (s.t määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt segusid, milles I lisa 2. või 3. osas loetletud aine sisaldus on nii suur, et see võib tekitada direktiivis 1999/45/EÜ (16) sätestatud märgistamiskohustuse. See tähendab, et iga valmistise jaoks tuleb taotleda selgesõnaline nõusolek ja antakse välja eraldi sellekohane viitenumber. Kõnealuse sätte rakendamise hõlbustamiseks on selgesõnalise nõusoleku taotluses importiva riigi määratud asutusele esitatud vastamiseks rida küsimusi. Üks neist on selline: „– kas olete nõus I lisa sama ainet sisaldavate muude valmististe impordiga?” Enamasti vastab importiva riigi määratud asutus sellele „Ei”, millest tuleneb, et iga muu valmistise jaoks on vaja saada eraldi selgesõnaline nõusolek, ent positiivse vastuse korral võivad määratud riigiasutused ja komisjon otse kiita heaks sama ainet sisaldavate muude valmististe ekspordi.

Kuna valmistis sisaldab rohkem kui ühte ainet, on vaja kontrollida iga aine puhul, ega selle suhtes ei kehti selgesõnalise nõusoleku saamise kohustust. Kui vähemalt ühe aine puhul tekib selline kohustus, on vaja esitada selgesõnalise nõusoleku taotlus. Importiv riik võib anda üldise vastuse, et importida lubatakse registreeritud kemikaale. Kui valmistises AB aine A on loetletud määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisas ja on importivas riigis registreeritud, võib valmistist AB eksportida isegi siis, kui ainet B ei ole registreeritud, tingimusel, et ainet B ei ole loetletud I lisas. Selgesõnalise nõusoleku taotlemist nõudis aine A, mitte aine B.

Lisaks käsitletud kohustustele tuleb järgida eksporditavate toodete kvaliteedile kehtestatud nõudeid. Eksportija peab tagama, et eksporditavaid tooteid ei ekspordita hiljem kui kuus kuud enne nende kõlblikkusaja lõpu kuupäeva, kui selline kuupäev on olemas või seda saab tuletada tootmiskuupäevast, välja arvatud juhul, kui kemikaali omadused muudavad selle võimatuks. Pestitsiidide puhul tuleb tagada mahutite optimaalne suurus ja pakendamine, et vältida ülemääraste varude tekkimist, ning märgistus peab sisaldama täpset teavet säilitustingimuste ja säilivuse kohta importiva riigi kliimatingimustes. Lisaks peavad eksporditavad pestitsiidid vastama ELi õigusnormidega kehtestatud puhtuseastmele.

3.14. Artikkel 14. TEATAVATE KEMIKAALIDE JA KEMIKAALE SISALDAVATE TOODETE EKSPORT

Ka teatavaid kemikaale sisaldavate toodete (17) ekspordi suhtes kehtib artiklis 7 sätestatud ekspordist teatamise kohustus. Kohustus kehtib ainult järgmiste toodete suhtes, mis sisaldavad kemikaale reageerimata kujul (s.t mille puhul esineb aine väljaimbumise oht): kemikaalid, mille suhtes kehtib PIC-teatamise nõue, kemikaalid, mille kasutamine kõnealuses konkreetses tootes on ELi õigusnormidega keelatud või rangelt piiratud, või valmistised, milles selliste ainete sisaldus on nii suur, et see võib tekitada direktiivis 1999/45/EÜ või määruses (EÜ) nr 1272/2008 (18) sätestatud märgistamiskohustuse.

Lisaks sellele ei tohi eksportida määruse V lisas loetletud kemikaale ega tooteid, mille kasutamine on ELis täielikult keelatud. Praegu hõlmab V lisa elavhõbedat sisaldavaid seepe ja püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sätete alusel loetletud kümmet kemikaali või kemikaalide rühma, mis on esitatud käesoleva juhendi 3. lisas. Stockholmi konventsiooni alusel edaspidi tehtavate otsustega võidakse V lisa loetelusse lisada uusi kemikaale ja tooteid.

3.15. Artikkel 15. TEAVE TRANSIITVEDUDE KOHTA

Juhul, kui konventsiooniosaline nõuab teavet selliste kemikaalide transiitvedude kohta, mille suhtes kehtib PIC-protseduuri nõue, peab eksportija võimaluste piires esitama oma asukohajärgse liikmesriigi määratud asutusele määruse (EÜ) nr 689/2008 VI lisas sätestatud teabe hiljemalt 30 päeva enne esmakordset transiitvedu ja hiljemalt 8 päeva enne iga järgmist transiitvedu. Liikmesriigi määratud asutus edastab komisjonile saadud teabe koos võimaliku lisateabega ning viimane edastab selle teavet taotlenud importiva konventsiooniosalise määratud asutusele hiljemalt 15 päeva enne esmakordset transiitvedu, samuti enne iga järgmist transiitvedu. Praeguseks ei ole ükski konventsiooniosaline sellist teavet taotlenud.

3.16. Artikkel 16. EKSPORDITAVATELE KEMIKAALIDELE LISATAV TEAVE

ELi õigusaktides määratletud kõikide ohtlike kemikaalide eksportijad peavad oma tooted pakendama ja märgistama samal viisil, nagu on ette nähtud Euroopa Liidus turustamise korral, välja arvatud juhul, kui importival riigil on rahvusvahelisi norme arvestavad oma konkreetsed nõuded.

Asjaomased ELi eeskirjad on sätestatud järgmistes õigusaktides:

— nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (19);

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (20);

— nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (21);

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (22);

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (23).

Etiketile märgitud teave peab sisaldama muu hulgas järgmist:

— valmistise kaubanimi või nimetus;

— valmistise turuleviimise eest vastutava ELis registrisse kantud isiku, olgu see tootja, importija või turustaja, nimi, täielik aadress ja telefoninumber;

— standardne ohutunnus (või piktogramm) või asjakohaste ohutunnuste kombinatsioon;

— R-laused (või ohulaused), millega kirjeldatakse ohtlike ainete kasutamisel esinevatest ohtudest tulenevaid konkreetseid riske;

— S-laused (või hoiatuslaused), millega kirjeldatakse toote ohutu kasutamisega seotud ohutusnõudeid ja hädaolukorras tegutsemist;

— aine või valmistises (segus) sisalduvate ainete nimetused vastavalt rahvusvahelisele nomenklatuurile.

Tuleb märkida, et eelnev loetelu ei ole ammendav ning et direktiivi 1999/45/EÜ artiklis 10 ja määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklis 17 on esitatud üksikasjalikud õigusnormid ning on kehtestatud ka uued nõuded etiketil esitatava teabe suhtes. Uued nõuded ning asendatud ohusümbolid ja -laused vastavalt kemikaalide ühtsele ülemaailmsele klassifitseerimis- ja märgistamissüsteemile (Globally Harmonized System of Classification and Labelling of Chemicals – GHS) kehtivad alates 1. detsembrist 2010 ainete ja 1. juunist 2015 segude suhtes. Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 on ka ette nähtud, et termin „valmistised” asendatakse terminiga „segud”.

Euroopa Liidus kasutatavad standardsed ohutunnused on järgmised:

Siin esitatud standardsed ohutunnused asendatakse GHSi ohupiktogrammidega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, millega on rakendatud ühtne ülemaailmne klassifitseerimis- ja märgistamissüsteem. GHSi ohupiktogrammid on esitatud järgmisel pildil:

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 V lisas on esitatud kõik CLP/GHSi ohupiktogrammid iga ohuklassi ja ohukategooria jaoks, kus neid kasutatakse. See on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/documents/classification/index_en.htm.

PIC-määruse kohaselt peaks etiketil olema kirjas kõlblikkusaeg (vajaduse korral kliimavöönditi) ning tootmiskuupäev, kus seda kohaldatakse.

Lisaks sellele tuleb koos kemikaaliga saata igale importijale kemikaali ohutuskaart. Ohutuskaart peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (24) artiklile 31 ja II lisale.

Kui võimalik, esitatakse teave kemikaali märgistusel ja ohutuskaardil sihtriigi või ettenähtud kasutuspiirkonna ametlikes keeltes või ühes või mitmes peamises keeles (vt käesoleva juhendi 6. lisas keelte loetelu) (25).

3.17. Artikkel 17. LIIKMESRIIKIDE JA EKSPORTIJATE KOHUSTUSED SEOSES EKSPORDI JA IMPORDI KONTROLLIMISEGA

Liikmesriigid peavad määrama tolli- või muud asutused, kes vastutavad I lisas loetletud kemikaalide impordi ja ekspordi kontrolli eest. Nimetatud asutused ja komisjon kooskõlastavad eksportijate suhtes võetavad täitemeetmed ning liikmesriigid peavad esitama selliste meetmete kohta regulaarseid aruandeid. Tuleb märkida, et impordipiirangud tulenevad asjakohastest ELi õigusnormidest, nagu määrus (EÜ) nr 1907/2006 (REACH), direktiiv 91/414/EMÜ või direktiiv 98/8/EÜ (üksikasjalikumalt vt juhendid artikli 12 kohta).

Eksportija on kohustatud tollideklaratsiooni lisama eksporditeatise, impordiotsuse ja saadud selgesõnalise nõusoleku, samuti loetelus oleva kemikaali ekspordiga seotud erandi asjakohase viitenumbri (RIN). Selline teave tuleks esitada kas ühtse haldusdokumendi (Single Administrative Document – SAD) lahtris 44 või elektroonilise ekspordideklaratsiooni vastaval andmeväljal vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (26).

Palun pöörake tähelepanu, et Y915 on TARICi kood, mis näitab, et on vaja esitada viitenumber (RIN). Kui ühtse haldusdokumendi lahtris 44 on kood Y915, tuleb sellele lisada viitenumber. Seega peaksid lahtris 44 olema Y915 ja viitenumber. Muud PIC-määrusega seotud TARICi meetmed on järgmised:

— Y916 – See näitab, et eksporditavat kemikaali ei reguleeri määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa (mis on seotud ekspordipiirangutega) sätted. Piiranguid ei kohaldata;

— Y917 – See näitab, et eksporditavat kemikaali ei reguleeri määruse (EÜ) nr 689/2008 V lisa (mis on seotud teatavate kemikaalide ekspordi keelamisega) sätted. Keeldu ei kohaldata;

— Y919 – See näitab, et eksporditavat kemikaali reguleerivad määruse (EÜ) nr 689/2008 artikli 2 lõike 2 punkti i sätted, millega eksport vabastatakse kõikide sätete toime alt tingimusel, et kemikaali eksporditakse teadusuuringute või analüüsimise eesmärgil kogustes, mis ei ületa 10 kg.

Y919 puhul tuleb sellele lisada eriline viitenumber (vt tagapool).

Kui lahtrisse 44 on sisestatud viitenumber, peaks tolliasutus vaatama EDEXIMi tolliliidest ja kontrollima ekspordi staatust. Kui kõnealuse ekspordi viitenumber on aktiivne, tuleks eksport vormistada nagu harilikult. Kui tolliametnikud leiavad mingi probleemi seoses TARICi koodi või lahtris 44 esitatud viitenumbriga, ei tohiks eksporti lubada ja eksportija peab kemikaalid tagasi võtma.

Erilist haldusmenetlust, mida nimetatakse erilise viitenumbri taotlemiseks ja mis on kehtestatud teatava ekspordi hõlbustamiseks, kasutatakse ka ekspordi suhtes, mis kuulub artikli 2 lõike 2 punktiga i sätestatud erandi alla, s.t I või V lisas loetletud ainete ekspordi suhtes, mis toimub teadusuuringute või analüüsi otstarbeks ja aine kogus ei ületa 10 kg. Erilise viitenumbri taotlemise menetluse kohaselt kontrollib eksportija eelkõige, kas ekspordi kohta kehtib artikli 2 lõike 2 punkt i. Kui see on nii, taotleb eksportija eksportiva riigi määratud asutuselt erilise viitenumbri. Kui kohaldatakse artikli 2 lõike 2 punkti i, kinnitab määratud riigiasutus taotluse ja aktiveerib viitenumbri, mida eksportija peaks kasutama tollideklaratsioonis. Osutatud menetlust illustreerib 4. lisa skeem 4.

3.18. Artikkel 18. KARISTUSED

Liikmesriigid peavad tagama määruse nõuetekohase rakendamise ning kehtestama rikkumiste puhuks tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste süsteemi. Teave karistuste kohta tehakse kättesaadavaks nõudmise korral.

3.19. Artikkel 19. TEABEVAHETUS

Komisjon ja liikmesriigid hõlbustavad teistele riikidele teabe esitamist käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kemikaalide kohta. Määruses tunnustatakse vajadust teatavate konfidentsiaalsusnõuete järele. Konfidentsiaalseks ei loeta aga järgmist teavet:

— II lisas (eksporditeatises nõutavad andmed) ja IV lisas (PIC-teatises nõutavad andmed) kirjeldatud teave;

— kemikaali ohutuskaardil olev teave;

— kemikaali kõlblikkusaja lõpu kuupäev;

— kemikaali tootmiskuupäev;

— teave ettevaatusabinõude kohta, sealhulgas teave ohu klassi, laadi ja vastavate ohutusmeetmete kohta;

— toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste katsete tulemuste kokkuvõte;

— teave pakendi käitlemise kohta pärast kemikaali eemaldamist.

3.20. Artikkel 20. TEHNILINE ABI

Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd tehnilise abi edendamisel, et arengumaadel ja üleminekujärgus majandusega riikidel oleks võimalik konventsiooni rakendada.

3.21. Artikkel 21. JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

Artikkel 21 on ELi õigusaktide tüüpartikkel, millega kehtestatakse nõuded määruse toimimise ja rakendamise järelevalvele ja aruandlusele.

Liikmesriigid ja komisjon jälgivad määrusega seotud muutusi. Liikmesriigid peavad esitama komisjonile korrapäraselt teavet erinevate menetluste toimimise kohta ning viimane peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraseid aruandeid määruse üldise toimimise kohta. Ühtlasi on artiklis sätted ärisaladuse kaitseks.

3.22. Artikkel 22. LISADE AJAKOHASTAMINE

Lisade ajakohastamise otsustatakse kontrolliga regulatiivkomitee menetluse abil. Selle menetluse kohaselt vaatab komisjoni ettepanekud enne nõukogule ja Euroopa Parlamendile kontrollimiseks esitamist läbi liikmesriikide esindajatest moodustatud komitee. Kui vähemalt üks neist esitab eitava arvamuse, on komisjon kohustatud esitama komiteele meetme muudetud ettepaneku või esitama õigusakti ettepaneku, mis võetakse vastu kaasotsustamismenetlusega.

I lisa vaadatakse üle vähemalt kord aastas. Kui I lisa eri osadesse lisatakse uusi kemikaale, kaasneb sellega kas ekspordist teatamise nõue, PIC-teatise esitamise nõue, selgesõnalise nõusoleku nõue ekspordi puhul või kohustus järgida teiste riikide impordiotsuseid kemikaalide kohta, mille puhul kehtib PIC-protseduuri nõue.

Sama korra kohaselt võetakse vastu järgmised lisade ajakohastamise meetmed:

— V lisa 1. osasse sellise kemikaali lisamine, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (27);

— I lisa muutmine, sealhulgas olemasolevate kannete muutmine;

— V lisa 2. osasse sellise kemikaali lisamine, millele ELi tasandil on juba kehtestatud ekspordikeeld;

— II, III, IV ja VI lisa muutmine ning

— meetmed olemasolevate kannete muutmiseks V lisas.

Seni veel eksportida lubatud ainete või toodete lisamine V lisa 2. osasse (mis tähendab ekspordikeeldu) toimub komisjoni ettepaneku põhjal Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasotsustamismenetluse teel.

3.23. Artikkel 23. TEHNILISED JUHISED

Määruse rakendamise hõlbustamiseks koostab komisjon tehnilised juhised, mille näiteks on käesolev juhend. Kõik juhised tehakse laiale avalikkusele kättesaadavaks EDEXIMi andmebaasis.

3.24. Artikkel 24. KOMITEE

Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel moodustatud komitee. Komitee peamine ülesanne on hääletada ELi impordiotsuste (artikkel 12) ja määruse lisade muudatusettepanekute (artikkel 22) üle.

4. OHTLIKE KEMIKAALIDE EKSPORDI JA IMPORDI EUROOPA ANDMEBAAS

Paljusid määruse (EÜ) nr 689/2008 rakendamisega seotud igapäevaseid ülesandeid täidetakse Euroopa ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi andmebaasi (EDEXIM) abil. Andmebaas on oluline abivahend juriidiliste nõuete töötlemiseks ja haldamiseks, samuti teabevahetuseks ja seda kasutavad asjakohase tegevusega seotud Euroopa sidusrühmad. Lisaks võivad EDEXIMi andmebaasi kasutada asjakohase teabe allikana kolmandate riikide sidusrühmad.

EDEXIMi ajakohastatakse pidevalt, kuna töötlemist vajavate teatiste arv üha suureneb ja sidusrühmade igapäevase töö hõlbustamiseks läheb üha rohkem vaja uusi funktsioone. Praegu on andmebaasil viis kasutajaliidest:

— laiale avalikkusele kättesaadav liides, mille kaudu on võimalik saada mittekonfidentsiaalset teavet;

— määratud riigiasutuste liides liikmesriikide jaoks, et korraldada määruse (EÜ) nr 689/2008 rakendamist, eriti seoses eksporditeatistega (artikkel 7) ja selgesõnalise nõusoleku taotlustega (artikkel 13);

— eksportijate liides, mida ELi eksportijad kasutavad kavandatud ekspordist teatamiseks (ja järgnevaks tegevuseks) ning määrusega (EÜ) nr 689/2008 nõutud teabe esitamiseks ja sellega teabe menetlemise kiirendamiseks;

— tolliliides, mille abil tolliametnikud saavad kontrollida ohtlike kemikaalidega kauplemist;

— (komisjoni kasutatav) haldusliides impordi- ja eksporditeatiste töötlemiseks ja säilitamiseks, samuti veebisaidi hooldamiseks.

EDEXIMi peamine eesmärk on olla platvorm, mille kaudu tagatakse õigusnormide täitmine ja teavitatakse kasutajaid määruse (EÜ) nr 689/2008 rakendamisest Euroopa Liidus seoses järgmisega:

— määruse I lisas loetletud kemikaalide eksporditeatised;

— määruse I lisa 2. või 3. osas loetletud kemikaalide kohta esitatud taotluste alusel riikide tehtud impordiotsused ning

— Rotterdami konventsiooni kohases rahvusvahelises PIC-protseduuris osalevate riikide poolt määruse I lisa 3. osas loetletud kemikaalide kohta tehtud impordiotsused.

Eksportijate liides võimaldab eksportijatel teavitada oma määratud riigiasutusi otse ja veebi kaudu I lisa kemikaalide kavandatavast ekspordist. Kui eksportija on loonud ja salvestanud eksporditeatise, omistatakse kõnealuse ekspordi jaoks aktiveerimist vajav viitenumber. Pärast seda, kui eksportija on esitanud eksporditeatise, asub määratud riigiasutuse seda kohe menetlema ning kui see on täielik ja õige, edastab selle komisjonile. EDEXIM saadab eksportijale teate, kui määratud riigiasutus on teatise komisjonile edasi saatnud. Eksportija võib ekspordi viitenumbri sisestamisega funktsiooni „Otsi aktiveerimise staatust viitenumbri abil” (Search Activation Status by RIN) jälgida oma teatise menetlemise käiku. Andmebaas teavitab eksportijat teatise lõplikust heakskiitmisest, samuti teatise kehtivusajast. Ainete jaoks, mille puhul selgesõnalist nõusolekut ei ole vaja, on viitenumber aktiivne (s.t eksport on lubatud) alates eksportija esitatud ekspordi kuupäevast või määruses esitatud ajapiirangutele vastavast kõige varasemast kuupäevast. Selgesõnalist nõusolekut vajavate kemikaalide ekspordi viitenumber aktiveeritakse alles siis, kui vajalikud tingimused on täidetud.

EDEXIMi süsteemis omistatakse ka igale selgesõnalisele nõusolekule siseviitenumber, s.t selgesõnalise nõusoleku viitenumber, mis seotakse menetlemisel teatisega. Kui määratud riigiasutus saadab EDEXIMile selgesõnalise nõusoleku, teavitatakse EDEXIMist komisjoni, nii et komisjon saab asuda selgesõnalist nõusolekut menetlema. Määratud riigiasutustel ja komisjonil on juurdepääs selgesõnaliste nõusolekute loendile.

Kui selgesõnalist nõusolekut ei ole, teavitab EDEXIM eksportijat, et eksport ei ole lubatud.

Laiale avalikkusele kättesaadava EDEXIMi liidese kaudu pakutakse järgmisi võimalusi: võimalus kontrollida teatavate ohtlike kemikaalide iga aasta esimest eksporti sihtriiki käsitlevate olemasolevate eksporditeatiste olemasolu; võimalus saada teavet määruse kohaldamisalasse kuuluvate ohtlike kemikaalide ja selliseid kemikaale sisaldavate valmististe klassifitseerimis- ja märgistamisnõuete kohta; võimalus saada teavet määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. ja 3. osas loetletud kemikaale käsitlevate kolmanda riigi impordiotsuste kohta ning arvandmeid Euroopa Liidust toimuvat eksporti käsitlevate registreeritud eksporditeatiste kohta.

Eksportija jaoks menetluse hõlbustamiseks töötab EDEXIM üheainsa viitenumbri alusel, mis on saadud kas teatise või erilise viitenumbritaotluse esitamisega. Teatise esitamine on kohustuslik I lisa 1. ja 2. osa kemikaalide puhul ning selliste I lisa 3. osa kemikaalide puhul, mille kohta ei ole impordiotsust. Selliste I lisa 3. osa kemikaalide puhul, mille kohta impordiga nõustumist tähendav impordiotsus on avaldatud PIC-ringkirjas, on kavakohaselt olemas kaks võimalust tollideklaratsioonis esitatava viitenumbri saamiseks: 1) esitada EDEXIMi kaudu erilise viitenumbri taotlus või 2) vaadata läbi impordiotsuste andmebaas EDEXIMis. Kuna impordiotsuste andmebaas ei ole veel kättesaadav, peaksid eksportijad esialgu kasutama esimest võimalust. Erilise viitenumbri taotlus tuleks esitada ka kõigil sellistel puhkudel, mis kuuluvad artikli 2 lõike 2 punktis i sätestatud vabastuse alla, s.t kui eksporditakse I lisa või V lisa aineid teadustööks või analüüsiks ja kogused ei ületa 10 kg.

Praktilistel põhjustel erineb viitenumbrite kasutus ja terminoloogia määruses (EÜ) nr 689/2008 esitatust. Üksikasjalikud erinevused on järgmised.

Määruses osutatud ekspordi viitenumber võrdub viitenumbriga, mis on saadud eksporditeatise esitamisel.

Määruses osutatud selgesõnalise nõusoleku viitenumber võrdub viitenumbriga, mida EDEXIMis kasutatakse iga selgesõnalise nõusoleku ja erandi lubamise tähistamiseks. Seda numbrit ei ole vaja tollideklaratsioonis esitada, kuna asjakohane selgesõnaline nõusolek on seotud eksporditeatisega ja selle saab viitenumbri kaudu kindlaks teha.

Impordiotsuse viitenumber saadakse kas erilise viitenumbri taotlemisega I lisa 3. osa kemikaali jaoks, mille kohta impordiga nõustumist tähendav impordiotsus on avaldatud PIC-ringkirjas või EDEXIMi impordiotsuste andmebaasi läbivaatamisega (palun pange tähele, et impordiotsuste andmebaas ei ole esialgu veel kättesaadav).

5. NÄITED

Järgmiste näidetega on selgitatud, millised peaksid olema eksportija sammud võimalike eri stsenaariumide puhul. Stsenaariumides on eeldatud, et eksportija kasutab eksporditeatise esitamiseks EDEXIMi, kuna see on juba üldlevinud tava. Näites 1 on näidatud eri nõuded tollideklaratsioonides ja määratud riigisasutustele esitatava teabe suhtes, samuti pakendamis- ja märgistamisnõuded, mida tuleb alati täita I lisa kemikaalide ekspordi puhul. Kordamise vältimiseks ei ole nõudeid pärast näidet 1 esitatud üksikasjalikult, vaid on lihtsalt antud viide.

I lisa kemikaali eksportijale annab EDEXIM kõigepealt viitenumbri ja eksportija peab selle viitenumbri esitama oma tollideklaratsioonis. Teiseks peab eksportija järgmise aasta 1. kvartali jooksul teatama määratud riigiasutusele kemikaalide, s.o I lisa kemikaalide, teatavate I lisa kemikaale sisaldavate valmististe ja teatavate I lisa 2. ja 3. osa kemikaale sisaldavate toodete kogused, mis eksportija saatis vastavalt määrusele (EÜ) nr 689/2008, samuti iga sellise importija nime ja aadressi, kellele ta need saatis.

Lõpuks peavad kõigi ELi õiguse kohaselt ohtlike kemikaalide eksportijad pakendama ja märgistama oma tooted vastavalt ELi õigusnormidele. Lisaks tuleb igale importijale saata kogu mõistlikkuse piires vajaliku teabega ohutuskaart importiva riigi ametlikus keeles ja inglise keeles.

Näide 1

Ühes ELi liikmesriigis asuv tootja kavatseb eksportida esimest korda heksakloroetaani riiki A. Heksakloroetaan on loetletud määruse I lisa 1. osas, kuna selle tööstuslik kasutamine on rangelt piiratud. Kemikaali ei ole varem EList riiki A eksporditud.

— Eksportija peab esitama asukohariigi määratud asutusele EDEXIMi kaudu määruse II lisas sätestatud teabega eksporditeatise hiljemalt 30 päeva enne eksporti. EDEXIM omistab eksporditeatisele inaktiivse viitenumbri (RIN).

— Pärast seda, kui liikmesriigi määratud asutus on veendunud, et eksporditeatis vastab nõuetele, edastab ta selle komisjonile. Komisjon kontrollib, ega sama kalendriaasta kohta ei ole ELi eksporditeatist juba esitatud, ning saadab eksporditeatise seejärel riiki A. Kui sama aasta jaoks on juba esitatud eksporditeatis, jäetakse eksporditeatis saatmata ja salvestatakse EDEXIMis.

— EDEXIM teavitab eksportijat, et eksporditeatis on menetletud ja viitenumber aktiveeritakse (s.t eksport võib toimuda) ekspordi kavandatud kuupäevast, mis oli näidatud eksporditeatisel. Tollideklaratsioonis tuleb esitada viitenumber.

— Kemikaal pakendatakse ja märgistatakse ELi nõuete kohaselt, kui impordiriik ei nõua muud pakendit või märgistust. Eksportija saadab importijale kemikaali ohutuskaardi.

— Etikett ja ohutuskaart trükitakse inglise keeles ja riigi A ametlikus keeles (lähemad juhised keelte kohta vt 6. lisa).

— Vajaduse korral tuleb etiketile märkida kõlblikkusaeg ja tootmiskuupäev ning konkreetne teave säilitamistingimuste ja säilivuse kohta riigi A kliimatingimustes. Kemikaali ei tohi eksportida hiljem kui vähemalt kuus kuud enne selle kõlblikkusaja lõppemist.

— Lisaks sellele tuleb kasutada sobivaid taimekaitsevahendite pakendeid ja sobiva suurusega mahuteid, et vältida kõlblikkusaja ületanud varude teket.

— Järgmise aasta 1. kvartali jooksul teatab ELi eksportija oma määratud riigiasutusele kemikaali kogused, mis saadeti eelmisel aastal riiki A.

Näide 2

Äriühing Chemoproducts tahab saata riiki B boortrikloriidi. Boortrikloriid ei ole loetletud määruse I lisas, kuid nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ kohaselt on see klassifitseeritud ohtlikuks kemikaaliks ning on ohtliku kemikaalina loetletud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisas (28).

— Eksportija ei pea oma asukohaliikmesriigi määratud asutusele mingit teavet esitama. Kemikaali võib eksportida eksporditeatiseta ja importiva riigi nõusoleku saamiseta.

— Ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

Näide 3

ABC Chemicals kavatseb eksportida kloroformi riiki C. Kloroform on määruse I lisa 1. osa loetelus ja seda on samal aastal riiki C juba eksportinud muu äriühing, samas kui ABC Chemicals ei ole seda varem eksportinud.

— Eksportija peab esitama oma asukohariigi määratud asutusele määruse II lisas sätestatud teabega eksporditeatise hiljemalt 30 päeva enne eksporti.

— Kui eksportija on salvestanud ja esitanud oma eksporditeatise, saab ta viitenumbri, mida sel etapil ei aktiveerita.

— Pärast seda, kui liikmesriigi määratud asutus on kindlaks teinud, et eksporditeatis on täielik ja õige, edastab ta selle komisjonile. Komisjon kontrollib teatist ja kinnitab selle, sellega aktiveeritakse ekspordi viitenumber kavandatud ekspordi kuupäevast. Kui sama kalendriaasta jaoks on juba esitatud ELi eksporditeatis, jäetakse eksporditeatis importivasse riiki saatmata ja salvestatakse EDEXIMis.

— Tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

Näide 4

Äriühing LongShip kavatseb eksportida polüklooritud terfenüüle riiki D, kes on konventsiooni osalisriik. Polüklooritud terfenüülide puhul kehtib Rotterdami konventsiooni kohane PIC-protseduur ja seepärast on need loetletud määruse I lisa 1. ja 3. osas. Riigi D impordiotsus, millega antakse nõusolek impordiks, on avaldatud PIC-ringkirja viimases väljaandes.

— Eksportijal ei tule esitada eksporditeatist ja ta võib eksportida tingimusel, et eeldatav kasutus importivas riigis vastab kategooriale, mille järgi aine on loetletud konventsiooni III lisas.

— Eksportijal soovitatakse esitada erilise viitenumbri taotlus (kas oma määratud riigiasutusele, kes sisestab selle EDEXIMi või otse EDEXIMi kaudu) ja esitada see viitenumber tollideklaratsioonis. Teise võimalusena võib eksportija vaadata EDEXIMis impordiotsuste andmebaasi, et leida sealt viitenumber, mis tuleb esitada tollideklaratsioonis. Tuleb märkida, et impordiotsuste andmebaas ei ole veel kättesaadav.

— Tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

Näide 5

ELi liikmesriigis asuv äriühing KillingPest kavatseb importida riigist E taimekaitsevahendite tootmiseks paratiooni ning seejärel eksportida valmistist riiki F. Paratiooni kasutamine pestitsiidina (nii taimekaitsevahendina kui ka biotsiidina) on ELis keelatud. Aine on määruse I lisa 1. ja 3. osa loetelus (pestitsiidide kategoorias kehtib selle puhul PIC-protseduuri nõue). Viimases PIC-ringkirjas on ELi impordiotsuseks pestitsiidina kasutamisel „nõusolekut ei ole”. Riigi F impordiotsus on „nõusolek on olemas”.

— Olenemata ELi impordiotsusest võib äriühing ainet taimekaitsevahendi tööstuslikuks tootmiseks importida, kuna seda ei turustata ELis.

— Kuna riik F on impordiks nõusoleku andnud, võib toodet eksportida. Eksporditeatist ei ole vaja esitada.

— Eksportijal soovitatakse esitada erilise viitenumbri taotlus (kas oma määratud riigiasutusele, kes sisestab selle EDEXIMi või otse EDEXIMi kaudu) ja esitada see viitenumber tollideklaratsioonis. Teise võimalusena võib eksportija vaadata EDEXIMis impordiotsuste andmebaasi, et leida sealt viitenumber, mis tuleb esitada tollideklaratsioonis. Tuleb märkida, et impordiotsuste andmebaas ei ole veel kättesaadav.

— Tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

Näide 6

Eksportija soovib esmakordselt eksportida kloordimeformi riiki G, kes on konventsiooni osalisriik. Kloordimeform on määruse I lisa 1. ja 3. osa loetelus, kuna selle suhtes kehtib pestitsiidide kategoorias PIC-protseduuri nõue. Viimases PIC-ringkirjas ei ole riigi G impordiotsust esitatud.

— Eksportija peab esitama oma asukohariigi määratud asutusele määruse II lisas sätestatud teabega eksporditeatise hiljemalt 30 päeva enne eksporti.

— Kui eksportija on salvestanud ja esitanud oma eksporditeatise, saab ta viitenumbri, mida sel etapil veel ei aktiveerita.

— Eksport ei saa alata enne, kui riik G on andnud kloordimeformi impordiks selgesõnalise nõusoleku. Kui eksportija asukohariigi määratud asutus teeb EDEXIMi abil kindlaks, et sellist nõusolekut seni veel ei ole, peab määratud riigiasutus seda riigi G määratud riigiasutuselt taotlema (komisjon võib vajaduse korral aidata).

— Kui kõigile mõistlikele jõupingutustele vaatamata ei õnnestu 60 päeva jooksul saada vastust ning kui dokumentidega on tõendatud, et kloordimeform on riigis G registreeritud või lubatud kasutamiseks pestitsiidina, võib eksportija määratud riigiasutus komisjoniga nõu pidades otsustada, et eksport on lubatav. Ekspordiloa tohib siiski anda vaid kuni 12 kuuks, pärast mida tuleb riigilt G uuesti taotleda selgesõnalist nõusolekut. Käesolevas lõigus esitatud tingimused kehtivad ka järgmise näite (näide 7) puhul.

— Kui selgesõnalise nõusoleku taotluse menetlemise lõpptulemus on positiivne, võib ekspordi lubada ja komisjon võib aktiveerida viitenumbri. Vastupidisel juhul viitenumbrit ei aktiveerita.

— Eksportijalt nõutakse igal aastal eksporditeatise esitamist isegi juhul, kui saadakse selgesõnaline nõusolek, välja arvatud juhul, kui riik G loobub ametlikult eksporditeatise saamise õigusest.

— Kui eksport toimub kas selgesõnalise nõusoleku või sellekohasest nõudest loobumise alusel, on tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded samad kui näites 1.

Näide 7

Äriühing Buy and Sell soovib esmakordselt eksportida riiki H nitrofeeni sisaldavat pestitsiidi. Nitrofeen on määruse I lisa 1. ja 2. osa loetelus. Selle kasutamine taimekaitsevahendina on ELis keelatud ja sellekohasest regulatiivmeetmest on teavitatud PICi sekretariaati. Riik H on konventsiooni osalisriik. Kuna kemikaali suhtes PIC-protseduuri nõue ei kehti, ei ole selle kohta ka impordiotsust.

— Eksportija peab esitama oma asukohariigi määratud asutusele määruse II lisas sätestatud teabega eksporditeatise hiljemalt 30 päeva enne eksporti.

— Kui eksportija on salvestanud ja esitanud oma eksporditeatise, saab ta viitenumbri, mida sel etapil veel ei aktiveerita.

— Nagu eespool näite 6 puhul, ei saa eksport alata enne, kui riigi H määratud asutus on andnud nitrofeeni impordiks selgesõnalise nõusoleku. Erinevus on selles, et kuna kemikaali suhtes ei kohaldata PIC-protseduuri, ei ole impordiotsust viimases PIC-ringkirjas kindlasti avaldatud. Kehtivad samad tingimused kui eespool näites 6, sealhulgas ka nõue taotleda selgesõnalist nõusolekut, võimalus taotleda sellest nõudest loobumist piiratud ajavahemikuks ja nõue, et pärast seda tuleb taotleda selgesõnaline nõusolek.

— Kui selgesõnalise nõusoleku taotluse menetlemise lõpptulemus on positiivne, võib ekspordi lubada ja komisjon võib aktiveerida viitenumbri. Vastupidisel juhul viitenumbrit ei aktiveerita.

— Ekspordi toimumise korral on tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded samad kui näites 1.

— Eksportijalt nõutakse igal aastal eksporditeatise esitamist isegi juhul, kui saadakse selgesõnaline nõusolek, välja arvatud juhul, kui riik H loobub ametlikult eksporditeatise saamise õigusest.

Näide 8

Äriühing Exterminator soovib eksportida dimeteenamiidi riiki I, kes on OECD riik. Dimeteenamiidi kasutamine ELis pestitsiidina on keelatud. Aine on loetletud määruse I lisa 1. ja 2. osas ja seepärast on tavaliselt nõutav importiva riigi selgesõnaline nõusolek. Kuna kemikaali suhtes PIC-protseduuri nõue ei kehti, ei ole selle kohta ka impordiotsust.

— Eksportija peab esitama oma asukohariigi määratud asutusele määruse II lisas sätestatud teabega eksporditeatise hiljemalt 30 päeva enne eksporti.

— Kui eksportija on salvestanud ja esitanud määratud riigiasutusele eksporditeatise, saab ta viitenumbri, mida sel etapil veel ei aktiveerita.

— Kui määratud riigiasutus leiab eksporditeatise olevat täieliku ja õige, saadab ta selle edasi komisjonile. Kui sama kalendriaasta kohta ei ole ELi eksporditeatist veel esitatud, saadab komisjon selle edasi riigile I. Kui sama aasta jaoks on juba esitatud eksporditeatis, jäetakse eksporditeatis saatmata ja salvestatakse EDEXIMis.

— Dimeteenamiid on I lisa 2. osas ja seega ei saa seda eksportida muidu, kui on esitatud taotlus ja saadud selgesõnaline nõusolek selle impordiks. Kuna aga riik I on OECD riik, võib määratud riigiasutus kaaluda sellest nõudest loobumist ja võib seepärast nõuda eksportijalt dokumentaalseid tõendeid, et aine on litsentsitud, registreeritud või lubatud. Kui on esitatud sellised tõendid, võib määratud riigiasutus komisjoniga nõu pidades otsustada, et eksport on lubatav ilma importiva riigi selgesõnalise nõusolekuta.

— Kui määratud riigiasutus komisjoniga nõu pidades otsustab, et on vaja selgesõnalist nõusolekut, tuleb saada riigi I määratud asutuselt selgesõnaline nõusolek impordiks, nagu eespool näites 7.

— Kui selgesõnalise nõusoleku taotluse menetlemise lõpptulemus on positiivne, võib ekspordi lubada ja komisjon võib aktiveerida viitenumbri. Vastupidisel juhul viitenumbrit ei aktiveerita.

— Tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

— Eksportijalt nõutakse igal aastal eksporditeatise esitamist isegi juhul, kui on saadud selgesõnaline nõusolek, välja arvatud juhul, kui riik I loobub ametlikult eksporditeatise saamise õigusest.

Näide 9

Äriühing XYZ kavatseb eksportida riiki J tööstuslikuks kasutamiseks 1,2-dibromoetaani. Dibromoetaan on määruse I lisa 1. ja 3. osa loetelus. Selle kasutamine taimekaitsevahendina on ELis keelatud ja selle suhtes kehtib pestitsiidide kategoorias PIC-protseduuri nõue. Viimases PIC-ringkirjas on riigi J puhul nimetatud kasutuse kohale märgitud „nõusolek on olemas” kasutamiseks pestitsiidina.

— Aine pestitsiidina kasutamise puhul kohaldatakse PIC-protseduuri, kuid tööstusliku kasutamise puhul ei kohaldata; sellega seoses ei ole riik J kehtestanud otsust, millega antakse nõusolek 1,2-dibromoetaani impordiks tööstusliku kasutamise eesmärgil. Seepärast peab eksportija esitama eksporditeatise ja saama selgesõnalise nõusoleku impordiks tööstuslikul eesmärgil. Selleks tuleb järgida 6. ja 7. näites kirjeldatud menetlust.

— Tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

Näide 10

Äriühing Pest Products kavatseb eksportida riiki K pentaklorofenooli sisaldavat fungitsiidi Fungicide X (toimeaine sisaldus 60 %). Pentaklorofenool on määruse I lisa 1. ja 3. osa loetelus ja selle suhtes kehtib pestitsiidide kategoorias PIC-protseduuri nõue. Riik K ei ole konventsiooni osalisriik, seepärast ei ole PIC-ringkirjades loetletud selle riigi impordiotsuseid. Kuid üks teine ELis asuv äriühing on samal aastal eksportinud ühte teist valmistist (pentaklorofenooli sisaldus 30 %) pärast seda, kui ta oli saanud konkreetselt selle valmistise tarnimiseks oma asukohariigi määratud asutuse kaudu riigi K määratud asutuse selgesõnalise nõusoleku. Selgesõnaline nõusolek ei hõlma kõiki pentaklorofenooli sisaldavaid valmistisi, vaid ainult konkreetset valmistist.

— Eksportija peab esitama oma asukohariigi määratud asutusele määruse II lisas sätestatud teabega eksporditeatise hiljemalt 30 päeva enne eksporti. Teatis edastatakse komisjonile, kes esitab selle ELi teatisena.

— Eksport ei saa siiski alata enne, kui riigi K asjaomane asutus on andnud valmistise Fungicide X impordiks uue selgesõnalise nõusoleku, kuna eelmine selgesõnaline nõusolek käis erineva toimeainesisalduse kohta. Nõusoleku saamiseks tuleb järgida 6. ja 7. näites kirjeldatud menetlust.

— Tollideklaratsioonis ja asjakohasele määratud riigiasutusele esitatavat teavet, ekspordi pakendit ja märgistust, kemikaali kõlblikkusaega ja mahuteid ning ohutuskaarti käsitlevad nõuded on samad kui näites 1.

Näide 11

Äriühing Laboratory Analysis Products kavatseb eksportida 100 g nitrofeeni kasutamiseks riigis L asuvas laboris. Nitrofeen on loetletud määruse I lisa 1. ja 2. osas ja seepärast on tavaliselt nõutav importiva riigi selgesõnaline nõusolek. Kuna nitrofeeni kogus, mis kavatsetakse eksportida aastal 2011 riiki L, on alla 10 kg ja kuna seda ei peeta ohtlikuks tervisele ega keskkonnale, kuna seda kasutatakse laboritingimustes analüüsi jaoks, kuulub eksport määruse (EÜ) nr 689/2008 artikli 2 lõike 2 punkti i alla ja on seepärast määruse reguleerimisalast välja jäetud. Tolliklaarimisel tekkida võivate raskuste vältimiseks tuleks siiski kasutada erilise viitenumbri taotlemise menetlust, et saada aktiveeritud viitenumber.

— Eksportijal soovitatakse esitada EDEXIMi kaudu erilise viitenumbri taotlus oma määratud asutusele mõni aeg enne kavandatavat eksporti. Pärast määratud riigiasutuse heakskiitu saab eksportija aktiveeritud viitenumbri.

— Eksportija peaks näitama selle viitenumbri oma tollideklaratsioonis.

(1) ELT L 204, 31.7.2008, lk 1.

(2) Euroopa Kohus tühistas 2006. aastal määruse (EÜ) nr 304/2003, kuna see põhines üksnes aluslepingu artikli 175 (keskkond) lõikel 1, samas kui sel oleks pidanud olema kaks õiguslikku alust, nimelt lisaks artiklile 175 ka artikkel 133 (ühine kaubanduspoliitika) (kohtuasi C-178/03 (komisjon parlamendi ja nõukogu vastu)).

(3) ELT L 63, 6.3.2003, lk 1.

(4) ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(5) EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1; direktiiv 67/548/EMÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

(6) EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1; direktiiv 1999/45/EÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

(7) ELT L 63, 6.3.2003, lk 27.

(8) EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

(9) ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(10) EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(11) ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud versioon ELT L 136, 29.5.2007, lk 3. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 1).

(12) Osutatud kemikaalid on loetletud käesoleva juhendi 3. lisas (määruse V lisa).

(13) Vt määruse artikkel 17.

(14) Liikmesriikide määratud asutused teevad impordiotsuse kättesaadavaks ka laiale avalikkusele ja eelkõige asjaomastele isikutele. Otsus avaldatakse ka PIC-ringkirjas, mida PICi sekretariaat regulaarselt koostab (vt edaspidi), ning PICi veebisaidil http://www.pic.int.

(15) Vt OECD riikide loend käesoleva juhendi 8. lisas.

(16) Arvestage, et direktiiv 1999/45/EÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

(17) Mis on määratletud artiklis 3.

(18) Arvestage, et direktiiv 1999/45/EÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

(19) EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1; direktiiv 67/548/EMÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

(20) EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1; direktiiv 1999/45/EÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

(21) EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1; direktiiv 91/414/EMÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1107/2009 täielikult kehtetuks alates 14. juunist 2011.

(22) EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(23) ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(24) ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud väljaandes ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

(25) Euroopa Kemikaaliameti veebisaidil http://echa.europa.eu/clp/clp_help_en.asp on esitatud rohkem teavet CLP-määruse (EÜ) nr 1272/2008 ja selle märgistamisnõuete ning ohutuskaartide kohta.

(26) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(27) ELT L 229, 30.4.2004, lk 5.

(28) Arvestage, et direktiiv 67/548/EMÜ tunnistatakse määrusega (EÜ) nr 1272/2008 täielikult kehtetuks alates 1. juunist 2015.

1. LISA Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. osa. Kemikaalid, mille suhtes kehtib ekspordist teatamise nõue (Määruse (EÜ) nr 689/2008 artikkel 7) Tuleb märkida, et kui käesolevas lisa osas loetletud kemikaalide kohta kehtib PIC-protseduuri nõue, siis määruse artikli 7 lõigetes 2–4 sätestatud ekspordist teatamise kohustust ei kohaldata, kui on täidetud artikli 7 lõike 6 punktides b ja c sätestatud tingimused. Sellised kemikaalid on tähistatud järgnevas loetelus sümboliga # ja on loetletud viitamise hõlbustamiseks uuesti käesoleva lisa 3. osas. Samuti tuleb märkida, et kui lisa käesolevas osas loetletud kemikaalid vastavad ELi vahetult kohaldatava regulatiivmeetme laadi tõttu PIC-teatamise nõuetele, on sellised kemikaalid loetletud ka käesoleva lisa 2. osas. Sellised kemikaalid on järgnevas loetelus tähistatud sümboliga +. Seisuga 21. juuni 2010 sisaldab I lisa 1. osa järgmisi kemikaale (1): Kemikaal CASi nr EINECSi nr CN-kood Alakategooria (2) Kasutuspiirang (3) Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta 1,1,1-trikloroetaan 71-55-6 200-756-3 2903 19 10 i(2) b 1,2-dibromoetaan (etüleendibromiid) # 106-93-4 203-444-5 2903 31 00 p(1)-p(2) b-b Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ 1,2-dikloroetaan (etüleendikloriid) # 107-06-2 203-458-1 2903 15 00 p(1)-p(2) i(2) b-b b Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ 1,3-dikloropropeen (4) 542-75-6 208-826-5 2903 29 00 p(1) b cis-1,3-dikloropropeen ((1Z)-1,3-dikloroprop-1-een) 10061-01-5 233-195-8 2903 29 00 p(1)-p(2) b-b 2-aminobutaan 13952-84-6 237-732-7 2921 19 99 p(1)-p(2) b-b 2-naftüülamiin (naftaleen-2-amiin) ja selle soolad + 91-59-8, 553-00-4, 612-52-2 ja muud 202-080-4, 209-030-0, 210-313-6 ja muud 2921 45 00 i(1) i(2) b b 2-naftüüloksüäädikhape 120-23-0 204-380-0 2918 99 90 p(1) b 2,4,5-T ning selle soolad ja estrid # 93-76-5 ja muud 202-273-3 ja muud 2918 91 00 p(1)-p(2) b-b Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ 4-aminobifenüül (bifenüül-4-amiin) ja selle soolad + 92-67-1, 2113-61-3 ja muud 202-177-1 ja muud 2921 49 00 i(1) i(2) b b 4-nitrobifenüül + 92-93-3 202-204-7 2904 20 00 i(1) i(2) b b atsefaat + 30560-19-1 250-241-2 2930 90 99 p(1)-p(2) b-b atsifluorfeen 50594-66-6 256-634-5 2916 39 00 p(1)-p(2) b-b alakloor + 15972-60-8 240-110-8 2924 29 98 p(1) b aldikarb + 116-06-3 204-123-2 2930 90 99 p(1)-p(2) sr-b ametrüün 834-12-8 212-634-7 2933 69 80 p(1)-p(2) b-b amitraas + 33089-61-1 251-375-4 2925 29 00 p(1)-p(2) b-b antrakinoon 84-65-1 201-549-0 2914 61 00 p(1)-p(2) b-b arseeniühendid p(2) sr asbestkiud +: 1332-21-4 ja muud Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ kroküdoliit # 12001-28-4 2524 10 00 i b amosiit # 12172-73-5 2524 90 00 i b antofülliit # 77536-67-5 2524 90 00 i b aktinoliit # 77536-66-4 2524 90 00 i b tremoliit # 77536-68-6 2524 90 00 i b krüsotiil + 12001-29-5 või 132207-32-0 2524 90 00 i 72 atrasiin + 1912-24-9 217-617-8 2933 69 10 p(1) b etüülasiinfoss 2642-71-9 220-147-6 2933 99 80 p(1)-p(2) b-b metüülasiinfoss 86-50-0 201-676-1 2933 99 80 p(1) b benfurakarb 82560-54-1 2932 99 00 p(1) b bensultaap 17606-31-4 2930 90 99 p(1)-p(2) b-b benseen (4) 71-43-2 200-753-7 2902 20 00 i(2) sr bensidiin ja selle soolad + 92-87-5, 36341-27-2 ja muud 202-199-1, 252-984-8 ja muud 2921 59 90 i(1)-i(2) i(2) sr-b b bensidiini derivaadid + — — binapakrüül # 485-31-4 207-612-9 2916 19 50 p(1)-p(2) i(2) b-b b Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ butraliin 33629-47-9 251-607-4 2921 49 00 p(1) b kaadmium ja selle ühendid 7440-43-9 ja muud 231-152-8 ja muud 8107 3206 49 30 ja muud i(1) sr kadusafoss + 95465-99-9 ei kohaldata 2930 90 99 p(1) b kaltsiferool 50-14-6 200-014-9 2936 29 00 p(1) b kaptafool # 2425-06-1 219-363-3 2930 50 00 p(1) p(2) b-b Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ karbarüül + 63-25-2 200-555-0 2924 29 98 p(1)-p(2) b–b karbofuraan + 1563-66-2 216-353-0 2932 99 00 p(1) b süsiniktetrakloriid 56-23-5 200-262-8 2903 14 00 i(2) b karbosulfaan + 55285-14-8 259-565-9 2932 99 00 p(1) b kartaap 15263-53-3 2930 20 00 p(1)-p(2) b-b kinometionaat 2439-01-2 219-455-3 2934 99 90 p(1)-p(2) b-b kloordekoon 143-50-0 205-601-3 2914 70 00 p(2) sr kloordimeform # 6164-98-3 228-200-5 2925 21 00 p(1)-p(2) b-b Vt PIC-ringkiri aadressil www.pic.int/ kloorfenapüür + 122453-73-0 2933 99 80 p(1) b kloorfenvinfoss 470-90-6 20