ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 25.2.2010 
SEK(2010) 66 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile:  
 
Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Pa rlamendile säästvusnõuete kohta tahkete 
ja gaasiliste biomassiallikate  kasutamisel elektri tootmise ks, kütmiseks ja jahutamiseks 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI KIRJELDUS  
ELil on vaja suurendada biomassi kasutamist en ergia tootmiseks, et saavutada taastuvenergia 
direktiiviga1 aastaks 2020 püstitatud eesmärgid. Dire ktiivis on esitatud säästlikkuskava 
biokütuste ja vedelate biokütuste kasutamiseks . Direktiivi artikli 17 lõ ike 9 kohaselt esitab 
komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2009 aruande bi omassi energiaalase kasutusega (välja 
arvatud biokütused ja vedelad biokütused)  seotud säästlikkuskava nõuete kohta.  
Tahke ja gaasiline biomass või b pärineda põllumajandusest, me tsamajandusest või jäätmetest. 
Kuna biomassivarud ei ole lõpmatud, on tähtis, et  varusid kasutataks t õhusalt ja säästlikult. 
Võib esineda turutõrkeid, kuna tu ruhindades ei peegeldu kliimam uutus ja võimalik negatiivne 
mõju bioloogilisele mitmekesisusele, veele, pinnasele ja ökosüsteemi kaitsetoimele.  
Võib esineda reguleerimistõrkeid, kuna taastuvenergiapoliitika innustab liikmesriike toetama 
biomassi üha laialdasemat kasutamist, samas kui biomassi tootmise hinnamehhanismid ei 
arvesta negatiivseid mõjusid nagu metsade hävitamine.  
Nimetatud tõrked ei ole praegu olulised, eriti ELis. Kuid võib olla kohane luua 
kaitsemehhanisme, et hoida ära nende esilekerkimine tulevikus, kui biomassi kasutamine energiatootmiseks laieneb ja selleks otstarbe ks imporditava biomassi kogused suurenevad.
 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Biomassiga on hõlbus kaubelda. Sellest tuleneb, et kui liikmesriigid tegutsevad omaette, 
võivad tekkida biomassiga kauplej aid, biomassi tarnijaid ja tootjaid segavad siseturu häired. 
Üleeuroopaliste meetmetega saab tagada ühise  keskkonnakaitse saavutamise, vältides samas 
siseturu häireid.  
3. ELI ALGATUSE EESMÄRK  
Üldine poliitiline eesmärk on tagada biomassi  säästlik kasutamine energia tootmisel. 
Konkreetne ülesanne on tagada biomassi kasutamisel kütmiseks ja energia tootmiseks 
1) säästlik tootmine, 2) kasvuhoonegaaside heit e oluline vähendamine võrreldes fossiilkütuste 
kasutamisega ja 3) biomassi energia tõhus muun damine elektriks, soojuseks ja jahutamiseks. 
Konkreetne eesmärk on kehtestada säästlikkusnõuded tahkete ja gaasiliste biomassiliikide 
kasutamiseks elektrienergia tootmiseks ja kütmiseks, et see kasutamine oleks: 
– tõhus biomassi säästlikul kasutamise l tekkivate raskuste lahendamisel,  
– kulutõhus eesmärkide saavutamisel ja  
– kooskõlas olemasolevate tegutsemissuundadega. 
                                                 
1 Direktiiv 2009/28/EÜ. 
ET 3   ET 4. POLIITIKAVALIKUD  
Tabel 1. Kokkuvõtlik poliiti ka valikuvõimaluste tabel 
A. Biomassi tootmine  Valikuvõimaluse kirjeldus  
 
Valikuvõimalus A1: ELi tasandil 
uusi meetmeid ei võeta  Vabatahtlike kavade raames töötatakse edaspidigi välja 
sertifitseerimisskeeme säästlikuks biomassi tootmiseks ja maa 
majandamiseks.  
Valikuvõimalus A2: suunised 
metsamajanduse 
intensiivistamismeetodite kohta  Suunised maakasutusküsimuste kohta, mis on seotud bioenergia 
intensiivse tootmisega metsades, seejuures kändude, okste ja lehtede 
tõhusama kasutamisega.  
Valikuvõimalus A3: 
miinimumkriteeriumid bioloogilise 
mitmekesisuse ja maakasutuse alal  Kriteeriumid bioloogilise mitmekesisuse ja maakasutuse alal või 
taastuvenergia direktiivi kohased nn keelatud alad, mis kehtiksid kogu 
biomassi puhul. Metsa majandamise küsimused on reguleerimise alt 
välja jäetud.  
Valikuvõimalus A4a: 
valikuvõimalus A3 + biomassi 
päritolust ettekandmine  Nagu valikuvõimalus A3 pluss nõue liikmesriikidele kanda ette 
biomassi päritolust.  
Valikuvõimalus A4b: 
valikuvõimalus A3 + säästliku 
metsamajanduse alased ettekanded  Nagu valikuvõimalus A3 pluss nõue liikmesriikidele kanda ette 
säästliku metsamajanduse arendamisest.  
Valikuvõimalus A5: 
valikuvõimalus A3 + säästliku 
metsamajanduse alased 
miinimumkohustused  Nagu valikuvõimalus A3 pluss kohustus liikmesriikidele tagada, et 
üksnes säästlikult majandatud metsade biomassi kasutatakse 
taastuvenergia alase eesmärgi saavutamiseks.  
Valikuvõimalus A6: 
valikuvõimalus A3 + maakasutuse ja 
maakasutuse muutumise alane 
aruandlus  Nagu valikuvõimalus A3 pluss tõendamine, et järgitakse head tava, 
kui päritolumaa ei arvesta maakasutust ja maakasutuse muutumist.  
B. Kasvuhoonegaaside heite 
vähendamine:   
Valikuvõimalus B1: ELi tasandil 
uusi meetmeid ei võeta  Kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõudeid võidakse arendada 
vabatahtlike kavadega.  
Valikuvõimalus B2: 
kasvuhoonegaaside heitele vastav 
märgistamine  Kasvuhoonegaaside heidet näidatakse märgisega, et teavitada elektri- 
või küttetarbijaid ja edendada kogu olelusringi hõlmavat 
kasvuhoonegaaside heite arvestamist tootmises. Väidete 
kooskõlalisuse tagamiseks on märgise andmiseks vaja ühist 
kasvuhoonegaaside heite arvestamise meetodit. Nimetatud kohustuse 
võiks panna elektri ja kütte tarnijatele ning avaldamise korral peaks 
kasvuhoonegaaside arvutus põhinema päritolutagatistel.  
Valikuvõimalus B3: 
kasvuhoonegaaside heite 
vähendamise miinimumnõude 
(35 %) kehtestamine (nõuet 
karmistatakse 50–60 %ni aastatel 
2017 või 2018)  Nõue vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 35 % 
põllumajandusliku või metsa biomassi kasutamisel (võrreldes 
fossiilkütustega) – see on sama miinimumnõue kui biokütuste ja 
vedelate biokütuste puhul taastuvenergia direktiivis. 
 
ET 4   ET Valikuvõimalus B4: 
kasvuhoonegaaside heite 
vähendamise miinimumnõuded 
vastavalt heite vähendamise 
võimalustele  Kehtestada kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõuded 
vastavalt iga tootmisprotsessi parimale võimalikule tehnikale (PVT).  
C. Muundamine   
Valikuvõimalus C1: ELi tasandil 
uusi meetmeid ei võeta  Olemasoleva energeetikapoliitika tulemusena muutub kõigi 
energiaressursside, sealhulgas biomassi kasutamine tõhusamaks.  
Valikuvõimalus C2: toetus parema 
lõpliku energiamuundamise eest või 
karistus energiamuundamise 
halbade tulemuste eest  Liikmesriigid määravad muundamise summaarse tõhususe alusel 
toetuse või trahvi (rahalised stiimulid või karistused), et suurendada 
tõhusust toetuste taseme mitmekesistamisega.  
Valikuvõimalus C3: ebatõhusa 
kasutamise keelamine või 
miinimumtõhususe nõuded  Teatavate ebatõhusate biomassi ka sutamise tehnoloogialahenduste 
keelamine või miinimumnõuete kehtestamine. Väiksemahuline 
(peamiselt elamutes) kasutamine jääb reguleerimisalast välja, kuna 
seda reguleeritakse muude ELi meetmetega.  
Valikuvõimalus C4: 
tõhususmärgised  Märgiste andmisega teavitatakse biomassi kasutamise meetodi või 
käitise, näiteks biomassi põletuskatla energiamuundamise 
summaarsest tõhususest, kuna antakse teavet tulemuslikkuse kohta, 
näiteks antakse märgis energiasäästu kohta päritolutagatise alusel.  
Valikuvõimalus C5:  suurendada 
tarneahela tõhusust  Kogu olelusringi hõlmav kasvuhoonegaaside heite arvutamise 
meetod, milles vaadeldakse energiamuundamise summaarset 
tõhusust.  
Valikuvõimalused A2, A4b, A6, C4 ja C5 jäet i kõrvale, kuna leiti, et meede ei ole 
kindlakstehtud probleemi lahendamisel tõhus. 
5. MÕJU HINDAMINE  
5.1. Keskkonnamõju 
Ükski poliitikameede ei taga kindlalt metsade taastamist pärast biomassi koristamist. 
Valikuvõimalused A3 ja A4a tagavad, et suure bioloogilise mitmekesisusega alasid nagu 
ürgmetsi ei saa ümber suunata biomassi tootmi sele ja et suure süsinikuvaruga alad nagu 
metsad peavad jääma suure süsinikuvaruga aladeks ka pärast biomassi tootmist. 
Valikuvõimalus A5 nõuaks tõendamist, et mets i majandatakse säästliku lt, kuid selliseid 
tõendeid on raske kontrollida, kui ei  ole ülemaailmselt kokkulepitud säästliku 
metsamajanduse nõudeid.  
Eri valikuvõimaluste eeliseid kasvuhoonegaasid e heite vähendamise seisukohalt vaadeldes on 
ilmne, et elektri tootmiseks ja kütmiseks kasutatavate peamiste tahke biomassi tootmise ahelate puhul on heite vähendamine fossiilkütuste kasutamisega võrreldes suur (vt graafik 1)
2.  
                                                 
2 Maakasutusega seotud heide on võetud nulliks. Arvestatud on energiakadusid energia muundamisel, 
eeldades, et muundamise kasutegur elektrienergia tootmisel on 25 % ja soojuse tootmisel 85 %. 
ET 5   ET Graafik 1. Võimalused kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tahke biomassi 
kasutamisel elektri tootmiseks ja kütmiseks  
Kasvuhoonegaaside heite vähenemine tahke biomassi kasutamisel elektri tootmiseks ja 
kütmiseks
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FR laastud (EL)
FR laastud (troopika)
FR graanulid (EL / töötluskütus - puit)
FR graanulid (EL / töötluskütus - NG)
FR graanulid (troopika / töötluskütus - puit)
FR graanulid (troopika / töötluskütus - NG)
FR taimne süsi (EL)
FR taimne süsi (troopika)
Nisuõled (EL)
Suhkruroo pressimisjäätmebrikett (töötluskütus - puit)
Suhkruroo pressimisjäätmebrikett (töötluskütus - NG)
Suhkruroo pressimisjäätmepallid
Palmituumakestad
Pallitud siidpööris
SRC laastud (EL)
SRC laastud (troopika)
SRC graanulid (EL / töötluskütus - puit)
SRC graanulid (EL / töötluskütus - NG)
SRC graanulid (troopika / töötluskütus - puit)
SRC graanulid (troopika / töötluskütus - NG)
Tahke biomass-tooraineHeite vähenemise % 
(võrreldes ELis fossiilkütuste kasutamisega)Elekter
Küte
 
*SRC ( short rotation coppicing ) tähistab energiavõsa kasvatamist, FR ( forest residues ) metsamajandusjääke ja NG ( natural gas ) maagaasi.  
Arvestades peamiste toorainete kasutami sega seotud suurt kasvuhoonegaaside heite 
vähenemist, ei tooks sellise heite märgisega tähistamine (valikuvõimalus B2) kaasa täiendavat heite vähenemist. Valikuvõimalus B3 toob kaasa 5–20 % täiendavat kasvuhoonegaaside heite 
vähenemist ja tagab, et nõuded seatakse vastav alt taastuvenergia dire ktiivile, et saavutada 
kooskõla toorainetega, mida võib kasutada nii transpordiks kui  ka elektri tootmiseks ja 
kütmiseks. Valikuvõimalus 4B toob kaasa mõnesuguse täiendava kasvuhoonegaaside heite vähenemise, kuna see sunnib täiustama ahelat , näiteks kasutama protsessis puitkütust 
maagaasi asemel. Graanulite pressimisel tähendaks maagaasi kui protsessikütuse asendamine puitkütusega kasvuhoonegaaside heite umbes 35 % vähenemist elektri tootmisel.  
Muundamise tõhususe valikuvõimaluste vaa tlemisel sõltuvad soodsad keskkonnamõjud 
fossiilkütuse muu kütusega asendamise valik uvõimaluste tõhususest. Suurima tõhususe 
paranemise võiks saavutada, kui kasutada s oojust üksnes käitistes (see tähendab, minna üle 
soojuse ja elektri koostootmisele). Tõhususe miinimumnõuete kehtestamine (valikuvõimalus 
C3) ainult biomassi ja mitte fossiilkütuste puhul võib põhjustada ebasoodsat keskkonnamõju, kuna suuremad kulud võivad kaotad a stiimulid biomassi kasutamiseks. Toetuse või karistuse 
ettenägemine (valikuvõimalus C2) toetus kavadena hoiaks ära ülemineku biomassi 
kasutamiselt fossiilkütustele, kuna preemia tä hendab harilikult lisastiimulit lisaks muudele 
taastuvenergia kasutamise stiimulitele (näite ks rohkem rohelisi sertifikaate, hinnapreemiad 
lisaks soodustariifidele, i nvesteerimistoetused jne). 
ET 6   ET 5.2. Majanduslik mõju 
5.21. Riiklike haldusorganite kulud Valikuvõimaluste A3, A4a ja A5 kohased riiklik e haldusorganite kulusid, mis on seotud 
biomassi päritolu kontrollimisega (kontrolliahe l), hinnati ELi standardkulude mudeli alusel. 
Hinnati summaarsed kulud EL 27 jaoks. Ühekor dsete kulude suurus eks hinnati 0,3–1,1 ja 
jooksevkulude suuruseks 0,1–0,2 miljonit eurot aastas. Jooksevkulud hõlmavad valikuvõimaluse A4a kohase iga-aastase komisj onile ettekandmise nõudeid. Majapidamistes 
biomassi kasutamise kontrollimise ülev aadete koostamine põhjustab lisakulusid. 
Valikuvõimaluse A5 korral võivad lisakulud ol eneda säästliku mets amajanduse nõuetest.  
Valikuvõimaluste B3 ja B4 kulud on samas suur usjärgus kui valikuvõimaluste A3, A4a ja A5 
kulud ning suurim kulu on seot ud õigusaktide kehtestamisega . Valikuvõimaluse B3 kohaselt 
kasvuhoonegaaside heite vähendamisele ühise künnisväärtuse kehtestamine võib vähendada 
halduskoormust. Vaikeväärtuste väljatöötamine tootmisahelatele, milles kasutatakse eri 
protsesse (näiteks puidu või maagaasi kasutamine protsessi energiaallikana) võimaldaks kasutada ühist künnisväärtust ja võtaks sama s arvesse eri protsesside heite erinevusi 
(valikuvõimalus B4). 
Energia muundamise kasuteguri suurendamise  võimaluste puhul on riigiasutuste kulud 
väiksemad, kui meedet on võimalik kergesti siduda olemasolevate meetmetega (näiteks 
lisatoetus olemasoleva toetuskava juurde), ja  suuremad, kui miinimumnõudeid kehtestatakse 
erinevatele ja hajutatu lt kasutatavatele tehnol oogialahendustele (nt kaugküte). Halduskulud 
arvutati ELi standardkulude mudeli alusel: valikuvõimaluse C2 kulud on vahemikus 0,4–1,6 
miljonit ja C3 kulud 0,7–3,7 miljonit eurot.  
5.2.2. Ettevõtja kulud 
Biomassi päritolutõendi esitamise kulude hi ndamiseks kasutati ELi standardkulude mudelit. 
Kontrolliahela jooksvad sertifitseerimiskul ud (valikuvõimalused A3 ja A4) on hinnangu 
kohaselt 800–3000 eurot aastas iga biomassitootja kohta.  Säästliku metsamajanduse 
miinimumnõuete kehtestamise võimalikud kul ud (valikuvõimalus A5) on kõrgemad, 2000–
24 000 eurot aastas. 
Valikuvõimaluste B2, B3 ja B4 puhul leiti, et kasvuhoonegaaside ser tifitseerimise kulud on 
10–20 % kõrgemad, kui ettevõtjad peavad tõ endama tegelikku kasvuhoonegaaside heite 
vähendamist bioenergeetika tootmisahelas. EL 27 jaoks arvutatud kuludest ilmnes, et 
töötlejate, tootjate, müüjate ja energiat ootjate jooksvad kulud on 60–70 % kõrgemad, kui 
kontrolliahela sertifitseerimise asemel nõutak se kasvuhoonegaaside heite  sertifitseerimist. 
Ühe energiatootja (võimsusega üle 1 MW aas tas) jooksvad kulud võivad olla vahemikus 898–
5643 eurot aastas.  
Hinnati kulusid, mis on seotud kasuteguri suure ndamisega sel teel, et  kasutatakse toodetud 
soojust, milleks rakendatakse elektri- ja  soojusetoodangut suur endavat lisavarustust, 
suurendatakse käitise võimsust või täiust atakse tehnoloogiat. Miinimumtõhususe nõuet 
sisaldav valikuvõimalus (C3), millega nõutakse soojuse ärakasutamist, võib põhjustada suuri 
täitmisega seotud kulusid: 50–200 miljonit käitise kohta. Raske on öelda, milliseid kulusid ettevõtjate jaoks tekitaks toet uskava toetus (valikuvõimalus C2 ) ja kas üldse tekitaks, kuna 
toetamine on vabatahtlik meed e, mille puhul ettevõtjal on vabadus toetust kasutada.  
ET 7   ET 5.2.3. Biomassi majanduslik kättesaadavus 
Taastuvenergiapoliitika väljaarendamisel on komisjon võtnud biomassi kättesaadavuse 
hindamisel aluseks uuringu,3 mille viis läbi Euroopa Keskkonnaagentuur ja milles hinnati, et 
2020. aastal on keskkonda kahjustamata võimalik energeetikas kasutada 235 miljonit naftaekvivalenttonni biomassi.  
Kirjanduse ajakohastatud uuri ng on näidanud, et biomassi võimalusi hinnatakse väga 
erinevalt. Erinevused on peamiselt tingit ud eeldustest maa kättesaadavuse kohta, mida 
tugevasti mõjutavad tootlikkuse arengut käsitle vad eeldused.  
Kättesaadavuse uuringutes ei ole seni aga v aadeldud säästlikkuskriteer iumide mõju kuludele. 
Mõjuhinnangus leiti, et aluseks olevates uuringutes piirdub analüü s tavaliselt praegu 
olemasoleva põllumajandusmaaga ja et kõrge bioloogilise mitmekesisusega ja looduskaitsealad on jäetud välja
4. Seepärast oletatakse, et enamiku biomassi kasutamise 
võimaluste puhul on maakasutuse väljajätmiskriteer iumid täidetud ja need ei peaks avaldama 
mõju biomassi majanduslikule kättesaadavusele. 
Valikuvõimaluste B1 ja B2 puhul ei ole miinimum kriteeriume seatud ja seepärast need ei 
avalda mõju biomassi majanduslikule kättes aadavusele. Valikuvõimaluses B3 on seatud 50–
60 % miinimumkünnis vastavalt kõigile olemasolevat ele ja uutele elektri ja soojuse tootmise 
jaamadele alates aastast 2017 või 2018. Leiti, et paljusid bioma ssi tootmise ahelaid, mis oma 
2008. aasta tüüpiliste näitajate poolest ei vasta 50-60 % künnisv äärtustele (mis on tuletatud 
taastuvenergiadirektiivi V lisas t), projekteeritakse ümber nii,  et viia need 2020. aastaks 
tehnoloogiliste uuenduste või kasute guri tõstmise abil nõuetega va stavusse. Lisa kulud, mis on 
seotud selliste ahelate täiust amisega, et täita kasvuhoonegaas ide heite vähendamisega seotud 
nõudeid, on hinnanguliselt 38–62 miljonit eurot aastaks 2020. 
Muundamise kasuteguri tõstmise võimaluste puhul on igasugune mõju eeldatavasti positiivne, 
kuna väiksema koguse biomassi kasutamisega asendatakse rohkem fossiilkütust.  
5.3. Sotsiaalne mõju 
5.3.1. Kodumajapidamised  
Biomassi kasutamise säästlikkuskriteeriumid ei mõjuta oluliselt kodumajapidamisi, kuna 
kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustust ilmselt ei panda kodumajapidamistele, kuna 
väiketarbijaid on raske jälgida.  
5.3.2. Tööhõive 
Mõju tööhõivele peaks olema tühine. M õningane mõju tööhõivele võib tekkida 
säästlikkuskriteeriumidest, kui kriteeriumid põhjustavad investeerimismõju, see tähendab 
suurendavad nõudlust biomassiga seotud teenuste ja biomassitehnikat tootva te sektorite järele.  
                                                 
3 EEA (2007): Environmentally compatible bio-energy potential from European forests  
(Keskkonnakaitse nõuetele vastav Euroopa metsade bioenergeetiline potentsiaal). Copenhagen, 
European Environment Agency. 
4 Dornburg et al (2008): Assessment of global biomass potentials and their links to food, water, 
biodiversity, energy demand and economy  (Globaalsete biomassi kasutamise võimaluste hindamine 
ning seosed toidu-, vee- ja energiavajadusega ning majandusega). Bilthoven, MNP. 
ET 8   ET 6. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Hindamine näitab, et tootmise poolel on kõi ge kulutõhusam meetmevariant selline, kus 
kehtestatakse miinimumnõuded, et vältida biomassi tootmist suure bioloogilise 
mitmekesisusega aladel ja maakasutuse muut umist negatiivses suunas (see tähendab, samad 
kriteeriumi8d kui taastuvenergia direktiiv is). Miinimumkünniste või metsa säästliku 
majanduse kohustuste kehtestamine võib ette võtjatele tekitada suuri kulusid.  
Kasvuhoonegaaside heite vähendamise tule muste puhul on tähtis tagada kooskõla 
taastuvenergia direktiiviga. Soovitatakse kogu ELi ulatuses ühtlustatud meetodit, mille kohaselt kasvuhoonegaaside heidet arvestatak se kogu olelusringi kohta. Turumoonutuste 
vältimiseks soovitatakse kasutada valikuvõimalust, millega kehtestatakse kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõue 35 %, mida olemasolevate käitiste  puhul suurendatakse 
2017. aastast 50 %ni ja uute kä itiste puhul 2018. aastast 60  %ni; see on kooskõlas 
taastuvenergia direktiiviga. Jäätmete ja  töötlemisjääkide puhul, kui tavaliselt juba 
saavutataksegi suur kasvuhoonegaaside heite vähe ndamine, ei tuleks selliseid nõudeid täita. 
Energia muundamise kasuteguri tõstmisel oleksi d enamik valikuvõimalusi tõhusad ainult siis, 
kui nendega hõlmataks ka alternatiivsed fossiilk ütused. Ei soovitata kehtestada tõhususnorme 
ainuüksi biomassi tootmisahelate le, kuna see võiks soodustada nende asemel fossiilkütuste 
kasutamist. Eelistatud valikuvõimalus on C2, kus li ikmesriigid vastutaksid selle eest, et luua 
oma toetuskavades stiimulid kõrge kasutegurig a energiamuundamiseks suurtes (üle 1 MW) 
elektri ja soojuse tootmise käitistes.  
Kui kaaluti küsimust, kas need poliitikaval ikud peaksid olema siduvad kriteeriumid või 
soovitused liikmesriikidele, võeti arvesse tõsiasja, et biomassi saadakse nii EList kui ka impordina väljastpoolt ELi. Praegu on väljast poolt ELi imporditava bi omassi osakaal umbes 
3 %.  
Siduva kriteeriumi puhul arvestataks ainult  kogu ELi hõlmava kava alusel säästlikuks 
hinnatud biomassi taastuvenergia eesmärgi s aavutamisel. Vabatahtlikkusel ja komisjoni 
soovitustel põhinev lähenemisviis ei võimald aks liikmesriikidel keelduda arvestamast 
biomassi, mis ei vasta liikmesriigi kava kohustu stele, taastuvenergia eesmärgi saavutamisel. 
Kuid liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei an na finantstoetust bioma ssile, mis ei vasta riigi 
kriteeriumidele.  
7.
 SEIRE JA HINDAMINE  
Peamine eesmärkide saavutamise näitaja on biomassi kasutamise suurenemine, mis ei tohi aga 
viia metsade hävitamisele ega põhjustada muud ebasoodsat keskkonnamõju. Aruandlus- ja 
seiresüsteeme pakub ELi tasandil Eurostat, kuid selliseid süsteeme on vaja tugevdada, 
sealhulgas ka riikide tasandil, et saada täpsemaid andmeid.